				|

		52011PC0706

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se stanoví akční program pro oblast cel a daní v Evropské unii na období let 2014–2020 (FISCUS) a zrušují rozhodnutí č. 1482/2007/ES a č. 624/2007/ES /* KOM/2011/0706 v konečném znění - 2011/0341 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.
SOUVISLOSTI NÁVRHU

Dne 29. června 2011 Komise přijala návrh
příštího víceletého finančního rámce na období 2014–2020[1]: rozpočet pro plnění
strategie Evropa 2020, navrhující mj. i novou generaci programů Clo a
Fiscalis. V souladu s politikou zjednodušování, kterou provádí
Komise, a s ohledem na existující paralely mezi stávajícími programy Clo a
Fiscalis se navrhuje jednotný budoucí program (FISCUS), jenž však zachová odlišné
aspekty cel a daní. Tento program přispěje k provádění strategie
Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující
začlenění[2],
neboť posiluje fungování jednotného trhu Unie a její celní unie. Program
prosazuje technický pokrok a inovace v oblasti vnitrostátních
daňových správ s cílem vybudovat elektronické daňové správy, a přispívá
tak rovněž k vytvoření jednotného digitálního trhu („Digitální
agenda pro Evropu“).
Celní unie hájí
finanční zájmy Unie a jejích členských států vybíráním cel,
poplatků a daní[3].
To vyžaduje, aby zboží pocházející ze třetích zemí bylo v souladu s
právními předpisy Evropské unie předtím, než se dostane do volného
oběhu v Unii. To s sebou nese každodenní správu velkých objemů
obchodu (každou vteřinu se zpracovává 7 celních prohlášení), což vyžaduje,
aby celní orgány nalezly rovnováhu mezi usnadněním obchodu pro podniky a
ochranou občanů proti rizikům týkajících se jejich
bezpečnosti a zabezpečení. Toho lze dosáhnout pouze za pomoci
intenzivní operační spolupráce mezi celními správami jednotlivých
členských států, mezi těmito správami a dalšími orgány,
obchodními subjekty a jinými třetími stranami. Hladké fungování daňových
systémů na vnitřním trhu závisí na efektivním a účinném
zpracovávání přeshraničních transakcí vnitrostátními daňovými
správami, na předcházení a boji proti daňovým podvodům a na
ochraně daňových příjmů. To obnáší výměnu velkého
množství informací mezi daňovými správami, zlepšování účinnosti práce
daňových správ, ale zároveň i snižování administrativní,
hospodářské a časové zátěže daňových poplatníků
zapojených do přeshraničních činností. Toho lze dosáhnout pouze
na základě intenzivní spolupráce mezi daňovými správami
členských států a třetích stran.
Navrhovaný program podpoří spolupráci
mezi orgány celní a daňové správy a dalšími dotčenými
stranami. Jedná se o nástupnický program k programům Clo 2013 a
Fiscalis 2013, které skončí 31. listopadu 2013. Navrhovaný program FISCUS
bude podporovat celní a daňovou spolupráci v Unii, která se na jednu
stranu soustředí na budování odborné způsobilosti a vytváření
sítí v oblasti lidských zdrojů a na druhé straně na budování kapacit
v oblasti informačních technologií. První zmíněná oblast umožní
výměnu osvědčených postupů a operačních znalostí mezi
členskými státy a dalšími zeměmi, účastnícími se tohoto
programu. Druhá oblast umožní v rámci tohoto programu financovat
nejmodernější IT infrastrukturu a systémy, které dají celním a
daňovým správám v Unii možnost rozvinout se v plnohodnotné
elektronické správy. Hlavní přidanou hodnotu programu tvoří posílení
kapacit členských států ve vybírání daní a zvládání stále
složitějších obchodních toků při současném snižování
nákladů na vývoj nástrojů k těmto účelům.

2.
VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ
DOPADŮ
2.1.
Konzultace a odborné posouzení

V souvislosti s hodnocením stávajících programů[4] v polovině období
jejich fungování analyzovala smluvní strana efektivitu, účinnost,
relevanci a přidanou hodnotu programů Clo a Fiscalis 2013. Byly
využity údaje ze sledování z různých činností. Pro zmíněné
průběžné hodnocení programu Clo 2013 byly provedeny konzultace se
zástupci obchodu.
Jiná smluvní strana provedla studii možného
rámce pro budoucí program Clo a Fiscalis[5]:
jeho výzvy, cíle a potenciální možnosti politiky, včetně komplexní
analýzy budoucích úkolů, strukturálních problémů a možných zlepšení
ve fungování celní unie. Ohledně fungování celní unie byly na různých
úrovních provedeny konzultace s celními experty. S ohledem na to, jak
důležité jsou činnosti související s výměnou informací,
byla provedena samostatná studie budoucí prováděcí strategie výměny
informací. Tato studie byla v červnu 2011 představena na
pracovních setkáních vedoucích pracovníků v oblasti IT z celních a
daňových správ.
Zjištění této studie budoucích
programů byla projednána se zástupci zúčastněných zemí na
pracovních schůzkách, které se pořádaly v červnu a
červenci 2011. V rámci přípravy těchto pracovních schůzek
byla na jaře 2011 na setkání příslušných výborů[6] zorganizována schůzka u kulatého
stolu, na níž byly zúčastněné země vyzvány, aby vymezily hlavní přednosti
tohoto programu a způsoby, jakými by mohla být zvýšena jeho účinnost.
Byla připravena posouzení dopadu, která
analyzují průběh programů Clo a Fiscalis. Výbor pro posuzování
dopadů je přijal.
Při vývoji návrhu budoucího programu byly
vzaty v potaz četné návrhy týkající se jeho podoby a dalších
vylepšení, zejména podoby činností v rámci programu a formulování jeho
cílů. Hlavní doporučení se týkala zavedení nových zvláštních
cílů nebo opětovného zdůraznění stávajících cílů.
V oblasti zdanění se zaměřila na snížení administrativní
zátěže správců daně a daňových poplatníků, na zlepšení
spolupráce s třetími zeměmi a třetími státy a na posílení
boje proti podvodům. V oblasti cel by měl program více zdůrazňovat
spolupráci s třetími státy, podnikatelskými a obchodními sdruženími a
usnadňovat obchod. Kromě toho bylo v rámci
střednědobých hodnocení doporučeno zavést nové nástroje na
řešení nových problémů, zejména spolupráci na zvláštních operačních
úkolech, zlepšení distribuce výsledků programových činností s
využitím on-line metod spolupráce a definováním rámce pro lepší monitorování
výsledků programu.

