               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 4.3.2020
            COM(2020) 78 final
            2020/0035(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o Evropském roku železnice (2021)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Ve svém sdělení ze dne 11. prosince 2019
                  1
                představila Komise Zelenou dohodu pro Evropskou unii a její občany. Toto sdělení opětovně formuluje odhodlání Evropské komise řešit problémy související se změnou klimatu a životním prostředím, což je definiční úkol této generace. Jedná se o novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která v roce 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst v ní bude oddělen od využívání zdrojů. Zelená dohoda pro Evropu je nedílnou součástí strategie Komise k provádění Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a cílů udržitelného rozvoje
                  2
               . Cíl, aby Evropská unie byla do roku 2050 klimaticky neutrální, schválila Evropská rada ve svých závěrech ze dne 12. prosince 2019
                  3
                a Evropský parlament v usnesení ze dne 15. ledna 2020
                  4
               .

               Zelená dohoda pro Evropu vyzývá zejména k urychlení přechodu k udržitelné a inteligentní mobilitě, neboť doprava představuje čtvrtinu emisí skleníkových plynů v Unii a stále roste. K dosažení klimatické neutrality je nezbytné do roku 2050 emise z dopravy snížit o 90 %. Na tomto snížení se budou muset podílet všechny druhy dopravy. K řešení tohoto problému Komise v rámci Zelené dohody pro Evropu oznámila, že v roce 2020 přijme strategii pro udržitelnou a inteligentní mobilitu, která se bude zabývat veškerými zdroji emisí. Mezi další zvažovaná opatření patří to, že by se ze 75 % vnitrozemského nákladu dnes přepravovaného po silnici měla značná část přesunout na železnici a vnitrozemské vodní cesty.

               Železnice jakožto jeden z nejekologičtějších a energeticky nejúčinnějších druhů dopravy musí při urychlování snižování emisí z dopravy hrát důležitou úlohu. Železnice je do značné míry elektrifikována a emise CO2 jsou mnohem nižší, než když srovnatelná přeprava probíhá po silnici nebo letecky. Jako jediný druh dopravy také od roku 1990 téměř neustále snižuje emise CO2, přestože přepravní výkon stále roste: do roku 2016 vyprodukovala železniční doprava pouze 0,5 % emisí CO2 ze všech druhů dopravy. Kromě toho představuje pouze 2 % celkové spotřeby energie připadající v Unii na dopravu, v roce 2016 na ni přitom ze všech druhů dopravy připadalo 11,2 % nákladu a 6,6 % cestujících
                  5
               . Železnice v období 1990–2016
                  6
                snížila svou spotřebu energie a stále více využívá obnovitelné zdroje energie.

               Podíl železnice na osobní dopravě v Unii se v letech 2007 až 2016 zvýšil ze 7,0 % na 7,6 %, naopak u nákladní dopravy podíl železnice po vrcholu v roce 2011 (19 %) klesl na 16,65 % v roce 2017
                  7
               . Než vznikne opravdu jednotný evropský železniční prostor, bude třeba si poradit s řadou překážek, a to i pokud jde o potřebu co nejvíce omezit hluk. Aby mohla železnice plně realizovat svůj potenciál, bude třeba tyto překážky překonat a zároveň snižovat náklady a uspíšit inovace. Železnici je proto třeba ještě více podpořit, aby byla pro cestující i podniky atraktivnějším dopravním prostředkem, který splňuje jejich potřeby jak z hlediska každodenní, tak dálkové mobility. Větší podíl železnice na osobní i nákladní dopravě přispěje rovněž ke snížení dopravního přetížení a emisí nebezpečných lidskému zdraví, zejména znečištění ovzduší.

               Smyslem návrhu na vyhlášení roku 2021 „Evropským rokem železnice“ je propagovat železniční dopravu v souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise o Zelené dohodě pro Evropu, a to i pokud jde o udržitelnou a inteligentní mobilitu. Prostřednictvím projektů, diskusí, akcí, výstav a iniciativ v celé Evropě představí Evropský rok železnice lidem, podnikům a úřadům železniční dopravu jako atraktivní dopravní prostředek a udržitelný způsob cestování a přepravy po Evropě, a to s důrazem na svůj unijní a inovativní rozměr. Formou specializovaných akcí a komunikačních kampaní se program bude obracet na občany, kteří nepůsobí v železničním odvětví, a dokáže tak přesvědčit více lidí a podniků, aby začali využívat železnici.

               Rok 2021 je pro železniční politiku Unie důležitý. Bude prvním úplným rokem, v jehož průběhu se budou pravidla dohodnutá v rámci čtvrtého železničního balíčku
                  8
                provádět v celé EU, zejména pokud jde o otevření trhu vnitrostátních služeb v přepravě cestujících a snížení nákladů a omezení administrativní zátěže pro železniční podniky působící v celé EU. V řadě členských států se zvyšuje zájem veřejnosti o železnici, mj. i o noční vlakové spoje; o tomto zájmu svědčí také popularita #DiscoverEU
                  9
               . Mezinárodní kulturní festival Europalia
                  10
                navíc svůj ročník 2021 věnuje vlivu železnice na umění a vyzdvihne výraznou úlohu vlakové dopravy v prosazování sociálních, hospodářských a průmyslových změn. Rok 2021 se pro tuto iniciativu tudíž považuje za velmi vhodný.

               Stejně jako v případě všech dosavadních Evropských roků je cílem především zvýšit povědomí o problémech a příležitostech a zdůraznit úlohu Unie při podpoře sdílených řešení. Cílem Evropského roku železnice je povzbudit a podpořit snahu Unie, členských států, regionálních a místních orgánů a dalších organizací o zvýšení podílu osobní a nákladní dopravy po železnici. Evropský rok by měl železniční dopravu propagovat jako udržitelný, inovativní a bezpečný způsob dopravy, přičemž by měl oslovit širší veřejnost a hlavně mládež. Měl by rovněž zdůraznit evropský a přeshraniční rozměr železniční dopravy, který sbližuje občany, umožňuje jim objevovat Unii v celé její rozmanitosti, podporuje soudržnost a přispívá k integraci vnitřního trhu Unie. Evropský rok by měl také zvýšit přínos železnice pro unijní hospodářství, průmysl a společnost obecně a prosazovat železniční dopravu jako důležitý prvek ve vztazích Unie se třetími zeměmi, zejména na západním Balkáně.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Jak je uvedeno výše, Evropský rok železnice bude propagovat železniční dopravu v souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise o Zelené dohodě pro Evropu, a to i pokud jde o udržitelnou a inteligentní mobilitu. Bude rovněž vycházet ze stávajících iniciativ a politik souvisejících s železniční dopravou, jako je otevření trhu vnitrostátních služeb v přepravě cestujících a snížení nákladů a omezení administrativní zátěže pro železniční podniky působící v celé Unii. Obdobně jako u dalších akcí tohoto typu budou opatření zahrnovat informační a propagační kampaně, akce, projekty a iniciativy na úrovni Unie, na vnitrostátní, regionální a místní úrovni. Jejich prostřednictvím se budou předávat klíčová sdělení a šířit informace o příkladech osvědčených postupů.

               Evropský rok pobídne orgány členských států a celé odvětví, aby spolupracovaly na propagaci železniční dopravy. Komise se vynasnaží, aby činnosti v rámci Evropského roku odpovídaly potřebám každého členského státu a jeho specifikům. Členské státy se proto žádají, aby jmenovaly národního koordinátora, který bude mít na starost organizaci jejich účasti na Evropském roce železnice. Bude zřízena Evropská řídící skupina, jejímiž členy budou zástupci národních koordinátorů. Komise uspořádá zasedání národních koordinátorů, aby bylo možné koordinovat organizaci Evropského roku a vyměňovat si informace o tom, jak se provádí v jednotlivých členských státech a na úrovni Unie.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Evropský rok železnice má vazby na další oblasti politiky Unie, jako je regionální rozvoj, konkurenceschopnost průmyslu, udržitelný cestovní ruch, inovace, zaměstnanost, vzdělávání, mládež, kultura a přístupnost pro zdravotně postižené osoby, a týká se i vztahů Unie se sousedními zeměmi. Vyzdvihne evropský, přeshraniční rozměr železniční dopravy jakožto prostředku k přepravě zboží, cestování, objevování a propojení kontinentu způsobem, který je udržitelný a perspektivní i do budoucna. Některé činnosti v rámci Evropského roku by mohly být financovány ze stávajících programů Unie, jako je Horizont Evropa, Nástroj pro propojení Evropy, strukturální a investiční fondy Unie, Kreativní Evropa, Erasmus+, DiscoverEU nebo Evropa pro občany.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Právním základem návrhu je článek 91 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). V článku 91 je stanoveno, že k provedení článku 90 SFEU a s přihlédnutím ke zvláštnostem dopravy stanoví Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem po konzultaci s Hospodářským a sociálním výborem a Výborem regionů veškeré jiné potřebné předpisy. Článek 90 SFEU stanoví, že cíle Smluv jsou sledovány v rámci společné dopravní politiky. Hlavním účelem tohoto návrhu je především přispět k tomu, aby se zvýšil podíl železnice na osobní a nákladní dopravě. Tento cíl tedy spadá do působnosti článku 91 SFEU.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Tento návrh je v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v čl. 5 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Cílů tohoto návrhu nelze dosáhnout v dostatečném rozsahu výhradně prostřednictvím opatření přijatých členskými státy. Je tomu tak proto, že opatření pouze na vnitrostátní úrovni by postrádala evropský rozměr výměny zkušeností a osvědčených postupů mezi členskými státy. Ustanovení čl. 3 odst. 3 SEU zejména stanoví, že Evropská unie vytváří vnitřní trh, usiluje o udržitelný rozvoj Evropy založený mimo jiné na zlepšování kvality životního prostředí, podporuje vědecký a technický pokrok a hospodářskou, sociální a územní soudržnost. Unie sleduje své cíle vhodnými prostředky na základě pravomocí, které jsou jí Smlouvami svěřeny. Opatření na úrovni Unie by navíc byla přínosem i pro opatření členských států, a to prostřednictvím větší viditelnosti, mnohostranných partnerství, nadnárodní výměny informací a zvyšování informovanosti a šíření osvědčených postupů v celé Unii v rámci Evropského roku.

