|

52010PC0691

/* KOM/2010/0691 konecném znení - NLE 2010/0338 */  Návrh NAŘÍZENÍ RADY o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 26.11.2010KOM(2010) 691 v konečném znění2010/0338 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh(Kodifikované znění)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. V souvislosti s konceptem „Evropa občanů“ přikládá Komise značnou důležitost zjednodušení a přehlednějšímu uspořádání práva Unie, aby se stalo srozumitelnějším a přístupnějším pro občany, a ti pak mohou lépe uplatňovat jednotlivá práva, která jim přiznává.Tohoto cíle nelze dosáhnout, dokud zůstanou jednotlivá ustanovení, která byla často několikrát podstatným způsobem změněna, roztroušena jak v původním předpisu, tak v pozdějších novelách. Je nutno proto vynaložit notné úsilí při vyhledávání a porovnávání jednotlivých předpisů, aby bylo lze nalézt právě platná ustanovení.Z tohoto důvodu je rovněž kodifikace často měněné právní úpravy nutná pro zachování její srozumitelnosti a průhlednosti.2. Komise svým rozhodnutím ze dne 1. dubna 1987[1] uložila svým útvarům, aby přistoupily ke kodifikaci jakéhokoli předpisu nejpozději po jeho desáté změně, přičemž zdůraznila, že se jedná o minimální pravidlo a jednotlivé útvary by se měly v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti předpisů snažit kodifikovat akty, za něž nesou odpovědnost, i v kratších intervalech.3. Závěry předsednictví Evropské rady z Edinburku (prosinec 1992) toto potvrdily[2] a zdůraznily význam kodifikace , neboť skýtá právní jistotu ohledně otázky, která právní norma se v určitém okamžiku použije na daný právní vztah.Kodifikace musí proběhnout v plném souladu s obvyklým postupem přijímání aktů Unie.S ohledem na skutečnost, že v aktech podrobených kodifikaci nemohou být prováděny žádné podstatné změny, se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly prostřednictvím interinstitucionální dohody ze dne 20. prosince 1994 na zkráceném postupu pro rychlé přijímání kodifikovaných aktů.4. Účelem tohoto návrhu je provedení kodifikace nařízení Rady (ES) č. 975/98 ze dne 3. května 1998 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh[3]. Nařízení nahradí různé akty, které jsou do něj začleněny[4]; zcela zachovává jejich obsah, a omezuje se tak pouze na jejich spojení a zapracování pouze takových formálních změn , které vyžaduje samotná kodifikace.5. Tento kodifikační návrh byl vypracován na základě předchozího konsolidovaného znění nařízení (ES) č. 975/98 a jeho pozměňujícího nařízení vyhotoveného ve 22 úředních jazycích Úřadem pro publikace Evropské unie pomocí systému na zpracování dat . V případech, že bylo změněno číslování článků, je vztah mezi dřívějším a novým číslováním představen ve srovnávací tabulce uvedené v příloze III kodifikovaného nařízení.ê 975/98 (přizpůsobený)2010/0338 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh(Kodifikované znění)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. Ö 128 odst. 2 Õ této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[5],s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky[6],vzhledem k těmto důvodům:ê1.  Nařízení Rady (ES) č. 975/98 ze dne 3. května 1998 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh bylo podstatně změněno[7]. Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.ê 975/98 (přizpůsobený)2.  Podle čl. Ö 128 odst. 2 Õ Smlouvy mohou členské státy vydávat euromince za podmínky, že Evropská centrální banka (ECB) schválí objem emise. Rada přijme na základě návrhu Komise a po konzultaci s Ö Evropským parlamentem a Õ ECB opatření k harmonizaci nominálních hodnot a technických specifikací všech mincí určených pro peněžní oběh v míře nezbytné k zajištění jejich plynulého oběhu v Unii.3.  Eurobankovky Ö se vydávají Õ v rozmezí od pěti eur do pěti set eur. Ö Je třeba Õ aby nominální hodnoty bankovek a mincí umožňovaly snadné provádění hotovostních plateb částek vyjádřených v eurech a centech.4.  Ředitelé mincoven Unie v listopadu 1996 předložili zprávu, po níž následovala v únoru 1997 přepracovaná zpráva, jež uváděla nominální hodnoty a technické specifikace (průměr, sílu, hmotnost, barvu, složení a hranu) euromincí.5.  Jednotná evropská soustava mincí by měla vzbuzovat důvěru veřejnosti a zahrnovat technologické inovace, které Ö zajistí, že je bezpečná, spolehlivá a účinná Õ .6.  Přijetí systému veřejností je jedním z hlavních cílů mincovního systému Unie. Důvěra veřejnosti k soustavě závisí na fyzických vlastnostech euromincí, které by měly být pro uživatele co nejpříjemnější.7.  Byli konzultováni sdružení spotřebitelů, Evropská unie nevidomých a zástupci výrobců prodejních automatů, aby byly vzaty v úvahu zvláštní požadavky významných kategorií uživatelů mincí. Pro zajištění plynulého přechodu na euro a pro usnadnění přijetí nových mincovních systémů uživateli Ö bylo Õ třeba zajistit snadné rozlišování mezi mincemi na základě viditelných a hmatatelných znaků.8.  Euromince Ö jsou Õ snáze rozlišitelné a bude možné si na ně snáze zvyknout Ö vzhledem k Õ souvislosti mezi jejich průměrem a nominální hodnotou.9.  Jsou zapotřebí určité zvláštní ochranné prvky, aby se omezil prostor pro padělání, pokud jde o mince v nominální hodnotě 1 euro a 2 eura vzhledem k jejich vysoké hodnotě. Použití techniky, při níž se mince vyrábějí ve třech vrstvách, a kombinace dvou odlišných barev u jedné mince jsou považovány za nejúčinnější dostupné ochranné prvky proti padělání.10.  Skutečnost, že mince mají jednu stranu evropskou a druhou národní, je vhodným vyjádřením myšlenky evropské měnové unie mezi členskými státy.11.  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/27/ES ze dne 30. června 1994, kterou se podvanácté mění směrnice 76/769/EHS o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se omezení uvádění na trh a používání některých nebezpečných látek a přípravků[8] omezuje používání niklu v některých výrobcích s ohledem na to, že by nikl mohl za určitých podmínek vyvolávat alergie. Zmíněná směrnice se nevztahuje na mince. Zdá se však být žádoucí snížit Ö ze zdravotních důvodů Õ obsah niklu v mincích .ê 975/9812.  Je proto vhodné v zásadě se řídit návrhem výše zmíněných ředitelů mincoven a přizpůsobit jej pouze natolik, nakolik je to potřebné s ohledem zejména na zvláštní požadavky významných kategorií uživatelů mincí a na potřebu snížit obsah niklu v mincích.13.  Ze všech předepsaných technických specifikací pro euromince má směrnou povahu pouze hodnota udávající sílu, neboť vlastní síla mince závisí na předepsaném průměru a hmotnosti,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:ê 975/98 (přizpůsobený)Článek 1Série euromincí zahrnuje osm nominálních hodnot v rozmezí od jednoho centu do dvou eur Ö, které splňují technické specifikace stanovené v příloze I.ÕêČlánek 2Nařízení (ES) č. 975/98 se zrušuje.Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.ê 975/98 (přizpůsobený)Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost Ö dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie Õ.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve členských státech v souladu se Smlouvami.V […]Za Radupředseda / předsedkyněê 975/98 (přizpůsobený)è1 423/1999 čl. 1 bod 1 písm. a)è2 423/1999 čl. 1 bod 1 písm. b)è3 423/1999 čl. 1 bod 1 písm. c)è4 423/1999 čl. 1 bod 2PŘÍLOHA IÖ Technické specifikace uvedené v článku 1 ÕNominální hodnota (euro) | Průměr v mm | Síla v mm (1) | Hmotnost v g | Tvar | Barva | Složení | Hrana |2 | 25,75 | 1,95 | 8,5 | Kulatá | Vnější část (mezikruží): bílá | Měďinikl (Cu75Ni25) | S nápisem Jemně vroubkovaná |Vnitřní část (střed): žlutá | Tři vrstvy: Nikl-mosaz/nikl Nikl-mosaz CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5 |1 | 23,25 | 2,125 | 7,5 | Kulatá | Vnější část (mezikruží): žlutá | Nikl-mosaz (CuZn20Ni5) | Střídavě hladká a vroubkovaná |Vnitřní část (střed): bílá | Tři vrstvy: Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 |0,50 | 24,25 | è1 1,88 ç | è2 7,8 ç | Kulatá | Žlutá | „Severské zlato“ Cu89A15Zn5Sn1 | è3 Profilovaná s jemnými zoubky ç |0,20 | 22,25 | 1,63 | 5,7 | Tvar „španělského květu“ | Žlutá | „Severské zlato“ Cu89A15Zn5Sn1 | Hladká |0,10 | 19,75 | 1,51 | 4,1 | Kulatá | Žlutá | „Severské zlato“ Cu89A15Zn5Sn1 | è4 Profilovaná s jemnými zoubky ç |0,05 | 21,25 | 1,36 | 3,9 | Kulatá | Červená | Ocel galvanicky pokovená mědí | Hladká |0,02 | 18,75 | 1,36 | 3 | Kulatá | Červená | Ocel galvanicky pokovená mědí | Hladká s drážkou |0,01 | 16,25 | 1,36 | 2,3 | Kulatá | Červená | Ocel galvanicky pokovená mědí | Hladká |(1) Hodnoty udávající sílu mají směrnou povahu. |PŘÍLOHA IIZrušené nařízení a jeho změnaNařízení Rady (ES) č. 975/98 | (Úř. věst. L 139, 11.5.1998, s. 6) |Nařízení Rady (ES) č. 423/1999 | (Úř. věst. L 52, 27.2.1999, s. 2) |_____________PŘÍLOHA IIISrovnávací tabulkaNařízení (ES) č. 975/98 | Toto nařízení |Článek 1 | Článek 1 |- | Článek 2 |Článek 2 | Článek 3 |- | Příloha I |- | Příloha II |- | Příloha III |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Viz část A přílohu 3 uvedených závěrů.[3] Prováděno v souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu a Radě – Kodifikace acquis communautaire , KOM(2001) 645 v konečném znění.[4] Viz příloha II tohoto návrhu.[5] Úř. věst. C […], […], s. […].[6] Úř. věst. C […], […], s. […].[7] Viz příloha II.[8] Úř. věst. L 188, 22.7.1994, s. 1.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0514(01)

Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2182/2004 o medailích a žetonech podobných euromincím  /* KOM/2008/0514 konecném znení - CNS 2008/0167 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu 13.8.2008KOM(2008) 514 v konečném zněníVOL.I2008/0167 (CNS)2008/0168 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2182/2004 o medailích a žetonech podobných euromincímNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2183/2004, kterým se na nezúčastněné členské státy rozšiřuje použitelnost nařízení (ES) č. 2182/2004 o medailích a žetonech podobných euromincím(předložené Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAObecné souvislostiCílem nařízení č. 2182/2004[1] je chránit euromince před medailemi a žetony, které se euromincím podobají. Od svého přijetí nařízení významně napomáhá tomu, že nedochází k podobnostem mezi euromincemi a medailemi či žetony, jelikož soukromé společnosti se v současné době zpravidla řídí definicemi a dodržují zákazy, které nařízení stanoví.Ze zkušeností získaných během prováděcího období vyplynulo, že je potřeba upřesnit ochranná ustanovení a zvýšit transparentnost rozhodovacího procesu. Z tohoto důvodu je nutné nařízení pozměnit.Veřejnost by se mohla domnívat, že některé medaile či žetony mají status zákonného platidla nejen v případech, kdy mají podobný vzor jako euromince, které tento status mají, ale zároveň pokud vykazují některé charakteristické prvky daného vzoru[2]. Tyto prvky zahrnují především dvanáct hvězd Evropské unie, zeměpisná zobrazení a číslice, tvar a úpravu hrany v podobě, v níž se vyskytují na euromincích se statutem zákonného platidla.Kromě toho je záhodno, především pro soukromé subjekty vyrábějící medaile a žetony, formálně vymezit zvláštní znaky, které by neměly být na medailích ani žetonech reprodukovány tak, jak jsou zobrazeny na euromincích se statutem zákonného platidla. K těmto znakům patří symboly reprezentující svrchovanost členského státu, který mince vydává, jako je například podobizna hlavy státu, erb, značky mincovny a rytce, název a zeměpisné zobrazení dané země, a to v podobě, v jaké se vyskytují na euromincích.Jelikož zmíněné ochranné prvky tvoří součást buď společné, či národní strany euromincí, není dále potřeba tyto dvě strany rozlišovat (článek 2c). V několika případech je navíc na národních stranách euromincí zobrazeno mnohem více společných prvků, jako například motiv římské smlouvy či desetiletého výročí HMU. Tato ochranná opatření by se tudíž měla týkat jakéhokoli vzoru, který se na medaili či žetonu objeví a podobá se jakémukoli vzoru na euromincích se statusem zákonného platidla.Současné znění uvedeného nařízení stanoví, že Komise může rozhodnout o tom, zda je vzor podobný vzoru na euromincích. Vzhledem k tomu, že podobnost může být shledána pouze u určitých částí vzoru, a jelikož může být nutné rovněž posoudit, do jaké míry jsou dodržovány ostatní podmínky ochrany, je vhodné, aby bylo stanovisko Komise založeno na všech ochranných ustanoveních uvedených v článku 2, a to včetně posouzení, zda by měl být určitý kovový objekt považován za medaili či žeton ve smyslu čl. 1 písm. c).Upřesněna musí být rovněž kritéria, podle nichž by Komise měla předkládat své stanovisko ohledně podobnosti či dodržování ostatních ustanovení tohoto nařízení. Rozhodnutí Komise by v podstatě mělo dále zohlednit množství vyrobených medailí či žetonů, jejich prodejní cenu, obalovou úpravu, specifické nápisy na medailích a žetonech (jako např. název společnosti, nápis „Toto není zákonné platidlo“ atd.) i příslušnou propagaci. Ačkoli to nařízení výslovně neuvádí, bylo nutné tato kritéria v praxi zohlednit. Z důvodu transparentnosti by tato kritéria měla být v nařízení uvedena výslovně.Při rozhodování o podobnosti a při posuzování toho, zda jsou ustanovení uvedená v nařízení dodržována, Komise úzce spolupracuje s odborníky z členských států, a to odborníky na padělání mincí, o nichž se hovoří v čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Komise ze dne 29. října 2004, kterým se zřizuje Evropské technické a vědecké středisko[3], při zohlednění jejich odborných zkušeností s rozborem optických a fyzikálních parametrů mincí. Tyto konzultace by měly probíhat i nadále.V článku 4 nařízení se hovoří o povolování odchylek i o odpovědnosti Komise rozhodnout o podobnosti. Jelikož uvedená odpovědnost se vztahuje k ochranným ustanovením (článek 2), je z důvodu přehlednosti vhodné přesunout ji do stejného článku.Při splnění specifických podmínek mohou hospodářské subjekty výrazy „euro“ či „eurocent“ nebo symbol eura na medailích a žetonech používat, například pokud je na líci či rubu vyražen nápis „Toto není zákonné platidlo“. Vzhledem k tomu, že nebezpečí záměny s euromincemi je vyšší, pokud je na medaili či žetonu uvedena nominální hodnota, měl by být požadavek na uvedení nápisu „Toto není zákonné platidlo“ omezen na tyto případy.Návrh zahrnuje paralelní nařízení, kterým se mění nařízení č. 2183/2004, které má rozšířit účinek této změny na členské státy, které v eurozóně nejsou.Navrhované změnyVzhledem k výše uvedeným důvodům se navrhuje změna:1. článku 2 nařízení č. 2182/2004 s cílem upřesnit ochranná ustanovení,2. článku 4 nařízení č. 2182/2004 s cílem zahrnout kritéria hodnocení a upravit rozhodovací proces tak, aby byl přesunut pod článek 2,3. nařízení č. 2183/2004 s cílem rozšířit účinek změny nařízení č. 2182/2004 na členské státy, které nejsou v eurozóně.2008/0167 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2182/2004 o medailích a žetonech podobných euromincímRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 123 odst. 4 třetí větu této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[4],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[5],s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky[6],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení Rady (ES) č. 2182/2004 ze dne 6. prosince 2004 o medailích a žetonech podobných euromincím[7] zakazuje ty medaile a žetony, které se euromincím podobají. Ze zkušeností získaných během uplatňování zákazu medailí a žetonů podobných euromincím vyplývá, že je potřeba upřesnit ochranná ustanovení a zvýšit transparentnost rozhodovacího procesu.(2) Veřejnost by se mohla domnívat, že některé medaile či žetony mají status zákonného platidla nejen v případech, kdy mají podobný vzor jako euromince, které tento status mají, ale zároveň pokud vykazují některé charakteristické prvky daného vzoru. Proto by určité prvky vzorů euromincí se statusem zákonného platidla neměly být reprodukovány tak, jak jsou zobrazeny na euromincích. Kromě toho by na mincích a žetonech neměly být symboly, které reprezentují vydávající členský stát, reprodukovány tak, jak jsou zobrazeny na euromincích.(3) Komise by měla mít pravomoc předkládat po konzultaci s členskými zeměmi své stanovisko ohledně toho, zda jsou ochranná ustanovení uvedená v článku 2 dodržována a zda se u určitého kovového předmětu jedná o medaili či žeton.(4) Měla by být upřesněna a stanovena zvláštní kritéria, která by Komise používala při určování shody s danými ochrannými ustanoveními.(5) Nebezpečí záměny medaile či žetonu, na nichž je nápis „euro“, „eurocent“ či eurosymbol zákonného platidla, je větší v případě, že je na dané medaili či daném žetonu zobrazena rovněž nominální hodnota. Z tohoto důvodu musí být v takových případech na rubu či líci medaile nebo žetonu vyražen nápis „Toto není zákonné platidlo“.(6) Z tohoto důvodu by nařízení (ES) č. 2182/2004 mělo být příslušné pozměněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1ZměnyNařízení (ES) č. 2182/2004 se mění takto:1. Článek 2 se nahrazuje tímto:„Článek 2Ochranná ustanovení1. S výhradou ustanovení článků 3 a 4 se zakazuje výroba a prodej medailí a žetonů a jejich dovoz a rozšiřování za účelem prodeje a nebo pro jiné obchodní účely:a) pokud se na nich objevují výrazy „euro“ nebo „eurocent“ či symbol eura čib) pokud se jejich velikost nachází uvnitř referenčního pásma neboc) pokud se na nich objevuje vzor, který je podobný:i) některému vzoru či jeho části, který se objevuje na euromincích, především včetně dvanácti hvězd Evropské unie, vyobrazení zeměpisného zastoupení či číslic, a to tak, jak jsou vyobrazeny na euromincích neboii) symbolům, které představují státní svrchovanost znázornění států tak, jak jsou zobrazeny na euromincích, především včetně podobizen hlav státu, erbů, značek mincoven a rytců, názvu členského státu neboiii) tvaru hrany euromincí či její úpravě.2. Komise odpovídá za předložení stanoviska ohledně toho, zdaa) má kovový předmět vzhled nebo charakteristické technické vlastnosti mince ve smyslu článku 1;b) se na medaili či žeton vztahuje zákaz podle prvního odstavce tohoto článku.Aniž by byla dotčena ustanovení prvního odstavce tohoto článku, vezme Komise mimo jiné v úvahu kvantitu vyrobených medailí a žetonů, jejich prodejní cenu, obalovou úpravu, nápisy na medailích a žetonech, jakož i jejich propagaci.“2. Článek 4 se nahrazuje tímto:„Článek 4Povolování odchylekKomise může udělit zvláštní povolení používat výrazy „euro“ či „eurocent“ či symbol eura v případech, kde neexistuje žádné riziko záměny, přičemž podmínky používání budou podrobeny kontrole. V takových případech bude daný hospodářský subjekt v rámci členského státu na medaili či žetonu jasně identifikovatelný, a pokud je na dané medaili či žetonu vyznačená nominální hodnota, která je spojována s příslušnou obdobou euromince, musí být na líci nebo rubu dané medaile či žetonu vyraženo označení „Toto není zákonné platidlo“.“Článek 2Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 373, 21.12.2004, s. 1.[2] Odkazuje se zde rovněž na sdělení Komise ze dne 22. října 2001 o ochraně autorského práva ke vzoru společné strany euromince, jež se vztahuje na zákaz reprodukce části nebo celku vzoru společné strany euromincí na medailích a žetonech (Úř. věst. C 318, 13.11.2001, s. 3).[3] Úř. věst. L 19, 21.1.2005, s. 73.[4] Úř. věst. C, s.[5] Úř. věst. C, s.[6] Úř. věst. C, s.[7] Úř. věst. L 373, 21.12.2004, s. 1.