2.2.
Posouzení dopadů

S ohledem na celkový politický kontext a
problémy, jimž bude v příštím desetiletí oblast cel a daní
čelit, byla v posouzení dopadů analyzována a porovnána řada
možností politiky u každého ze stávajících programů.
Společné možnosti politiky:
1)           Základní úroveň: pokračování
programů se stávajícími cíli a v současné podobě.
2)           Program nebude pokračovat:
oba programy by byly ukončeny a financování nástrojů IT,
společných akcí i činností odborné přípravy, které podporují
spolupráci v oblasti cel a daňových systémů, přestane být
poskytováno z pokladny Evropské unie.
Zvláštní možnosti politiky pro oblast cel:
3)           Zvýšená podpora právních
závazků EU, jako je např. Modernizovaný celní kodex: Tato možnost
politiky by rozšířila základní scénář tím, že by
přizpůsobila program na míru novým potřebám, vzešlým
z vyvíjejícího se prostředí celní unie. Tato možnost znamená
využívání nových informačních systémů, jak je definováno
v celních předpisech Evropské unie, postupným zaváděním modelu
sdíleného rozvoje pro informační systémy a modernizací základní správy, struktury
a technologií.
4)           Zvýšená podpora právních
závazků EU a finanční podpora budování technických kapacit: Nad
rámec předchozí možnosti by tato varianta zahrnovala režim finanční
podpory umožňující členským státům, aby požádaly o podporu na
získání vybavení určeného na kontrolu pozemních, námořních a
vzdušných hranic, např. skenerů či laboratorního vybavení. To by
podpořilo členské státy v úsilí splnit požadavky zrychlení a
zjednodušení kontrol v souvislosti s rozvíjejícími se technologiemi.
5)           Zvýšená podpora právních
závazků EU s maximálně sdíleným prostředím
informačních technologií: Nad rámec možnosti č. 3 podporuje tato
možnost u cel v EU využití úplného sdíleného rozvoje a řízení evropských
informačních systémů k provádění celních právních předpisů
EU, jako je např. Modernizovaný celní kodex. Tato možnost by zajistila orgánům
veřejné správy zvýšenou podporu rozvoje a využití všech systémů
nezbytných pro celoevropské elektronické celní prostředí a podnikům
spojení s těmito systémy.
Zvláštní možnosti politiky pro oblast daní:
6)           Aktualizace základní úrovně:
Tato varianta by obnášela možnost přizpůsobit zvláštní cíle základního
scénáře budoucím úkolům. Ve srovnání se stávajícím programem se více
zaměřuje na boj proti daňovým podvodům, únikům a
vyhýbání se daňové povinnosti, zabývá se administrativní zátěží pro
daňové poplatníky a daňové správy a zohledňuje spolupráci se
třetími zeměmi a třetími stranami. Tato možnost politiky by v porovnání
se stávajícím programem Fiscalis vyžadovala pouze nepatrně vyšší
rozpočet.
7)           Aktualizace a stanovení nových
politik: Kromě toho, že se zabývá problémy, popsanými v možnosti „aktualizace
základního scénáře“, by tato možnost nabídla prostředky pro
rozšíření spolupráce do nových oblastí, které mohou z vývoje politiky
vyplynout, a zejména umožní programům získat prostředky k usnadnění
soudržného uplatňování a provádění těchto nových právních
předpisů a provádění související výměny informací a
administrativní spolupráce.
Posouzení dopadů přineslo následující
doporučení: Pro Clo se doporučuje možnost č. 3 – „Zvýšená
podpora právních závazků EU, jako je např. Modernizovaný celní kodex“,
a pro zdanění možnost č. 6 – „Aktualizace základní úrovně“.
Obě možnosti politiky jsou v souladu s návrhem nového
rozpočtu pro strategii Evropa 2020 a usilují o to, aby byly
přijatelné pro členské státy. Možnost „Zvýšená podpora právních
závazků EU a finanční podpora pro budování technických kapacit“
nebyla zachována v případě cel, protože vybavení, o němž se
hovoří v budování technických kapacit, lze získat díky spolufinancování
prostřednictvím jiných programů včetně regionálních
strukturálních fondů, a zajistit tak soudržnost se zvláštními cíli
navrhovaného programu FISCUS.

3.
PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
3.1.
Právní základ

Návrh FISCUS se zakládá na dvojím právním
základě. Aspekty týkající se cel se zakládají na článku 33
Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), který vyzývá Evropskou unii k přijímání
opatření, pokud jde o celní spolupráci a celní unii EU.
Mnoho aspektů provádění daňové politiky zůstává do
značné míry ve vnitrostátní pravomoci. Navrhovaný program však nelze
považovat za opatření daňové politiky spadající pod pravomoci státu.
Cílem tohoto programu je zlepšit spolupráci daňových správ a poskytnout
mechanismy a prostředky, jakož i nezbytné finanční prostředky.
Proto až bude tento program prováděn Komisí, nevyústí v další
harmonizaci vnitrostátních daňových systémů, ale umožní snížení
negativních vlivů spojených se souběžnou existencí 27 různých
daňových systémů, jako je narušení hospodářské soutěže,
administrativní zátěž pro daňové správy a poplatníky, přiznávání
k dani v zemi s nejnižší sazbou atd. Navrhované opatření je tudíž
jednoznačně opatřením na podporu vnitřního trhu, které
umožňuje lepší fungování různých daňových systémů v rámci
vnitřního trhu. Právním základem aspektů vztahujících se k
daňovým systémům je v navrhovaném programu tudíž článek
114 SFEU.

3.2.
Subsidiarita a proporcionalita

Je nezbytné přijímat opatření na
úrovni Unie, nikoli na vnitrostátní úrovni, a to z těchto
důvodů:
·
Celní unie spadá do
výlučné pravomoci Unie. Již tím, že přenesly své pravomoci na Unii,
členské státy souhlasily s rozhodnutím, že opatření v celní
oblasti budou lépe prováděna na úrovni Unie. Právní rámec Unie však sám o
sobě řádné fungování celní unie dostatečně nezaručuje.
Měl by být doplněn o podpůrná opatření podle programu Clo,
aby bylo zajištěno, že celní předpisy Unie jsou uplatňovány soudržným
a harmonizovaným způsobem.
·
Řada činností v celní oblasti
je přeshraniční povahy a zahrnuje a ovlivňuje
všech 27 členských států, takže jednotlivé členské státy nemohou
tyto činnosti účinně a efektivně provádět samy. Aby
byl posílen evropský rozměr celní oblasti, aby se předcházelo
narušením trhu a aby se dostalo podpory účinné ochraně vnějších
hranic EU, je zapotřebí opatření na úrovni Evropské unie.
·
V tomto ohledu je odůvodněné
očekávat, že opatření Evropské unie zajistí řádné fungování a
další rozvoj celní unie a jejího společného regulačního rámce,
jelikož bylo prokázáno, že jde o nejúčinnější a nejefektivnější
reakci Evropské unie na nedostatky a problémy při provádění celní
unie EU a celní spolupráce.
·
Pokud jde o oblast daní, nestačí pouze
přijmout právní předpisy na evropské úrovni a považovat za
samozřejmé, že jejich provádění bude probíhat hladce, a pokud ne, že
postačí zahájit řízení pro nesplnění povinnosti. Aby bylo možné účinně
provádět evropské i vnitrostátní daňové právo, je zapotřebí
spolupráce a koordinace na evropské úrovni.
·
S problémy v oblasti daní se nelze
vypořádat bez řídící úlohy Komise a bez povzbuzování
členských států k tomu, aby se zajímaly i o dění za hranicemi
svého správního území. Bez intenzivní spolupráce a koordinace mezi
členskými státy by se zvýšila nekalá daňová soutěž a přiznávání
k dani v zemi s nejnižší sazbou a podvodníci by využívali nedostatku spolupráce
mezi vnitrostátními orgány.
·
Z hospodářského hlediska je postup na úrovni Evropské unie účinnější. Páteří
spolupráce v oblasti cel a daní je vysoce zabezpečená, specializovaná
komunikační síť. Propojuje vnitrostátní celní a daňové správy ve
zhruba 5 000 kontaktních bodech. Společná informační síť
zajistí, že postačí, když se každá vnitrostátní správa k této
společné infrastruktuře připojí pouze jednou, aby se mohla
účastnit jakékoli výměny informací. Kdyby taková infrastruktura
neexistovala, členské státy by se musely 26krát připojovat k
vnitrostátním systémům všech ostatních členských států.
Komise podle článku 17 Smlouvy o EU
vykonává koordinační, výkonné a řídící funkce v souladu s podmínkami
stanovenými Smlouvami. Koordinace ze strany Komise musí na operační úrovni
probíhat ve spolupráci s vnitrostátními celními a finančními orgány,
se specializovanými zástupci, a to dlouhodobě s ohledem na stávající
i budoucí problémy, které byly v oblasti cel a daní pro Unii
zjištěny. Různá fóra a nástroje programu poskytují náležitý rámec,
aby Komise mohla vykonávat svou koordinační roli v oblasti cel a
daní. Program FISCUS 2020 je tudíž v souladu se zásadami subsidiarity a
proporcionality (stanovenými v článku 5 Smlouvy
o Evropské unii).

3.3.
Nástroj

V souladu se závěrem souvisejících
posouzení dopadu je zásah EU prostřednictvím programu financování
náležitý. S ohledem na pozitivní zpětnou vazbu, která vyplynula
z průběžného hodnocení programů Clo 2013 a Fiscalis 2013,
navrhuje Komise následný program FISCUS.
Ačkoli je nový program i nadále
určen v první řadě členským státům a jejich
orgánům, měly by jeho činnosti více než v minulosti zahrnovat i
vnější zúčastněné strany. Vzhledem k tomuto vývoji je
náležitým právním nástrojem pro založení programu „nařízení“, nikoli
„rozhodnutí“ jako u předchozích programů.

4.
ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Časové rozvržení přezkumu financování
programů Evropskou unií je spojeno s návrhem nového víceletého
finančního rámce obsaženého v pracovním programu Komise. V souladu
s tímto návrhem obsahuje toto nařízení o programu FISCUS
rozpočtový rámec ve výši 777 600 000 EUR (v běžných cenách) na
období 2014–2020.
Program FISCUS bude prováděn
prostřednictvím přímého centrálního způsobu řízení a na
základě priorit. Ve spolupráci se zúčastněnými stranami tak
vznikají pracovní programy, které budou určovat priority pro konkrétní
období.