               •Proporcionalita

                  Tento návrh je v souladu se zásadou proporcionality stanovenou v čl. 5 odst. 4 SEU. Navrhovaný postup je jednoduchý. Opírá se o stávající programy a o soustředění komunikačních činností na témata Evropského roku. Orgánům, které tento návrh provádějí, neukládá žádná nepřiměřená omezení v oblasti správy. Činnost Unie bude podporovat a doplňovat úsilí členských států a odvětví. Tato činnost v prvé řadě zlepší účinnost vlastních nástrojů Unie. Zadruhé bude působit jako faktor, který podpoří součinnost a spolupráci mezi členskými státy, regionálními a místními orgány, soukromými a veřejnými podniky a občanskou společností obecně. Činnost Unie by se omezila pouze na to, co je nezbytné k řešení zjištěných problémů.

               •Volba nástroje

                  K zajištění plného zapojení legislativního orgánu do vyhlášení roku 2021 Evropským rokem železnice je nejvhodnějším nástrojem rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nepoužije se.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Možnost vyhlásit rok 2021 „Evropským rokem železnice“ byla projednána 9. prosince 2019 s různými zástupci odvětví železniční dopravy (CER, UNIFE, EIM, ERFA – Allrail), Agentury Evropské unie pro železnice (ERA), Shift2Rail a festivalu Europalia. Všichni zúčastnění vyjádřili této iniciativě rámcovou podporu, zdůraznili roli železniční dopravy ve snaze dosáhnout dekarbonizace a vyzdvihli též přeshraniční rozměr železniční dopravy. Očekává se, že zúčastněné strany v odvětví železniční dopravy, zejména železniční podniky, provozovatelé stanic, výrobci a vnitrostátní orgány, se aktivně zúčastní pořádání akcí organizovaných v rámci Evropského roku na úrovni Unie i na národní a místní úrovni. Konzultace s pořadateli mezinárodního kulturního festivalu Europalia ukázaly velký potenciál pro součinnost s Evropským rokem. Evropský hospodářský a sociální výbor i Výbor regionů nedávno přijaly stanoviska z vlastní iniciativy
                  11

                  12
               , z nichž je patrné, že členové obou výborů mají zájem o podporu železniční dopravy jakožto udržitelného a inovativního způsobu dopravy.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nepoužije se

               •Posouzení dopadů

               Posouzení dopadů není nutné, neboť cíle navrhované iniciativy patří mezi cíle stávajících programů Unie. Navrhovaná iniciativa by Komisi nezavazovala k žádným zvláštním opatřením legislativní povahy. Neměla by ani žádný významný sociální, hospodářský nebo environmentální dopad nad rámec stávajících nástrojů.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nepoužije se

               •Základní práva

                  Nepoužije se

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Finanční příděl na provedení tohoto rozhodnutí v období 2020–2021 se odhaduje na 8 000 000 EUR. K realizaci Evropského roku bude třeba odpovídající financování, které bude určeno v rámci rozpočtových postupů pro roky 2020 a 2021 v souladu s víceletým finančním rámcem na období 2021–2027.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Návrh stanoví povinnost, aby Komise do 31. prosince 2022 podala zprávu o provedení, výsledcích a celkovém hodnocení iniciativ, které budou součástí Evropského roku.

               2020/0035 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o Evropském roku železnice (2021)

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru
                  13
               ,

               s ohledem na stanovisko Výboru regionů
                  14
               ,

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Ve svém sdělení ze dne 11. prosince 2019
                  15
                představila Komise Zelenou dohodu pro Evropskou unii a její občany. Zelená dohoda pro Evropu je novou strategií růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která v roce 2050 nebude produkovat žádné emise skleníkových plynů a hospodářský růst v ní bude oddělen od využívání zdrojů.

               (2)Evropská rada ve svých závěrech ze dne 12. prosince 2019
                  16
                potvrdila cíl, aby Evropská unie do roku 2050 dosáhla klimatické neutrality.

               (3)Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 15. ledna 2020
                  17
                uvítal sdělení Komise s názvem Zelená dohoda pro Evropu a vyzval, aby se nezbytný přechod ke klimaticky neutrální společnosti uskutečnil nejpozději do roku 2050.

               (4)V souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise o Zelené dohodě pro Evropu je třeba transformovat hospodářství Unie a přehodnotit politiky, zejména v oblasti dopravy a mobility, což znamená urychlit přechod k udržitelné a inteligentní mobilitě. Na dopravu připadá čtvrtina skleníkových plynů produkovaných v Unii a její podíl stále roste. K dosažení klimatické neutrality je nezbytné do roku 2050 emise z dopravy snížit o 90 %. Aby se doprava stala udržitelnou, je třeba upřednostnit uživatele a nabídnout jim cenově dostupnější, dosažitelnější, zdravější a čistší alternativy k dopravním prostředkům, na které byli doposud zvyklí. Podstatou Zelené dohody pro Evropu je urychlit přechod k udržitelné a inteligentní mobilitě, aby se tyto problémy podařilo vyřešit. Zejména by se měla značná část vnitrozemského nákladu, který se dnes ze 75 % přepravuje po silnici, přesunout na železnici a vnitrozemské vodní cesty.

               (5)Aby se klimatické neutrality podařilo do roku 2050 dosáhnout, musí železnice sehrát zásadní úlohu. Jedná se o jeden z nejekologičtějších a energeticky nejúčinnějších druhů dopravy. Železnice je z velké části elektrifikována a emise CO2 jsou mnohem nižší, než když se srovnatelná doprava uskutečňuje po silnici nebo letecky. Zároveň je jediným druhem dopravy, který od roku 1990 soustavně snižuje své emise skleníkových plynů a emise CO2. Železnice kromě toho v období 1990–2016
                  18
                snížila svou spotřebu energie a stále více využívá obnovitelné zdroje energie.

               (6)Propojením hlavních dopravních tras Unie s jejími okrajovými regiony a územími přispívá železnice k sociální, hospodářské a územní soudržnosti.

               (7)Podíl železnice na osobní dopravě v Unii se od roku 2007 mírně zvýšil, ale podíl nákladní dopravy klesl. Než vznikne opravdu jednotný evropský železniční prostor, bude třeba si poradit s řadou překážek, a to i pokud jde o potřebu co nejvíce omezit hluk. Aby mohla železnice plně realizovat svůj potenciál, bude třeba tyto překážky překonat a zároveň snižovat náklady a uspíšit inovace. Proto je třeba železniční dopravu cestujícím i podnikům zatraktivnit.

               (8)V zájmu propagace železniční dopravy v souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise o Zelené dohodě pro Evropu, a to i pokud jde o udržitelnou a inteligentní mobilitu, měl by být rok 2021 vyhlášen Evropským rokem železnice. Rok 2021 bude pro železniční politiku Unie důležitý, bude totiž prvním úplným rokem, v jehož průběhu se budou pravidla dohodnutá v rámci čtvrtého železničního balíčku provádět v celé Unii, zejména pokud jde o otevření trhu vnitrostátních služeb v přepravě cestujících a snížení nákladů a omezení administrativní zátěže pro železniční podniky působící v celé Unii. V řadě členských států se zvyšuje zájem veřejnosti o železnici, mj. i o noční vlakové spoje; o tomto zájmu svědčí také popularita #DiscoverEU. Mezinárodní kulturní festival Europalia navíc svůj ročník 2021 věnuje vlivu železnice na umění a vyzdvihne výraznou úlohu vlakové dopravy v prosazování sociálních, hospodářských a průmyslových změn,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Předmět

               Rok 2021 se vyhlašuje „Evropským rokem železnice“ (dále jen „Evropský rok“).