title: Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Společenství a o zřízení Evropského výboru pro systémová rizika {KOM(2009) 500 v konečném znění} {KOM(2009) 501 v konečném znění} {KOM(2009) 502 v konečném znění} {KOM(2009) 503 v konečném znění} {SEK(2009) 1234} {SEK(2009) 1235}

text:
Důležité právní upozornění

|

52009PC0499

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 23.9.2009KOM(2009) 499 v konečném znění2009/0140 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Společenství a o zřízení Evropského výboru pro systémová rizika{KOM(2009) 500 v konečném znění}{KOM(2009) 501 v konečném znění}{KOM(2009) 502 v konečném znění}{KOM(2009) 503 v konečném znění}{SEK(2009) 1234}{SEK(2009) 1235}DŮVODOVÁ ZPRÁVA1.  Souvislosti návrhuSoučasná finanční krize zdůraznila slabé stránky rámce dohledu EU, který zůstává roztříštěn na úrovni jednotlivých států navzdory značnému pokroku dosaženému v oblasti integrace finančních trhů a zvýšenému významu přeshraničních subjektů. Na základě těchto skutečností předseda Barroso vznesl požadavek, aby skupina odborníků na vysoké úrovni, vedená bývalým generálním ředitelem Mezinárodního měnového fondu (MMF) panem Jacquesem de Larosièrem, vydala doporučení s cílem vytvořit efektivnější, integrovanější a udržitelnější rámec dohledu.Klíčová doporučení de Larosièrovy skupiny se zaměřují na:i) Zřízení Evropského výboru pro systémová rizika (ESRB), který by nesl odpovědnost za makroobezřetnostní dohled nad finančním systémem v rámci Společenství, s cílem předcházet systémovým rizikům nebo je zmírňovat, vyvarovat se výskytů rozsáhlých finančních problémů, přispívat k řádnému fungování vnitřního trhu a zajistit trvale udržitelný příspěvek finančního odvětví k hospodářskému růstu.ii) Zřízení Evropského systému orgánů finančního dohledu (ESFS), který se skládá ze sítě vnitrostátních orgánů finančního dohledu pracujících ve spolupráci s novými evropskými orgány dohledu (ESA), které vzniknou přeměnou stávajících evropských výborů v oblasti dohledu[1] v Evropský orgán pro bankovnictví (EBA), Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) a Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA). ESFS by měl vzniknout na základě sdílených a vzájemně se posilujících odpovědností a měl by sloučit dohled nad firmami na úrovni členských států se specifickými úkoly na evropské úrovni. ESFS by také podporoval harmonizovaná pravidla a promyšlený postup dohledu a prosazování.V březnu 2009 Komise a Evropská rada všestranně podpořily doporučení de Larosièrovy skupiny. Dne 27. května 2009 Komise zveřejnila sdělení o finančním dohledu v EU a podrobně popsala, jak by tato doporučení mohla být realizována, se zaměřením především na zřízení navrhovaných ESFS a ESRB. Rada Ecofin dne 9. června 2009 přijala podrobné závěry, v nichž souhlasila s cíli stanovenými ve sdělení Komise, a zdůraznila, že finanční stabilita, regulace a dohled v EU musí být posíleny ambiciózním způsobem. Evropská rada ve dnech 18.–19. června 2009 následně potvrdila, že květnové sdělení Komise a závěry Rady Ecofin vytýčily cestu vpřed k vytvoření nového rámce pro obezřetnostní dohled na mikro- i makroúrovni. Evropská rada požadovala, aby Komise předložila veškeré potřebné návrhy nejpozději začátkem podzimu 2009 a aby byl nový rámec v plném rozsahu zaveden v průběhu roku 2010.2.  Konzultace zúčastněných stranKomise vedla dvě otevřené konzultace týkající se celého balíčku, tj. jak o ESFS, tak o ESRB. První konzultace se vedla po zveřejnění zprávy de Larosièrovy skupiny, trvala od 10. března do 10. dubna 2009 a byla podkladem pro sdělení Komise o finančním dohledu v Evropě, které bylo zveřejněno dne 27. května 2009. Shrnutí 116 obdržených veřejných podání lze nalézt na adrese:http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision/summary_en.pdfDruhá konzultace byla vedena v období od 27. května do 15. července 2009 s tím, že všechny subjekty odvětví finančních služeb a orgány, které je zastupují, regulátoři, orgány dohledu a další zúčastněné strany byly přizvány, aby se vyjádřily k podrobnějším reformám uvedeným ve sdělení z května 2009. Obdržené reakce z větší části vyjadřovaly podporu navrženým reformám s připomínkami, které se týkaly podrobností souvisejících s navrhovanými ESRB a ESFS. Shrnutí obdržených veřejných podání lze nalézt na adrese:http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision_may/replies_summary_en.pdf3.  Posouzení dopadůSdělení z května 2009 bylo doprovázeno posouzením dopadů, které analyzovalo hlavní možnosti politiky pro zřízení ESFS a ESRB. Přesto bylo realizováno druhé posouzení dopadů v souvislosti s podrobnějšími aspekty návrhu a je k dispozici na internetových stránkách Komise.4.  Právní stránka návrhuPouze se zavedeným režimem, který náležitě bere na vědomí vzájemnou závislost mezi mikro- a makroobezřetnostními riziky, mohou všechny zúčastněné strany, např. finanční instituce, investoři a spotřebitelé, mít dostatečnou jistotu při zapojování se do přeshraničních finančních aktivit. V minulosti se zájem obezřetnostního dohledu příliš často soustředil výlučně na mikroúroveň, kdy orgány dohledu posuzovaly rozvahy jednotlivých finančních institucí, aniž by řádně zvážily interakce mezi institucemi a mezi institucemi a širším finančním systémem. Za poskytování této širší perspektivy nesou odpovědnost orgány makroobezřetnostního dohledu. Tyto orgány dohledu budou monitorovat a posuzovat potenciální rizika pro finanční stabilitu vyplývající z vývoje, který může mít dopad na odvětvové úrovni nebo na úrovni finančního systému jako celku. Řešením těchto rizik by se ESRB stal základním stavebním kamenem integrované struktury dohledu EU nutné pro podporu včasných a jednotných politických reakcí členských států, čímž by se zabránilo rozdílným přístupům a zlepšilo fungování vnitřního trhu.ESRB je zřízen na základě článku 95 Smlouvy o ES jako orgán bez právní subjektivity. Tento právní základ umožňuje, aby ESRB splňoval výše popsanou charakteristiku a měl pověření pokrývající celé finanční odvětví bez výjimek. Dále umožňuje, aby ESRB společně s ESFS vytvořily společný inovativní rámec pro finanční dohled a současně aby zůstalo zachováno jasné rozlišení odpovědností mezi ESRB a ostatními orgány.Nařízení o zřízení ESRB je doplněno rozhodnutím Rady, kterým je na Evropskou centrální banku (ECB) delegován úkol zajistit sekretariát ESRB. V souladu s výše uvedeným bude ECB poskytovat správní, logistickou, statistickou a analytickou podporu ESRB. Toto rozhodnutí bude poprvé provádět čl. 105 odst. 6 Smlouvy, který předvídá možnost, aby Rada na návrh Komise, po konzultaci s ECB a po obdržení souhlasu Evropského parlamentu jednomyslným rozhodnutím svěřila ECB zvláštní úkoly, které se vztahují k dohledu.5.  Rozpočtové důsledkyRozpočtové náklady vztahující se k ESRB budou neseny ECB a nebudou mít žádné přímé důsledky pro rozpočet Společenství. Náklady na tuto podporu budou záviset na rozsahu, v němž mohou být využiti stávající pracovníci a zdroje ECB pro plnění úkolů sekretariátu ESRB.6.  Podrobné vysvětlení návrhuPro zřízení ESRB jako nového evropského orgánu nezávislého na stávajících strukturách se vyžaduje nařízení Rady.7.  Zřízení ESRBESRB je zcela nový evropský orgán bez jakéhokoliv předchůdce, který ponese odpovědnost za makroobezřetnostní dohled. ESRB bude mít tři cíle:-  rozvíjet evropskou makroobezřetnostní perspektivu s cílem řešit problém roztříštěné analýzy jednotlivých rizik na vnitrostátní úrovni;-  zvýšit efektivitu mechanismů včasného varování zlepšením interakcí mezi mikro- a makroobezřetnostní analýzou. Dohled nad finančním zdravím jednotlivých firem byl příliš často izolovaný, jen s velmi malým zaměřením na vzájemnou závislost v rámci finančního systému;-  umožnit, aby se posouzení rizik projevilo přijetím opatření na straně příslušných orgánů.Vzhledem k široké působnosti a citlivému charakteru svého poslání nebude ESRB koncipován jako orgán s právní subjektivitou a závaznými pravomocemi, ale spíše jako orgán stavějící svou oprávněnost na svém dobrém jménu vyplývajícím z nezávislých rozhodnutí, velmi kvalitní analýzy a brilantnosti závěrů.Hlavním rozhodovacím orgánem ESRB bude generální rada.Složení generální rady je z hlediska efektivnosti ESRB klíčové. Volba byla provedena tak, aby zajistila významné zastoupení centrálních bank. Ve většině členských států nesou centrální banky určitou míru odpovědnosti za makroobezřetnostní dohled nad finančním sektorem. Z důvodu této odpovědnosti a nabytých odborných znalostí jsou centrální banky správnou volbou pro příspěvek k analýze dopadů vzájemného propojení mezi finančním odvětvím a širším makroekonomickým prostředím na finanční stabilitu.Analytickou práci a logistickou podporu bude ESRB poskytovat sekretariát zajištěný Evropskou centrální bankou. Tím, že se sekretariát přidělí ECB, bude možné, aby ESRB využíval rozsáhlé odborné znalosti ECB v oblasti makroobezřetnostní problematiky a její ústřední roli v měnovém systému EU. Ve spolupráci s národními centrálními bankami Evropská centrální banka sestavuje a rozšiřuje širokou škálu měnových statistik a ukazatelů týkajících se finančních institucí. Evropská centrální banka a Eurosystém sledují cyklický a strukturální vývoj v eurozóně / bankovním sektoru EU a také v jiných finančních odvětvích za účelem posouzení možné zranitelnosti finančního odvětví a jeho odolnosti vůči potenciálním otřesům.8.  