5.
NEPOVINNÉ PRVKY
5.1.
Poznámky ke zvláštním právním ustanovením
5.1.1.
Kapitola I: Obecná ustanovení

Pokud jde o aspekty vztahující se ke
clům, oblast působnosti programu je konkrétně orientována
k fungování celní unie EU. Pokud jde o aspekty vztahující se
k daňovým systémům, program byl uveden do souladu
s aktuální daňovou právní úpravou Unie, což znamená, že bude
zahrnovat nejen DPH, spotřební daně a daně z příjmu a kapitálu,
ale také další daně, které jsou předmětem daňové právní
úpravy Evropské unie.
Program FISCUS bude otevřen pro účast
členským státům, kandidátským zemím i potenciálním kandidátským
zemím. V souladu s celkovou politikou Unie v této oblasti budou
mít za určitých podmínek možnost účastnit se programu i země
evropské politiky sousedství. A konečně, konkrétních akcí by se
rovněž mohli účastnit i „externí odborníci“ (např. zástupci
ostatních orgánů, obchodních subjektů, vnitrostátních i mezinárodních
organizací a možná i další odborníci).
Cíle programu FISCUS
byly přeorientovány podle zjištěných a očekávaných problémů
a výzev, kterým budou celní a daňová politika a celní a daňové orgány
čelit v příštím desetiletí . Jednotícím cílem programu je
podpořit fungování celní unie a posílit vnitřní trh zkvalitněním
provádění daňových systémů prostřednictvím spolupráce zúčastněných
zemí, jejich celních a daňových správ, jejich úředníků a externích
odborníků.
Aby bylo možné v oblasti cel a daní
v Unii náležitě reagovat na budoucí výzvy, byly pro program stanoveny
zvláštní cíle, jimiž jsou:
1.
podpora
přípravy, soudržného uplatňování a účinného provádění práva
Unie v oblasti cel a zdanění;
2.
přispění
k účinnému fungování celních a daňových orgánů zlepšením
jejich administrativní kapacity a snížením administrativní zátěže;
3.
předcházení
podvodům a daňovým únikům a zlepšování konkurenceschopnosti,
bezpečnosti a zabezpečení posilováním spolupráce s mezinárodními
a dalšími organizacemi, ostatními orgány státní správy, třetími
zeměmi, hospodářskými subjekty a jejich organizacemi;
4.
posílení
konkurenceschopnosti evropských podniků usnadněním obchodu a snížením
nákladů na zajištění souladu;
5.
ochrana
finančních a hospodářských zájmů Evropské unie a jejích
členských států bojem proti daňovým podvodům a únikům;
6.
(v oblasti
cel) podpora celních předpisů při ochraně evropských
občanů a hospodářství v oblasti bezpečnosti a
zabezpečení a při ochraně životního prostředí.
Byly přidány operační cíle
zaměřující se na výstupy, které má přinést program a které jsou
dostupné v příloze č. 1 tohoto nařízení.

5.1.2.
Kapitola II: Způsobilé činnosti

Druhy činností, které jsou považovány za způsobilé pro financování z
rozpočtu programu, jsou podobné činnostem financovaným v
současném programu, a to konkrétně:
·
společné akce za účelem výměny
znalostí a osvědčených postupů mezi celními a daňovými
úředníky zúčastněných zemí,
·
evropské informační systémy[7] usnadňující výměnu
informací a přístup ke společným údajům a konečně
·
činnosti odborné přípravy vedoucí k vytváření
odborné způsobilosti celních a daňových úředníků
v celé Evropě.
V určitých kategoriích činností
byly provedeny změny.
·
Program FISCUS bude obsahovat některé nové
nástroje pro společné akce:
·
Řídící skupiny
(nové pouze v oblasti daní) budou provádět koordinované činnosti a
obvykle se budou skládat ze všech zainteresovaných zúčastněných zemí.
Liší se od projektových skupin, které se většinou skládají
z omezeného počtu zemí, jsou v provozu pouze po omezenou dobu a
pracují na realizaci předem stanoveného cíle s přesně
popsaným výsledkem.
·
Skupiny odborníků
jsou strukturované formy spolupráce, které shromažďují odborné znalosti
anebo řeší konkrétní provozní činnosti. Mohou mít na dočasný i
trvalý charakter, popřípadě mohou čerpat podporu, jako jsou
např. on-line služby spolupráce, správní pomoc a infrastruktura a vybavení,
aby s jejich pomocí zajistily splnění a úspěch akce.
·
Činnosti pro budování kapacit veřejné
správy podpoří celní a daňové orgány, které se
potýkají s konkrétními problémy, ať již jde o nedostatek znalostí a
odbornosti, organizační či jakékoli další nedostatky, které lze
překonat pomocí speciálně uzpůsobených podpůrných akcí, jež
poskytnou partnerské země anebo úředníci Komise.
·
Co se týče evropských informačních
systémů, nový program definuje „složky Unie“ jako informační majetek
a služby, které se týkají některých nebo všech členských států a
které vlastní či získala Komise. Složky Unie jsou popsány
v příloze 2 bodě 4 navrhovaného právního aktu. „Vnitrostátní
složky“ jsou všechny složky, které nespadají pod „složky Unie“. Jsou vyvíjeny,
zaváděny a řízeny členskými státy, a podléhají tudíž financování
a odpovědnosti členských států.
Nové vymezení složek Unie by mělo být vnímáno
s ohledem na měnící se praxi vývoje informačních systémů.
V současné době je každý členský stát odpovědný za
provádění svých vnitrostátních systémů podle společných
specifikací a v důsledku toho existuje 27 vývojů každého systému, 27
obchodních rozhraní, 27 harmonogramů vývoje, 27 sad projektů
souvisejících s provozními obtížemi atd. Zejména s ohledem na finanční
krizi je Komise toho názoru, že vývoj informačních systémů by
měl probíhat efektivněji. To s sebou nese i vyšší počet
centrálních zdrojů a vyšší zapojení členských států ve
společných projektech.
Cílem tohoto zjednodušení je snížit celkové
náklady na informační technologie a zlepšit soudržnost údajů a
uplatňování pravidel na základě postupného přechodu k více
sdílenému vývoji informačních technologií (znalostí, údajů,
prvků IT). To přinese zlepšené pracovní metody např. díky
modelování obchodních postupů, lepší specifikaci kvality, ale přinese
i vyšší míru standardizace např. harmonizací rozhraní pro obchodníky. Tento
nový přístup k jednotlivým složkám Unie omezí riziko odlišných
rozvojových a prováděcích plánů. Poskytuje také další prostředky
ke kontrole finalizace projektu, neboť díky společným plánům
nebude docházet k situaci, kdy by nejpomalejší člen
v řetězci přípravy určoval spuštění celého
projektu. Tato vyšší odpovědnost Komise bude vyžadovat
specializovanější podporu a personál na úrovni Komise.

5.1.3.
Kapitola IV: Provádění

Komisi by měly být svěřeny
prováděcí pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění
tohoto nařízení. Proto bude přijat roční pracovní program v
souladu s přezkumným postupem, uvedeným v článku 5 nařízení
Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011,
kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské
státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[8].

