				|

		52014PC0379

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (ES) č. 184/2005 o statistice Společenství týkající se platební bilance, mezinárodního obchodu službami a přímých zahraničních investic, pokud jde o svěření přenesených a prováděcích pravomocí Komisi pro účely přijímání některých opatření /* COM/2014/0379 final - 2014/0194 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Smlouva o fungování Evropské unie (SFEU)
rozlišuje mezi pravomocemi, které mohou být na Komisi přeneseny za
účelem přijímání nelegislativních aktů s obecnou
působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky určitého
legislativního aktu, které nejsou podstatné, jak je stanoveno v
čl. 290 odst. 1 SFEU (akty v přenesené pravomoci), a
prováděcími pravomocemi svěřenými Komisi, je-li třeba
zajistit jednotné podmínky pro provádění právně závazných aktů
Unie, jak je stanoveno v čl. 291 odst. 2 SFEU (prováděcí
akty).
S ohledem na přijetí nařízení
Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011,
kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské
státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[1], se Komise zavázala[2] přezkoumat
legislativní akty, které v současnosti obsahují odkazy na regulativní
postup s kontrolou, s ohledem na kritéria stanovená ve Smlouvě.
Obecným cílem je odstranit do konce sedmého
funkčního období Parlamentu (červen 2014) ze všech legislativních
nástrojů všechna ustanovení odkazující na regulativní postup
s kontrolou.
V souvislosti s přizpůsobením nařízení
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 184/2005 ze dne 12. ledna 2005
o statistice Společenství týkající se platební bilance, mezinárodního
obchodu službami a přímých zahraničních investic[3] novým pravidlům
stanoveným v SFEU by prováděcí pravomoci, které má nyní Komise podle
uvedeného nařízení, měly být uděleny prostřednictvím
zmocnění Komise k přijímání aktů v přenesené pravomoci
a/nebo prováděcích aktů.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Byly provedeny konzultace se zasedáním
ředitelů pro makroekonomické statistiky (DMES), pracovní skupinou pro
platební bilanci a Výborem pro platební bilanci.
Nebylo třeba provést posouzení
dopadů.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
·      Shrnutí navrhovaných opatření
Cílem tohoto návrhu je změnit
nařízení (ES) č. 184/2005 za účelem jeho
přizpůsobení novému institucionálnímu kontextu.
Konkrétně je cílem určit pravomoci
svěřené Komisi a zavést vhodný postup pro přijímání
opatření na základě těchto pravomocí.
Navrhuje se, aby Komise byla zmocněna k přijímání
aktů v přenesené pravomoci, jestliže je z důvodů
hospodářských a technických změn nutné aktualizovat požadavky
na údaje, včetně lhůt pro předkládání, jakož
i revize, rozšíření a omezení datových toků uvedených
v příloze I, a jestliže je nutné aktualizovat definice uvedené
v příloze II.
Kromě toho jsou zapotřebí jednotné
podmínky pro provádění nařízení (ES) č. 184/2005,
pokud jde o zprávy o kvalitě. Navrhuje se proto svěřit
Komisi prováděcí pravomoci, v souladu s přezkumným postupem
podle článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011, s cílem
přijmout společné normy kvality a harmonizovat obsah
a periodicitu zpráv o kvalitě.
·      Zjednodušení Evropského statistického systému
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské
statistice[4]
definuje Evropský statistický systém (ESS) jako partnerství tvořené
statistickým úřadem Unie, kterým je Komise (Eurostat), a národními
statistickými úřady (NSÚ) a jinými vnitrostátními orgány, jež v
jednotlivých členských státech odpovídají za vývoj, vypracovávání a
šíření evropské statistiky.
Výbor pro Evropský statistický systém (Výbor pro ESS) zřízený
článkem 7 nařízení (ES) č. 223/2009 se považuje za
zastřešující výbor v rámci ESS. Výbor je Komisi nápomocen při
vykonávání jejích prováděcích pravomocí v některých
statistických oblastech. Platební bilance, mezinárodní obchod službami a
přímé zahraniční investice mezi tyto oblasti nepatří.
V těchto oblastech je podle článku 11 nařízení (ES)
č. 184/2005 Komisi nápomocen Výbor pro platební bilanci.
Komise navrhuje novou strukturu ESS za
účelem lepší koordinace a partnerství v jasném pyramidovém
uspořádání v rámci ESS, s Výborem pro ESS jakožto nejvyšším
strategickým subjektem. Jedním aspektem tohoto zjednodušení je soustředit
pravomoci projednávání ve výborech do rukou Výboru pro ESS. V únoru 2012[5] Výbor pro ESS tento
nový přístup podpořil.
Proto se rovněž navrhuje nahradit v
nařízení (ES) č. 184/2005 odkazy na Výbor pro platební
bilanci odkazy na Výbor pro Evropský statistický systém.
·
Právní základ
Ustanovení čl. 338 odst. 1 Smlouvy o
fungování Evropské unie.
·
Volba nástroje
Nařízení Evropského parlamentu a Rady.
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Návrh nemá žádné důsledky pro
rozpočet EU.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Žádné.
·
Evropský hospodářský prostor
Navrhovaný akt se týká záležitosti EHP, a
proto by měl být rozšířen na Evropský hospodářský prostor.
2014/0194 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY,
kterým se mění nařízení (ES)
č. 184/2005 o statistice Společenství týkající se platební
bilance, mezinárodního obchodu službami a přímých zahraničních
investic, pokud jde o svěření přenesených a prováděcích
pravomocí Komisi pro účely přijímání některých
opatření
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       V důsledku vstupu v
platnost Smlouvy o fungování Evropské unie (dále též „Smlouva“) je třeba
uvést pravomoci svěřené Komisi do souladu s články 290 a 291
Smlouvy.
(2)       S ohledem na přijetí
nařízení (EU) č. 182/2011[6]
se Komise zavázala[7]
přezkoumat legislativní akty, které v současnosti obsahují
odkazy na regulativní postup s kontrolou, s ohledem na kritéria
stanovená ve Smlouvě.
(3)       Komise by měla mít
pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku
290 SFEU, kterými se doplňují nebo mění v určitých
legislativních aktech některé prvky, které nejsou podstatné, zejména za
účelem zohlednění hospodářského, sociálního a technického
vývoje. Komise by měla zajistit, aby tyto akty v přenesené pravomoci
nepředstavovaly významnou dodatečnou administrativní zátěž pro
členské státy nebo respondenty.
(4)       Nařízení (ES)
č. 184/2005[8]
týkající se platební bilance, mezinárodního obchodu službami
a přímých zahraničních investic obsahuje odkazy
na regulativní postup s kontrolou, a mělo by být proto
přezkoumáno s ohledem na kritéria stanovená ve Smlouvě.
(5)       V souvislosti s
přizpůsobením nařízení (ES) č. 184/2005 novým
pravidlům Smlouvy by prováděcí pravomoci, které Komise nyní má,
měly být uděleny prostřednictvím zmocnění Komise k
přijímání aktů v přenesené pravomoci a prováděcích
aktů.
(6)       Pravomoc přijímat akty
v souladu s článkem 290 Smlouvy by měla být na Komisi
přenesena, jestliže je z důvodů hospodářských
a technických změn nutné aktualizovat požadavky na údaje,
včetně lhůt pro předkládání, jakož i revize,
rozšíření a omezení datových toků uvedených v příloze
I, a jestliže je nutné aktualizovat definice uvedené v příloze
II.
(7)       Je obzvláště
důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti provedla
patřičné konzultace, a to i na odborné úrovni. Komise by při
přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci
měla zajistit současné, včasné a náležité předání příslušných
dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
(8)       Aby byly zajištěny jednotné
podmínky pro provádění nařízení (ES) č. 184/2005, měly by
být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci s cílem
přijmout společné normy kvality a harmonizovat obsah
a periodicitu zpráv o kvalitě. Tyto pravomoci by měly být
vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011.
(9)       Komisi při vykonávání jejích prováděcích pravomocí poskytuje
poradenství a pomoc Výbor pro platební bilanci zmíněný v článku 11
nařízení (ES) č. 184/2005.
(10)     V rámci strategie pro
novou strukturu Evropského statistického systému (ESS) za účelem lepší
koordinace a partnerství v jasném pyramidovém uspořádání v rámci
ESS by měl mít poradní úlohu a pomáhat Komisi při výkonu jejích
prováděcích pravomocí Výbor pro Evropský statistický systém (Výbor pro
ESS) zřízený nařízením (ES) č. 223/2009[9].
(11)     Za tímto účelem by
nařízení (ES) č. 184/2005 mělo být změněno tak,
že se odkazy na Výbor pro platební bilanci nahradí odkazem na Výbor
pro Evropský statistický systém.
(12)     Stávající dobrá operativní
spolupráce mezi národními centrálními bankami a národními statistickými
úřady a mezi Eurostatem a Evropskou centrální banku je výhodou, jež by se
měla v rámci zlepšování celkové harmonizace a kvality statistiky platební
bilance, finanční statistiky, vládní finanční statistiky,
makroekonomické statistiky a národních účtů zachovat a dále rozvíjet.
Národní centrální banky by se i nadále úzce zapojovaly do přípravy všech
rozhodnutí týkajících se platební bilance, mezinárodního obchodu službami
a přímých zahraničních investic, a to prostřednictvím své
účasti v příslušné expertní skupině Komise odpovědné za
platební bilanci, mezinárodní obchod službami a přímé zahraniční
investice. Strategickou spolupráci mezi ESS a ESCB koordinuje Evropské
statistické fórum, které bylo zřízeno na základě memoranda o porozumění
o spolupráci mezi členy Evropského statistického systému a členy
Evropského systému centrálních bank[10]
podepsaného 24. dubna 2013.
(13)     V zájmu zajištění
právní jistoty by neměly být tímto nařízením dotčeny postupy pro
přijímání opatření, které byly započaty, avšak nikoli
dokončeny, před vstupem tohoto nařízení v platnost.
(14)     Nařízení (ES) č.
184/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 184/2005 se mění takto:
1)           V článku 2 se doplňuje nový
odstavec, který zní:
„3. Komise je zmocněna k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10, jestliže
je z důvodů hospodářských a technických změn
nutné aktualizovat požadavky na údaje, včetně lhůt pro
předkládání, jakož i revize, rozšíření a omezení datových
toků uvedených v příloze I, a jestliže je nutné
aktualizovat definice uvedené v příloze II.“
2)           V článku 4 se odstavec 3
nahrazuje tímto:
„3. Komise přijme
prostřednictvím prováděcích aktů společné normy kvality,
jakož i obsah a periodicitu zpráv o kvalitě, s přihlédnutím k
důsledkům v oblasti nákladů na shromažďování a
sestavování údajů, jakož i k významným změnám týkajícím se
shromažďování údajů.
Tyto
prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl.
11 odst. 2.
Na základě zpráv o kvalitě Komise za pomoci Výboru
pro Evropský statistický systém zmíněného v čl. 11
odst. 1 posoudí kvalitu předávaných údajů.
Toto hodnocení Komise se zasílá pro informaci Evropskému parlamentu.“
3)           Článek 10 se nahrazuje tímto:
„Článek 10
Výkon přenesené pravomoci
1.         Pravomoc přijímat akty v
přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v
tomto článku.
2.         Při výkonu přenesené
pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 3 Komise zajistí, aby akty v
přenesené pravomoci nepředstavovaly významnou dodatečnou
administrativní zátěž pro členské státy a respondenty.
3.         Pravomoc přijímat akty
v přenesené pravomoci uvedená v čl. 2 odst. 3 se Komisi
svěřuje na dobu neurčitou počínaje dnem [Publication
office: please insert the exact date of the entry into force of the amending
Regulation].
4.         Evropský parlament nebo Rada mohou
přenesení pravomoci uvedené v čl. 2 odst. 3 kdykoli zrušit.
Rozhodnutím o zrušení se ukončuje
přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá
účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku
Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v rozhodnutí
upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů
v přenesené pravomoci.
5.         Přijetí aktu v přenesené
pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému
parlamentu a Radě.
6.         Akt v přenesené pravomoci
přijatý podle čl. 2 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti
němu Evropský parlament nebo Rada nevznesou námitky ve lhůtě
dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud
Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi
o tom, že námitky nevznesou. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se
tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“
4) Článek 11 se nahrazuje tímto:
„Článek 11
Výbor
1.         Komisi je nápomocen Výbor pro
Evropský statistický systém zřízený nařízením Evropského parlamentu a
Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské
statistice(*). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011,
kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým
členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích
pravomocí(**).
2.         Odkazuje-li se na tento odstavec,
použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.“
_______________________
(*) Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s.
164.
(**) Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s.
13.
Článek 2
Tímto nařízením nejsou dotčeny
postupy pro přijímání opatření podle nařízení (ES) č.
184/2005, které byly započaty, avšak nikoli dokončeny, před
vstupem tohoto nařízení v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                  Za
Radu
předseda
[1]               Úř. věst.
L 55, 28.2.2011, s. 13.
[2]               Úř. věst. L 55, 28.2.2011,
s. 19.
[3]               Úř. věst. L 35, 8.2.2005, s. 23.
[4]               Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.
[5]               Na 12. zasedání Výboru pro ESS dne 12. února 2012.
[6]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné
zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
[7]               Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 19.
[8]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 184/2005 ze dne 12. ledna 2005 o statistice Společenství
týkající se platební bilance, mezinárodního obchodu službami
a přímých zahraničních investic (Úř. věst. L 35,
8.2.2005, s. 23).
[9]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské
statistice (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).
[10]             http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/MOU_ESS_ESCB/EN/MOU_ESS_ESCB-EN.PDF