               Článek 2

               Cíle

               Cílem Evropského roku je povzbudit a podpořit snahu Unie, členských států, regionálních a místních orgánů a dalších organizací o zvýšení podílu železnice na osobní a nákladní dopravě. Evropský rok zejména:

               a)propaguje železniční dopravu jako udržitelný, inovativní a bezpečný způsob dopravy, a to především tak, že zdůrazňuje, že železnice může Unii výrazně pomoci dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality, a tak, že se přitom obrací na širší veřejnost, zejména pak na mladé lidi;

               b)zdůrazňuje evropský a přeshraniční rozměr železniční dopravy, který sbližuje občany, umožňuje jim objevovat Unii v celé její rozmanitosti, podporuje soudržnost a přispívá k integraci vnitřního trhu Unie;

               c)zvyšuje přínos železnice pro hospodářství, průmysl a společnost Unie tím, že zahrnuje zejména aspekty regionálního rozvoje, konkurenceschopnosti průmyslu, udržitelného cestovního ruchu, inovací, zaměstnanosti, vzdělávání, mládeže a kultury a zlepšení přístupnosti pro zdravotně postižené osoby;

               d)přispívá k propagaci železnice jako důležité součásti vztahů Unie se sousedními zeměmi, zejména na západním Balkáně, a to na základě zájmu a potřeb v partnerských zemích a na základě odborných znalostí Unie v oblasti železniční dopravy.

               Článek 3

               Obsah opatření

               1.Opatření, která mají být přijata za účelem dosažení cílů stanovených v článku 2, zahrnují na unijní, národní, regionální i místní úrovni tyto činnosti související se záměry Evropského roku:

               a)iniciativy a akce na podporu diskuse, zvyšování povědomí a snazšího zapojení občanů, podniků a veřejných orgánů s cílem přilákat více cestujících a zboží na železnici jakožto prostředku boje proti změně klimatu, a to prostřednictvím různých kanálů a nástrojů, včetně akcí v členských státech;

               b)informační kampaně, výstavy, inspirační aktivity, vzdělávací a osvětové kampaně s cílem vybídnout cestující, spotřebitele a podniky ke změně chování a podnítit veřejnost, aby se aktivně podílela na dosažení cílů v oblasti udržitelnější dopravy;

               c)sdílení zkušeností a osvědčených postupů vnitrostátních, regionálních a místních orgánů, občanské společnosti, podniků a škol, pokud jde o podporu využívání železnice a prosazení změny v chování na všech úrovních;

               d)studie a inovační činnosti a šíření jejich výsledků na evropské či vnitrostátní úrovni a

               e)podpora projektů a sítí souvisejících s Evropským rokem, mimo jiné prostřednictvím sdělovacích prostředků, sociálních sítí a dalších on-line komunit.

               2.Orgány a subjekty Unie na úrovni Unie a členské státy na vnitrostátní úrovni mohou při podpoře činností uvedených v odstavci 1 odkazovat na Evropský rok a používat jeho vizuální identitu.

               Článek 4

               Koordinace na úrovni členských států

               Za organizaci účasti na Evropském roce na vnitrostátní úrovni odpovídají členské státy. Členské státy za tímto účelem jmenují národní koordinátory. Národní koordinátoři zajišťují koordinaci příslušných činností na vnitrostátní úrovni.

               Článek 5

               Koordinace na úrovni Unie

               1.Komise pravidelně svolává zasedání národních koordinátorů za účelem koordinace řízení Evropského roku. Tato zasedání rovněž slouží k výměně informací o provádění Evropského roku na vnitrostátní a unijní úrovni; zástupci Evropského parlamentu se mohou těchto zasedání účastnit jako pozorovatelé.

               2.Koordinace Evropského roku na úrovni Unie uplatňuje průřezový přístup s cílem vytvořit synergie mezi jednotlivými programy a iniciativami Unie, které zajišťují finanční podporu projektům v oblasti železniční dopravy nebo projektům s ní souvisejících.

               3.Komise svolává pravidelná zasedání zúčastněných stran a zástupců organizací či subjektů působících v oblasti železniční dopravy, včetně stávajících mezinárodních sítí a příslušných nevládních organizací a mládežnických organizací a komunit, s cílem získat jejich pomoc při provádění Evropského roku na úrovni Unie.

               Při dostupnosti rozpočtových prostředků může Komise pořádat výzvy k předkládání návrhů a projektů, které mohou získat podporu za vynikající příspěvek k cílům Evropského roku.

               Článek 6

               Mezinárodní spolupráce

               Pro účely Evropského roku Komise případně spolupracuje s příslušnými mezinárodními organizacemi, přičemž dbá na to, aby byla účast Unie viditelná.

               Článek 7

               Sledování a hodnocení

               Komise do 31. prosince 2022 předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení iniciativ stanovených v tomto rozhodnutí.

               Článek 8

               Vstup v platnost

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda/předsedkyně

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               OBSAH

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
                     12

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU12

               1.1Název návrhu/podnětu12

               1.2Příslušné oblasti politik (skupina programů)12

               1.3Návrh/podnět se týká:12

               1.4Odůvodnění návrhu/podnětu12

               1.4.1Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu12

               1.4.2Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.12

               1.4.3Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti13

               1.4.4Slučitelnost a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji13

               1.5Doba trvání akce a finanční dopad14

               1.6Předpokládaný způsob řízení14

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ15

               2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv15

               2.2Systémy řízení a kontroly15

               2.2.1Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie15

               2.2.2Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění15

               2.2.3Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce)15

               2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí15

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU16

               3.1Okruh víceletého finančního rámce a nově navržené výdajové rozpočtové položky16

               3.2Odhadovaný dopad na výdaje17

               3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje17

               3.2.2Odhadovaný souhrnný dopad na správní prostředky19

               3.2.2.1Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů20

               3.2.3Příspěvky třetích stran21

               3.3Odhadovaný dopad na příjmy21

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1.Název návrhu/podnětu

                  Evropský rok železnice (2021)

               1.2.Příslušné oblasti politik (skupina programů)

                  (2020)

                  Oblast politiky: Mobilita a doprava

                  (2021)

                  V okruhu 1 „Jednotný trh, inovace a digitální technologie“: celek politiky 1 „Výzkum a inovace“ a celek politiky 2 „Evropské strategické investice“.

                  V okruhu 3 „Přírodní zdroje a životní prostředí“: celek politiky 9: „Životní prostředí a opatření v oblasti klimatu“.

               1.3.Návrh/podnět se týká:

               X nové akce

               ◻ nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
                  19

               ◻ prodloužení stávající akce

               ◻ sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci nebo přesměrování jedné či více akcí na jinou/novou akci

               1.4.Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.4.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu

                  Krátkodobé: lepší image železniční dopravy v očích občanů i podniků, větší povědomí o tom, jak je důležité přesunout na železnici více osobní i nákladní dopravy, a to v souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise o Zelené dohodě pro Evropu.

                  Dlouhodobé: zvýšení podílu železnice na osobní i nákladní dopravě, aby se přispělo ke snížení emisí skleníkových plynů z dopravních činností v Unii, v souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise o Zelené dohodě pro Evropu.

               1.4.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.

                  Evropský a přeshraniční rozměr dopravy, zejména železniční. Právní předpisy Unie pro realizaci integrovaného jednotného evropského železničního prostoru, jako je například odstranění vnitrostátních tržních a technických překážek.

                  Unijní rozměr opatření zaměřených na urychlení přechodu k udržitelné a inteligentní mobilitě v souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise o Zelené dohodě pro Evropu.

               1.4.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

                  Evropské roky uspořádané v uplynulých deseti letech se osvědčily jako účinné prostředky k zvyšování informovanosti, které měly dopad na širokou veřejnost i na tvůrce veřejného mínění a vytvořily synergie mezi různými oblastmi, v nichž Unie a členské státy působí.

               1.4.4.Slučitelnost a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji

                  Evropský rok železnice má vazby na další oblasti politiky Unie, jako je regionální rozvoj, konkurenceschopnost průmyslu, udržitelný cestovní ruch, inovace, zaměstnanost, vzdělávání, mládež, kultura a přístupnost pro zdravotně postižené osoby, a týká se i vztahů Unie se sousedními zeměmi. Vyzdvihne evropský, přeshraniční rozměr evropských železnic jakožto prostředku k přepravě zboží, cestování, objevování a propojení kontinentu způsobem, který je udržitelný a perspektivní i do budoucna. Některé činnosti v rámci Evropského roku by mohly být financovány v rámci stávajících programů Unie.

               1.5.Doba trvání akce a finanční dopad

               X Časově omezená doba trvání

               –X
                     s platností od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021

               –X
                     finanční dopad od roku 2020 do roku 2021 u prostředků na závazky a od roku 2020 do roku 2022 u prostředků na platby.

               ◻ Časově neomezená doba trvání

               –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,

               –poté plné fungování.

               1.6.Předpokládaný způsob řízení
                  20

               X Přímé řízení Komisí

               –◻
                     prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie,

               –◻
                     prostřednictvím výkonných agentur.