5.2.
Zjednodušení
5.2.1.
Jak tento návrh přispěl ke zjednodušení?

a)      Soulad s finančním
nařízením
Návrh programu je plně v souladu
s finančním nařízením a jeho prováděcími opatřeními.
Hlavními finančními nástroji pro provádění programu jsou granty a
veřejné zakázky. Program zahrnuje zjednodušující opatření obsažená
v návrhu Komise o přezkumu finančního nařízení, zejména
využití paušálních částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů.
Vzhledem k důležitosti zpracování denních příspěvků a
cestovních výdajů, hrazených z prostředků programu, zavede tento
program zjednodušující opatření, která v této oblasti nabízí
finanční nařízení.
b)      Soulad programů Clo a Fiscalis 2013
Řízení předchozích programů Clo a
Fiscalis bylo plně uvedeno do souladu na základě totožných pravidel
pro zadávání veřejných zakázek a grantových modelů, společných
příruček pro řízení a systémů založených na IT. Model
řízení obsahuje jasné a jednoduché postupy pro organizaci
programových aktivit. Řídícím pracovníkům programu ustanoveným
Komisí pomáhají řídící pracovníci programu z jiných celních a
daňových správ, kteří fungují jako prostředníci a první
kontaktní osoby pro celní, respektive daňové úředníky
v členských státech. Model řízení rovněž umožní zahajovat
činnosti v krátkém časovém úseku, nanejvýš do
několika týdnů, a reagovat tak na nově vzniklé potřeby
a přitom mezi odlišnými činnostmi zajistit soulad. Členské státy
vyjádřily v průběžném hodnocení s tímto modelem
řízení svou spokojenost[9].
Vzhledem ke značnému sladění programů Clo a Fiscalis a také
vzhledem k politice zjednodušování, kterou Komise uplatňuje, bylo
rozhodnuto o navržení jednotného programu FISCUS v rámci víceletého
finančního rámce na období 2014–2020.
c)      Zohlednil program externalizaci?
Byla zvážena možnost provádět budoucí program
prostřednictvím výkonné agentury. Takováto agentura by mohla být
pověřena plněním některých úkolů, např.
výběrem činností v rámci programu, správní přípravou a
sledováním těchto činností, monitorováním činností, grantů
a veřejných zakázek pro systémy IT. Tato výkonná agentura by však představovala
další vrstvu ve struktuře řízení, což by zvýšilo náklady na
koordinaci a kontrolu a nové administrativní postupy by komplikovaly a
prodlužovaly proces rozhodování. Rovněž by to mělo negativní vliv na
úroveň know-how v rámci Komise a zvýšilo by to riziko roztříštěnosti
obsahu oproti správním aspektům. Tato možnost by nepřinesla
očekávané obchodní výhody, a proto byla zamítnuta.
V alternativním scénáři se rovněž
uvažovalo o přenesení všech příslušných IT činností na
vnitrostátní správy s výjimkou sítě CCN/CSI a souvisejících
služeb. Při tomto scénáři však existuje velmi vysoké riziko, že
by postupně vznikaly potřeby a iniciativy k založení
většího počtu centrálních správních struktur. Výsledný dopad by byl
podobný jako u ukončení programů, což by ohrozilo efektivitu a účinnost
správy cel a daní, jednotnost celní unie a tedy i pozici obchodníků a
snížilo schopnost prevence a odhalování podvodů. Vzhledem
k negativním dopadům na výsledky a výkon byl i tento scénář
zamítnut.
d)      Využívá program společných
nástrojů IT ke snížení správní zátěže dopadající na příjemce a
zúčastněné strany?
Programy Clo 2013 a Fiscalis 2013 již využívají nástroje
na usnadnění řízení grantů prostřednictvím společného
nástroje pro vykazování činností (ART).

5.2.2.
Měření výkonnosti návrhu

Výkonnost programu bude měřena podle
souměřitelných ukazatelů výkonu, dopadu a výsledků
propojených s obecnými, zvláštními a operačními cíli programu a
vytvářením spojení na plán řízení Komise. Podrobných seznam
ukazatelů dopadů a výsledků je uveden v hodnocení
dopadů příslušných programů. Komise stanovila pro některé
operační cíle programu cílové hodnoty, u ostatních budou tyto hodnoty
doplněny při provádění činností v rámci stávajících
programů. Před zahájením programu 2020 Komise stanoví cílové hodnoty
všech operačních cílů a předloží je ke schválení programovému
výboru v rámci ročního pracovního programu.