title: Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)

text:
Důležité právní upozornění

|

52006PC0237

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 24.5.2006KOM(2006) 237 v konečném znění2006/0082 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1.  Ustanovení čl. 69 odst. 6 nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví strop pro roční rozpočtové položky strukturálních výdajů Společenství v regionech způsobilých v rámci konvergenčního cíle (tzv. „limitní ustanovení“) a čl. 70 odst. 3 a 4 uvedeného nařízení stanoví sazby příspěvku z EZFRV.2.  V dohodě Evropské rady o finančním výhledu na roky 2007 – 2013 byly stanoveny stropy ročních rozpočtových položek strukturálních výdajů Společenství v regionech způsobilých v rámci konvergenčního cíle, které se použijí na všechny dotčené členské státy. Tyto stropy se liší od stropu stanoveného v čl. 69 odst. 6 nařízení (ES) č. 1698/2005.3.  Podle této dohody byla také přidělena částka 320 milionů EUR Portugalské republice, na kterou se nevztahuje požadavek vnitrostátního spolufinancování podle čl. 70 odst. 3 a 4 nařízení (ES) č. 1698/2005.4.  Za účelem uvedení „limitního ustanovení“ do souladu s dohodou Evropské rady a také s příslušným ustanovením právních předpisů Společenství upravujících strukturální fondy a Fond soudržnosti na období 2007–2013 a vynětí Portugalska z použití požadavku spolufinancování částky 320 milionů EUR je nezbytné změnit nařízení (ES) č. 1698/2005.2006/0082 (CNS)Proposal for aNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 a čl. 299 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[1],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociální výboru[2],s ohledem na stanovisku Výboru regionů[3],vzhledem k těmto důvodům:5.  Ustanovení čl. 69 odst. 6 nařízení Rady (ES) č 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)[4] stanoví strop pro roční rozpočtové položky strukturálních výdajů Společenství v regionech způsobilých v rámci konvergenčního cíle a ustanovení čl. 70 odst. 3 a 4 uvedeného nařízení stanoví sazby příspěvku z EZFRV.6.  Ve finančním výhledu na roky 2007 – 2013 schváleném Evropskou radou v prosinci 2005 byly stropy ročních rozpočtových položek strukturálních výdajů Společenství v regionech způsobilých v rámci konvergenčního cíle, které se mají použít na všechny dotčené členské státy, stanoveny odlišně od stropu stanoveného v čl. 69 odst. 6 nařízení (ES) č. 1698/2005.7.  V souladu s finančním výhledem 2007–2013 byla přidělena částka 320 milionů EUR Portugalsku, na kterou se nemá vztahovat požadavek vnitrostátního spolufinancování podle čl. 70 odst. 3 a 4 nařízení (ES) č. 1698/2005.8.  Nařízení (ES) č. 1698/2005 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1698/2005 se mění takto:1) V článku 69 se odstavec 6 nahrazuje tímto:„6. Komise zajistí, aby celkové roční příděly z EZFRV pocházející z orientační sekce EZOZF pro jakýkoli členský stát podle tohoto nařízení a z EFRR, ESF a Fondu soudržnosti podle právních předpisů Společenství stanovících obecná ustanovení týkající se těchto fondů na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013, včetně příspěvku z EFRR v souladu s právními předpisy Společenství upravujícími Evropský nástroj sousedství, z předvstupního nástroje v souladu s právními předpisy Společenství upravujícími tento nástroj a z části FNOR přispívající ke konvergenčnímu cíli, nepřekročily tyto limity:-  3,7893 % HDP členských států, jejichž průměrný HND na osobu za roky 2001 – 2003 je nižší než 40 % průměru EU-25,-  3,7135 % HDP členských států, jejichž průměrný HND na osobu za roky 2001 – 2003 je stejný nebo vyšší než 40 % a nižší než 50 % průměru EU-25,-  3,6188 % HDP členských států, jejichž průměrný HND na osobu za roky 2001 – 2003 je stejný nebo vyšší než 50 % a nižší než 55 % průměru EU-25,-  3,5240 % HDP členských států, jejichž průměrný HND na osobu za roky 2001 – 2003 je stejný nebo vyšší než 55 % a nižší než 60 % průměru EU-25,-  3,4293 % HDP členských států, jejichž průměrný HND na osobu za roky 2001 – 2003 je stejný nebo vyšší než 60 % a nižší než 65 % průměru EU-25,-  3,3346 % HDP členských států, jejichž průměrný HND na osobu za roky 2001 – 2003 je stejný nebo vyšší než 65 % a nižší než 70 % průměru EU-25,-  3,2398 % HDP členských států, jejichž průměrný HND na osobu za roky 2001 – 2003 je stejný nebo vyšší než 70 % a nižší než 75 % průměru EU-25,-  dále se maximální úroveň převodu snižuje o 0,09 procentních bodů HDP za každé zvýšení 5 procentních bodů průměrného HND na osobu za roky 2001 – 2003 v porovnání s průměrem EU-25.Výpočty HDP, které provádí Komise, jsou založeny na statistikách zveřejněných v dubnu 2005. Jednotlivé vnitrostátní míry růstu HDP na období 2007–2013, jak je naplánovala Komise v dubnu 2005, se použijí na každý členský stát samostatně.Pokud se v roce 2010 zjistí, že kumulovaný HDP na roky 2007 – 2009 jakéhokoli členského státu se odchýlil o více než ± 5 % od kumulovaného HDP odhadovaného podle odstavce 3, včetně situace, kdy k tomuto dojde v důsledku změn směnných kurzů, částky přidělené na uvedené období danému členskému státu podle odstavce 1 se podle toho upraví. Celkový čistý účinek těchto úprav, pozitivní či negativní, nesmí přesáhnout 3 miliardy EUR. V každém případě, pokud je čistý účinek pozitivní, jsou celkové dodatečné zdroje omezeny na úroveň nevyčerpaných finančních prostředků ve vztahu k maximálním zdrojům dostupným pro závazky ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti na roky 2007 – 2010. Konečné úpravy se rozloží ve stejných poměrech na roky 2011 – 2013.S cílem zohlednit hodnotu polského zlotého v referenčním období, se pro Polsko výsledek používání procentních sazeb uvedených v prvním pododstavci vynásobí koeficientem 1,04 na období do přezkumu podle třetího pododstavce.“2) V článku 70 se doplňuje nový odstavec, který zní:„4a. Odstavce 3 a 4 se nepoužijí v Portugalsku na částku 320 milionů EUR.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyněFINANČNÍ VÝKAZ |1. | ROZPOČTOVÝ OKRUH: 05 04 05 01 | POLOŽKY (PNR na rok 2007): 12 343 028 111 EUR |2. | NÁZEV: Nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) |3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: Článek 37 a čl. 299 odst. 2 Smlouvy |4. | CÍLE: Je nezbytné změnit nařízení (ES) č. 1698/2005: 1) za účelem uvedení „limitního ustanovení“ do souladu s dohodou Evropské rady a také s příslušným ustanovením právních předpisů Společenství upravujících strukturální fondy a Fond soudržnosti na období 2007 – 2013, 2) vyjmout Portugalsko z použití požadavku spolufinancování částky 320 milionů EUR. |5. | FINANČNÍ DOPADY | OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK 2006 (v milionech EUR) | NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK 2007 (v milionech EUR) |5.0 | VÝDAJE – FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY / INTERVENCE) – VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ – JINÉ | – | – | – |5.1 | PŘÍJMY – VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY / CLA) – VNITROSTÁTNÍ | – | – | – |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE | – | – | – | (1) | (1) | (1) |5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY | – | – | – | – | – | – |5.2 | METODA VÝPOČTU: – |6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z POLOŽEK ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.2 | BUDE NUTNÝ DODATEČNÝ ROZPOČET? | ANO NE |6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT POLOŽKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | ANO NE |POZNÁMKY: (1) Navržené změny nepovedou k přečerpání prostředků ve vztahu k celkovému balíku pro strukturální fondy. |[1] Úř. věst. C …, …., s. ….[2] Úř. věst. C …, …., s. ….[3] Úř. věst. C …, …., s. ….[4] Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0250

Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 974/98, pokud jde o zavedení eura na Slovensku  /* KOM/2008/0250 konečném znení - CNB 2008/0096 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 7.5.2008KOM(2008) 250 v konečném znění2008/0096 (CNB)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 974/98, pokud jde o zavedení eura na Slovensku(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhuDne 7. května 2008 přijala Komise návrh rozhodnutí Rady podle čl. 122 odst. 2 Smlouvy, v němž uvádí, že Slovensko splňuje nezbytné podmínky pro přijetí jednotné měny a že se výjimka pro Slovensko zrušuje s účinností od 1. ledna 2009.V případě kladného rozhodnutí bude muset Rada následně přijmout další opatření nezbytná pro zavedení eura na Slovensku.Nařízení Rady (ES) č. 974/98 o zavedení eura[1] upravuje počáteční zavedení eura v první vlně členských států eurozóny a v Řecku[2]. Toto nařízení bylo změněno:– nařízením (ES) č. 2169/2005 za účelem přípravy budoucího rozšíření eurozóny;– nařízením (ES) č. 1647/2006 za účelem rozšíření platnosti nařízení na Slovinsko (jež přijalo euro ke dni 1. ledna 2007);– nařízením (ES) č. 835/2007 za účelem rozšíření platnosti nařízení na Kypr (jenž přijal euro ke dni 1. ledna 2008);– nařízením (ES) č. 836/2007 za účelem rozšíření platnosti nařízení na Maltu (jež přijala euro ke dni 1. ledna 2008).S cílem rozšířit platnost nařízení (ES) č. 974/98 na Slovensko je třeba do uvedeného nařízení doplnit odkaz na tento členský stát. Tento návrh obsahuje nezbytné změny daného nařízení.Slovenský plán přechodu stanoví, že by měl být použit scénář tzv. „velkého třesku“, tj. že by mělo přijetí eura jako slovenské měny proběhnout současně se zavedením eurobankovek a euromincí v tomto členském státě.2. Právní hlediska2.1. Právní základPrávním základem tohoto návrhu je čl. 123 odst. 5 Smlouvy o ES, jenž umožňuje přijetí dalších opatření nezbytných pro zavedení eura v členském státě, pro nějž byla zrušena výjimka podle čl. 122 odst. 2 Smlouvy o ES.O návrhu Komise rozhodne Rada po konzultaci s ECB všemi hlasy členských států, na které se nevztahuje výjimka, a dotčeného členského státu.2.2. Subsidiarita a proporcionalitaTento návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.Tato iniciativa nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení jejího cíle, a je tedy v souladu se zásadou proporcionality.2.3. Volba právního nástrojeNařízení je jediným právním nástrojem vhodným ke změně nařízení Rady (ES) č. 974/98 o zavedení eura.3. Rozpočtové důsledkyTento návrh nemá dopad na rozpočet Společenství.4. Komentář k jednotlivým článkům4.1. Článek 1V souladu s čl. 1 písm. a) a článkem 1a nařízení (ES) č. 974/98 uvádí tabulka v příloze uvedeného nařízení seznam zúčastněných členských států a stanoví datum přijetí eura, datum výměny hotového oběživa a případné období postupného zrušení pro všechny tyto členské státy. Podle čl. 1 písm. i) nařízení (ES) č. 974/98 se období postupného zrušení může vztahovat pouze na ty členské státy, v nichž je datum přijetí eura totožné s datem výměny hotového oběživa. V případě jedenácti členských států, jež euro přijaly ke dni 1. ledna 1999, a Řecka, jež euro přijalo ke dni 1. ledna 2001, uvedená data totožná nebyla. V případě Slovinska, Kypru a Malty bylo datum přijetí eura a datum výměny hotového oběživa totožné (1. leden 2007 v případě Slovinska, 1. leden 2008 v případě Kypru a Malty), uvedené země se však rozhodly období postupného zrušení neuplatnit. Rovněž slovenský plán přechodu stanoví pro přijetí eura a pro výměnu oběživa stejné datum (1. leden 2009), země se však rozhodla neuplatnit období postupného zrušení.Tento článek doplňuje do tabulky v příloze nařízení (ES) č. 974/98 Slovensko a následující příslušné údaje o tomto členském státě v pořadí podle protokolu.Členský stát | Datum přijetí eura | Datum výměny hotového oběživa | Členský stát s obdobím postupného zrušení |„Slovensko | 1. leden 2009 | 1. leden 2009 | Ne“ |4.2. Článek 2Tento článek stanoví datum vstupu daného nařízení v platnost na 1. ledna 2009 s cílem zajistit jeho použitelnost v souladu s časovým plánem dalších právních aktů Rady vztahujících se k přijetí eura Slovenskem, tj. datem zrušení výjimky a datem vstupu přepočítacího koeficientu slovenské koruny v platnost.2008/0096 (CNB)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 974/98, pokud jde o zavedení eura na SlovenskuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 123 odst. 5 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[3],s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky[4],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura[5] stanoví, že euro nahrazuje měny členských států, které splňují nezbytné podmínky pro přijetí jednotné měny v okamžiku, kdy Společenství vstoupí do třetí etapy hospodářské a měnové unie.(2) Nařízení Rady (ES) č. 2596/2000[6] změnilo nařízení (ES) č. 974/98 s cílem umožnit nahrazení řecké měny eurem.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2169/2005[7] změnilo nařízení (ES) č. 974/98 s cílem umožnit následné zavedení eura v členských státech, jež euro jako jednotnou měnu dosud nepřijaly.(4) Nařízení Rady (ES) č. 1647/2006[8] změnilo nařízení (ES) č. 974/98 s cílem umožnit nahrazení slovinské měny eurem.(5) Nařízení Rady (ES) č. 835/2007[9] změnilo nařízení (ES) č. 974/98 s cílem umožnit nahrazení kyperské měny eurem.(6) Nařízení Rady (ES) č. 836/2007[10] změnilo nařízení (ES) č. 974/98 s cílem umožnit nahrazení maltské měny eurem.(7) Podle článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 je Slovensko členským státem, na který se vztahuje výjimka ve smyslu článku 122 Smlouvy.(8) Rozhodnutí Rady 2008/…/ES ze dne … … 2008 o přijetí jednotné měny Slovenskem ke dni 1. ledna 2009[11] přijaté v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy stanovilo, že Slovensko splňuje nezbytné podmínky pro přijetí jednotné měny a že se výjimka pro Slovensko zrušuje s účinky ke dni 1. ledna 2009.(9) Zavedení eura na Slovensku vyžaduje rozšíření stávajících ustanovení o zavedení eura uvedených v nařízení (ES) č. 974/98 na Slovensko.(10) Slovenský plán přechodu stanoví, že se v tomto členském státě stanou v den zavedení eura jakožto jeho měny zákonným platidlem eurobankovky a euromince. Datem přijetí eura a datem výměny hotového oběživa je tedy 1. leden 2009. Období postupného zrušení se nepoužije.(11) Nařízení (ES) č. 974/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Příloha nařízení (ES) č. 974/98 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2009.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství.V Bruselu dneZa RadupředsedaPřílohaV příloze nařízení (ES) č. 974/98 se mezi údaje týkající se Slovinska a Finska vkládá následující řádek:Členský stát | Datum přijetí eura | Datum výměny hotového oběživa | Členský stát s obdobím postupného zrušení |- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -„Slovensko | 1. leden 2009 | 1. leden 2009 | Ne“ |[1] Úř. věst. L 139, 11.5.1998, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1647/2006 ze dne 7. listopadu 2006 (Úř. věst. L 309, 9.11.2006, s. 2).[2] Viz nařízení Rady (ES) č. 2596/2000 ze dne 27. listopadu 2000, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 974/98 o zavedení eura (Úř. věst. L 300, 29.11.2000, s. 2).[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Úř. věst. C […], […], s. […].[5] Úř. věst. L 139, 11.5.1998, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. xxx/2007 (Úř. věst. L, , s.).[6] Úř. věst. L 300, 29.11.2000, s. 2.[7] Úř. věst. L 346, 29.12.2005, s. 1.[8] Úř. věst. L 309, 9.11.2006, s. 2.[9] Úř. věst. L […], […], s. […].[10] Úř. věst. L […], […], s. […].[11] Úř. věst. L […], […], s. […].


title: Návrh nařízení Rady o provádění dohody uzavřené ES v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV:6 dohody GATT 1994, kterým se mění příloha I nařízení (EHS) č. 2658/1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku

text:
Důležité právní upozornění

|

52005PC0450

Návrh Doporučení Evropského Parlamentu a Rady o nadnárodní mobilitě uvnitř Společenství pro účely všeobecného a odborného vzdělávání - Evropská charta kvality mobility  /* KOM/2005/0450 konecném znení - COD 2005/0179 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 23.9.2005KOM(2005) 450 v konečném znění2005/0179 (COD)NávrhDOPORUČENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo nadnárodní mobilitě uvnitř Společenství pro účely všeobecného a odborného vzdělávání: Evropská charta kvality mobility(předložený Komisí)ODŮVODNĚNÍSOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Mobilita je jedním z hlavních cílů Evropské unie v oblasti politiky všeobecného a odborného vzdělávání stanovených v článcích 149 a 150 Smlouvy. Mobilita pomáhá rozvíjet evropské občanství a evropské povědomí pomocí zvyšování porozumění kulturní a jazykové rozmanitosti a podporuje také vytváření evropského prostoru všeobecného a odborného vzdělávání v souladu se strategickým cílem přijatým Evropskou Radou v Lisabonu v březnu 2000. Programy EU v oblasti všeobecného a odborného vzdělávání k tomuto cíli značně přispívaly již od svého počátku. Program Erasmus, v jehož rámci více než 1 milion mladých lidí absolvoval část svých vysokoškolských studií v jiném členském státě, je dobrým příkladem činnosti se symbolickým významem – jedné z mála činností EU, o které má představu velký počet jejích občanů. Tyto programy, které zahrnují školy, univerzity, odborné vzdělávání a přípravu a vzdělávání dospělých[1], přispěly k rozvoji pocitu „evropského občanství“ mezi účastníky i v jejich okolí – u rodičů, v rodině, mezi přáteli a kolegy v práci. Návrh sleduje především tyto cíle: ♣ stanovení společných zásad, jejichž dodržování povede k vyšší výkonnosti a účinnosti všech druhů organizované mobility pro účely vzdělávání, ♣ konkrétněji, poskytnutí orientačního bodu pro všechny zúčastněné strany v rámci integrovaného programu celoživotního vzdělávání navrženého Komisí na období 2007 až 2013. Předpokládá se, že přijetí tohoto návrhu přinese několik pozitivních výsledků: o Další podpoření mobility pro účely vzdělávání. Mobilita je cenným přínosem pro osobní rozvoj, a navíc umožňuje občanům EU uplatnit své základní právo svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států. o Mobilita obohacuje získávání znalostí v rámci vzdělávání a podporuje přenos vědomostí, čímž zvyšuje celkovou úroveň kvality evropských systémů všeobecného a odborného vzdělávání. To Evropě pomůže v její snaze stát se nejinovativnějším a nejvíce konkurenceschopným hospodářstvím založeným na znalostech na světě. o Očekává se také pozitivní vliv na trh práce, na kapacity výzkumu na evropské úrovni a (jak je uvedeno výše) na novou generaci programů všeobecného a odborného vzdělávání navržených Komisí v roce 2004. Cílem návrhu není vytvořit závazný evropský právní rámec. I kdyby to Smlouva umožňovala – což však neumožňuje – bylo by to zcela nevhodné. Nicméně členské státy se tímto doporučením mohou podle potřeby inspirovat. Doporučení je ve své podstatě zamýšleno jako orientační bod s cílem podpořit průhlednost a koordinaci postupů mobility a pomoci vytvořit prostředí vzájemného porozumění. |Obecné souvislosti Orgány EU přijaly za posledních pět let několik nástrojů souvisejících s mobilitou. Nejdůležitějšími z nich jsou tyto: Po neformálním setkání ministrů školství v Paříži v září 2000 podpořila Evropská rada v prosinci 2000 v Nice akční plán mobility. Plán obsahuje „sadu nástrojů“ s opatřeními týkajícími se mobility: propagace mobility, její financování, druhy mobility a konečně úvahy o tom, jak nejlépe využít období mobility a zajistit uznávání získaných zkušeností. V červenci 2001 následovalo přijetí doporučení Evropského parlamentu a Rady 2001/613/ES o mobilitě pro studenty, osoby absolvující odbornou přípravu, dobrovolníky, učitele a školitele uvnitř Společenství[2]. Doporučením se vytvořil rámec pro podporu politické spolupráce ke zvýšení mobility v oblasti všeobecného a odborného vzdělávání. Doporučení si stanovilo za cíl odstranit překážky mobility a zajistit lepší přípravu a účinnější přijetí při příjezdu; a také se zabývá otázkou uznávání zkušeností získaných v zahraničí. V doporučení byla Komise také vyzvána, aby ustavila skupinu odborníků z členských států, kteří by koordinovali provádění doporučení. Tento návrh doporučení vychází z práce uvedené skupiny, která je nejnověji popsána ve dvouleté zprávě z roku 2004. V únoru 2002 přijala Komise akční plán pro dovednosti a mobilitu[3], jehož cílem je rozvinout zásadu volného pohybu pracovníků, zdůraznit význam mobility pro strategii zaměstnanosti EU a otevřít evropské trhy práce, aby byly od roku 2005 přístupné všem. Komise v roce 2006 zorganizuje Evropský rok mobility pracovníků s cílem zvýšit povědomí o některých legislativních otázkách v této oblasti, jako např. o převodu nároků na důchodové zabezpečení; o přínosu mobility pracovníků pro jejich profesní rozvoj; a o stávajících evropských nástrojích podporujících mobilitu. Navíc Komise ve svém sdělení z roku 2001 „Strategie mobility pro evropský výzkumný prostor“[4], který podpořila Rada[5], určila konkrétní činnosti na úrovni Společenství i na vnitrostátní úrovni s cílem využít mobility jako klíčového nástroje pro profesní rozvoj a pro uskutečňování evropského výzkumného prostoru a jako předpoklad pro zvýšení evropských kapacit a výkonnosti výzkumu. Otázky mobility byly následně začleněny do všeobecného pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“, který představuje část programu lisabonské strategie týkající se všeobecného a odborného vzdělávání. V rámci tohoto programu členské státy a Komise spolupracují na otázkách politik souvisejících se všeobecným a odborným vzděláváním. Otázky mobility jsou konkrétně zmíněny jako jeden ze 13 cílů tohoto programu, který schválila Evropská rada v březnu 2002 v Barceloně. V únoru 2004 Rada a Komise předložily Evropské radě svoji první společnou průběžnou zprávu[6] o tomto procesu. Zpráva zdůrazňuje potřebu zvýšit úroveň a kvalitu mobility v oblasti všeobecného a odborného vzdělávání. Jako součást následných prací v rámci pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ skupina odborníků ustavená podle prvního doporučení vypracovala návrh „Charty pro kvalitu mobility v oblasti všeobecného a odborného vzdělávání“, jejíž podstata byla představena ministrům školství na neformálním setkání dne 12. července 2004 v Rotterdamu. Nizozemské předsednictví na základě diskuze došlo k závěru, že bylo dosaženo shody, co se týče zásad, a že by mohly odrážet kvalitativní aspekty mobility v nové generaci vzdělávacích programů.[7] Navržené doporučení, které do velké míry vychází z výše uvedené činnosti, představuje v jednoduché a srozumitelné podobě výše uvedené zásady a obohacuje je o materiál z jiných oblastí týkajících se mobility (jako například svět mládeže). Výraz „charta“ se používá ke zdůraznění základního charakteru navrhovaných zásad. Je nutné připomenout, že toto doporučení doplňuje stávající dokumenty v této oblasti, zejména Evropskou chartu pro výzkumné pracovníky[8]. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Navrhované doporučení doplňuje doporučení Evropského parlamentu a Rady 2001/613/ES ze dne 10. července 2001 o mobilitě pro studenty, osoby absolvující odbornou přípravu, dobrovolníky, učitele a školitele uvnitř Společenství. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Návrh je zcela v souladu s vyhlášenými politikami a cíli Evropské unie. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů V oddíle 1 bylo uvedeno, jakým způsobem byl text připraven, a byla zde vymezena úloha pracovní skupiny sestávající z odborníků členských států, která byla ustavena na základě doporučení z roku 2001. Členové této skupiny, kteří zastupují členské státy, mají značné odborné zkušenosti a nebylo nutné využít dalších externích odborných konzultací. |Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Viz první zpráva o následných opatřeních po doporučení 2001/613/ES. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Potřeba návrhu, jeho rozsah a možný hospodářský a společenský dopad již byly projednány a podpořeny pracovní skupinou s členskými státy a neformálním setkáním ministrů školství v Rotterdamu ve dnech 11.–13. července 2004. Další analýza dopadů se nepovažuje za nutnou. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Doporučení sestává z deseti zásad, jež jsou určeny zejména vysílajícím a přijímajícím organizacím odpovědným za mobilitu. Lze je shrnout následovně: A. Před odjezdem: Zajistit, aby účastníci měli přístup ke spolehlivým zdrojům poradenství a informacím o příležitostech a podmínkách mobility; sestavit studijní plán, který vymezí rámec pro mobilitu; zajistit předchozí přípravu účastníka, zejména jazykovou přípravu, a zabezpečit, aby zkušenosti z mobility přispěly k osobnímu a profesnímu rozvoji. B. Během pobytu v hostitelské zemi: Poskytnout jazykovou a logistickou podporu účastníkům, včetně informací a/nebo pomoci týkající se cesty, pojištění, podmínek pobytu, sociálního zabezpečení, sociálních služeb, daňových otázek, ubytování atd.; určit poradce, který poskytne podporu a poradenství, a pomůže tak účastníkovi patřičně se integrovat. C. Po období mobility: Zajistit uznávání nebo osvědčení získaných diplomů nebo období absolvovaných studií/odborné přípravy; pomáhat účastníkům opětovně se začlenit do jejich sociálního, vzdělávacího nebo profesního prostředí, zejména po dlouhodobé mobilitě; posoudit výsledky mobility a při návratu účastníkům poradit, jak nejlépe využít poznatky získané v zahraničí. D. Všeobecně: Objasnit, kdo je zodpovědný za činnosti vyplývající z jednotlivých částí doporučení. Charta by se měla považovat za „univerzální“ v tom smyslu, že pokrývá všechny možné druhy vzdělávací mobility: formální a neformální vzdělávání; krátká a dlouhá období; škola, univerzita a učení se v zaměstnání; mladí a dospělí studenti apod. To znamená, že její znění je nevyhnutelně všeobecné; v rámci tak krátkého textu není možné pokrýt všechny možné případy. Její zásady bude tedy nutné přizpůsobit okolnostem a v některých případech budou některé z jejích bodů přiměřené pouze částečně. Zásady obsažené v chartě poskytují evropský referenční rámec, který musí být následně přizpůsoben konkrétním případům. |Právní základ Právním základem návrhu jsou čl. 149 odst. 4 a čl. 150 odst. 4 Smlouvy. Čl. 149 odst. 4 se týká všeobecného vzdělávání a čl. 150 odst. 4 odborného vzdělávání. Oba články umožňují Radě a Evropskému parlamentu, jež uplatňují zásadu spolurozhodování, přijímat doporučení pro dosažení svých cílů, jedním z nichž je vskutku podpora mobility (čl. 149 odst. 2 druhá odrážka, čl. 150 odst. 2 třetí odrážka). |Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné pravomoci Společenství. |Členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu: |Z nadnárodní povahy mobility vyplývá, že je obtížné pokrýt mobilitu v rámci jednoho členského státu. |Postupy Společenství může být lépe dosaženo cílů návrhu z těchto důvodů: |Cíle návrhu nemohou členské státy provést tak účinně jako Unie. Z nadnárodní povahy mobility vyplývá, že je obtížné pokrýt mobilitu v rámci jednoho členského státu. |Využití neomezujícího nástroje Společenství poskytuje účinné prostředky pro přijetí uznávaného evropského orientačního bodu s cílem podpořit organizace ve všech členských státech. |Samotný dokument se omezuje na ty prvky, které lze smysluplně přijmout na evropské úrovni; například záležitosti ohledně sestavení a původu financování a otázky praktické organizace jsou ponechány těm, kteří jsou k tomu v členských státech nebo organizacích pro mobilitu oprávněni. |Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |Návrh nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení uvedených cílů nezbytné. Nezpůsobuje finanční nebo správní zátěž a nevyvolává výdaje. |Je třeba poznamenat, že členské státy prostřednictvím svých zástupců ve skupině odborníků ustavené podle doporučení z roku 2001 byly do této činnosti zapojeny a návrh podporují. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: doporučení |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: Tento návrh je pokračováním prvního doporučení (2001/613/ES) v této záležitosti a Společenství si tehdy zvolilo tuto formu nástroje. Viz také čl. 149 odst. 4. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |DALšÍ INFORMACE |Evropský hospodářský prostor Navržený právní akt se týká záležitostí EHP, a proto by měl být rozšířen na Evropský hospodářský prostor. |1.  2005/0179 (COD)NávrhDOPORUČENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo nadnárodní mobilitě uvnitř Společenství pro účely všeobecného a odborného vzdělávání: Evropská charta kvality mobility (text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 149 odst. 4 a čl. 150 odst. 4 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise ([9]),s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ([10]),s ohledem na stanovisko Výboru regionů ([11]),v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy ([12]),vzhledem k těmto důvodům:(1) Mobilita v oblasti všeobecného a odborného vzdělávání je nedílnou součástí volného pohybu osob – základní svobody chráněné Smlouvou – a je jedním z hlavních cílů činnosti Evropské unie v oblasti všeobecného a odborného vzdělávání; je základním nástrojem pro vytvoření evropského prostoru všeobecného a odborného vzdělávání a pro rozvíjení evropského povědomí.(2) Posílení evropské mobility a výměny pro účely všeobecného a odborného vzdělávání je cílem pracovního programu, jehož prostřednictvím se má z Evropy do roku 2010 stát nejinovativnější a nejvíce konkurenceschopné hospodářství založené na znalostech[13]. Přispěje k tomu také zorganizování Evropského roku mobility pracovníků v roce 2006.(3) První doporučení Evropského parlamentu a Rady[14] bylo přijato v roce 2001 s cílem usnadnit činnost Společenství na podporu mobility.(4) Práce skupiny odborníků ustavené Komisí v souladu s bodem III písm. a) výše uvedeného doporučení a první zpráva o následných opatření ukazují pokrok na vnitrostátní i evropské úrovni, pokud jde o mobilitu pro účely všeobecného a odborného vzdělávání, avšak upozorňují na potřebu nesoustředit se pouze na zvyšování mobility, ale především na zvyšování její kvality.(5) Tohoto cíle lze dosáhnout přijetím formou doporučení Charty kvality pro mobilitu, která v této oblasti stanoví soubor zásad, jež se budou provádět na základě dobrovolnosti.(6) Protože charta zahrnuje základní zásady mobility vzdělávání, vytváří referenční rámec, který pomůže zvýšit výměny, rozvinout uznávání studijních pobytů a pomůže vytvořit vzájemnou důvěru mezi orgány, organizacemi a všemi zúčastněnými stranami mobility.(7) Výhody mobility plně závisejí na kvalitě praktických opatření: přípravy, podpory a uznávání. Zúčastněné osoby a organizace mohou výrazně zlepšit hodnotu mobility důsledným plánováním a vhodným hodnocením.(8) Je vhodné, aby tyto zásady pokrývaly nejen období samotné mobility, ale také období, které předchází a které následuje.(9) Studijní plán by měl být vypracován s předstihem. Nutná je i všeobecná příprava účastníků.(10) Pokud jde o období strávené v zahraničí, kvalitu mobility může zvýšit určení poradce pro účastníka. Podrobný a jasný popis kurzů a/nebo odborné přípravy, které byly absolvovány během pobytu v hostitelské zemi, a jejich trvání pomůže při návratu zajistit jejich uznávání.(11) Všechny otázky týkající se financí, zejména výše dostupné finanční podpory a kdo nese náklady, by měly být vyřešeny ještě před odjezdem.(12) Průhlednost a dobrá správa vyžadují jasné vymezení organizací a osob odpovědných za každé stadium a činnost programů mobility.(13) Za účelem zajištění celkové kvality mobility je vhodné použít výše uvedené zásady a doporučení na všechny druhy mobility pro účely vzdělávání nebo profesního rozvoje: všeobecné a odborné vzdělávání; formální a neformální vzdělávání, včetně dobrovolnické činnosti mládeže; krátká a dlouhá období mobility; pro školy, univerzity a vzdělávání v zaměstnání; pro mladé a dospělé studenty atd.(14) Členské státy mohou přizpůsobit provádění charty okolnostem, tj. přizpůsobit ji konkrétním situacím a programům; učinit některé z bodů povinnými a jiné považovat za dobrovolné.(15) Protože cíle tohoto doporučení rozšířené na všechny členské státy mohou být lépe dosaženy na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Smlouvy. V zájmu dodržení zásady proporcionality, jak je uvedeno ve stejném článku, toto doporučení nepřesahuje rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné,DOPORUČUJÍ, aby členské státy přijaly přiloženou Evropskou chartu kvality mobility jako prostředek na podporu osobního a profesního rozvoje.VYZÝVAJÍ členské státy, aby zahrnuly všeobecné informace a posouzení opatření přijatých v reakci na výše uvedená doporučení do svých zpráv pro pracovní program Vzdělávání a odborná příprava 2010 od druhého roku po přijetí tohoto doporučení.VYZÝVAJÍ Komisi,-  aby pokračovala ve spolupráci s členskými státy a sociálními partnery tak, aby mohlo docházet k výměně užitečných informací a zkušeností týkajících se provádění opatření uvedených v tomto doporučení;-  aby považovala toto doporučení a doporučení Evropského parlamentu a Rady 2001/613/ES za jeden celek, a aby proto zahrnula své požadované dvouleté zprávy do všeobecných zpráv pracovního programu Vzdělávání a odborná příprava 2010.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za RaduPředseda/předsedkyně předseda/předsedkyněPŘÍLOHA1. CHARTA KVALITY EVROPSKÉ MOBILITYMobilita posílená akčním plánem mobility z roku 2000[15] a doporučením Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. července 2001[16] byla vždy v popředí zájmu zúčastněných stran. Uvedené doporučení mělo široký rozsah působnosti, týkalo se celé řady důležitých otázek spojených s mobilitou a bylo určeno každému, kdo mohl využít období vzdělávání v zahraničí (formálního i neformálního); včetně studentů, učitelů, školitelů, dobrovolníků a lidí absolvujících odbornou přípravu. Druhé doporučení, jehož je tato charta nedílnou součástí, má stejný rozsah, ale soustředí se na otázky kvality mobility, jak navrhla skupina odborníků ustavená na základě prvního doporučení[17]. Pomůže zajistit, aby měli účastníci pozitivní zkušenosti nejen v hostitelské zemi, ale i při návratu do své země původu.Tato charta navrhuje soubor zásad použitelných na mobilitu mladých lidí nebo dospělých pro účely formálního nebo neformálního vzdělávání a pro jejich osobní a profesní rozvoj. Byla vypracována jako základní referenční dokument; její obsah lze přizpůsobit tak, aby vyhovoval délce mobility a zvláštnostem různých činností vzdělávání, odborné přípravy a činnostem mládeže a potřebám účastníků. Přestože jsou tyto zásady kvality určeny především pro mobilitu pro účely vzdělávání, mohou být užitečné i pro ostatní druhy mobility, jako například pro mobilitu pro pracovní účely.1. Poradenství a informacePotenciální kandidáti mobility by měli mít přístup ke spolehlivým zdrojům poradenství a informacím o příležitostech pro mobilitu a o podmínkách, za kterých se jí mohou účastnit.2. Studijní plánPřed uskutečněním jakékoli mobility pro účely všeobecného nebo odborného vzdělávání by měl být sestaven studijní plán a měly by ho schválit všechny zúčastněné strany, včetně vysílajících a přijímajících organizací a účastníků. Plán by měl nastínit cíle a očekávané výsledky a také způsob dosažení těchto výsledků.3. Osobní přístupMobilita uskutečněná pro účely všeobecného nebo odborného vzdělávání by měla co nejvíce odpovídat osobnímu směřování ve vzdělávání, dovednostem a motivaci účastníků a měla by být navržena tak, aby je rozvíjela nebo doplňovala.4. Všeobecná přípravaPředchozí příprava účastníků je důležitá a měla by zohledňovat jejich specifické potřeby. Měla by zahrnovat jazykové, pedagogické, praktické, správní, právní, osobní, kulturní a finanční aspekty, podle potřeb.5. Jazykové aspektyJazykové dovednosti jsou předpokladem účinného vzdělávání. Účastníci a jejich vysílající a přijímající instituce by měli jazykové přípravě věnovat zvláštní pozornost. Opatření pro mobilitu by měla zahrnovat:-  před odjezdem posouzení jazykových dovedností a možnost účastnit se kurzů vyučovaných v jazyce hostitelské země a v jazyce výuky, je-li odlišný,-  v hostitelské zemi jazykovou podporu a poradenství.6. Logistická podporaÚčastníkům by měla být poskytnuta přiměřená logistická podpora. Ta by mohla zahrnovat informace a pomoc ohledně cestovních formalit, pojištění, pracovního povolení nebo povolení k pobytu, sociálního zabezpečení, ubytování a ostatní praktické záležitosti, včetně otázek bezpečnosti souvisejících s pobytem.7. Poradenská činnostPřijímající organizace (vzdělávací zařízení, mládežnická organizace, společnost atd.) by měla účastníkům poskytnout poradce, který bude odpovědný za pomoc při jejich účinné integraci do hostitelského prostředí a bude působit jako jejich kontaktní osoba pro další pomoc.8. Uznávání zkušenostíPokud je období studia nebo pobytu v zahraničí nedílnou součástí formálního programu studia nebo odborné přípravy, měla by být tato skutečnost uvedena ve studijním plánu a účastníkům by měla být poskytnuta pomoc, aby se jim zajistilo odpovídající uznávání zkušeností a osvědčení. Způsob, jakým bude uznávání prováděno, by měl být stanoven ve studijním plánu. Pro ostatní druhy mobility, a zejména pro mobilitu uskutečňovanou v rámci neformálního všeobecného a odborného vzdělávání, by mělo být účastníkovi vydáno osvědčení, aby mohl doložit svoji aktivní účast a studijní výsledky uspokojivým a důvěryhodným způsobem.9. Opětovné začlenění a hodnoceníPři návratu do své země by měla být účastníkům poskytnuta pomoc ohledně toho, jak mohou nejlépe využít zkušeností a dovedností získaných v zahraničí. Osobám vracejícím se po dlouhodobé mobilitě by měla být nabídnuta vhodná pomoc při opětovném začlenění do sociálního, vzdělávacího nebo profesního prostředí domovské země. Získané zkušenosti by měli účastníci spolu s odpovědnými organizacemi řádně vyhodnotit za účelem posouzení, zda byly cíle stanovené ve studijním plánu splněny.10. Závazky a odpovědnostOdpovědnost vyplývající z těchto kvalitativních kritérií by měla být jasně vymezena a sdělena všem zúčastněným osobám, včetně účastníků. Odpovědnost by měla být písemně potvrzena, aby byla všem zúčastněným stranám jasná.[1] Program Socrates zahrnuje školy (Comenius), vysokoškolské vzdělávání (Erasmus) a vzdělávání dospělých (Grundtvig); program Leonardo da Vinci zahrnuje odborné vzdělávání a přípravu.[2] Úř. věst. L 215, 9.8.2001, s. 30.[3] KOM(2002) 72 v konečném znění.[4] KOM(2001) 331 v konečném znění ze dne 20.6.2001.[5] Usnesení Rady ze dne 10.12.2001, Úř. věst. C 367, 21.12.2001.[6] KOM(2003) 685 v konečném znění, Rada 6905/04 EDUC 43.[7] http://eu2004.minocw.nl/docs/nl/presidency_conclusions_rotterdam.pdf[8] Úř. věst. L 75, 22.3.2005.[9] Úř. věst. C , , s. .[10] Úř. věst. C , , s. .[11] Úř. věst. C , , s. .[12] Úř. věst. C , , s. .[13] Lisabonská strategie, závěry předsednictví http://www.kbn.gov.pl/is2000/pdf/word5.PDF[14] Doporučení Evropského parlamentu a Rady 2001/613/ES ze dne 10. července 2001 o mobilitě pro studenty, osoby absolvující odbornou přípravu, dobrovolníky, učitele a školitele uvnitř Společenství, Úř. věst. L 215, 9.8.2001, s. 30.[15] Usnesení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 14. prosince 2000 o akčním plánu mobility (Úř. věst. C 371, 23.12.2000).[16] Úř. věst. L 215, 8.8.2001, s. 30.[17] KOM(2004) 21.