               ◻ Sdílené řízení s členskými státy

               ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:

               –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi,

               –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte),

               –◻ EIB a Evropský investiční fond,

               –◻ subjekty uvedené v článcích 70 a 71 finančního nařízení,

               –◻ veřejnoprávní subjekty,

               –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky,

               –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky,

               –◻ osoby pověřené prováděním specifických akcí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.

               –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.

               Poznámky

                  […]

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               Upřesněte četnost a podmínky.

                  Pracovní program Evropského roku

                  Zřízení řídícího výboru

               2.2.Systémy řízení a kontroly

               2.2.1.Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie

                  Upřednostňuje se přímé řízení ve smyslu čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení, neboť opatření bude provádět Evropská komise, zejména GŘ MOVE, které zajistí koordinaci s členskými státy a různými zúčastněnými stranami.

               2.2.2.Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění

                  Zjištěná rizika: nedostatečné zviditelnění iniciativ; příliš vysoká očekávání vzhledem k omezenému rozpočtu.

                  Zavedený systém vnitřní kontroly: pravidelné hodnocení rizik v rámci řídícího výboru.

               2.2.3.Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce)

                  Kontroly jsou součástí systému vnitřní kontroly GŘ MOVE. Nové činnosti přinesou nevýznamné dodatečné náklady na kontrolu na úrovni GŘ.

               2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření, např. opatření uvedená ve strategii pro boj proti podvodům.

                  Komise zajistí, aby v případě, že jsou prováděny akce financované podle tohoto rozhodnutí, byla na ochranu finančních zájmů Unie uplatňována preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoliv jiným protiprávním činnostem, byly prováděny účinné kontroly a získávány zpět neoprávněně vyplacené částky, a v případě, že budou zjištěny nesrovnalosti, byly uplatněny účinné, přiměřené a odrazující sankce. Komise může provádět kontroly a inspekce na místě podle tohoto rozhodnutí, v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem. V případě potřeby provede šetření OLAF na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1.Okruh víceletého finančního rámce a nově navržené výdajové rozpočtové položky

                        Okruh víceletého finančního rámce

                        Rozpočtová položka

                        Druh
                           výdaje

                        Příspěvek

                        Okruh 1 – [Jednotný trh, inovace, digitální oblast]

                        RP/NRP
                           21

                        zemí ESVO
                           22

                        kandidátských zemí
                           23

                        třetích zemí

                        ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

                        06.02.05.00 (2020) / 02.20.04.01 (2021-22)

                        01.02.02.50

                        02.03.01

                        V rozpočtových postupech by mohly být určeny i jiné položky.

                        RP/NRP

                        ANO/NE

                        ANO/NE

                        ANO/NE

                        ANO/NE

                        Okruh víceletého finančního rámce

                        Rozpočtová položka

                        Type of
                        výdaje

                        Příspěvek

                        Okruh 3 [Přírodní zdroje a životní prostředí]

                        RP/NRP
                           24

                        zemí ESVO
                           25

                        kandidátských zemí
                           26

                        třetích zemí

                        ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

                        09.02.xx

                        V rozpočtových postupech by mohly být určeny i jiné položky.

                        RP./NRP

                        ANO/NE

                        ANO/NE

                        ANO/NE

                        ANO/NE

               3.2.Odhadovaný dopad na výdaje

               Níže uvedené programy a rozpočtové položky jsou orientační. Příslušné financování bude určeno v souvislosti s rozpočtovými postupy prostřednictvím přerozdělení v roce 2020 v rámci stávajícího finančního plánu; konkrétní prostředky budou v roce 2021 určeny v rámci budoucích programů a finančního programování, v souladu s platnými víceletými finančními rámci.

               3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        <…>

                        Okruh 1 [Jednotný trh, inovace, digitální oblast]; Okruh 3 [Přírodní zdroje a životní prostředí]

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Po roce 2027

                        CELKEM

                        Operační prostředky

                        06.02.05 (rozpočet 2020) / 02.20.04.01 (2021–22) Činnosti na podporu evropské dopravní politiky

                        Závazky

                        (1)

                        0,500

                        1,500

                        2,000

                        Platby

                        (2)

                        0,300

                        1,200

                        0,500

                        2,000

                        Operační prostředky

                        01.02.02.50 Horizont Evropa

                        02.03.01 Nástroj pro propojení Evropy – doprava

                        09.02 LIFE

                        Závazky

                        (1)

                        6,000

                        6,000

                        Platby

                        (2)

                        3,000

                        3,000

                        6,000

                        Prostředky z okruhů 1 a 3 CELKEM

                        Závazky

                        =1+3

                        0,500

                        7,500

                        8,000

                        Platby

                        =2+3

                        0,300

                        4,200

                        3,500

                        8,000

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        7

                        Správní výdaje

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Po roce 2027

                        CELKEM

                        Lidské zdroje

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Ostatní správní výdaje

                        0,010

                        0,010

                        Prostředky z OKRUHU 7 víceletého finančního rámce CELKEM

                        (Závazky celkem = platby celkem)

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Po roce 2027

                        CELKEM

                        Prostředky ze všech OKRUHŮ víceletého finančního rámce CELKEM

                        Závazky

                        0,650

                        7,810

                        0,075

                        8,535

                        Platby

                        0,450

                        4,510

                        3,575

                        8,535

               3.2.2.Odhadovaný souhrnný dopad na správní prostředky

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.

               –X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Roky

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        CELKEM

                        OKRUH 7
                        víceletého finančního rámce

                        Lidské zdroje

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Ostatní správní výdaje

                        0,010

                        0,010

                        Mezisoučet OKRUH 7
                        víceletého finančního rámce

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

                        Mimo OKRUH 7
                           27

                        víceletého finančního rámce

                        Lidské zdroje

                        Ostatní výdaje
                        správní povahy

                        Mezisoučet
                        mimo OKRUH 7
                        víceletého finančního rámce

                        CELKEM

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               3.2.2.1.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.

               –X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:

               Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky

                        Roky

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        •
                              Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)

                        Ústředí a zastoupení Komise

                        1

                        2

                        0,5

                        Delegace

                        Výzkum

                        • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE) - SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD
                           28

                        Okruh 7

                        Financováno z OKRUHU 7 víceletého finančního rámce

                        – v ústředí

                        – při delegacích

                        Financováno z krytí programu
                           29

                        – v ústředí

                        – při delegacích

                        Výzkum

                        Jiné (upřesněte)

                        CELKEM

                        1

                        2

                        0,5

               Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               Popis úkolů:

                        Úředníci a dočasní zaměstnanci

                        Organizace a koordinace komunikačních kampaní a akcí; správa výzev k podávání návrhů; přibližně 10 pracovních návštěv v členských státech v roce 2021.

                        Externí zaměstnanci

                        Nepoužije se

               3.2.3.Příspěvky třetích stran

               Návrh/podnět:

               –X
                     nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.

               3.3.Odhadovaný dopad na příjmy

               –X
                     Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.

               PŘÍLOHA
               LEGISLATIVNÍHO FINANČNÍHO VÝKAZU

               Název návrhu/podnětu:

                  Evropský rok železnice (2021)

               1. POTŘEBNÉ LIDSKÉ ZDROJE A NÁKLADY NA TYTO ZDROJE

               2. VÝŠE JINÝCH VÝDAJŮ SPRÁVNÍ POVAHY

               3. METODY VÝPOČTU POUŽITÉ K ODHADU NÁKLADŮ

               3.1 Lidské zdroje

               3.2 Jiné výdaje správní povahy

                  Tato příloha, kterou vyplní každé GŘ/útvar, jež se na návrhu/podnětu podílí, musí být přiložena k legislativnímu finančnímu výkazu při zahájení konzultací mezi útvary.

                  Tabulky s údaji slouží jako zdroj pro tabulky obsažené v legislativním finančním výkazu. Tyto tabulky jsou určeny pouze pro interní použití v Komisi.

               1. Náklady na potřebné lidské zdroje

               ◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů

               X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        OKRUH 7

                        víceletého finančního rámce

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        CELKEM

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)

                        Ústředí a zastoupení Komise

                        AD

                        1

                         0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                        0,075

                        0,525

                        AST

                        při delegacích Unie

                        AD

                        AST

                        • Externí zaměstnanci
                           30

                        Celkové krytí

                        SZ

                        VNO

                        ZAP

                        při delegacích Unie

                        SZ

                        MZ

                        VNO

                        ZAP

                        MOD

                        Jiné rozpočtové položky (upřesněte)

                        Mezisoučet – OKRUH 7

                        víceletého finančního rámce

                         1

                        0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                         0,075

                        0,525

               Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

                        Mimo OKRUH 7

                        víceletého finančního rámce

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        CELKEM

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        Plný pracovní úvazek

                        Prostředky

                        • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)

                        Výzkum

                        AD

                        AST

                        • Externí zaměstnanci
                           31

                        Externí zaměstnanci financovaní z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).