Úkoly a pravomoci ESRBESRB nebude mít žádné závazné pravomoci ukládat opatření členským státům nebo vnitrostátním orgánům. Je koncipován jako „prestižní“ orgán se složením na vysoké úrovni, který by měl ovlivňovat jednání tvůrců politiky a orgánů dohledu prostřednictvím své morální autority. Za tímto účelem nebude pouze poskytovat vysoce kvalitní posouzení makroobezřetnostní situace, ale může také vydávat varování a doporučení ohledně rizik, která odrážejí potenciální nerovnováhy uvnitř finančního systému a která pravděpodobně zvyšují systémová rizika, a vhodná nápravná opatření. ESRB bude realizovat široký rozsah činností, jež nebudou omezeny na určitý druh subjektů nebo trhů. Varování a doporučení se mohou týkat jakéhokoliv aspektu finančního systému, který může generovat systémové riziko. Bude rovněž spolupracovat s příslušnými mezinárodními finančními institucemi (MMF, FSB …) a orgány třetích zemí v oblasti otázek souvisejících s makroobezřetnostním dohledem. Tím, že je tento návrh založen na článku 95 Smlouvy, má význam pro Evropský hospodářský prostor (EHP). Způsob spolupráce mezi státy ESVO, které jsou součástí EHP, a ESRB bude projednán ve Smíšeném výboru EHP.9.  Varování a doporučeníZásadní úlohou ESRB je identifikace rizik v systémové dimenzi a předcházení nebo zmírnění jejich dopadu na finanční systém v rámci EU. Za tímto účelem smí ESRB vydávat varování ohledně rizika. Tato varování by měla urychlit včasné reakce, aby se zabránilo vzniku rozsáhlejších problémů a případné budoucí krizi. V případě potřeby ESRB také může doporučovat konkrétní opatření pro řešení jakýchkoli identifikovaných rizik.Doporučení ESRB nebudou právně závazná. Adresáti doporučení však nemohou zůstat pasivní vůči riziku, které bylo identifikováno, a očekává se, že nějakým způsobem zareagují. Pokud adresát s doporučením souhlasí, musí informovat o všech opatřeních, která přijal za účelem realizace obsahu doporučení. Pokud adresát s doporučením nesouhlasí a rozhodne se nekonat, musí své důvody pro nečinnost řádně vysvětlit. Z tohoto důvodu nelze doporučení vydaná ESRB jednoduše ignorovat.ESRB rozhodne v každém jednotlivém případě zda by varování a doporučení měla být zveřejněna. Na jedné straně může zveřejnění doporučení zvýšit nátlak na urychlená nápravná opatření. Na druhé straně by mohlo vyvolat reakce nepříznivé pro finanční trh. Vzhledem k citlivosti úsudku, k němuž je třeba dospět při rozhodování o zveřejnění varování a doporučení, by tato rozhodnutí měla být prováděna v každém jednotlivém případě zvlášť. Kromě toho se zdá vhodné, aby varování a doporučení nebyla zveřejňována, ledaže kvalifikovaná dvoutřetinová většina generální rady rozhodne jinak.Adresáty varování a doporučení mohou být Společenství jako celek, jeden či více členských států, jeden či více evropských orgánů dohledu a jeden či více vnitrostátních orgánů dohledu. Veškerá varování a doporučení musejí být předávána Radě, přičemž ta z nich, která se vztahují k problematice dohledu, by měla být rovněž předána příslušnému ESA. Předávání varování a doporučení Radě a ESA není míněno jako způsob zmírňování jejich obsahu, ale naopak má za cíl zvýšit morální nátlak na adresáta, aby konal, nebo vysvětlil; cílem je také, aby Rada měla možnost se k tomuto vyjádřit.10.  Přístup k informacímVzájemná propojenost finančních institucí a trhů znamená, že monitorování a posuzování potenciálních systémových rizik by mělo být založeno na rozsáhlém souboru relevantních makroekonomických a mikrofinančních údajů a ukazatelů. ESRB by proto měl mít přístup ke všem informacím, které jsou nezbytné pro plnění jeho povinností, a současně by měl zachovat důvěrnost těchto údajů. ESRB bude schopen využívat rozsáhlý soubor údajů, které již byly prostřednictvím Eurosystému shromážděny o měnových a finančních institucích ze strany ECB. Kromě plnění svých úkolů a zajištění nezbytné soudržnosti mezi orgány dohledu na mikroúrovni a ESRB bude ESRB, prostřednictvím svého sekretariátu, moci požadovat od ESA poskytování informací v souhrnné nebo obecné podobě. Pokud by tyto informace nebyly k dispozici (nebo by nebyly poskytnuty), bude mít ESRB možnost požadovat údaje přímo od vnitrostátních orgánů dohledu, národních centrálních bank (NCB) nebo jiných orgánů členských států. Nařízení dále vytváří obecný závazek na straně ESA, NCB a členských států poskytovat ESRB veškeré informace potřebné pro plnění jeho úkolů, což znamená zaručení širokého přístupu k údajům potřebným pro makroobezřetnostní analýzu.Protože některé jednotlivé instituce mohou mít systémový charakter (z důvodu své velikosti, své propojenosti s jinými finančními institucemi nebo v důsledku svého rizikového profilu), ESRB, prostřednictvím svého sekretariátu, bude muset mít také přístup k jednotlivým údajům na základě odůvodněného požadavku adresovaného ESA.11.  Vztah k ESFSNavrhovaný rámec dohledu EU může fungovat pouze tehdy, jestliže ESRB a ESFS budou účinně spolupracovat. Cílem reformy je zajistit lepší vzájemnou součinnost orgánů makro- i mikroobezřetnostního dohledu. Při plnění své úlohy orgánu makroobezřetnostního dohledu bude ESRB potřebovat včasný přísun harmonizovaných údajů na mikroúrovni, zatímco mikroobezřetnostní dohled, vykonávaný vnitrostátními orgány, využije znalostí ESRB týkajících se makroobezřetnostního prostředí. Nařízení také specifikují postupy, jimiž se mají řídit ESA při jednání na základě doporučení vydaných ESRB, a způsob, jakým by ESA měly využívat své pravomoci k zajištění včasné reakce na doporučení určená jednomu nebo více příslušným vnitrostátním orgánům dohledu.12.  Důvěrnost informacíNa členy generální rady ESRB a na pracovníky pracující pro ESRB se bude vztahovat povinnost zachovávat služební tajemství. Žádné důvěrné informace, které členové generální rady nebo osoby pracující ve spojení s ESRB získají, nesmějí být zpřístupněny třetím osobám s výjimkou informací v souhrnné nebo obecné podobě, kdy není možné identifikovat jednotlivé instituce. Tato pravidla týkající se důvěrnosti se vztahují zejména na pracovníky ECB, neboť ECB bude zajišťovat sekretariát pro ESRB. V tomto ohledu budou informace získané ECB při zajišťování sekretariátu pro ESRB použity pouze pro plnění úkolů ESRB. V souladu s postupem zavedeným v institucích EU budou osoby, které pracovaly ve spojení s ESRB, vázány povinností zachovávat důvěrnost, a to i po skončení svých povinností.Adresáti, Rada a evropské orgány dohledu přijmou rovněž opatření nezbytná pro ochranu důvěrné povahy varování a doporučení.13.  Vnitřní organizace ESRBESRB se bude skládat z: i) generální rady; ii) řídícího výboru a iii) sekretariátu.14.  Generální radaGenerální rada je rozhodovacím orgánem ESRB a jako taková ponese odpovědnost za přijímání varování a doporučení popsaných v bodu 6.2.1 této důvodové zprávy.Členy generální rady s hlasovacím právem jsou:-  guvernéři národních centrálních bank;-  prezident a viceprezident ECB;-  člen Evropské komise;-  předsedové tří evropských orgánů dohledu.Členy generální rady bez hlasovacího práva jsou:-  jeden zástupce na vysoké úrovni příslušných vnitrostátních orgánů dohledu za každý členský stát;-  předseda Hospodářského a finančního výboru.Zástupce vnitrostátních orgánů dohledu může být střídán podle toho, jaké záležitosti jsou projednávány (toto střídání bude potřeba u velkého počtu členských států, v nichž existují různé orgány pro dohled například nad finančním odvětvím a pojišťovnictvím).Členové rady jednají nestranně. To znamená, že při výkonu činností souvisejících s ESRB se nebudou řídit žádnými pokyny ani nebudou brát v úvahu individuální zájmy jakéhokoliv členského státu. Nestrannost je klíčovým požadavkem, protože zájmy jednotlivých členských států se nemusejí vždy shodovat s hlavním cílem ESRB, kterým je udržování finanční stability v Evropské unii jako celku.Každý člen generální rady s hlasovacím právem má jeden hlas. Rozhodnutí generální rady budou přijímána prostou většinou hlasů (s výjimkou rozhodnutí týkajících se zveřejnění varování nebo doporučení, u kterého se vyžaduje kvalifikovaná většina dvou třetin hlasů. V souladu se zavedeným postupem se při hlasování vyžaduje kvorum).Generální rada se bude scházet 4krát do roka. Zasedání budou svolávána z iniciativy předsedy nebo na žádost jedné třetiny členů, kteří mají hlasovací právo.15.  PředsedaPředseda bude volen na dobu 5 let z řad členů generální rady ESRB, kteří jsou také členy Generální rady ECB. Předseda bude řídit generální radu a také řídící výbor a bude vydávat pokyny pro sekretariát ESRB jménem generální rady. Předseda bude moci svolávat mimořádná zasedání generální rady ze své vlastní iniciativy. Pokud jde o mechanismus hlasování v rámci generální rady, předseda bude mít v případě rovnosti hlasů rozhodující hlas. Předseda zastupuje ESRB navenek.16.  