				|

		52015PC0015

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se mění nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 /* COM/2015/015 final - 2015/0010 (APP) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Podle článku 19 nařízení Rady
č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý
finanční rámec na období 2014–2020[1]
(nařízení o VFR), má být v případě pozdního přijetí
pravidel nebo programů v rámci sdíleného řízení provedena revize
víceletého finančního rámce (VFR):
1. V případě přijetí nových
pravidel nebo programů v rámci sdíleného řízení strukturálních
fondů, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro
rozvoj venkova, Evropského námořního a rybářského fondu, Azylového a
migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost po 1. lednu
2014 bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly prostředky,
které nebyly využity v roce 2014, převedeny do následujících let nad rámec
příslušných výdajových stropů.
2. Revize týkající se převodu
přidělených částek nečerpaných v roce 2014 bude
přijata před 1. květnem 2015.
Jelikož bylo dohody o VFR na období
2014–2020 dosaženo pozdě, byly až v prosinci 2013 přijaty jednotlivé
právní akty, jimiž se stanoví prováděcí pravidla fondů,
jmenovitě Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského
sociálního fondu (ESF), Fondu soudržnosti (FS) a Evropského
zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), a teprve v květnu
2014 pak byla přijata prováděcí pravidla Evropského námořního
a rybářského fondu (ENRF), Azylového, migračního
a integračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost.
Následně byly v průběhu roku 2014 přijaty k jednotlivým
fondům i prováděcí akty a akty v přenesené pravomoci.
Své plody přinesla strategie Komise
zahájit o programových dokumentech, jež se týkají evropských
strukturálních a investičních fondů (ESI fondů, tedy EFRR,
ESF, Fondu soudržnosti, EZFRV a ENRF), neformální dialog již v roce 2012.
Přijímání partnerských dohod s členskými státy totiž trvalo o
zhruba čtyři měsíce méně než v předchozím
programovém období.
Nicméně
vzhledem k pozdnímu dosažení dohody o právních aktech nebylo možné schválit
ještě v roce 2014 celou řadu programů, které ani nebyly
dostatečně propracované na to, aby na ně bylo možno přenést
do následujícího roku prostředky podle článku 13 finančního
nařízení[2];
u programů, které jsou koncem roku 2014 „připraveny ke schválení“,
avšak pro nedostatek času je formálně schválit nelze, je totiž možné
využít postup dle čl. 13 odst. 2 písm. a) finančního nařízení a
prostředky na závazky přenést z roku 2014 do roku následujícího.
V této souvislosti se „připraveností k přijetí“ rozumí, že byly
dokončeny přípravné fáze a že již není zapotřebí dalších
kroků, než Komise přistoupí k rozhodování o schválení programu.
V takových případech lze uvedeným postupem přenést
prostředky na závazky z roku 2014 do roku 2015 za předpokladu, že
budou tyto částky přenesené z roku 2014 přiděleny do 31.
března 2015 na závazky.
Prostředky, jež nebyly v roce 2014 ani využity,
ani přeneseny, je nutno do následujících let převést postupem revize
VFR dle článku 19 nařízení o VFR.
Současně s revizí stropů VFR
bude nutno předložit k prostředkům na závazky na rok 2015
opravný rozpočet. Revize i opravný rozpočet budou podmínkou k tomu,
aby bylo možno schválit programy, na jejichž základě budou přijímány
rozpočtové závazky a vypláceno prvotní předběžné financování.
2.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
2.1.        Rozsah revize
Revize podle článku 19 nařízení
o VFR se použije na nová pravidla nebo programy v rámci
sdíleného řízení, jež spadají do působnosti ESI fondů,
Azylového, migračního a integračního fondu a Fondu pro
vnitřní bezpečnost a jež byly schváleny po 1. lednu 2014.
Programů schválených po 1. lednu 2014 se tedy revize dotkne i v
případě, že příslušný právní akt byl schválen před uvedeným
termínem. Pojmem „pravidla“ se navíc rozumí nejen základní legislativní akty,
jimiž se pro dané fondy stanoví prováděcí pravidla, ale též prováděcí
akty a akty v přenesené pravomoci, nakolik jsou předpokladem pro
přípravu či finalizaci těchto programů.
Uvedené ustanovení se tak použije i na
prostředky ze zvláštního přídělu na Iniciativu na podporu
zaměstnanosti mladých lidí, neboť programy mají tentýž právní základ.
Ustanovení se použije též na Fond evropské
pomoci nejchudším osobám (FEAD), v jehož případě pocházejí
prostředky na závazky ze strukturálních fondů a jsou čerpány
v rámci sdíleného řízení.
V neposlední řadě se článek 19
týká i příspěvků z EFRR určených na programy
přeshraniční spolupráce a spolupráce přímořských oblastí
zřízené v rámci evropského nástroje sousedství a nástroje
předvstupní pomoci. Tyto příspěvky jsou totiž součástí
přídělů členským státům ve smyslu čl. 91 odst. 2
nařízení o společných ustanoveních ESI fondů (nařízení
o společných ustanoveních)[3].