5.2.3.
Je program v souladu s celkovou politikou
Komise?

Program přispěje k cílům
strategie Evropa 2020, neboť posílí jednotný trh, zvýší produktivitu
veřejného sektoru a podpoří technický pokrok a inovace ve státní
správě a zaměstnanost. Budou tak podpořeny stěžejní
iniciativy Digitální agenda pro Evropu[10],
stěžejní iniciativa Unie inovací[11],
stěžejní iniciativa Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa[12] a stěžejní iniciativa
průmyslové politiky pro éru globalizace[13].
Dále tento program podpoří zákon o jednotném trhu[14] a společně
s nedávnou komplexní strategií pro práva duševního vlastnictví podnítí
růst a inovace posílením práv duševního vlastnictví na hranicích[15]. Co se týká ochrany
finančních zájmů Unie a členských států, podpoří
program výběr cel a různých poplatků a daní z obchodování,
a posílí tak společné úsilí v boji proti podvodům. Celní unie je
operačním nástrojem obchodní politiky EU, a tento program proto pomůže
při plnění dvoustranných a vícestranných obchodních dohod, při
výběru cla a uplatňování obchodních opatření (např.
předpisů o označování země původu), embarg a dalších
omezení v souladu s obchodní strategií EU[16]. V poslední době
byly celní orgány pověřeny úkolem chránit životní prostředí
(mimo jiné v souvislosti s nezákonným vývozem odpadu, chemických látek a
látek poškozujících ozonovou vrstvu, nezákonnou těžbou dřeva a s úmluvou
CITES). Celní opatření a spolupráce mezi celními, policejními a jinými
výkonnými orgány stále více přispívají k vnitřní
bezpečnosti EU, což je vyjádřeno v akčním plánu ke
Strategii vnitřní bezpečnosti[17]
a v akčním plánu Stockholmského programu[18].
2011/0341 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
kterým se stanoví akční program pro
oblast cel a daní v Evropské unii na období let 2014–2020 (FISCUS) a
zrušují rozhodnutí č. 1482/2007/ES a č. 624/2007/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA
EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na články 33 a 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[19],
v souladu s řádným
legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Víceleté akční programy pro clo a daně,
které platily do roku 2014, významně přispěly
k usnadnění a posílení spolupráce mezi celními a daňovými orgány
v rámci Unie. Je tudíž vhodné zajistit pokračování těchto
programů stanovením nového programu ve stejné oblasti.
(2)
Vzhledem k součinnostem mezi programy,
které probíhaly do roku 2014, a v souladu se závazkem Komise snížit
počet svých programů, jak je stanoveno v „Rozpočtu pro Evropu
2020“ [20], je třeba
programy o spolupráci v rámci celní a daňové oblasti nahradit pouze jedním
programem. Kromě toho vytvoření jednotného programu umožní větší
zjednodušení a soudržnost při současném zachování možnosti
provádět činnosti zvlášť v oblasti cel i v oblasti
daní.
(3)
Očekává se, že činnosti v rámci
programu, tj. evropské informační systémy, společné akce pro
úředníky z celní a daňové správy a společné iniciativy
v oblasti odborné přípravy přispějí k uskutečnění
strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující
začlenění[21].
Tím, že tento program poskytne rámec pro činnosti, jejichž cílem je účinnější
fungování celních a daňových orgánů, posílení konkurenceschopnosti
podniků, podpora zaměstnanosti a ochrana finančních a
hospodářských zájmů Unie, zároveň dojde k posílení
fungování celní unie a vnitřního trhu.
(4)
Daňovou část programu je
třeba uvést do souladu se stávajícími a chystanými právními
předpisy Unie, aby bylo možné podpořit činnosti, pokud jde o případné
nové daně a právní předpisy Unie. Pro účely tohoto programu musí
tedy zdanění zahrnovat nejen DPH, jak je stanoveno ve směrnici
2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně
z přidané hodnoty[22],
spotřební daň z alkoholu, jak je stanoveno ve směrnici
92/83/EHS ze dne 19. října 1992 o harmonizaci struktury spotřebních
daní z alkoholu a alkoholických nápojů[23], z tabákových
výrobků, jak je stanoveno ve směrnici 2011/64/EU ze dne 21.
června 2011 o struktuře a sazbách spotřební daně
z tabákových výrobků[24],
z energetických produktů a elektřiny, jak je stanoveno ve
směrnici Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění
struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění
energetických produktů a elektřiny[25],
nýbrž i všechny ostatní daně, které spadají do oblasti působnosti daňových
právních předpisů Unie ve smyslu Směrnice Rady 2010/24/EU ze dne
16. března 2010 o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek
vyplývajících z daní, poplatků cel a jiných opatření[26].
(5)
S cílem podpořit proces přistoupení a
přidružení třetích zemí je tento program otevřen pro účast
přistupujícím a kandidátským zemím i potenciálním kandidátským zemím a
partnerským zemím evropské politiky sousedství[27],
jestliže budou splněny určité podmínky. Mimo to je vzhledem ke
zvyšující se vzájemné propojenosti světového hospodářství
užitečné zajistit možnost zapojit do určitých akcí i externí
odborníky, jako jsou např. úředníci ze třetích zemí, zástupci
mezinárodních organizací nebo hospodářské subjekty.
(6)
Je třeba upravit cíle programů, které
byly v platnosti do roku 2014, podle zjištěných problémů a výzev, jimž
budeme v nadcházejícím desetiletí čelit. Program stanovený tímto
nařízením by měl hrát roli v takových klíčových oblastech,
jako je soudržné provádění práva Unie, ochrana finančních a
hospodářských zájmů Unie, zaručení bezpečnosti a
zabezpečení a zvyšování administrativní kapacity celních a daňových
orgánů. Avšak vzhledem k dynamice problémů souvisejících s nově
vznikajícími úkoly je třeba klást větší důraz na boj s
daňovými podvody, snižování administrativní zátěže a usnadňování
obchodu.
(7)
Nástroje využívané v programech, které byly v
platnosti do roku 2014, se ukázaly být náležitými, a byly proto zachovány.
Avšak vzhledem k nutnosti využívat nástroje umožňující strukturovanější
operační spolupráci byly přidány dodatečné nástroje, jako jsou skupiny
odborníků složené z odborníků Unie a národních odborníků, které
budou vykonávat společné úkoly ve zvláštních oblastech. Kromě toho je
třeba vzhledem k nedávnému vývoji zajistit možnost, aby byly
v rámci programu stanoveny akce, které přispějí k budování správní
kapacity, s jejíž pomocí bude možné poskytovat specializovanou pomoc
zemím, které ji budou potřebovat.
(8)
V posilování celních a daňových
systémů v rámci Unie hrají klíčovou roli evropské
informační systémy, a proto by měly být v rámci programu i
nadále financovány. Kromě toho by mělo být možné do programu zapojit
i nové celní a daňové informační systémy, zřízené podle právních
předpisů Unie. Ty by se měly zakládat na modelech sdíleného
rozvoje a moderní informační architektuře, s jejíž pomocí se
zvýší flexibilita a účinnost celních a daňových správ.
(9)
Prostřednictvím programu je třeba
rovněž realizovat budování odborné způsobilosti v podobě
společné odborné přípravy. Celní a daňoví úředníci musí
rozšiřovat a obnovovat své znalosti a dovednosti, kterých je
zapotřebí k tomu, aby mohli sloužit Unii. Program by měl být
nezbytně důležitý pro účinné posilování lidských kapacit na
základě zvýšené podpory odborné přípravy, jejímž cílem jsou celní a
daňoví úředníci i hospodářské subjekty. Za tímto účelem by se
současná koncepce Unie v oblasti společné odborné přípravy, která
se dosud zakládala zejména na rozvoji centrálního elektronického
vzdělávání, měla vyvinout v mnohostranný program Unie pro
podporu odborné přípravy v oblasti daní.
(10)
Program by měl být v platnosti po dobu sedmi
let, aby bylo jeho trvání sladěno s trváním víceletého
finančního rámce stanoveného v nařízení Rady (EU) č. xxx ze dne
xxx, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020[28].
(11)
Pro celou dobu trvání programu je třeba
stanovit finanční krytí, které představuje pro rozpočtový orgán
hlavní referenční hodnotu při ročním rozpočtovém procesu ve
smyslu bodu [17] interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou
a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení ze
dne XX. YY. 201Z.
(12)
V souladu se závazkem, který si Komise stanovila pro
dosažení soudržnosti a zjednodušení finančních programů ve
sdělení Komise o přezkumu rozpočtu[29], je třeba zdroje sdílet s
ostatními nástroji pro financování Unie, jestliže budou předpokládané
činnosti programu sledovat cíle, které jsou společné různým
nástrojům financování, avšak s výjimkou dvojího financování. Opatření
v rámci tohoto programu musí zajistit soudržnost ve využívání zdrojů
Unie, a podporovat tak fungování celní unie.
(13)
Opatření, nezbytná pro finanční
provádění tohoto nařízení se přijmou v souladu
s nařízením Rady (ES, Euratom) č. xxx/20xxx ze dne xxx o
finančním nařízení, kterým se stanoví finanční nařízení o
souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a s nařízením
Komise (ES, Euratom) č. xxx/20xxx ze dne xxx, kterým se stanoví prováděcí
pravidla k nařízení Rady (ES, Euratom) č. xxx/20xxx ze dne xxx (odkazy
na nové finanční nařízení a prováděcí akt budou doplněny).
(14)
Finanční zájmy Unie by měly být
chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém
cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí,
zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo
nesprávně použitých finančních prostředků a případných
sankcí.
(15)
Komisi by měly být svěřeny
prováděcí pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění
tohoto nařízení. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu
s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011
ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady
způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
pravomocí[30].
(16)
Protože cílů opatření, jež má být
přijato, zejména zavedení víceletého programu na zlepšení provozu
systémů zdanění na vnitřním trhu a fungování celní unie, nemůže
být dostatečně dosaženo na úrovni členských států, které
nemohou účinně zajistit spolupráci a koordinaci potřebnou pro provádění
programu, a může jich být vzhledem k účinkům programu lépe
dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření
v souladu se zásadami subsidiarity stanovenými v článku 5
Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném
článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je
nezbytné pro dosažení daných cílů.
(17)
Při provádění programu by Komisi měl
být nápomocen výbor FISCUS. Hlavní pravomoci tohoto výboru se vztahují
k ročním pracovním programům.
(18)
Toto nařízení by mělo nahradit rozhodnutí
Evropského parlamentu a Rady č. 1482/2007/ES ze dne 11. prosince
2007, kterým se zavádí program Společenství ke zlepšení fungování
systémů zdanění na vnitřním trhu (Fiscalis 2013) a zrušuje rozhodnutí
č. 225/2002/ES[31],
a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 624/2007/ES ze dne 23.
května 2007, kterým se zavádí akční program pro oblast cel ve Společenství
(Clo 2013)[32].
Uvedená rozhodnutí by proto měla být zrušena,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Kapitola I
Obecná ustanovení
Článek 1
Předmět
1.
Zřizuje se víceletý akční program „FISCUS“
(dále jen „program“), jehož posláním je zlepšit fungování systémů zdanění
na vnitřním trhu a fungování celní unie.
2.
Program zahrnuje oblast cel a oblast zdanění.
3.
Program se přijímá na období od 1. ledna 2014
do 31. prosince 2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení platí tyto
definice::
a)      „celními či daňovými orgány“ se
rozumí orgány odpovědné za uplatňování celních a daňových
předpisů;
b)      „externími odborníky“ se rozumí
1)      zástupci orgánů státní správy, a to
i ze zemí, které se neúčastní programu podle čl. 3 odst. 1 a čl.
3 odst. 2;
2)      hospodářské subjekty a jejich organizace;
3)      zástupci mezinárodních a jiných příslušných
organizací;
c)      „zdaněním“ se rozumí tyto daně:

1)      daň z přidané hodnoty podle
směrnice 2006/112/ES;
2)      spotřební daně z alkoholu podle
směrnice 92/83/EHS;
3)      spotřební daně z tabákových
výrobků podle směrnice 2011/64/EU;
4)      daně z energetických
produktů a elektřiny podle směrnice 2003/96/ES;
5)      všechny ostatní daně podle čl.
2 odst. 1 písm. a) směrnice 2010/24/EU.
Článek 3
Účast v programu
1.
Zúčastněnými zeměmi jsou
členské státy a země uvedené v odstavci 2 za předpokladu, že jsou
splněny podmínky uvedené v odstavci 2 a 3.
2.
Program je otevřen pro účast všem těmto
zemím:
a) přistupujícím zemím, kandidátským zemím a
potenciálním kandidátským zemím, jež využívají předvstupní strategie, v
souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto
zemí v programech Unie, stanovenými v příslušných rámcových dohodách
a v rozhodnutích Rady přidružení nebo podobných dohodách;
b) partnerským zemím v rámci evropské politiky
sousedství, pokud tyto země dosáhly dostatečné úrovně sblížení
příslušných právních předpisů a správních postupů s
právními předpisy a správními postupy Unie. Dotčené partnerské
země se programu účastní v souladu s ustanoveními, jež mají být s
těmito zeměmi určena po vytvoření rámcových dohod týkajících
se jejich účasti na programech Unie.
3.
Externí odborníci se mohou účastnit
činností organizovaných v rámci programu, pokud je to vhodné pro dosažení
cílů uvedených v článcích 4 a 5. Tito odborníci se vybírají podle
schopností, zkušeností a znalostí, jež jsou potřebné pro dané
činnosti.
Článek 4
Obecný cíl
Obecným cílem programu je podpořit
fungování celní unie a posílit vnitřní trh zlepšením řízení
systémů zdanění v rámci spolupráce zúčastněných zemí,
jejich celních a daňových orgánů, jejich úředníků a
externích odborníků.
Tento cíl bude měřen mimo jiné podle
tohoto ukazatele: jak se vyvíjí vnímání účastníků programu ve vztahu
k příspěvku programu k fungování celní unie a posilování
vnitřního trhu.
Článek 5
Zvláštní cíle
1.
Zvláštními cíli programu jsou:
a)      podpora přípravy, soudržného
uplatňování a účinného provádění práva Unie v oblasti cel a
zdanění;
b)      přispění k účinnému
fungování celních a daňových orgánů zlepšením jejich správní kapacity
a snížením administrativní zátěže;
c)      předcházení podvodům a
daňovým únikům a posilování konkurenceschopnosti, bezpečnosti a
zabezpečení formou širší spolupráce s mezinárodními organizacemi,
ostatními orgány státní správy, třetími zeměmi, hospodářskými
subjekty a jejich organizacemi;
d)      posílení konkurenceschopnosti evropských
podniků usnadněním obchodu a snížením nákladů na zajištění
souladu;
e)      ochrana finančních a hospodářských
zájmů Evropské unie a jejích členských států
prostřednictvím boje proti podvodům a daňovým únikům;
f)       v oblasti cel: podpora celních opatření
při ochraně evropských občanů a hospodářství v oblasti
bezpečnosti a zabezpečení a při ochraně životního
prostředí.
2.
Každý z výše uvedených zvláštních cílů se
měří podle ukazatele na základě vnímání účastníků
programu ve vztahu k příspěvku programu k realizaci zvláštních
cílů.
Kapitola II
Způsobilé akce
Článek 6
Způsobilé akce
Program za podmínek stanovených v ročním
pracovním programu uvedeném v článku 13 finančně podporuje tyto druhy
akcí:
a)      společné akce pro operační
spolupráci a koordinaci:
1)      semináře a workshopy;
2)      řídící skupiny, které řídí akce
spadající pod jejich pravomoc;
3)      projektové skupiny, které se skládají
z omezeného počtu zemí, jsou v provozu pouze po omezenou dobu a plní
předem stanovený cíl s přesně popsaným výsledkem;
4)      pracovní návštěvy organizované zúčastněnými
zeměmi nebo třetí zemí, které umožní úředníkům získat nebo
zvýšit jejich odbornou způsobilost či znalosti v celních nebo
daňových záležitostech; pro pracovní návštěvy organizované
třetími zeměmi lze podle programu vyplácet pouze cestovní a pobytové
náklady (ubytování a denní příspěvky);
5)      skupiny odborníků, které jsou
strukturovanými formami spolupráce dočasného či trvalého charakteru,
jež shromažďují odborné znalosti v konkrétních oblastech nebo
provádějí provozní činnosti, s možností podpory služeb on-line
spolupráce, administrativní pomoci i infrastruktury a vybavení;
6)      budování kapacity veřejné správy a
podpůrné akce;
7)      studie;
8)      komunikační projekty;
9)      kterékoli další činnosti, které
podporují obecné i zvláštní cíle uvedené v článcích 4 a 5;
b)      zvláštní společné akce
v oblasti cel zahrnující: monitorovací činnosti, prováděné
společnými skupinami úředníků Komise a zúčastněných
zemí, jejichž úkolem je analyzovat celní postupy, zjišťovat problémy
při provádění pravidel a případně i předkládat návrhy na
přijetí pravidel a pracovních metod Unie;
c)      zvláštní společné akce
v oblasti zdanění zahrnující: multilaterální kontroly, organizované
dvěma či více zúčastněnými zeměmi, včetně alespoň
jednoho členského státu, jejichž úkolem je provádět koordinovanou
kontrolu daňových závazků jedné či více osob povinných k dani;
d)      budování informačních kapacit, a to
rozvoje, údržby, provozování a kontroly kvality prvků Unie stanovených
v bodě 4 přílohy II těchto systémů:
1)      evropské informační systémy uvedené
v bodech 1, 2 a 3 přílohy II a
2)      nové evropské informační systémy
stanovené podle právních předpisů Unie;
e)      Budování odborné způsobilosti:
společné činnosti odborné přípravy, jejichž cílem je podpora
nezbytných odborných dovedností a znalostí vztahujících se k oblasti cel a
zdanění.
Článek 7
Zvláštní ustanovení o provádění společných akcí
1.
Zúčastněné země zajistí, aby
k účasti ve společných akcích byli nominováni úředníci
s náležitým profilem a kvalifikací.
2.
Zúčastněné země přijmou
nezbytná opatření pro provádění společných akcí, zejména
zvyšováním informovanosti o těchto akcích v rámci svých celních anebo
daňových orgánů a zajištěním optimálního využití vzniklých
výstupů.
Článek 8
Zvláštní ustanovení o provádění
evropských informačních systémů
1.
Komise a zúčastněné státy zajistí,
aby informační systémy uvedené v bodech 1, 2 a 3 přílohy II byly
náležitě vyvíjeny, provozovány a udržovány.
2.
Komise ve spolupráci se zúčastněnými
zeměmi u prvků Unie i u prvků nepříslušejících Unii koordinuje
ty aspekty zřízení a fungování systémů a infrastruktury uvedené v bodě
1, 2 a 3 přílohy II, které jsou nezbytné pro zajištění jejich
operability, vzájemné propojenosti a soustavného zlepšování.
Článek 9
Zvláštní ustanovení o provádění společné odborné přípravy
1.
Zúčastněné země začlení
do svých vnitrostátních programů odborné přípravy společně vytvořený
obsah odborné přípravy, včetně modulů elektronického
vzdělávání a společně schválených norem odborné přípravy.
2.
Zúčastněné země zajistí, aby
jejich úředníci obdrželi úvodní i průběžnou odbornou
přípravu, která je nezbytná pro získání společných odborných
dovedností a znalostí v souladu s programy odborné přípravy.
3.
Zúčastněné země poskytnou svým úředníkům
nezbytnou jazykovou přípravu, aby získali dostatečnou úroveň jazykových
znalostí pro účast v programu.
Kapitola III
Finanční rámec
Článek 10
Finanční rámec
1.
Finanční krytí pro provádění programu je
stanoveno na 777 600 000 EUR (v běžných cenách).
2.
Finanční příděl pro program
může pokrýt také náklady vzniklé přípravnými, monitorovacími,
auditními a hodnotícími činnostmi, kterých je zapotřebí pro
řízení programu a splnění jeho cílů, zejména náklady na schůzky
odborníků, informační a komunikační akce, včetně společného
projednávání politických priorit Evropské unie, jestliže se vztahují k hlavním
cílům tohoto nařízení, výdaje spojené s informačními sítěmi
se zaměřením na zpracování a výměnu informací, spolu se všemi
ostatními technickými a správními náklady na pomoc, které vzniknou Komisi
při řízení programu.
Článek 11
Druhy zásahů
1.
Komise provádí program v souladu
s finančním nařízením.
2.
Finanční podpora Unie na činnosti podle
článku 6 má podobu:
a)      grantů;
b)      zadávání veřejných zakázek;
c)      proplácení nákladů vynaložených
externími odborníky uvedenými v čl. 3 odst. 3.
3.
Míra spolufinancování u grantů činí
nanejvýš 100 % způsobilých nákladů, konkrétně nákladů na
cestování a ubytování, nákladů spojených s organizováním akcí a denních
příspěvků. Tato míra se vztahuje na všechny způsobilé akce
s výjimkou skupin odborníků. Pro tuto kategorii způsobilých akcí
specifikují platnou míru spolufinancování roční pracovní programy, pokud
tyto akce vyžadují udělení grantů.
Článek 12
Ochrana finančních zájmů Unie
1.
Komise přijme vhodná opatření k
zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle
tohoto programu finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů,
korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li
zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně
vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými
a odrazujícími sankcemi.
2.
Komise nebo její zástupci a Účetní
dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i
inspekce na místě audit u všech příjemců grantů,
zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů,
kteří obdrželi finanční prostředky Unie.
3.
Evropský úřad pro boj proti podvodům
(OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u
hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo
nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES)
č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na
místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních
zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným
nesrovnalostem[33]
s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu
nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci, nebo jinému
protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4.
Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí rámcové
dohody, rozhodnutí Rady přidružení nebo podobné dohody se třetími
zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu
a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní
dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na
místě výslovně zmocňovat.
Kapitola IV
Prováděcí pravomoci
Článek 13
Pracovní program
1.
Komise provádí program prostřednictvím
ročního pracovního programu pro každou jeho oblast, včetně
priorit programu, rozpisu rozpočtu a kritérií pro posuzování grantů
na akce. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným
postupem podle čl. 14 odst. 2 a s finančním
nařízením.
2.
V oblasti cel Komise při
přípravě ročního pracovního programu bere v úvahu společný
přístup v oblasti celní politiky, který se průběžně
přizpůsobuje novému vývoji partnerství mezi Komisi a členskými
státy ve Skupině pro celní politiku, skládající se
z ředitelů celních správ Komise a členských států nebo
jejich zástupců.
Komise Skupinu pro celní politiku pravidelně
informuje o opatřeních vztahujících se k provádění oblasti cel
v rámci programu.
Článek 14
Postup projednávání ve výboru
1.
Komisi je nápomocen výbor FISCUS. Výbor se
může setkávat ve dvou samostatných skupinách, z nichž jedna se zabývá
aspekty z celní oblasti a druhá aspekty z oblasti zdanění. Tento
výbor představuje výbor ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se
článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Kapitola V
monitorování a hodnocení
Článek 15
Monitorování činností programu
1.
Komise ve spolupráci se zúčastněnými
zeměmi monitoruje program a jeho činnosti, aby sledovala
provádění vykonávaných akcí.
2.
K měření účinků a dopadů
programu se mimo jiné využívá soubor klíčových ukazatelů výkonnosti
stanovených v čl. 5 odst. 2. Tyto účinky a dopady jsou poměřovány
s předem stanovenými základními hodnotami, které odrážejí situaci
před prováděním.
Článek 16
Hodnocení
1.
Komise zajišťuje průběžné i
závěrečné hodnocení programu, přičemž se soustředí na příslušné
otázky hodnocení a získá výsledky včas, aby mohly být začleněny
do rozhodovacího procesu. Tyto výsledky jsou využity v rozhodování o
potenciální obnově, úpravě či pozastavení následných
programů. Tato hodnocení provádí nezávislý externí hodnotitel.
2.
Nejpozději do poloviny roku 2018 vypracuje
Komise zprávu o průběžném hodnocení plnění cílů
činností programu, účinnosti využívání prostředků a
evropské přidané hodnotě programu. Tato zpráva se dále zabývá
zjednodušením, trvalou platností cílů a také přínosem programu k
prioritám Unie, totiž inteligentnímu, udržitelnému a všeobecnému růstu.
3.
Nejpozději do konce roku 2021 vypracuje
Komise zprávu o závěrečném hodnocení dlouhodobého dopadu a
udržitelnosti působení programu.
4.
Zúčastněné země poskytnou Komisi na
její žádost veškeré údaje a informace, které mohou přispět ke
zprávám o průběžném a závěrečném hodnocení Komise.
Kapitola VI
Závěrečná ustanovení
Článek 17
Zrušení
Rozhodnutí č. 1482/2007/ES a č. 624/2007/ES
se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Finanční závazky související s
činnostmi prováděnými podle uvedených rozhodnutí se však až do
dokončení těchto činností nadále řídí uvedenými rozhodnutími.
Článek 18
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu
a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne […].
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda/předsedkyně                                   předseda/předsedkyně
PŘÍLOHA
I.
Operační cíle programu
Operačními cíli programu pro
provádění a monitorování jednoho nebo více zvláštních cílů uvedených
v článku 5 jsou:
1.
stanovení opatření posilujících jednotný
výklad a provádění práva Unie v oblasti cel a daní;
2.
podpora a usnadnění společných operačních
činností v oblasti cel a daní;
3.
vytvoření a správa evropských informačních
systémů pro cla a daně;
4.
zlepšení dovedností a schopností celních a
daňových úředníků a externích odborníků v oblasti cel
a daní;
5.
podpora rozvoje elektronické správy pro celní a
daňové orgány a externí zúčastněné strany;
6.
stanovení opatření pro cla a daně
zahrnujících třetí země a externí odborníky;
7.
podpora zjišťování a sdílení
osvědčených postupů;
8.
zřízení skupin odborníků za účelem
společného provádění zvláštních operačních úkolů.
II. Evropské informační systémy a
složky Unie v nich obsažené
Podle čl. 6 odst. písm. d)
1.
Společné evropské informační systémy:
a)       společná
komunikační síť / společné systémové rozhraní (CCN/CSI), CCN
mail3, CSI bridge, http bridge, CCN LDAP a související nástroje, internetový
portál CCN, monitoring CCN;
b)      podpůrné
systémy, zejména nástroj pro konfiguraci aplikací pro CCN, nástroj pro
automatické řízení dodávek (TASMAN), nástroj pro vykazování činnosti
(ART2), systém elektronického řízení pro projekty on-line GŘ pro
daně a celní unii (TEMPO), nástroj pro řízení služeb (SMT), systém
správy uživatelů (UM), systém BPM, přehled dostupnosti a AvDB, portál
správy služeb informačních technologií, správa adresářů a
přístupu uživatelů;
c)       informační
a komunikační prostor programu pro cla a daně (PICS).
2.
Evropské informační systémy specifické pro oblast
cel:
a)      systémy celní správy pro pohyb zboží,
zejména (nový) informatizovaný tranzitní systém ((N)CTS), NCTS TIR pro Rusko,
systém kontroly vývozu (ECS) a systém kontroly dovozu (ICS). Tyto systémy jsou
založeny na těchto aplikacích/komponentech: systém výměny údajů
s třetími zeměmi (SPEED bridge), SPEED Edifact Converter Node
(SPEED-ECN), Standard SPEED Test Application (SSTA), Standard Transit Test
Application (STTA), Transit Test Application (TTA), Central Services/Reference
Data (CSRD centrální služby / referenční údaje), Central Services/Management
Information System (CS/MIS, centrální služby / systém správy informací);
b)      systém Společenství pro řízení
rizik (CRMS), včetně formuláře pro sdílení rizik (RIF) a
společných profilů funkčních oblastí CPCA;
c)      systém hospodářských subjektů
(EOS), který zahrnuje registraci a identifikaci hospodářských
subjektů (EORI), schválené hospodářské subjekty (AEO), Regular
Shipping Services (RSS, pravidelné námořní linky) a vzájemné uznání
funkčních domén partnerských zemí. Podpůrným komponentem tohoto
systému je Generic Web Service (generická internetová služba);
d)      tarifní systém (TARIC3), což je
referenční datový systém pro ostatní aplikace, jako je systém řízení
kvót (QUOTA2), systém řízení a sledování dohledu (SURV2), evropský systém
závazných informací o sazebním zařazení zboží (EBTI3), Evropský celní
seznam chemických látek (ECICS2). Kombinovaná nomenklatura (CN) a aplikace pro
pozastavení (Suspensions) spravují zákonné informace s přímým
napojením na tarifní systém;
e)      aplikace sloužící kontrolním
účelům, zejména systém správy vzorků (SMS)
a informační systém – režimy zušlechťování (ISZP);
f)       systém boje proti padělání a
pirátství (COPIS);
g)      systém šíření dat (DDS2) spravující
veškeré informace, které jsou dostupné pro veřejnost prostřednictvím
internetu;
h)      informační systém pro boj proti
podvodům (AFIS).
3.
Evropské informační systémy specifické pro
daňovou oblast:
a)      systémy související s DPH, zejména systém
výměny informací o DPH (VIES) a vrácení DPH, včetně první
aplikace VIES, nástroje pro sledování VIES, daňového statistického
systému, VIES na internetu, konfiguračního nástroje VIES na internetu,
zkušebních nástrojů systému VIES a vrácení DPH, číselných
algoritmů DPH, DPH – výměna elektronických formulářů, elektronické
služby poskytované k DPH (VoeS), zkušebního nástroje VoeS a zkušebního nástroje
pro elektronické formuláře DPH;
b)      systémy vymáhání pohledávek, zejména
elektronické formuláře pro vymáhání pohledávek, elektronické
formuláře pro jednotný doklad o vymahatelnosti pohledávky (UIPE) a pro
jednotný doklad pro doručení (UNF);
c)      systémy přímého zdanění,
zejména zdanění spořících systémů, zkušební nástroj zdanění
úspor, elektronické formuláře pro přímé zdanění, daňové
identifikační číslo DIČ na webu, výměny související s
článkem 8 směrnice 2011/16/ES a související zkušební nástroje;
d)      další systémy související s daněmi,
zejména databáze daní v Evropě (TEDB), CCN/Mail do zemí OECD;
e)      systémy spotřební daně, zejména
systém pro výměnu údajů o spotřební dani (SEED), systém pro
kontrolu přepravy zboží podléhajícího spotřební dani (EMCS),
elektronické formuláře MVS, zkušební aplikace (TA);
f)       další centrální systémy, zejména
komunikační a informační aplikace členských států (MSCIA),
samoobslužný testovací systém (SSTS), daňové statistické systémy, centrální
aplikace pro internetové formuláře, centrální služby / systém správy
informací pro spotřební daň (CS/MISE).
4.
Složky Unie, jež jsou součástí evropských
informačních systémů:
a)      IT infrastruktura, jako je hardware, software
a síťová připojení systémů, včetně související datové
infrastruktury;
b)      IT služby nezbytné pro podporu rozvoje,
údržby, vylepšování a provozu systémů;
c)      a veškeré další prvky, které Komise z
důvodů účinnosti, bezpečnosti a racionalizace uvádí
jako společné všem zúčastněným zemím.
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