Řídící výborS ohledem na velikost generální rady – která bude mít celkem 61 členů – bude řídící výbor napomáhat při procesu rozhodování generální rady. Řídící výbor bude připravovat zasedání generální rady, provádět přezkoumání dokumentů, které mají být projednávány, a bude sledovat postup probíhající práce ESRB.Řídící výbor bude složen z předsedy a místopředsedy generální rady, předsedů tří ESA, předsedy Hospodářského a finančního výboru, člena Komise a pěti členů generální rady, kteří jsou také členy Generální rady ECB (12 členů).17.  SekretariátECB bude zajišťovat sekretariát pro ESRB. Sekretariát bude dostávat pokyny přímo od předsedy generální rady.Vedoucí sekretariátu bude jmenován ECB po konzultaci s generální radou ESRB. Sekretariát bude poskytovat analytickou, statistickou, správní a logistickou podporu ESRB, včetně přípravy zasedání, shromažďování a zpracovávání kvalitativních a kvantitativních informací určených ESRB, provedení analýzy a posouzení nutných pro plnění úkolů ESRB. Sekretariát bude také poskytovat podporu pro práci poradního technického výboru (viz 6.5.5.).6.5.5 Poradní technický výbor a jiné zdroje poradenstvíÚlohou poradního technického výboru (dále jen „ATC“) je poskytovat generální radě poradenství a pomoc týkající se otázek, které jsou v působnosti ESRB, na její žádost.Členy ATC jsou:-  jeden zástupce každé národní centrální banky-  jeden zástupce ECB-  jeden zástupce vnitrostátního orgánu dohledu za každý členský stát-  jeden zástupce každého evropského orgánu dohledu-  dva zástupci Evropské komise-  jeden zástupce Hospodářského a finančního výboru.Předsedu ATC jmenuje generální rada na návrh jejího předsedy. Zástupce vnitrostátních orgánů dohledu může být střídán podle toho, jaké záležitosti budou projednávány.18.  Povinnosti podávat zprávyESRB bude odpovědný Evropskému parlamentu a Radě a bude jim podávat zprávu nejméně jednou ročně. Evropský parlament a Rada mohou také požadovat, aby jim ESRB podával zprávy častěji.2009/0140 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Společenství a o zřízení Evropského výboru pro systémová rizikaEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[2],s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky[3],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[4],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[5],vzhledem k těmto důvodům:19.  Finanční krize odhalila závažné nedostatky ve finančním dohledu, který nedokázal zabránit akumulaci přílišných rizik ve finančním systému a který zejména zdůraznil slabé stránky stávajícího makroobezřetnostního dohledu.20.  V listopadu 2008 Komise pověřila skupinu na vysoké úrovni vedenou panem Jacquesem de Larosièrem (dále jen „de Larosièrova skupina“), aby vypracovala doporučení ohledně posílení evropských opatření týkajících se dohledu za účelem lepší ochrany svých občanů a opětovného vybudování důvěry ve finanční systém.21.  Ve své závěrečné zprávě předložené dne 25. února 2009 de Larosièrova skupina doporučila, kromě jiného, aby byl zřízen orgán na úrovni Společenství, pověřený výkonem dohledu nad riziky ve finančním systému jako celku.22.  Ve svém sdělení nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ ze dne 4. března 2009[6] Komise uvítala a všestranně podpořila doporučení de Larosièrovy skupiny. Na svém zasedání konaném ve dnech 19. a 20. března 2009 se Evropská rada dohodla, že je nutné zlepšit regulaci finančních institucí v EU a dohled nad nimi a že základem pro tuto činnost je zpráva de Larosièrovy skupiny.23.  Ve svém sdělení nazvaném „Evropský finanční dohled“ ze dne 27. května 2009[7] Komise stanovila řadu reforem stávajícího režimu pro ochranu finanční stability na úrovni EU, zejména zahrnula zřízení Evropského výboru pro systémová rizika (ESRB), který ponese odpovědnost za finanční dohled na makroúrovni. Rada dne 9. června 2009 a Evropská rada na svém zasedání konaném ve dnech 18. a 19. června podpořily stanovisko Komise a uvítaly záměr Komise předložit legislativní návrhy tak, aby byl nový rámec zaveden v průběhu roku 2010. V souladu se stanovisky Komise bylo závěrem mimo jiné to, že ECB „by měla ESRB poskytovat analytickou, statistickou, správní a logistickou podporu, která se bude rovněž opírat o technické poradenství centrálních bank a orgánů dohledu členských států“.24.  Současné uspořádání Společenství klade příliš malý důraz na makroobezřetnostní dohled. Odpovědnost za makroobezřetnostní analýzu zůstává roztříštěná a provádějí ji různé orgány na různých úrovních, bez jakéhokoliv mechanismu k zajištění toho, že makroobezřetnostní rizika budou přiměřeně identifikována a že varování a doporučení budou vydána jasně, že jsou sledována a že jsou na jejich základě prováděna opatření.25.  Společenství potřebuje zvláštní orgán, který by byl odpovědný za makroobezřetnostní dohled nad celým finančním systémem EU a který by identifikoval rizika z hlediska finanční stability a v případě nutnosti vydal varování před riziky a doporučení pro opatření k řešení těchto rizik. Z těchto důvodů by měl být zřízen Evropský výbor pro systémová rizika (ESRB) jako nový nezávislý orgán odpovědný za realizaci makroobezřetnostního dohledu na evropské úrovni.26.  ESRB by měl v případě potřeby vydávat varování a doporučení obecné povahy týkající se Společenství jako celku, jednotlivých členských států nebo skupin členských států se stanovenou lhůtou pro příslušnou politickou reakci.27.  Pro zvýšení váhy a oprávněnosti by tato varování a doporučení měla být předávána prostřednictvím Rady a v případě potřeby prostřednictvím Evropského orgánu pro bankovnictví zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. …/…[8], Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. …/…[9] a Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. …/…[10].28.  ESRB by měl také monitorovat dodržování svých doporučení na základě zpráv od adresátů, aby bylo zajištěno, že jeho varování a doporučení jsou účinně dodržována. Adresáti doporučení by na základě těchto doporučení měli konat, ledaže by případnou nečinnost náležitě zdůvodnili (zásada „konej, nebo vysvětli“).29.  ESRB by měl rozhodnout, zda by doporučení mělo zůstat důvěrné nebo zda by mělo být zveřejněno, přičemž si musí být vědom skutečnosti, že zveřejnění může za určitých okolností podpořit dodržování doporučení.30.  ESRB by měl podávat zprávu Evropskému parlamentu a Radě nejméně jednou ročně, v případě rozsáhlých finančních problémů častěji.31.  ECB a národní centrální banky by měly hrát vedoucí úlohu v makroobezřetnostním dohledu z důvodu svých odborných znalostí a stávající odpovědnosti v oblasti finanční stability. Podíl orgánů mikroobezřetnostního dohledu na práci ESRB je velmi důležitý, aby bylo zajištěno, že posouzení makroobezřetnostního rizika je založeno na úplných a přesných informacích o vývoji finančního systému. V souladu s touto skutečností by předsedové evropských orgánů dohledu měli být členy s hlasovacím právem, zatímco jeden vnitrostátní orgán dohledu za každý členský stát by se měl účastnit jako člen bez hlasovacího práva.32.  Účast člena Komise napomůže vytvořit kontakt s makroekonomickým a finančním dohledem Společenství, zatímco přítomnost předsedy Hospodářského a finančního výboru odráží úlohu ministerstev financí při ochraně finanční stability.33.  Je klíčové, aby členové ESRB vykonávali své funkce nestranně a aby zvažovali finanční stabilitu Evropské unie pouze jako celku. Hlasování o varováních a doporučeních v rámci ESRB by nemělo být vážené a rozhodnutí by měla být zpravidla přijímána prostou většinou hlasů.34.  Vzájemná propojenost finančních institucí a trhů má za následek, že monitorování a posuzování potenciálních systémových rizik by mělo být založeno na rozsáhlém souboru relevantních makroekonomických a mikrofinančních údajů a ukazatelů. ESRB by proto měl mít přístup ke všem informacím, které jsou nezbytné pro plnění jeho povinností při požadovaném zachování důvěrnosti těchto údajů.35.  Účastníci trhu mohou poskytnout cenný vstup pro pochopení vývoje, který postihuje finanční systém. V případě potřeby by tedy ESRB měl konzultovat se zúčastněnými stranami ze soukromého sektoru (zástupci finančního odvětví, sdružení spotřebitelů, skupiny uživatelů v oblasti finančních služeb, které byly zřízené Komisí nebo na základě právních předpisů Společenství…) a poskytnout jim rovnou příležitost k vyjádření jejich stanovisek.36.  S ohledem na integraci mezinárodních finančních trhů na mezinárodní rovni a riziko dalšího rozšíření finanční krize by ESRB měl koordinovat svou činnost s Mezinárodním měnovým fondem a s nově zřízenou Radou pro finanční stabilitu, od nichž se očekává, že budou poskytovat včasná varování týkající se makroobezřetnostních rizik na globální úrovni.37.  