                        – v ústředí

                        SZ

                        VNO

                        ZAP

                        při delegacích Unie

                        SZ

                        MZ

                        VNO

                        ZAP

                        MOD

                        Výzkum

                        SZ

                        VNO

                        ZAP

                        Jiné rozpočtové položky (upřesněte)

                        Mezisoučet – mimo OKRUH 7

                        víceletého finančního rámce

               Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               2. Výše jiných výdajů správní povahy

               (a)1.Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.

               X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        OKRUH 7

                        víceletého finančního rámce

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Celkem

                        V ústředí:

                        Náklady na služební cesty a reprezentaci

                         0,010

                        0,010

                        Náklady na konference a zasedání

                        Výbory
                           32

                        Studie a konzultace

                        Informační a řídicí systémy

                        Zařízení a služby IKT
                           33

                        Jiné rozpočtové položky (podle potřeby upřesněte)

                        Při delegacích Unie:

                        Náklady na služební cesty, konference a reprezentaci

                        Další odborné vzdělávání

                        Pořízení a pronájem budov a související výdaje

                        Zařízení, nábytek, dodávky a služby

                        Mezisoučet za OKRUH 7

                        víceletého finančního rámce

                         0,010

                        0,010

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Mimo OKRUH 7

                        víceletého finančního rámce

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Celkem

                        Výdaje na technickou a administrativní pomoc (mimo externí zaměstnance) z operačních prostředků (bývalé položky „BA“)

                        – v ústředí

                        při delegacích Unie

                        Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu

                        Jiné rozpočtové položky (podle potřeby upřesněte)

                        Mezisoučet – mimo OKRUH 7

                        víceletého finančního rámce

                        CELKEM

                        za OKRUH 7 a mimo OKRUH 7
                        víceletého finančního rámce

                        0,010

                        0,010

               Potřeby v oblasti správních prostředků budou pokryty z prostředků, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na stávající rozpočtová omezení.

               3. METODY VÝPOČTU

               3.1 Lidské zdroje

               Tato část objasňuje metodu výpočtu použitou k odhadu potřebných lidských zdrojů (předpokládané pracovní vytížení, včetně konkrétních pracovních míst (pracovní profily Sysper 2), kategorie zaměstnanců a příslušné průměrné náklady)

                        OKRUH 7 víceletého finančního rámce

                        POZN.: Průměrné náklady pro každou kategorii zaměstnanců v ústředí jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:

                           https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx

                        • Úředníci a dočasní zaměstnanci

                        1 plný pracovní úvazek v roce 2020 na přípravu a koordinaci akcí

                        2 plné pracovní úvazky v roce 2021 na správu výzvy k předkládání návrhů

                        0,5 plného pracovního úvazku v roce 2022 na závěrečné zprávy

                        • Externí zaměstnanci

                        Mimo OKRUH 7 víceletého finančního rámce

                        • Pouze pracovní místa financovaná z rozpočtu na výzkum

                        • Externí zaměstnanci

               3.2 Jiné výdaje správní povahy

               Uveďte podrobnosti o metodě výpočtu použité pro jednotlivé rozpočtové položky,

               a zejména příslušné předpoklady (např. počet zasedání za rok, průměrné náklady atd.).

                        OKRUH 7 víceletého finančního rámce

                        přibližně 10 pracovních návštěv v členských státech v roce 2021.

                        Mimo OKRUH 7 víceletého finančního rámce

                     (1)

                        Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 11. prosince 2019 – Zelená dohoda pro Evropu, COM(2019) 640 final.

                     (2)

                        https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

                     (3)

                        Závěry Evropské rady ze dne 12. prosince 2019.

                     (https://www.consilium.europa.eu/media/41768/12-euco-final-conclusions-cs.pdf)

                     (4)

                        Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (2019/2956(RSP)).

                     (5)

                        Statistická kapesní publikace EU v oblasti dopravy z roku 2019.

                     (6)

                        Statistická kapesní publikace EU v oblasti dopravy z roku 2019.

                     (7)

                        Statistická kapesní publikace EU v oblasti dopravy z roku 2019.

                     (8)

                        https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/packages/2013_en

                     (9)

                        https://europa.eu/youth/discovereu_cs

                     (10)

                        https://europalia.eu

                     (11)

                        Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru – Zajištění inkluzivního přechodu k digitalizovanému železničnímu odvětví (přijato dne 30.10.2019, CCMI/169-EESC-2019)).

                     (12)

                        Stanovisko Výboru regionů – Potenciál odvětví železniční dopravy při plnění politických priorit EU (přijato dne 4. prosince 2019, CDR 1939/2019).

                     (13)

                        Úř. věst. C, , s. .

                     (14)

                        Úř. věst. C, , s. .

                     (15)

                        Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 11. prosince 2019 – Zelená dohoda pro Evropu, COM(2019) 640 final.

                     (16)

                        Závěry Evropské rady ze dne 12. prosince 2019.

                     (17)

                        Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (2019/2956(RSP)).

                     (18)

                        Kapesní statistická příručka GŘ MOVE z roku 2019 „EU transport in figures“ (Doprava EU v číslech) (zdroj: Eurostat).

                     (19)

                        Uvedené v čl. 58 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.

                     (20)

                        Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (21)

                        RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.

                     (22)

                        ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.

                     (23)

                        Kandidátské země a případně potenciální kandidáti ze západního Balkánu.

                     (24)

                        RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.

                     (25)

                        ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.

                     (26)

                        Kandidátské země a případně potenciální kandidáti ze západního Balkánu.

                     (27)

                        Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (28)

                        SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.

                     (29)

                        Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).

                     (30)

                        SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.

                     (31)

                        SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.

                     (32)

                        Upřesněte druh výboru a skupinu, do níž náleží.

                     (33)

                        IKT: Informační a komunikační technologie: musí být konzultováno GŘ DIGIT.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 4.3.2020
            COM(2020) 89 final
            2020/0038(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o existenci nadměrného schodku v Rumunsku

               2020/0038 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o existenci nadměrného schodku v Rumunsku

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 126 odst. 6 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Komise,

               s ohledem na připomínky Rumunska,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.

               (2)Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž přispívá k vytváření nových pracovních míst.

               (3)Postup při nadměrném schodku podle článku 126 SFEU, upřesněný v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku
                  1
                (které je součástí Paktu o stabilitě a růstu), ukládá povinnost rozhodnout o existenci nadměrného schodku. Protokol č. 12 o postupu při nadměrném schodku připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování EU obsahuje další ustanovení týkající se provádění postupu při nadměrném schodku. Podrobná pravidla a definice pro použití ustanovení uvedeného protokolu stanoví nařízení Rady (ES) č. 479/2009
                  2
               .

               (4)Podle ustanovení čl. 126 odst. 5 SFEU, usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, předloží stanovisko dotyčnému členskému státu a informuje o tom Radu. Komise je s ohledem na svou zprávu přijatou podle č. 126 odst. 3 SFEU a na stanovisko Hospodářského a finančního výboru přijaté podle čl. 126 odst. 4 SFEU toho názoru, že v Rumunsku existuje nadměrný schodek. Komise proto toto stanovisko dne [4. března] 2020 sdělila Rumunsku a informovala o něm Radu
                  3
               .

               (5)V čl. 126 odst. 6 SFEU se stanoví, že Rada má zvážit všechny připomínky, které dotyčný členský stát případně učiní, předtím než po celkovém zhodnocení rozhodne, zda nadměrný schodek existuje. V případě Rumunska vede uvedené celkové zhodnocení k následujícím závěrům.

               (6)Podle údajů oznámených rumunskými orgány dne 30. září 2019 a následně potvrzených Eurostatem dosáhl v roce 2018 schodek veřejných financí v Rumunsku výše 3,0 % HDP, přičemž veřejný dluh činil 35,0 % HDP. S ohledem na revidované hodnoty HDP oznámené národním statistickým úřadem po zveřejnění tiskové zprávy Eurostatu se tyto poměry mírně změnily, přičemž schodek dosáhl v roce 2018 výše 2,9 % HDP a dluh 34,7 % HDP. Pro rok 2019 byl v oznámení plánován schodek veřejných financí ve výši 2,8 % HDP.

               (7)Dne 10. prosince 2019 přijala vláda fiskálně rozpočtovou strategii na období 2020 až 2022 („fiskální strategie“) s cílem schodku veřejných financí ve výši 3,8 % HDP v roce 2019. To není blízko referenční hodnotě 3 % HDP stanovené ve Smlouvě, nýbrž nad ní. Ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu překročení referenční hodnoty v roce 2019 rovněž není výjimečné, protože nevyplývá ani z neobvyklé události, ani z prudkého hospodářského propadu. V prognóze Komise ze zimy 2020 se předpokládá růst reálného HDP o 3,9 % v roce 2019 a 3,8 % v roce 2020, přičemž mezera výstupu se odhaduje kolem nuly. Jednorázové položky v roce 2019 činily 0,1 % HDP a byly důsledkem vrácení ekologické daně z osobních automobilů. Plánované překročení referenční hodnoty 3 % HDP není pro účely Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu ani dočasné. Prognóza Komise ze zimy 2020, která byla rozšířena o fiskální proměnné, předpokládá schodek veřejných financí ve výši 4,0 % HDP v roce 2019, 4,9 % v roce 2020 a 6,9 % v roce 2021. Předpokládané zvýšení schodku je způsobeno především výrazným zvýšením důchodů. Ve fiskální strategii vláda rovněž předpokládá, že schodek veřejných financí zůstane v letech 2020 a 2021 nad referenční hodnotou, přičemž předpokládaný schodek bude činit 3,6 % HDP v roce 2020 a 3,4 % v roce 2021. Kritérium schodku stanovené ve SFEU tedy prima facie není splněno.