Ustanovení článku 19 se naopak netýká
částek převedených z Fondu soudržnosti na nástroj pro
propojení Evropy a netýká se ani technické pomoci z podnětu Komise a
inovačních akcí, neboť tyto nespadají do působnosti programů
a spravuje je Komise v režimu přímého řízení. Revize se nedotkne ani
příspěvků z okruhu 4 VFR, a to ani tehdy, budou-li
převedeny ve prospěch EFRR a cíle „Evropská územní spolupráce“.
Pokud jde o profil převodu
prostředků do následujících let, nestanoví článek 19 žádné
omezení.
3.           PŘEVOD
PROSTŘEDKŮ
V roce 2014 vypršela použitelnost
prostředků na závazky v objemu 21 043 639 478 EUR
v běžných cenách, jež jsou určeny na programy ve sdíleném
řízení ve smyslu článku 19 nařízení o VFR. Tato suma
odpovídá prostředkům vyčleněným v roce 2014 na programy,
jež nemohly být v roce 2014 přiděleny na závazky ani přeneseny
do roku 2015.
Níže uvedená tabulka uvádí rozpis
prostředků na závazky z roku 2014 v členění podle
fondů. Zvlášť jsou uvedeny prostředky schválené v roce 2014 a
zvlášť prostředky přenesené a převáděné podle
článku 19 nařízení o VFR:
Většinu prostředků nevyužitých v
roce 2014 navrhuje Komise převést do roku 2015, tak aby bylo zachováno
tempo investic v zájmu růstu a pracovních příležitostí, minimalizovány
rozdíly v přístupu k programům schváleným v roce 2014 a aby bylo
zajištěno stejné zacházení jako u programů, v jejichž
případě je část prostředků na závazky z roku 2014
přenášena podle článku 13 finančního nařízení do roku
následujícího[4].
Veškeré prostředky nevyužité v roce 2014 a nepřenesené do roku
následujícího tedy budou předmětem převodu do roku 2015
s výjimkou těchto případů:
Nevyužité prostředky určené na EZFRV
je navrženo rovnoměrně rozdělit a převést do let 2015
a 2016. Souběžně zde totiž působí zejména tyto okolnosti:
–
Regulační rámec, který vymezuje hlavní
náležitosti, jež členské státy potřebují k přípravě
svých programů rozvoje venkova, byl dokončen teprve v druhém
pololetí 2014. Poslední nařízení, kterým se mění základní akt poté,
co se členské státy rozhodly převést částky ve prospěch
přímých podpor a rozvoje venkova, a které tedy ovlivňuje postup
programování, vstoupilo v platnost až koncem prosince 2014.
–
Vzhledem k přechodným ustanovením
nařízení (EU) č. 1310/2013 jsou v přechodném mezidobí
značné prostředky, jež jsou vynakládány v rámci nových programů
rozvoje venkova, nadále vypláceny z rozpočtové položky určené na
staré programy. Pokud by tedy byly zdvojnásobeny prostředky na závazky
zapsané v rozpočtové položce určené na nové programy rozvoje
venkova, vedlo by to k tomu, že by v roce 2015 naběhly další
nevyužité prostředky. Prostředky na závazky, které jsou v této
rozpočtové položce na nové programy k dispozici, by totiž nebyly v plném
objemu spotřebovány na platby v uvedeném roce.
–
Na rozdíl od ostatních ESI fondů nebude u
programů financovaných z EZFRV možno vyplácet roční
předběžné financování, takže ve lhůtách k rušení
prostředků na závazky bude nutno žádat o vyšší průběžné
platby.
Pokud jde o příspěvky z EFRR
určené na programy přeshraniční spolupráce a programy spolupráce
přímořských oblastí zřízené v rámci evropského nástroje
sousedství a nástroje předvstupní pomoci, navrhuje Komise
převést celý příděl z EFRR z roku 2014 do roku 2017.
Tvorba uvedených programů je složitější a časově
náročnější. Důvodem je specifická povaha těchto
programů, na nichž se podílejí členské státy spolu s kandidátskými
či sousedními zeměmi.
V případě programů
financovaných z Azylového, migračního a integračního fondu a
Fondu pro vnitřní bezpečnost budou prostředky nevyužité
v roce 2014 převedeny do let 2015 až 2017 s tím, že
příděly na jednotlivé roky budou v čase klesat. Základní akty o
těchto fondech byly přijaty teprve v květnu 2014 a na
přijetí řady prováděcích aktů a aktů v přenesené
pravomoci se stále čeká. Pro tyto fondy platí od druhého roku čerpání
přísnější pravidla o rušení závazků než pro ESI fondy, a to
pravidlo n+2 namísto n+3. V neposlední řadě sbírají členské
státy při hospodaření s těmito prostředky v rámci sdíleného
řízení poměrně nové zkušenosti. Tyto specifické okolnosti jsou v
navrhovaném převodu prostředků z roku 2014 do tří
následujících let zohledněny.
Na základě výše uvedených skutečností
Komise navrhuje převést prostředky nevyužité v roce 2014 do
následujících let v souladu s údaji v níže uvedené tabulce.
4.           DŮSLEDKY NA STRANĚ
PLATEB
Platby budou v roce 2015 financovány ze
schváleného rozpočtu na rok 2015. Prvotní splátka předběžného
financování, která nebyla uhrazena v roce 2014, bude muset proběhnout
v roce 2015 společně s druhou splátkou. Odpovídající nevyužité
prostředky z roku 2014 však byly vyčerpány při převodech ke
snížení nedoplatků na fakturách z předchozího období 2007–2013, takže
v případě potřeby by bylo možno provést v roce 2015 reverzní operaci
k úhradě předběžného financování.
Již obtížněji jsou
předpověditelné důsledky, jež bude mít výše uvedený převod
pro průběžné platby ve středně- až dlouhodobém
horizontu.
Legislativní akty, jež stanoví prováděcí
pravidla fondů, upravují automatické rušení nevyužitých závazků v
případě, že příslušné prostředky nejsou vyčerpány do
určitého termínu, který činí n+3 roky u ESI fondů a n+2 roky
v případě Azylového, migračního a integračního
fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost.
Rokem „n“ se rozumí rok přijetí
rozpočtového závazku. V případě přenosu i převodu
prostředků na závazky z roku 2014 do roku 2015 bude
rozpočtový závazek přijat v roce 2015, takže lhůta n+3 let
začne plynout v roce 2015 a konečný termín se z konce roku 2017
přesune na konec roku 2018. Pro pravidlo n+2 platí totéž: lhůta
začne plynout v roce 2015 a konečný termín se prodlouží o rok.
Výsledkem by tak v zásadě mohl být
přesun plateb z jednoho roku do druhého, aniž by byly současně
redukovány celkové potřeby období 2014–2020. Na druhé straně
nebude mít převod vliv na reálné tempo čerpání. U všech programů
bez ohledu na datum jejich schválení počíná lhůta
způsobilosti výdajů běžet dne 1. ledna 2014 (resp. 1.
září 2013 v případě Iniciativy na podporu zaměstnanosti
mladých lidí a 1. prosince 2013 v případě Fondu evropské pomoci
nejchudším osobám). To znamená, že by s čerpáním prostředků
mohlo být započato ještě předtím, než bude příslušný
program formálně schválen, a že by nastalá prodleva nemusela mít tak velký
dopad na podávání žádostí o průběžné platby.
Vzhledem k tomu, že členské státy musí
prostředky – s přihlédnutím k počátečnímu a ročnímu
předběžnému financování – vynaložit během n+3 let (resp. n+2 let
v případě Azylového, migračního a integračního fondu a
Fondu pro vnitřní bezpečnost) a že je k dispozici celkové
rozpětí pro platby (článek 5 nařízení o VFR), očekává se,
že převod prostředků na závazky z roku 2014 bude mít na
roční stropy plateb o to mírnější dopad.
Z uvedených důvodů Komise nenavrhuje
revidovat stropy plateb. Komise bude situaci pravidelně přezkoumávat
z hlediska čerpání prostředků a v případě
potřeby bude předkládat návrhy v souladu s příslušnými
ustanoveními nařízení o VFR.
5.           REVIDOVANÝ FINANČNÍ
RÁMEC V BĚŽNÝCH CENÁCH
Navrhovaný
převod prostředků uvedených v níže uvedené tabulce VFR je
vyjádřen v běžných cenách a zohledňuje technickou úpravu na
rok 2015[5].

Nařízení Rady, kterým se mění
nařízení o VFR, musí odkazovat na základní tabulku uvedenou
v jeho příloze, kde jsou údaje vyjádřeny ve stálých cenách
roku 2011. Částky v běžných cenách je tedy nutno
přepočítat na ceny roku 2011.
2015/0010 (APP)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY,
kterým se mění nařízení (EU,
Euratom) č. 1311/2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na
období 2014–2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 312 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení
Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na
článek 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Článek 19 nařízení
Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013[6]
stanoví, že v případě přijetí nových pravidel nebo programů
v rámci sdíleného řízení strukturálních fondů, Fondu soudržnosti,
Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, Evropského
námořního a rybářského fondu, Azylového, migračního a
integračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost po 1. lednu
2014 musí být víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly
prostředky, které nebyly využity v roce 2014, převedeny do
následujících let nad rámec příslušných výdajových stropů. Revize
týkající se převodu přidělených částek nečerpaných v
roce 2014 bude přijata před 1. květnem 2015.
(2)       V důsledku
nastalého opoždění při přijetí uvedených pravidel a
programů nebylo možné přidělit v roce 2014 na závazky ani
přenést do roku 2015 prostředky v objemu
11 216 187 326 EUR v běžných cenách
vyčleněné na strukturální fondy a Fond soudržnosti, dále prostředky
v objemu 9 446 050 652 EUR v běžných cenách
vyčleněné na Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova
a Evropský námořní a rybářský fond a konečně
prostředky v objemu 442 319 096 EUR vyčleněné na
Azylový, migrační a integrační fond a Fond pro vnitřní
bezpečnost.
(3)       Příloha nařízení
(EU, Euratom) č. 1311/2013 by tedy měla být revidována tím
způsobem, že budou prostředky na závazky v podokruhu 1b a okruhu 2 a
3, jež nebyly využity v roce 2014, převedeny do následujících let. Pro
tyto účely by měly být číselné údaje uvedené v běžných
cenách přepočteny na ceny roku 2011.
(4)       Nařízení (EU, Euratom)
č. 1311/2013 by tedy mělo být odpovídajícím způsobem
změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha nařízení (EU, Euratom)
č. 1311/2013 se nahrazuje zněním stanoveným v příloze tohoto
nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost
třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda

[1]              Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.
[2]              Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU,
Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví
finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje
nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst.
L 298, 26.10.2012, s. 1).
[3]              Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních
o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu
soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a
Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o
Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu
soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení
nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347,
20.12.2013, s. 320).
[4]               V případě přenosu i převodu
prostředků na závazky z roku 2014 do roku 2015 bude rozpočtový
závazek přijat v roce 2015. Lhůta n+3 let, jež platí pro ESI fondy,
se tedy z konce roku 2017 prodlouží do konce roku 2018. Lhůta n+2 let, jež
platí pro Azylový, migrační a integrační fond a Fond pro
vnitřní bezpečnost, se z konce roku 2016 prodlouží do konce roku
2017.
[5]               Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu:
Technické úpravy finančního rámce pro rok 2015 podle vývoje HND
(Článek 6 nařízení Rady č. 1311/2013, kterým se stanoví víceletý
finanční rámec na období 2014–2020), COM(2014) 307 final, 28.5.2014.
[6]               Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze
dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období
2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).
PŘÍLOHA
VÍCELETÝ FINANČNÍ RÁMEC (EU-28)