Zřízení ESRB by mělo přímo přispět k dosažení cílů vnitřního trhu. Makroobezřetnostní dohled Společenství nad finančním systémem je nedílnou součástí celkového nového režimu dohledu ve Společenství, neboť makroobezřetnostní hledisko je úzce spjato s úkoly mikroobezřetnostního dohledu, které patří do pravomoci evropských orgánů dohledu. Pouze se zavedeným režimem, který správně chápe vzájemnou závislost mezi mikro- a makroobezřetnostními riziky, mohou mít všechny zúčastněné strany dostatečnou jistotu při zapojování se do přeshraničních finančních aktivit. ESRB by měl monitorovat a posuzovat rizika pro finanční stabilitu vyplývající z vývoje, která mohou mít dopad na odvětvové úrovni nebo na úrovni finančního systému jako celku. Řešením těchto rizik by měl ESRB přímo přispívat k integrované struktuře dohledu EU nutné pro podporu včasných a jednotných politických reakcí členských států, čímž by se zabránilo rozdílným přístupům a zlepšilo fungování vnitřního trhu.38.  Protože z důvodu integrace evropských finančních trhů nelze v dostatečné míře dosáhnout účinného makroobezřetnostního dohledu nad finančním systémem Společenství prostřednictvím členských států, může Společenství přijímat opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak je stanoveno v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanoveno ve zmíněném článku, toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nutné pro dosažení uvedených cílů,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍČlánek 1 ZřízeníZřizuje se Evropský výbor pro systémová rizika, dále označovaný jen jako „ESRB“.Článek 2 DefinicePro účely tohoto nařízení se použijí následující definice:a) „finanční institucí“ se rozumí jakýkoliv podnik, jehož hlavní podnikatelskou činností je příjem vkladů, poskytování úvěrů, poskytování pojišťovacích služeb nebo jiných finančních služeb svým klientům nebo členům či realizace finančních investic nebo obchodní činnost na vlastní účet.b) „finančním systémem“ se rozumí veškeré finanční instituce, trhy a tržní infrastruktury.Článek 3 Poslání, cíle a úkoly39.  ESRB nese odpovědnost za makroobezřetnostní dohled nad finančním systémem v rámci Společenství, aby bylo možné předcházet systémovým rizikům v rámci finančního systému nebo je zmírňovat, a vyvarovat se tak výskytů rozsáhlých finančních problémů, přispívat k řádnému fungování vnitřního trhu a zajistit udržitelný příspěvek finančního odvětví k hospodářskému růstu.40.  Pro účely odstavce 1 plní ESRB následující úkoly:a) určovat a/nebo podle potřeby shromažďovat a analyzovat veškeré informace, které jsou relevantní pro poslání popsané v odstavci 1;b) identifikovat taková rizika a řadit je podle důležitosti;c) vydávat varování v případě, že se rizika považují za významná;d) podle potřeby vydávat doporučení pro nápravná opatření;e) sledovat reakce na varování a doporučení;f) úzce spolupracovat s Evropským systémem orgánů finančního dohledu a podle potřeby poskytovat evropským orgánům dohledu informace o systémových rizicích požadované pro plnění jejich úkolů;g) provádět koordinaci s mezinárodními institucemi, zejména s Mezinárodním měnovým fondem a Radou pro finanční stabilitu, jakož i s příslušnými orgány ve třetích zemích, pokud se jedná o záležitosti vztahující se k makroobezřetnostnímu dohledu;h) vykonávat související úkoly, jak je uvedeno v právních předpisech Společenství.Kapitola IIOrganizaceČlánek 4 Struktura41.  ESRB má generální radu, řídící výbor a sekretariát.42.  Generální rada přijímá rozhodnutí nezbytná pro zajištění výkonu úkolů svěřených ESRB.43.  Řídící výbor napomáhá procesu rozhodování ESRB podporou přípravy zasedání generální rady, přezkoumáváním dokumentů, které mají být projednávány, a sledováním postupu probíhající práce ESRB.44.  Sekretariát poskytuje analytickou, statistickou, správní a logistickou podporu ESRB pod vedením předsedy generální rady v souladu s rozhodnutím Rady XXXX/ES/2009[11].45.  ESRB je podporován poradním technickým výborem podle článku 12, který na žádost poskytuje poradenství a pomoc v otázkách vztahujících se k práci ESRB.Článek 5 Předsednictví46.  Předseda a místopředseda ESRB jsou voleni na období 5 let členy a z řad členů generální rady, kteří jsou také členy Generální rady ECB. Mohou být znovuzvoleni.47.  Předseda řídí zasedání generální rady a řídícího výboru.48.  Místopředseda řídí generální radu a/nebo řídící výbor v případě, že se předseda nemůže zasedání účastnit.49.  Pokud funkční období členů Generální rady ECB, kteří byli zvoleni za předsedu nebo místopředsedu, skončí před uplynutím 5letého období nebo pokud předseda nebo místopředseda nemohou z jakéhokoliv důvodu vykonávat své povinnosti, je zvolen nový předseda nebo místopředseda v souladu s odstavcem 1.50.  Předseda zastupuje ESRB navenek.Článek 6 Generální rada51.  Členy generální rady s hlasovacím právem jsou následující osoby:a) prezident a viceprezident ECB;b) guvernéři národních centrálních bank;c) člen Evropské komise;d) předseda Evropského orgánu pro bankovnictví;e) předseda Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění;f) předseda Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy.52.  Členy generální rady bez hlasovacího práva jsou následující osoby:a) jeden zástupce na vysoké úrovni příslušných vnitrostátních orgánů dohledu za každý členský stát;b) předseda Hospodářského a finančního výboru.53.  Jestliže program zasedání obsahuje body vztahující se k pravomoci několika vnitrostátních orgánů dohledu téhož členského státu, zúčastní se příslušný zástupce na vysoké úrovni pouze takových jednání, jejichž obsah spadá do jeho pravomoci.54.  Generální rada přijme jednací řád ESRB.Článek 7 Nestrannost55.  Při účasti na činnostech generální rady a řídícího výboru nebo při účasti na jakékoliv jiné činnosti vztahující se k ESRB vykonávají členové ESRB své povinnosti nestranně a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od členských států.56.  Členské státy se nesnaží ovlivňovat členy ESRB při výkonu jejich úkolů v rámci ESRB.Článek 8 Služební tajemství57.  Členové generální rady ESRB a jakékoli jiné osoby, které pracují nebo pracovaly pro ESRB nebo ve spojení s ESRB (včetně příslušných pracovníků centrálních bank, poradního technického výboru, ESA a příslušných vnitrostátních orgánů dohledu členských států), nesmí poskytovat informace, na které se vztahuje služební tajemství, ani po skončení svých povinností.58.  Informace, které členové ESRB získají, lze používat pouze během výkonu povinností a při plnění úkolů stanovených v čl. 3 odst. 2.59.  Aniž je dotčen článek 16 a použití ustanovení trestního práva, jakékoli důvěrné informace, které osoby uvedené v odstavci 1 získají při plnění svých povinností, nesmějí být sděleny žádné osobě ani žádnému orgánu, s výjimkou souhrnné nebo obecné podoby, kdy není možné identifikovat jednotlivé finanční instituce.60.  ESRB se dohodne s evropskými orgány dohledu na konkrétních postupech týkajících se důvěrnosti s cílem ochrany informací o jednotlivých finančních institucích nebo informací, které umožňují identifikaci jednotlivých finančních institucí.Článek 9 Zasedání generální rady61.  Řádná plenární zasedání generální rady svolává předseda generální rady a konají se nejméně čtyřikrát ročně. Mimořádná zasedání mohou být svolávána z iniciativy předsedy generální rady nebo na žádost nejméně jedné třetiny členů s hlasovacím právem.62.  Každý člen je na zasedáních generální rady přítomen osobně a nesmí být zastoupen.63.  Odchylně od odstavce 2 smí člen, který se nemůže účastnit zasedání po delší dobu, jmenovat náhradníka. Takový člen smí být rovněž nahrazen osobou, která byla oficiálně jmenována podle pravidel pro dočasné zastupování zástupců, jimiž se řídí daná instituce.64.  Jednání na zasedáních jsou důvěrná.Článek 10 Mechanismus hlasování generální rady65.  Každý člen generální rady s hlasovacím právem má jeden hlas.66.  Generální rada rozhoduje prostou většinou hlasů přítomných členů s hlasovacím právem. V případě rovnosti hlasů má předseda rozhodující hlas.67.  Při jakémkoliv hlasování generální rady je nutné kvorum dvou třetin členů s hlasovacím právem. Není-li kvora dosaženo, může předseda svolat mimořádné zasedání, na němž může být přijato rozhodnutí bez ohledu na kvorum.Článek 11 Řídící výbor68.  Složení řídícího výboru je následující:a) předseda ESRB;b) místopředseda ESRB;c) pět dalších členů generální rady, kteří jsou rovněž členy Generální rady ECB. Jsou voleni členy a z řad členů generální rady, kteří jsou rovněž členy Generální rady ECB, na dobu dvou let.d) člen Evropské komise;e) předseda Evropského orgánu pro bankovnictví;f) předseda Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění;g) předseda Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy;h) předseda Hospodářského a finančního výboru.Jakékoliv volné místo pro voleného člena řídícího výboru je obsazeno na základě volby nového člena generální radou.69.  Zasedání řídícího výboru svolává předseda nejméně jednou za čtvrtletí před každým zasedáním generální rady. Předseda může také svolávat zasedání ad hoc .Čl ánek 12 Poradní technický výbor70.  