               (8)Veřejný dluh Rumunska v roce 2018 činil 34,7 % HDP. Prognóza Komise ze zimy 2020, rozšířená o fiskální proměnné, i fiskální strategie předpokládají, že veřejný dluh se až do roku 2021 bude zvyšovat, avšak zůstane pod referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě. Podle fiskální strategie se očekává, že veřejný dluh v roce 2021 vzroste na 37,8 % HDP. Komise počítá s prudším nárůstem na 41,9 % HDP v roce 2021. Kritérium dluhu stanovené ve SFEU je tedy splněno.

               (9)V souladu s požadavky čl. 126 odst. 3 SFEU Komise ve své zprávě podle čl. 126 odst. 3 SFEU rovněž analyzovala všechny relevantní faktory. Jak je stanoveno v čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, pokud poměr veřejného dluhu k HDP nepřekračuje referenční hodnotu, budou relevantní faktory zohledněny v postupu vedoucím k rozhodnutí o existenci nadměrného schodku. Při posuzování souladu s kritériem schodku byly zohledněny relevantní faktory, zejména nedostatek účinných opatření v reakci na doporučení Rady v rámci postupu při významné odchylce od roku 2017, omezený pokrok, kterého Rumunsko dosáhlo v oblasti strukturálních reforem, a vysoká rizika pro fiskální udržitelnost, kterým Rumunsko čelí ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Tyto faktory nic nemění na závěru, že kritérium schodku stanovené ve SFEU není splněno,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Z celkového zhodnocení vyplývá, že v Rumunsku existuje nadměrný schodek v důsledku nedodržení kritéria schodku.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)

                        Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1.

                     (3)

                        Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Rumunska jsou k dispozici na internetové stránce: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/closed-excessive-deficit-procedures/romania_en#ongoing-procedure


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.3.2020
            COM(2020) 92 final
            2020/0039(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o prodloužení nároku koprodukcí stanoveného v článku 5 Protokolu o kulturní spolupráci připojeného k Dohodě o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Dohoda o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Koreou byla podepsána dne 6. října 2010 a byla uzavřena v roce 2015 přijetím rozhodnutí Rady 2015/2169 o uzavření Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé (dále jen „rozhodnutí“). Protokol o kulturní spolupráci (dále jen „protokol“), uzavřený mezi stranami v rámci dohody o volném obchodu, stanovil rámec pro spolupráci mezi stranami k usnadnění výměny kulturních činností, statků a služeb, včetně audiovizuálního odvětví, a ke zlepšování podmínek pro takovou výměnu.

               Podle protokolu se strany v souladu se svými právními předpisy mimo jiné dohodly, že audiovizuální koprodukce mezi tvůrci z EU a Koreje mohou podle určitých zvláštních podmínek využívat programů na podporu místního a regionálního kulturního obsahu.

               Takové koprodukce lze považovat za evropská díla v rámci EU a za korejská díla v rámci Koreje za předpokladu, že respektují podmínky stanovené v článku 5 protokolu (viz zejména odst. 8 písm. a) až c)).

                  Tento nárok byl stanoven na dobu tří let (od 1. července 2011 do 30. června 2014) a byl dvakrát obnoven na další tři roky. První obnovení trvalo do 30. června 2017 a stávající nárok trvá do 30. června 2020. Nyní se navrhuje, aby Rada vydala prohlášení o obnovení nároku na další tři roky.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Kreativní Evropa – dílčí program MEDIA podporuje rozvoj a distribuci evropských audiovizuálních děl zúčastněných evropských zemí. V rámci některých programů se mohou účastnit příjemci ze třetích zemí, jsou-li splněny určité podmínky.

                  Některé programy pomáhají vytvářet příznivé prostředí pro koprodukce – zejména programy zaměřené na přístup na trh a vzdělávání, jež finančně podporují trhy, schůzky za účelem navazování kontaktů a pracovní semináře – včetně koprodukcí s Koreou. Program pro mezinárodní koprodukce navíc napomáhá tomu, aby se evropští a mezinárodní koprodukční partneři včetně partnerů z Koreje spojovali, a poskytuje nepřímou podporu audiovizuálním dílům koprodukovaným mezinárodními koprodukčními fondy, což se za jistých podmínek vztahuje i na koprodukce s Koreou.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Protokol o kulturní spolupráci uzavřely EU a Korea v roce 2015 v rámci dohody o volném obchodu. Konkrétně byl považován za nástroj na podporu Úmluvy Organizace OSN pro výchovu, vědu a kulturu (UNESCO) z roku 2005 o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů.

               Stávající nárok se týká koprodukcí podporovaných uskupeními vnitrostátních programů a fondů pro audiovizuální produkce. Nárok rovněž umožňuje, aby byla koprodukční díla považována za evropská díla podle definice evropských děl v souladu s čl. 1 písm. n) bodem iii) směrnice o audiovizuálních mediálních službách.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Postup pro obnovení nároku je stanoven v článku 5 protokolu. Požadované kroky byly učiněny.

                  V čl. 5 odst. 8 protokolu se stanoví, že pokud se rozhodne, že uvedený nárok by měl být obnoven, může být prodloužen na další tři roky a dále se bude obnovovat automaticky vždy o tři roky, neukončí-li jej některá ze stran písemným oznámením nejméně tři měsíce před koncem období. Koprodukce, které předcházely takovému ukončení, mohou nadále využívat příslušných programů na podporu místního a regionálního kulturního obsahu.

                  Je vhodné předložit návrh rozhodnutí Rady o obnovení nároku. Tento návrh by měl být založen na čl. 218 odst. 6 SFEU, jelikož se týká prohlášení o prodloužení uplatňování části mezinárodní dohody. Pravidla tvorby rozhodnutí unijních orgánů jsou stanovena ve Smlouvách a členské státy ani samotné orgány s nimi nemohou disponovat. Rozhodnutí Rady, kterými se uzavírají mezinárodní dohody, se nesmí odchylovat od Smluv, pokud jde o postup pro vydání prohlášení o prodloužení povinností z nich vyplývajících.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Obnovení nároku bude pro evropské audiovizuální odvětví představovat příležitost setrvat na rychle rostoucím korejském trhu a dále zde rozšiřovat svůj tržní podíl a získávat zkušenosti a znalosti.

                  Zatímco některé členské státy úspěšně realizovaly audiovizuální koprodukce na dvoustranném základě, mnohé jiné tak dosud neučinily, a nárok na úrovni EU má proto stále potenciál umožnit účast většího počtu zemí.

                  Evropská komise má s ohledem na produkci filmů omezené pravomoci, jelikož tato činnost je úlohou vnitrostátních filmových fondů, a to i pokud jde o mezinárodní koprodukce. K uplatňování protokolu v praxi bude proto nezbytné větší zapojení vnitrostátních filmových fondů.

               •Proporcionalita

                  Ze studií a údajů Evropské audiovizuální observatoře vyplývá, že koprodukce vedou k větším počtům diváků. V roce 2017 představovaly evropské filmy v Koreji 17 % uváděných filmů, ale pouze 5 % z hlediska návštěvnosti kin. Rozdíl mezi počtem uváděných filmů a jejich návštěvností ukazuje, že zde existuje velký nevyužitý potenciál, a lepší spolupráce by mohla napomoci jeho využití. Nárok koprodukcí by mohl vytvořit více příležitostí pro evropský audiovizuální průmysl, pokud jde o vývoz do Koreje a propagaci v Koreji, a představovat bránu na asijský trh. Proto by uplatňování nároku koprodukcí pomohlo budovat podíl na trhu v době, kdy tento trh roste (celkový trend prodeje vstupenek v Koreji se v letech 2013 až 2017 zvýšil o 23 %). Přítomnost korejských filmů v EU je však poměrně omezená (údaje za období 2014–2018 ukazují, že podíl uváděných filmů byl 0,4 % a podíl na návštěvnosti kin 0,1 %).

                  Zdá se, že dosavadní malé uplatňování protokolu je způsobeno nedostatkem konkrétních informací o dostupných pobídkách pro koprodukce na vnitrostátní úrovni. Je proto třeba přijmout cílená opatření (týkající se přístupu k financování, vzdělávání, vytváření sítí) na evropské i vnitrostátní úrovni.