Důležité právní upozornění

|

52009PC0339

Návrh nařízení Rady o zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky  /* KOM/2009/0339 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 6.7.2009KOM(2009) 339 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYo zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republikyDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHU-  Odůvodnění a cíle návrhuTento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“), při řízení týkajícím se dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky.-  Obecné souvislostiTento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuNařízení Rady (ES) č. 1425/2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a kterým se ukončuje řízení týkající se dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Malajsie, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 189/2009.-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNevztahuje se na tento návrh.2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů-  Konzultace zúčastněných stranZúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo třeba využít externích odborných konzultací.-  Posouzení dopadůTento návrh je výsledkem provádění základního nařízení.Základní nařízení neobsahuje ustanovení týkající se obecného posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatřeníDne 11. července 2008 Komise na žádost dotčeného vývozce zahájila částečný prozatímní přezkum, omezený na dumping jednoho vyvážejícího výrobce některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky.Dne 24. března 2009 stáhla dotčená společnost svou žádost o přezkum. Po zvážení, zda je žádoucí pokračovat v šetření z moci úřední, byl učiněn závěr, že přezkum by měl být zastaven. Proto se navrhuje, aby Komise přijala připojený návrh nařízení, které by mělo být zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději do 10. července 2009.-  Právní základNařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005.-  Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:Podoba opatření je popsána v základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni.Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět.-  Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu:Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti.4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.NávrhNAŘÍZENÍ RADYo zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1. POSTUP1.1. Platná opatření(1) Prostřednictvím nařízení (ES) č. 1425/2006[2] Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky. Uvedené nařízení bylo naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 189/2009[3]. U osmi společností s individuálními celními sazbami se výše platného cla pohybuje v rozmezí od 4,3 % do 12,8 %. U spolupracujících společností s individuálními celními sazbami představuje clo 8,4 % a výše zbytkového cla činí 28,8 %.1.2. Žádost o přezkum(2) Dne 25. března 2008 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, kterou podal jeden z vyvážejících výrobců některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky.(3) Žádost předložila společnost CeDo Shanghai Limited (dále jen „CeDo Shanghai“ nebo „žadatel“).(4) Žadatel mimo jiné uvedl, že vývozní ceny některých plastových pytlů a sáčků určených pro Společenství se výrazně zvýšily, takže podstatně převyšují vypočtenou běžnou hodnotu vycházející z výrobních nákladů žadatele v Čínské lidové republice, což vedlo ke snížení či odstranění dumpingu. Proto pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, založené na dříve stanovené úrovni dumpingu, již není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.1.3. Zahájení(5) Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie [4] (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu v případě společnosti CeDo Shanghai. „Dotčený výrobek“ byl tentýž, jako výrobek uvedený v nařízení Rady (ES) č. 1425/2006 ve znění pozdějších předpisů, tj. plastové pytle a sáčky obsahující nejméně 20 % hmotnostních polyethylenu a o tloušťce nejvýše 100 mikrometrů, pocházející z Čínské lidové republiky, kódů KN ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 a ex 3923 29 90 (kódy TARIC 3923 21 00 20, 3923 29 10 20 a 3923 29 90 20).(6) Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2007 do 30. června 2008.(7) Komise o zahájení přezkumu oficiálně informovala žadatele, zástupce výrobního odvětví Společenství a zástupce vyvážející země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení.2. STAŽENÍ ŽÁDOSTI A ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ(8) Dopisem ze dne 24. března 2009 adresovaným Komisi společnost CeDo Shanghai formálně stáhla svou žádost o částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých plastových pytlů a sáčků pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky.(9) Zvažovalo se, zda je žádoucí pokračovat v šetření z moci úřední. Komise usoudila, že zastavení šetření se nedotkne platných antidumpingových opatření a že toto zastavení nebude v rozporu se zájmem Společenství. Šetření by proto mělo být zastaveno.(10) Zúčastněné strany byly informovány o chystaném zastavení šetření a dostaly příležitost vyjádřit své připomínky. Žádné připomínky, které by mohly změnit toto rozhodnutí, však nebyly obdrženy.(11) Komise proto dospěla k závěru, že přezkum týkající se dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky by měl být zastaven, aniž by byla změněna platná antidumpingová opatření,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých plastových pytlů a sáčků pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96, se zastavuje beze změny platných antidumpingových opatření.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.[2] Úř. věst. L 270, 29.9.2006, s. 4.[3] Úř. věst. L 67, 12.3.2009, s. 5.[4] Úř. věst. C 176, 11.7.2008, s. 9.


Důležité právní upozornění

|

52009PC0319

Návrh nařízení Rady kterým se ukončuje přezkum, pro „nového vývozce“, nařízení Rady (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Malajsie, opětovně ukládá clo z dovozu jednoho vývozce z této země a ukončuje celní evidence tohoto dovozu  /* KOM/2009/0319 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 26.6.2009KOM(2009) 319 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se ukončuje přezkum, pro „nového vývozce“, nařízení Rady (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Malajsie, opětovně ukládá clo z dovozu jednoho vývozce z této země a ukončuje celní evidence tohoto dovozuDŮVODOVÁ ZPRÁVA1) Souvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká uplatňování nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“), v řízení týkajícím se dovozu polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících z Malajsie. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 192/2007 ze dne 22. února 2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Thajska a Tchaj-wanu po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 384/96. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |2) Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |3) Právní stránka návrhu |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 6. listopadu 2008 Komise zahájila přezkum pro „nového vývozce“ nařízení Rady (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Malajsie, zrušuje clo z dovozů jednoho vývozce z této země a zavádí celní evidence těchto dovozů. Dotčenou společností je Eastman Chemical Malaysia SDN.BHD (dále jen „žadatel“). V průběhu řízení se společnost Eastman Chemical (Malaysia) SDN.BHD rozhodla stáhnout svou žádost o přezkum pro „nového dovozce“. Nebylo proto možné stanovit individuální dumpingové rozpětí a celní sazbu žadatele. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by mělo být žadateli opět uloženo zbytkové clo stanovené v původním šetření. Proto se navrhuje, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které by mělo být zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději do 4. srpna 2009. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005, a zejména čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, z těchto důvodů: |Podoba opatření je popsána v základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |4) Rozpočtové důsledky |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se ukončuje přezkum, pro „nového vývozce“, nařízení Rady (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Malajsie, opětovně ukládá clo z dovozu jednoho vývozce z této země a ukončuje celní evidence tohoto dovozuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. PŘEDCHOZÍ POSTUP(1) Nařízením (ES) č. 192/2007[2] uložila Rada po přezkumném šetření před pozbytím platnosti konečné antidumpingové clo z dovozu některých polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Malajsie do Společenství. Platná opatření mají formu cla ve výši 160,1 EUR za tunu, s výjimkou některých výslovně uvedených společností, na které se vztahují individuální celní sazby. Podle téhož nařízení byla antidumpingová cla uložena také na dovozy PET pocházejících z Indie, Indonésie, Korejské republiky, Thajska a Tchaj-wanu. Původní opatření byla po šetření (dále jen „původní šetření“) uložena nařízením (ES) č. 2604/2000[3].B. SOUčASNÝ POSTUP1. Žádost o přezkum(2) Komise následně obdržela od společnosti Eastman Chemical (Malaysia) SDN.BHD (dále jen „žadatel“) žádost o zahájení přezkumu nařízení (ES) č. 192/2007 pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Žadatel tvrdil, že v období šetření, na němž se antidumpingová opatření zakládala, tj. v období od 1. října 1998 do 30. září 1999 (dále jen „období původního šetření“), nevyvážel některé PET do Společenství a že není ve spojení s žádným z vyvážejících výrobců některých PET, na které se vztahují výše uvedená antidumpingová opatření. Žadatel dále tvrdil, že začal vyvážet některé PET do Společenství až po skončení období původního šetření.2. Zahájení přezkumu pro „nového vývozce“(3) Komise přezkoumala zřejmé důkazy, které předložil žadatel, a usoudila, že dostatečně ospravedlňují zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem a poté, co byla dotčenému výrobnímu odvětví Společenství dána příležitost se k věci vyjádřit, zahájila Komise nařízením (ES) č. 1082/2008[4] přezkum nařízení (ES) č. 192/2007 týkající se žadatele.(4) Podle článku 2 nařízení Komise (ES) č. 1082/2008 bylo antidumpingové clo ve výši 160,1 EUR za tunu uložené nařízením (ES) č. 192/2007 na dovoz některých PET vyráběných a prodávaných žadatelem na vývoz do Společenství zrušeno. Zároveň byly podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení vyzvány celní orgány, aby přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence uvedeného dovozu.3. Dotčený výrobek(5) Předmětem současného přezkumu je stejný výrobek jako v původním šetření, tj. PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, podle normy ISO 1628-5, kódu KN 3907 60 20.4. Zúčastněné strany(6) Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla žadatele, výrobní odvětví Společenství a zástupce vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.(7) Komise zaslala žadateli dotazník a obdržela odpověď ve lhůtě stanovené k tomuto účelu. Komise si vyžádala ověření všech údajů, které považovala za nezbytné k určení dumpingu, a u žadatele byla provedena inspekce na místě.5. Období šetření v rámci přezkumu(8) Období šetření v rámci přezkumu pro „nového vývozce“ se týkalo období od 1. října 2007 do 30. září 2008.C. STAŽENÍ ŽÁDOSTI O PŘEZKUM PRO NOVÉHO VÝVOZCE(9) Dopisem ze dne 22. dubna 2009 zaslaným Komisi žadatel formálně stáhl svou žádost o přezkum pro „nového vývozce“, aniž by uvedl zvláštní důvod.(10) Za těchto okolností Komise nemohla stanovit individuální dumpingové rozpětí a celní sazbu žadatele. Proto byl přijat závěr, že dovoz do Společenství PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, podle normy ISO 1628-5, kódu KN 3907 60 20 pocházejících z Malajsie a vyráběných a prodávaných na vývoz do Společenství společností Eastman Chemical (Malaysia) SDN.BHD by měl podléhat celostátnímu clu, které se vztahuje na „všechny ostatní společnosti“ v Malajsii (160,1 EUR za tunu), uloženému nařízením Rady č. 192/2007, a měla by být proto opětovně uložena celní sazba.D. ZPĚTNÝ VÝBĚR ANTIDUMPINGOVÉHO CLA(11) Vzhledem k výše uvedeným zjištěním se antidumpingové clo použitelné na společnost Eastman Chemical (Malaysia) SDN.BHD vybere zpětně od data zahájení přezkumu dovozu dotčeného výrobku, který byl zaevidován podle článku 3 nařízení Komise (ES) č. 1082/2008.E. OZNÁMENÍ A DOBA TRVÁNÍ OPATŘENÍ(12) Žadateli a ostatním dotčeným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a zvažované okolnosti, které jsou podkladem pro záměr opětovně uložit konečné antidumpingové clo na dovoz některých PET pocházejících mimo jiné z Malajsie a vyráběných a prodávaných na vývoz do Společenství společností Eastman Chemical (Malaysia) SDN.BHD a vybrat toto clo se zpětnou platností u dovozu, který byl zaevidován. Jejich připomínky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.(13) Tento přezkum nemá vliv na datum, kdy v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení skončí platnost opatření uložených nařízením Rady (ES) č. 192/2007,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Přezkum pro „nového vývozce“, který byl zahájen nařízením (ES) č. 1082/2008, se zastavuje, a z dovozu podle článku 1 nařízení (ES) č. 1082/2008 se ukládá antidumpingové clo použitelné v souladu s článkem 1 nařízení (ES) č. 192/2007 pro „všechny ostatní společnosti“ v Malajsii.2. Antidumpingové clo platné podle článku 1 nařízení (ES) č. 192/2007 pro „všechny ostatní společnosti“ v Malajsii se s účinkem od 6. listopadu 2008 vybírá z dovozu některých polyethylentereftalátů, který byl zaevidován podle článku 3 nařízení (ES) č. 1082/2008.3. Celní orgány se vyzývají, aby zastavily celní evidenci dovozu vedenou podle článku 3 nařízení (ES) č. 1082/2008.4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.[2] Úř. věst. L 59, 27.2.2007, s. 1. ( BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV ); Úř. věst. L 352M, 31.12.2008, s. 972 ( MT ).[3] Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 21. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1646/2005 (Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 10).[4] Úř. věst. L 296, 5.11.2008, s. 5.