Složení poradního technického výboru je následující:a) zástupce každé národní centrální banky a zástupce ECB;b) jeden zástupce příslušného vnitrostátního orgánu dohledu za každý členský stát;c) jeden zástupce Evropského orgánu pro bankovnictví;d) jeden zástupce Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění;e) jeden zástupce Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy;f) dva zástupci Komise;g) jeden zástupce Hospodářského a finančního výboru.Orgány dohledu každého členského státu zvolí do výboru jednoho zástupce. Jestliže program zasedání obsahuje body vztahující se k pravomoci několika vnitrostátních orgánů dohledu téhož členského státu, zúčastní se příslušný zástupce pouze takových bodů jednání, které spadají do jeho pravomoci.71.  Předseda poradního technického výboru je jmenován generální radou na základě návrhu předsedy generální rady.72.  Výbor vykonává úkoly uvedené v čl. 4 odst. 5 na žádost předsedy generální rady.73.  Sekretariát ESRB podporuje práci poradního technického výboru a vedoucí sekretariátu se účastní zasedání.Článek 13 Jiné zdroje poradenstvíPři plnění svých úkolů si ESRB v případě potřeby vyžádá poradenství příslušných zúčastněných stran ze soukromého sektoru.Článek 14 Přístup k dokumentům74.  Na dokumenty v držení ESRB se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001[12].75.  Generální rada přijme praktická opatření pro provádění nařízení (ES) č. 1049/2001 do šesti měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.76.  Rozhodnutí přijatá ESRB podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 mohou být předmětem stížnosti podané veřejnému ochránci práv nebo žaloby k Soudnímu dvoru za podmínek stanovených v článcích 195 a 230 Smlouvy o ES.KAPITOLA III ÚKOLYČlánek 15 Shromažďování a výměna informací77.  ESRB poskyt uje evropským orgánům dohledu informace o systémových rizicích, které jsou nezbytné pro plnění jejich úkolů.78.  Evropské orgány dohledu, národní centrální banky a členské státy úzce spolupracují s ESRB a poskytují mu veškeré informace, které jsou nezbytné pro plnění jeho úkolů, v souladu s právními předpisy Společenství.79.  ESRB může vyžadovat informace od evropských orgánů dohledu v souhrnné nebo obecné podobě, kdy není možné identifikovat jednotlivé finanční instituce. Pokud uvedené orgány nemají požadované údaje k dispozici nebo je nedají k dispozici včas, pak ESRB může požadovat tyto údaje od vnitrostátních orgánů dohledu, národních centrálních bank nebo jiných orgánů členských států.80.  ESRB může evropským orgánům dohledu adresovat odůvodněnou žádost o poskytnutí údajů, které nejsou v souhrnné nebo obecné podobě.81.  Před podáním žádosti o informace v souladu s odstavci 3 a 4 ESRB provede řádnou konzultaci s příslušným evropským orgánem dohledu, aby bylo zajištěno, že žádost je přiměřená.Článek 16 Varování a doporučení82.  Jestliže jsou identifikována významná rizika týkající se dosažení cíle uvedeného v čl. 3 odst. 1, pak ESRB poskytne varování a v případě potřeby vydá doporučení pro přijetí nápravného opatření.83.  Varování nebo doporučení vydaná ESRB v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. c) a d) mohou být buď obecné nebo zvláštní povahy a jsou určena Společenství jako celku nebo jednomu či více členským státům nebo jednomu či více evropským orgánům dohledu nebo jednomu či více vnitrostátním orgánům dohledu. Doporučení zahrnují stanovené lhůty pro politickou reakci. Doporučení mohou být také určena Komisi v souvislosti s příslušnými právními předpisy Společenství.84.  Varování či doporučení jsou rovněž předávána Radě a v případě, že jsou určena jednomu nebo více vnitrostátním orgánům dohledu, evropským orgánům dohledu.85.  Kterýkoliv člen generální rady může kdykoliv požadovat hlasování o návrhu varování nebo návrhu doporučení.Článek 17 Reakce na doporučení ESRB86.  Pokud je doporučení uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. d) určeno jednomu či více členským státům, jednomu či více evropským orgánům dohledu nebo jednomu či více vnitrostátním orgánům dohledu, adresáti informují ESRB o opatřeních přijatých v reakci na doporučení nebo vysvětlí svou nečinnost. Rada a případně evropské orgány dohledu jsou informovány.87.  Jestliže ESRB rozhodne, že jeho doporučení nebylo dodrženo a že adresáti řádně nevysvětlili svou nečinnost, ESRB informuje Radu a případně příslušné evropské orgány dohledu.Článek 18 Veřejná varování a doporučení88.  Generální rada ESRB v každém jednotlivém případě rozhodne, zda by varování nebo doporučení měla být zveřejněna. Odchylně od čl. 10 odst. 2 se vyžaduje kvalifikovaná většina dvou třetin hlasů pro zveřejnění varování nebo doporučení.89.  Jestliže se generální rada ESRB rozhodne zveřejnit varování nebo doporučení, informuje adresáta/adresáty předem.3. Jestliže se generální rada rozhodne varování nebo doporučení nezveřejnit, adresát a případně Rada a evropské orgány dohledu přijmou veškerá nezbytná opatření k ochraně důvěrné povahy varování nebo doporučení. Předseda Rady může rozhodnout, že se doporučení nebo varování nesděluje ostatním členům Rady.KAPITOLA IV ZÁVěREčNÁ USTANOVENÍČlánek 19 Povinnosti podávat zprávy90.  ESRB nejméně jednou ročně podává zprávu Evropskému parlamentu a Radě.91.  Na základě výzvy Rady nebo Komise ESRB také přezkoumá konkrétní otázky.Článek 20 Ustanovení o přezkumuNa základě zprávy předložené Komisí prozkoumá Rada toto nařízení tři roky poté, co vstoupí v platnost, a po obdržení stanoviska ECB rozhodne, zda poslání a organizace ESRB vyžadují přezkum.Článek 21 Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda [1] Jedná se o Evropský výbor orgánů bankovního dohledu (CEBS), Evropský výbor orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním (CEIOPS) a Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry (CESR).[2] Úř. věst. C , , s. .[3] Rozhodnutí XXXX.[4] Úř. věst. C , , s. .[5] Úř. věst. C , , s. .[6] KOM(2009) 114.[7] KOM(2009) 252.[8] Úř. věst. L , , s. .[9] Úř. věst. L , , s. .[10] Úř. věst. L , , s. .[11] Úř. věst. L , , s. .[12] Úř. věst.


Důležité právní upozornění

|

52005PC0039

Návrh nařízení Rady (ES) o ukončení částečného prozatímního přezkumu anti-dumpingových opatření na dovoz polyethylentereftalátových filmů (PET) pocházejících, mj., z Indie.  /* KOM/2005/0039 konecném znení */

	V Bruselu dne 11.2.2005KOM(2005) 39 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY (ES)o ukončení částečného prozatímního přezkumu anti-dumpingových opatření na dovoz polyethylentereftalátových filmů (PET) pocházejících, mj., z Indie.(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízením Rady (ES) č. 1676/2001[1], Rada uložila konečné anti-dumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátových filmů (PET) pocházejících, mj., z Indie. Clo uložené na dovážené PET filmy pocházející z Inde sahá od 0 % do 62,6 %. Stávající clo použitelné na Jindal Poly Films Limited je 0%.Na žádost řady velkých výrobců PET filmů ve Společenství, zahájila Komise v únoru r. 2004 částečný prozatímní přezkum omezený na dumping vzhledem k Jindal Poly Films Limited.Toto šetření prokázalo, že společnost Jindal Poly Films Limited se dumpingu nedopouštěla.Proto je navrženo, aby antidumpingová cla vzhledem ke společnosti Jindal Poly Films Limited zůstala nezměněna na úrovni 0 %.NávrhNAŘÍZENÍ RADY (ES)o ukončení částečného prozatímního přezkumu anti-dumpingových opatření na dovoz polyethylentereftalátových filmů (PET) pocházejících, mj., z Indie.RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96[2] ze dne 22. prosince 1995 („základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP1. Předcházející postup a stávající opatření(1) Následně po šetření zahájeném v květnu 2000 („původní šetření“), uložila Rada v srpnu r. 2001 definitivní antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátových filmů (PET) pocházejících, mj., z Indie podle nařízení (ES) č. 1676/2001[3]. Clo na dovoz polyethylentereftalátových filmů (PET) pocházejících z Indie se pohybovalo mezi 0 % a 62,6 %.(2) Stávající anti-dumpingové clo použitelné na dovozy z Jindal Poly Films Limited, dříve Jindal Polyester Limited (oznámení o změně názvu zveřejněné dne 2. prosince 2004[4]), je 0 %. Dovozy PET-filmů této společnosti rovněž podléhají vyrovnávacímu 7 % clu , které bylo uloženo v r. 1999 nařízením rady (ES) č. 2597/1999[5].2. Žádost o přezkum(3) Žádost o částečný prozatímní přezkum omezený na dumping vzhledem k Jindal Poly Films Limited byla podána následujícími výrobci Společenství: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH a Nuroll SpA („žadatelé“). Tito žadatelé představují hlavní podíl výroby PET filmů ve Společenství. Společnost Toray Plastics Europe tuto žádost podpořila, i když není formálním žadatelem.(4) Žadatelé uvedli, že dumpingové rozpětí Jindal Poly Films Limited bylo změněno a bylo vyšší než v původním šetření vedoucímu k přijetí stávajících opatření.3. Šetření(5) Komise rozhodla po konzultaci s poradním výborem, že žádost obsahovala dostatečné důkazy prima facie , a oznámila dne 19. února 2004 zahájení částečného prozatímního přezkumu podle článku 11, odstavce 3 základního nařízení oznámením (Oznámení o zahájení šetření) zveřejněným v Úředním věstníku Evropských společenství[6] .