                  Úspěch dvoustranných koprodukcí kromě toho svědčí o tom, že existuje kapacita a potenciál dosáhnout výraznějších výsledků. Při předběžných jednáních Pracovní skupiny pro audiovizuální média členské státy vyjádřily ochotu v zájmu podpory koprodukcí v rámci protokolu spolupracovat na úrovni Unie s využitím postupů, které se osvědčily na úrovni dvoustranné.

               •Volba nástroje

                  Vhodným nástrojem pro výslovné prohlášení o obnovení nároku je rozhodnutí Rady na základě čl. 218 odst. 6 SFEU, jelikož se jedná o prodloužení uplatňování části mezinárodní dohody.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Protokol stanoví, že každá strana ustanoví domácí poradní skupinu skládající se z představitelů kultury a audiovizuálního umění činných v oblastech, jichž se týká tento protokol. Dne 17. října 2019 se v Bruselu uskutečnilo zasedání domácí poradní skupiny EU, aby mohly být posouzeny výsledky uplatňování daného nároku, pokud jde o posílení kulturní rozmanitosti a oboustranně prospěšnou spolupráci při tvorbě koprodukčních děl. Ke konzultaci přispěly rovněž zúčastněné strany tím, že zaslaly své písemné připomínky.

               Zúčastněné strany obecně konstatovaly nedostatek audiovizuálních koprodukcí mezi EU a Koreou za podmínek uvedených v protokolu, ale také skutečnost, že protokol má potenciál být užitečným nástrojem. Byly otevřené obnovení nároku koprodukcí mezi EU a Koreou, ačkoli se objevily určité výhrady, pokud jde o jeho přidanou hodnotu v praxi, kterou bylo třeba objasnit. Zúčastněné strany rovněž dospěly k závěru, že je nutné propagovat protokol na úrovni odvětví, států i EU, aby se upozornilo na jeho výhody.

               Po konzultaci s členskými státy a s ohledem na stanovisko domácí poradní skupiny se nyní Komise vyzývá, aby potvrdila, že by tento nárok měl být obnoven.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Ze studií a údajů Evropské audiovizuální observatoře vyplývá, že koprodukce vedou k větším počtům diváků.

               Ve srovnání s jinými vývozními trhy tvořily v roce 2017 evropské filmy v Koreji 17 % uváděných filmů, ale pouze 5 % z hlediska návštěvnosti kin. Rozdíl mezi počtem uváděných filmů a jejich návštěvností ukazuje, že zde existuje velký nevyužitý potenciál, a lepší spolupráce by mohla napomoci jeho využití. Nárok koprodukcí by mohl vytvořit více příležitostí pro evropský audiovizuální průmysl, pokud jde o vývoz do Koreje a propagaci v Koreji, a představovat bránu na asijský trh. Proto by uplatňování nároku koprodukcí pomohlo budovat podíl na trhu v době, kdy tento trh roste (celkový trend prodeje vstupenek v Koreji se v letech 2013 až 2017 zvýšil o 23 %). Přítomnost korejských filmů v EU je však poměrně omezená (údaje za období 2014–2018 ukazují, že podíl uváděných filmů byl 0,4 % a podíl na návštěvnosti kin 0,1 %).

               •Posouzení dopadů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušování

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

               Nevztahuje se na tento návrh.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Žádné.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Komise bude průběžně monitorovat uplatňování nároku audiovizuálních koprodukcí s využitím údajů Evropské audiovizuální observatoře a údajů odvětví, zejména pokud jde o odvětví animovaných filmů.

               Jednou do roka se za účelem sledování pokroku a projednání výzev a příležitostí bude scházet Výbor pro kulturní spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Nárok bude prodloužen na další tři roky do června 2023. Nárok je stanoven v článku 5 protokolu následovně:

               „Pro účely tohoto protokolu se koprodukcí rozumí audiovizuální dílo vytvořené tvůrci jak z Koreje, tak ze strany EU, do nějž tito tvůrci investovali v souladu s podmínkami tohoto protokolu.

               Strany podporují sjednávání nových a provádění stávajících koprodukčních dohod mezi jedním nebo více členskými státy Evropské unie a Koreou. Strany potvrzují, že členské státy Evropské unie a Korea mohou poskytnout finanční příspěvky koprodukovaným audiovizuálním dílům, jak jsou definována v příslušných stávajících nebo budoucích dvoustranných koprodukčních dohodách, jejímiž stranami jsou jeden nebo více členských států Evropské unie a Korea.

               Strany v souladu se svými právními předpisy usnadní koprodukci mezi tvůrci ze strany EU a Koreje, a to i prostřednictvím toho, že koprodukcím umožní využívat příslušné režimy na podporu místního a regionálního kulturního obsahu.

               Audiovizuální díla vytvořená v koprodukci mohou využít režim strany EU na podporu místního a regionálního kulturního obsahu podle odstavce 3 v tom smyslu, že jsou považována za evropská díla v souladu s čl. 1 písm. n) bodem i) směrnice 89/552/EHS ve znění směrnice 2007/65/ES nebo v platném znění
                  1
                pro účely požadavků na podporu audiovizuálních děl podle čl. 4 odst. 1 a čl. 3i odst. 1 směrnice 89/552/EHS ve znění směrnice 2007/65/ES nebo v platném znění
                  2
               . Audiovizuální díla vytvořená v koprodukci mohou využít korejské programy na podporu místního a regionálního kulturního obsahu podle odstavce 3 v tom smyslu, že jsou považována za korejská díla pro účely článku 40 zákona o podpoře filmů a video výrobků (zákon č. 9676 ze dne 21. května 2009) v platném znění a článku 71 zákona o televizním a rozhlasovém vysílání (zákon č. 9280 ze dne 31. prosince 2008) v platném znění a oznámení o programovém poměru (oznámení korejského komunikačního úřadu č. 2008-135 ze dne 31. prosince 2008) v platném znění.

               Koprodukce mohou využívat programy na podporu místního a regionálního kulturního obsahu za těchto podmínek:

               a) koprodukční audiovizuální díla jsou realizována mezi podniky, které vlastní a nadále bude vlastnit, ať přímo nebo většinovou účastí, členský stát Evropské unie nebo Korea nebo státní příslušníci členského státu Evropské unie nebo Koreje;

               b) ředitelé nebo manažeři zastupující podniky provádějící koprodukci mají státní příslušnost členského státu Evropské unie nebo Koreje a mohou prokázat, že mají v dané zemi trvalé bydliště;

               c) účast tvůrců ze dvou členských států Evropské unie bude nezbytná u každého audiovizuálního díla vytvořeného v koprodukci, kromě animovaných děl. Pokud jde o animovaná díla, je nezbytná účast tvůrců ze tří členských států Evropské unie. Podíl finančního příspěvku tvůrce nebo tvůrců z každého členského státu Evropské unie nesmí být nižší než 10 %;

               d) minimální příslušný finanční příspěvek na audiovizuální dílo vyrobené v koprodukci, kromě animovaných děl, tvůrců ze strany EU (dohromady) a tvůrců z Koreje (dohromady) nesmí být nižší než 30 % celkových výrobních nákladů na audiovizuální dílo. Pokud jde o animovaná díla, nesmí být tento podíl nižší než 35 % celkových výrobních nákladů;

               e) příspěvek tvůrců každé ze stran (dohromady) zahrnuje skutečnou technickou a uměleckou účast a je zajištěna rovnováha mezi příspěvky obou stran. U audiovizuálních děl vyrobených v koprodukci kromě animovaných děl se zejména technická a umělecká účast tvůrců každé ze stran (dohromady) nesmí lišit více než o 20 procentních bodů ve srovnání s jejich finančním příspěvkem a nesmí v žádném případě představovat více než 70 % celkového příspěvku. Pokud jde o animovaná díla, technická a umělecká účast tvůrců každé ze stran (dohromady) se nesmí lišit více než o 10 procentních bodů ve srovnání s jejich finančním příspěvkem a nesmí v žádném případě představovat více než 65 % celkového příspěvku;

               f) účast tvůrců ze třetích zemí, které ratifikovaly úmluvu UNESCO, na výrobě koprodukčních audiovizuálních děl se připouští do maximální výše 20 %, je-li to možné, celkových výrobních nákladů nebo technické a umělecké účasti na audiovizuálním díle.“

               Strany potvrzují, že skutečnost, že koprodukce mohou využívat jejich programy na podporu místního a regionálního kulturního obsahu, zajišťuje vzájemné výhody a že koprodukce splňující daná kritéria získají status evropských nebo korejských děl bez dalších podmínek.

               Nárok koprodukcí využívat programy na podporu místního a regionálního kulturního obsahu se stanoví na dobu tří let.

               2020/0039 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o prodloužení nároku koprodukcí stanoveného v článku 5 Protokolu o kulturní spolupráci připojeného k Dohodě o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 3 ve spojení s čl. 218 odst. 6 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1) Dne 1. října 2015 Rada přijala rozhodnutí 2015/2169 o uzavření Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Korejskou republikou na straně druhé.