(6) Tento přezkum byl rozsahem omezen na přezkoumání dumpingu vzhledem k Jindal Poly Films Limited. Období šetření trvalo od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2003.(7) Komise oficiálně informovala společnost Jindal Poly Films Limited, představitele vyvážejícího státu a dotyčné výrobce ve Společenství o zahájení přezkumu. Zainteresovaným stranám byla poskytnuta možnost písemně vyjádřit své stanovisko a požádat o slyšení v daném časovém limitu stanoveném v oznámení o zahájení šetření.(8) Komise, aby získala informace pokládané z nezbytné pro své šetření, zaslala dotazník společnosti Jindal Poly Films Limited, dotyčnému vyvážejícímu výrobci, který spolupracoval vyplněním dotazníku. Ověřovací inspekce byla vykonána na pozemcích této společnosti v New Delhi, aby byla zajištěna ucelenost podaných informací.B. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK1. Dotyčný výrobek(9) Dotyčným výrobkem je, jak je definováno v původním šetření, polyethylen-tereftalátový film (PET) pocházející z Indie, běžně deklarovaný s kódem kombinované nomenklatury (KN) ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.2. Obdobný výrobek(10) Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že filmy PET vyráběné a prodávané na trhu v Indii a filmy PET vyvážené z Indie do Společenství, stejně jako filmy PET vyráběné a prodávané průmyslem Společenství, mají stejné fyzické a technické vlastnosti a použití. Proto jsou ve smyslu čl. 1, odst. 4 základního nařízení obdobnými výrobky.C. DUMPING1. Běžná hodnota(11) Pro zjištění běžné hodnoty bylo nejprve ověřeno, že celkový domácí prodej vyvážejícího výrobce byl reprezentativní v souladu s čl. 2, odst. 2 základního nařízení, tj. že činil 5 % a více z celkového objemu prodeje dotyčného výrobku vyváženého do Společenství.(12) Poté bylo zjišťováno, zda celkový domácí prodej každého typu výrobku představoval 5 % nebo více z objemu prodeje téhož typu vyváženého do Společenství.(13) Pro ty typy výrobků, které představovaly 5 % nebo více z objemu prodeje téhož typu vyváženého do Společenství, bylo přezkoumáno, zda byl dosažen dostatečný prodej běžným obchodním stykem podle čl. 2, odst. 4 základního nařízení. Pro každý typ výrobku, pro který dosažený objem domácího prodeje tržeb nad výrobními náklady představoval nejméně 80 % prodeje, byla běžná hodnota stanovena na základě vážených průměrných cen skutečně zaplacených za veškerý domácí prodej. Pro ty typy výrobků, pro které objem ziskových transakcí byl rovný nebo nižší než 80 %, ale nebyl nižší než 10 % z prodeje, běžná hodnota byla založena na vážených průměrných cenách skutečně zaplacených za pouze domácí ziskové transakce.(14) Pro ty typy výrobků, pro které nemohly být využity domácí ceny vyvážejícího výrobce ke stanovení běžné hodnoty v důsledku nedostatečné reprezentativnosti nebo nedostatečného prodeje běžným obchodním stykem, běžná hodnota byla vypočtena na základě výrobních nákladů vynaložených dotyčným vyvážejícím výrobcem a připočtení přiměřeného zvýšení o náklady prodejní, správní a režijní (‘SG&A’), o a zisk, v souladu s čl. 2, odst. 3 a 6 základního nařízení.(15) Náklady prodejní, správní a režijní byly založeny na nákladech vynakládaných vyvážejícím výrobcem na dosažení svého domácího prodeje dotyčného výrobku, které byly shledány jako reprezentativní. Zisk byla vypočten na základě váženého průměru zisku dotyčné společnosti, dosahovaného pro daný typ výrobku prodejem na domácím trhu v dostatečném množství v běžném obchodním styku.2. Vývozní cena(16) Vyvážející výrobce udal prodej (z jedné dodávky) dosažený partnerskou společností ve Společenství. V zhledem k tomu, že šlo o zanedbatelné množství, nebyl tento prodej uvažován.(17) Ostatní vývozní prodeje dotyčného výrobku byly dosaženy v IP ve Společenství prodejem nezávislým kupcům. Proto byla vývozní cena zjištěna v souladu s čl. 2, odst. 8 základního nařízení na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo splatných.3. Srovnání(18) Srovnání běžné hodnoty a ceny vývozní bylo provedeno na základě srovnání mimo závod (úroveň ze závodu). Spravedlivé srovnání bylo zajištěno použitím náležitých oprav ve formě korekcí rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen v souladu s čl. 2, odst. 10 základního nařízení. Podobně byly uznány opravy korigující rozdíly v nákladech na slevy z ceny, rabaty, dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady na balení, úvěr, a provize, v případech kdy tyto náklady byly vynaloženy a doloženy ověřenými doklady.(a) Dovozní poplatky(19) Jindal Poly Films Limited nárokoval opravu normální ceny za dovozní poplatky vybírané mimo režim Advance Licence Scheme (ALS) za dovoz surovin použitých k výrobě zboží na vývoz. Režim Advance Licence Scheme povoluje bezcelní dovážení surovin za předpokladu, že dotyčná společnost vyváží odpovídající množství a že hodnota konečného výrobku je určena v souladu s úředně stanovenými vstupními-výstupními normami. Společnost uvedla, že pro splnění požadavků režimu ALS vzhledem k dováženým surovinám použila vývozy dotyčného výrobku do ES.(20) Vzhledem k tomu, že by konečný výsledek přezkumného šetření nebyl nijak ovlivněn závěrem o ohledně uznání nárokované opravy, nebyl tento závěr učiněn.(b) Ostatní opravy(21) Vyvážející výrobce pro malý počet vývozů nárokoval opravu vývozní ceny podle článku 2, odst. 10, písm. k) základního nařízení, na základě sumy dávek na vývoz v režimu Duty Entitlement Passbook Scheme (‘DEPB’) na poexportním základu. V tomto režimu by mohly být úvěry získané při vývozu výrobků použity jako protiúčet k zaplacení cla z dovozu jakéhokoli zboží nebo by mohly být volně podány jiným společnostem. Kromě toho neexistují žádná omezení, že dovážené zboží by mělo být využitou pouze k výrobě vyvážených výrobků. Dotyčný výrobce neprokázal, že by sumy dávek na vývoz v režimu Duty Entitlement Passbook Scheme na poexportním základu, ovlivnil cenovou srovnatelnost, zejména že by kupci soustavně platili různé ceny na domácím trhu v důsledku výhod DEPB. Uvedený nárok byl proto zamítnut.4. Dumpingové rozpětí(22) Dumpingové rozpětí bylo zjištěno srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou, v souladu s čl. 2, odst. 11 základního nařízení.(23) Toto srovnání vedlo k dumpingovému rozpětí 0 %.D. ZÁVĚR(24) Na základě výše uvedených skutečností a úvah a z hlediska dostupných informací lze uzavřít, že v souladu s čl. 11, odst. 3 základního nařízení, současné přezkumné šetření by mělo být ukončeno a že antidumpingové clo 0 %, uložené nařízením (ES) č. 1676/2001 o dovozech PET filmů vyráběných a dovážených do ES společností Jindal Poly Films Limited by mělo být zachováno.(25) Všechny zainteresované strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na základě kterých bylo učiněno rozhodnutí zachovat stávající antidumpingové clo, a byla jim poskytnuta příležitost se vyjádřit.(26) Zástupci výrobního odvětví Společenství žádali, aby byl výpočet dumpingu založen na srovnání váženého průměru běžné hodnoty a jednotlivých vývozních transakcí, neboť podle jejich tvrzení docházelo k dumpingu cílenému na „zvláštní kategorii zákazníků“. Tvrdili, že pokud by se konkrétní typ filmu prodával pouze zákazníkům v konkrétním segmentu konečného využití, docházelo by k rozlišování podle zákazníků. Rovněž považovali tento přístup za odůvodněný s ohledem na růst indické výrobní kapacity, o němž se domnívali, že se týká zejména daného typu filmu. V této souvislosti je třeba si nejdříve uvědomit, že dotčený typ filmu se neprodával jen zákazníkům, kteří by kupovali výhradně tento typ filmu, ale i zákazníkům, kteří nakupují jiné typy. Srovnání cen stejných typů filmu prodávaných různým zákazníkům neprokázalo strukturu cenového rozlišení podle zákazníka. Vzhledem k tomu, že k uvedenému rozlišování nedocházelo, není v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení pro účely výběru postupu pro výpočet dumpingu existence údajné struktury dumpingu podle typu výrobku významná. Navíc je třeba si rovněž uvědomit, že při určování postupu pro stanovení dumpingového rozpětí není významným činitelem ani změna výrobní kapacity. Vzhledem k tomu, že nebylo zjištěno rozlišování mezi různými zákazníky, oblastmi nebo časovými obdobími, tvrzení výrobního odvětví Společenství se zamítá a nadále se jako vhodný postup použije srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření týkajících se dovozu polyethylentereftalátových filmů (PET) pocházejících, mj., z Indie, běžně deklarovaných s kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, v rozsahu, v kterém se tato opatření týkala indického vyvážejícího výrobce, společnosti Jindal Poly Films Limited, se ukončuje.Článek 2Toto nařízení nabývá účinnosti prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu, dneZa Radupředseda [1] Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s.1.[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.1, Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s.12).[3] Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s.1.[4] Úř. věst. C 297, 2.12.2004, s. 2.[5] Úř. věst. L 316, 10.12.1999, s.1.[6] Úř. věst. C 43, 19.2.2004, s.14.