               (2) Dohoda obsahuje Protokol o kulturní spolupráci (dále jen „protokol“), který podle článku 1 stanoví rámec pro spolupráci mezi stranami k usnadnění výměny kulturních činností, statků a služeb, mimo jiné včetně audiovizuálního odvětví.

               (3) V souladu s čl. 5 odst. 8 písm. b) protokolu se nárok po prvním období tří let dále obnovuje vždy o tři roky, neukončí-li jej některá ze stran písemným oznámením nejméně tři měsíce před koncem prvního nebo kteréhokoli z následujících období.

               (6) Prodloužení nároku bylo konzultováno s domácí poradní skupinou stanovenou v čl. 3 odst. 5 protokolu, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 8 protokolu.

               (7) Tímto rozhodnutím by neměly být dotčeny příslušné pravomoci Unie a členských států,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Rada vydává prohlášení o obnovení nároku audiovizuálních koprodukcí využívat příslušných programů stran na podporu místního a regionálního kulturního obsahu, jak je stanoveno v článku 5 protokolu, na dobu tří let od 1. července 2020 do 30. června 2023.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. dubna 2020.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Poslední změnou byla směrnice (EU) 2018/1808, kterou se mění směrnice 2010/13/EU o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) s ohledem na měnící se situaci na trhu (Úř. věst. L 303, 28.11.2018).

                     (2)

                        Viz poznámka pod čarou 1. Revidovaná směrnice o audiovizuálních mediálních službách posiluje podporu evropských děl tím, že v čl. 13 odst. 1 vyžaduje, aby poskytovatelé videí na vyžádání zajistili ve svých katalozích alespoň 30% podíl evropských děl a zabezpečili jejich zdůraznění


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 7.5.2020
            COM(2020) 182 final
            2020/0072(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Úmluvě o ochraně mořského prostředí severovýchodního Atlantiku k začlenění Makaronésie do mořské oblasti OSPAR

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká postoje, který má být jménem Unie zaujat v souvislosti se zamýšleným přijetím změny Úmluvy o ochraně mořského prostředí severovýchodního Atlantiku („úmluva OSPAR“).

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Úmluva OSPAR

               Cílem úmluvy OSPAR je ochrana oblasti severovýchodního Atlantiku vůči nepříznivým účinkům lidské činnosti, aby bylo chráněno lidské zdraví a byly zachovány mořské ekosystémy, a kde je to prakticky možné, byly obnoveny poškozené mořské oblasti. Úmluvu OSPAR přijalo 16 smluvních stran: Belgie, Dánsko, EU
                  1
               , Finsko, Francie, Irsko, Island, Lucembursko, Německo, Nizozemsko, Norsko, Portugalsko, Spojené království, Španělsko, Švédsko a Švýcarsko. Úmluva byla otevřena k podpisu na zasedání ministrů komisí z Osla a Paříže v Paříži dne 22. září 1992 a vstoupila v platnost dne 25. března 1998.

               2.2.Komise OSPAR

               Komise OSPAR (zřízená podle článku 10 úmluvy) je složena ze zástupců všech smluvních stran; schází se v pravidelných intervalech a kdykoli je to nutné kvůli zvláštním okolnostem. Mezi její povinnosti patří dohled nad plněním úmluvy a přezkum stavu mořské oblasti, účinnosti přijatých opatření, priorit a potřeby jakýchkoli dodatečných nebo odlišných opatření.

               Podle článku 20 úmluvy má každá smluvní strana v komisi jeden hlas. EU disponuje počtem hlasů, který se rovná počtu jejích členských států, jež jsou smluvními stranami úmluvy. EU nevykonává své hlasovací právo v případech, kdy toto právo vykonávají její členské státy, a naopak.

               Podle čl. 15 odst. 3 úmluvy přijímá komise změny úmluvy jednomyslně všemi hlasy smluvních stran.

               2.3.Zamýšlený akt komise OSPAR

               Komise OSPAR má během zasedání ministrů v rámci výročního zasedání přijmout změnu čl. 1 písm. a) úmluvy za účelem změny hranic mořské oblasti úmluvy OSPAR tak, aby tato oblast zahrnovala i vody pod portugalskou a španělskou jurisdikcí a mezinárodní vody mezi nimi („zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšleného aktu je rozšířit mořskou oblast úmluvy OSPAR na vody obklopující Makaronésii (Madeira a Kanárské ostrovy) s cílem zajistit větší soudržnost úmluvy OSPAR s rámcovou směrnicí EU o strategii pro mořské prostředí
                  2
               , a zlepšit tak koordinaci ochrany a zachování vysoké biologické rozmanitosti a zranitelných ekosystémů přítomných v oblasti Makaronésie.

               V souladu s ustanoveními článku 15 úmluvy OSPAR vstoupí změna úmluvy pro smluvní strany, které ji ratifikují, přijmou nebo schválí, v platnost třicátý den po dni, kdy depozitář obdrží oznámení alespoň od sedmi smluvních stran. Poté změna vstupuje v platnost pro kteroukoli další smluvní stranu třicátým dnem po uložení příslušné ratifikace, přijetí nebo schválení.

               Než vstoupí změna úmluvy OSPAR v platnost, mohou ji Portugalsko a Španělsko, jakož i kterákoli další smluvní strana prozatímně uplatňovat v souladu s příslušnými ustanoveními Vídeňské úmluvy o smluvním právu ze dne 23. května 1969, zejména článkem 25 o „Prozatímním provádění“.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Podle článku 4 rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí je podoblast Makaronésie součástí oblasti severovýchodního Atlantiku a je největší mořskou podoblastí evropských moří. Je oblastí s vysokou rozmanitostí stanovišť a druhů, z nichž některé jsou rovněž na seznamu „ohrožených a/nebo mizejících druhů a stanovišť“ úmluvy OSPAR . V současné době zahrnuje mořská oblast úmluvy OSPAR vody podoblasti Makaronésie vymezené a schválené na úrovni EU pouze zčásti.

               Portugalsko a Španělsko, jediné země EU a OSPAR, které mají teritoriální vody v Makaronésii, vypracovaly společný návrh na změnu úmluvy OSPAR za účelem sjednocení mořské oblasti OSPAR s vymezeními rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí. Takové sjednocení usnadní těmto dvěma zemím provádění směrnice o strategii pro mořské prostředí prostřednictvím zesílené spolupráce na úrovni OSPAR a prostřednictvím mobilizace úmluvy OSPAR posílí ochranu zranitelných druhů a stanovišť tohoto regionu a jedinečné biologické rozmanitosti jeho moří a pobřeží.

               Postoj Unie je nezbytný, neboť k dosažení tohoto souladu bude třeba změnit právně závazný akt – úmluvu OSPAR, jíž je EU smluvní stranou. Vzhledem k tomu, že navrhovaná změna usnadní provádění právních předpisů EU a zlepší ochranu životního prostředí, se navrhuje, aby postojem Unie byla podpora této změny čl. 1 písm. a) úmluvy OSPAR.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  3
               .

               4.1.2.Uplatnění na stávající případ

               Komise OSPAR je orgán zřízený dohodou, konkrétně úmluvou OSPAR.

               Akt, který má komise OSPAR přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt má právní účinky, neboť mění stávající akt s právními účinky, konkrétně úmluvu OSPAR.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec úmluvy OSPAR.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, ohledně něhož se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel nebo složka.

               4.2.2.Uplatnění na stávající případ

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají ochrany životního prostředí.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 192 odst. 1 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Jelikož aktem komise OSPAR se změní úmluva OSPAR, jíž je Unie smluvní stranou, je náležité jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2020/0072 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Úmluvě o ochraně mořského prostředí severovýchodního Atlantiku k začlenění Makaronésie do mořské oblasti OSPAR

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Úmluva OSPAR („úmluva“) byla Unií uzavřena prostřednictvím rozhodnutí Rady 98/249/ES ze dne 7. října 1997
                  4
                a vstoupila v platnost dne 25. března 1998.

               (2)Podle článku 15 úmluvy přijímá komise OSPAR změny úmluvy jednomyslně všemi hlasy smluvních stran.

               (3)Komise OSPAR má přijmout změnu čl. 1 písm. a) úmluvy OSPAR týkající se začlenění Makaronésie do mořské oblasti úmluvy OSPAR.

               (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být v komisi OSPAR zaujat jménem Unie, neboť změna úmluvy OSPAR bude pro Unii závazná,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postojem, který má být zaujat jménem Unie na jednání komise OSPAR, je podpora změn čl. 1 písm. a) úmluvy OSPAR týkajících se začlenění Makaronésie do mořské oblasti úmluvy OSPAR.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady 98/249/ES ze dne 7. října 1997 o uzavření Úmluvy o ochraně mořského prostředí severovýchodního Atlantiku (Úř. věst. L 104, 3.4.1998, s. 1).

                     (2)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19).

                     (3)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (4)

                        Rozhodnutí Rady 98/249/ES ze dne 7. října 1997 o uzavření Úmluvy o ochraně mořského prostředí severovýchodního Atlantiku (Úř. věst. L 104, 3.4.1998, s. 1).