              2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný
dopad na operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví akční
program pro oblast cel a daní v Evropské unii na období let 2014–2020 (FISCUS) a
zrušují rozhodnutí č. 1482/2007/ES a č. 624/2007/ES.

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[34]

1404
Celní politika
1405
Daňová politika

1.3.
Povaha návrhu/podnětu

¨ Návrh/podnět se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[35]
X Návrh/podnět se týká prodloužení stávající
akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Navrhovaný program FISCUS
přispěje k plnění strategie Evropa 2020 pro inteligentní
a udržitelný růst podporující začlenění[36] 1) posílením fungování
jednotného trhu, 2) poskytnutím podpory aktivit zvyšujících produktivitu
veřejného sektoru a 3) podněcováním technického pokroku a inovací ve
vnitrostátních a evropských orgánech celní a daňové správy.
Část týkající se
daní
Konkrétně program
podpoří stěžejní iniciativu Digitální agenda pro Evropu[37], stěžejní iniciativu Unie
inovací[38]
a stěžejní iniciativu Průmyslová politika pro věk globalizace[39]. Pomůže vnitrostátním
orgánům celní a daňové správy, aby se staly plnohodnotnými
elektronickými orgány daňové správy a rovným dílem přispívaly ke
snížení administrativní zátěže daňových poplatníků tím, že
zajistí inteligentnější provádění daňových právních
předpisů Unie.
Program rovněž
podpoří Akt o jednotném trhu[40],
zejména některé klíčové oblasti daňové politiky, na které tento
právní akt klade důraz, a oblasti týkající se zmírnění zátěže
daňových poplatníků. Budoucí politické iniciativy, které tento
program podpoří a jejichž provádění usnadní, jako je navrhovaná
směrnice o zdanění energie, nová strategie DPH a společný
konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob pro
společnosti, a iniciativy týkající se odstranění
přeshraničních daňových překážek pro občany,
přispějí, pokud budou přijaty, významným způsobem k
dosažení cílů Aktu o jednotném trhu.
Část týkající se
cel
Celní unie má zásadní význam
pro vnitřní trh. Vnitřní trh bez hranic vyžaduje, aby zboží
pocházející ze třetích zemí při vstupu a uvolnění do oběhu splňovalo
formální i jiné požadavky; poté se může volně pohybovat uvnitř
EU. Program Clo podporuje vytváření spravedlivých, konkurenčních
podmínek vnitřního trhu jednotným uplatňováním společných pravidel
a předpisů. Podporuje růst a inovace v rámci vnitřního
trhu, například prosazováním práv duševního vlastnictví (IPR) na hranicích
(viz rovněž evropský plán boje proti padělání a pirátství[41] a nová strategie pro
IPR na jednotném trhu, které nedávno Komise přijala). Z reakce na
nedávné veřejné konzultace[42]
o budoucnosti vnitřního trhu vyplývají vysoká očekávání
průmyslových svazů, pokud jde o další postup EU proti padělání a
pirátství. Program Clo hraje zásadní roli v účinném prosazování IPR,
jak potvrzuje statistika celních činností IPR[43]. Program dále podpoří
velké množství politických opatření v rámci celní unie. Například
ochrana finančních zájmů EU a členských států vybíráním
cel a různých poplatků a daní z obchodu a společné úsilí v
boji proti podvodům. V roce 2010 zhruba 12,3 % (15,7 mld. EUR)
rozpočtu EU tvořily tradiční vlastní zdroje[44]. Celní unie je významnou operační
složkou obchodní politiky EU, která provádí dvoustranné a vícestranné
obchodní dohody, vybírá clo a uplatňuje obchodní opatření (např.
pravidla původu), embarga a další omezení. Diskusní materiál Obchod,
růst a celosvětové záležitosti: Obchod, růst a celosvětové
záležitosti: Obchodní politika jako klíčový prvek strategie EU 2020[45], zveřejněný
v listopadu 2010, klade důraz na opatření pro mezinárodní celní
spolupráci v rámci dvoustranných dohod a ve Světové celní organizaci.
Zdůrazňuje, že účinné celní postupy snižují náklady
obchodníků na dodržování předpisů, usnadňují zákonný obchod
a pomáhají zvyšovat bezpečnost a zlepšovat ochranu práv duševního
vlastnictví.
Stále více nabývá na
významnosti role celní unie jakožto složky přispívající k vnitřní
bezpečnosti EU a její význam bude růst i nadále, jak odráží
akční plán Strategie vnitřní bezpečnosti[46] a akční plán
Stockholmského programu[47].
Celní opatření a spolupráce celních správ, policie a dalších
donucovacích orgánů dále přispívají k cílům v oblasti
světové bezpečnosti, jako je boj proti praní špinavých peněz,
mezinárodnímu organizovanému zločinu a terorismu.

1.4.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
Příslušné
aktivity ABB jsou celní politika (1404) a daňová politika (1405).
Specifické cíle programu jsou:
1)      podpora přípravy, jednotného
uplatňování a účinného provádění právních předpisů
Unie v oblasti cel a daní.
2)      přispění k účinnému
fungování orgánů celní a daňové správy zlepšením jejich
administrativní kapacity a snížením administrativní zátěže.
3)      předcházení podvodům a
daňovým únikům a zvyšování konkurenceschopnosti, bezpečnosti a
zabezpečení posilováním spolupráce s mezinárodními a dalšími
organizacemi, ostatními vládními orgány, třetími zeměmi,
hospodářskými subjekty a jejich organizacemi.
4)      posílit konkurenceschopnost evropských
podniků prostřednictvím usnadnění obchodu a snížení nákladů
na plnění požadavků.
5)      chránit finanční a ekonomické zájmy
Evropské unie a jejích členských států prostřednictvím boje
proti podvodům a daňovým únikům.
6)      pomoc celní správě při
ochraně evropských občanů a hospodářství z hlediska
bezpečnosti a zabezpečení a při ochraně a životního
prostředí.

1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Z
hlediska celní správy členské státy převodem svých pravomocí na EU ipso
facto souhlasily, že opatření v oblasti celní správy budou lépe
prováděna na úrovni EU, což znamená, že celní unie představuje
výlučnou pravomoc EU. Právní rámec EU sám o sobě však nezaručuje
řádné fungování celní unie. Ohraničující podpůrná opatření,
která jsou součástí programu Cla, jsou nezbytná, aby bylo
zajištěno provádění celních právních předpisů EU
souběžným a harmonizovaným způsobem tak, aby se přístup
k velkoobchodníkům, prevence podvodů a zákonné povinnosti
nelišily.
Většina
činností v oblasti celní správy má navíc přeshraniční charakter
a zahrnuje a ovlivňuje všech 27 členských států,
proto je nemohou účinně a efektivně provádět jednotlivé
členské státy samy. Je třeba, aby EU přijala opatření na
podporu evropského rozměru celní činnosti za účelem
zabránění narušení vnitřního trhu a podpory účinné ochrany
hranic EU.
Financování
celní unie je založeno na zásadě solidarity a rozdělení
odpovědnosti. Situace, kdy potřeba účinných opatření
převyšuje schopnost konkrétních členských států je zajistit,
poškozují celou unii. Zásah EU je zapotřebí pro zachování veřejného
blaha v EU v situacích, kdy nelze potřebu EU (např.
potřebu bezpečnosti) dostatečně uspokojit ze strany
konkrétních členských států. V takových případech opatření
EU znamená společné financování budování technických kapacit, aby
bylo možné pokrýt potřebu účinné kontroly i přes omezenou
schopnost zajistit dodávky ze strany některých států.
Cílem
navrhovaného programu je zlepšit spolupráci mezi orgány daňové správy
a poskytnout mechanismy a prostředky pro zlepšení této spolupráce i nezbytné
finanční prostředky k dosažení těchto cílů. Takový program
sice nezajistí, pokud bude prováděn Komisí, další harmonizaci
vnitrostátních daňových systémů, ale umožní snížení negativních
dopadů souvisejících s tím, že zde souběžně existuje 27
různých daňových systémů, např. podvody, narušení
konkurence, administrativní zátěž pro správní orgány i podniky, tzv.
„tax shopping“ (přiznávání k dani v zemi s nejnižší sazbou) atd.
Navrhované opatření tudíž poskytuje jasnou podporu vnitřního trhu,
jelikož umožní zlepšit fungování různých daňových systémů v
rámci vnitřního trhu.
Přestože
za řízení vnitrostátních daňových systémů odpovídají
členské státy samy, z problémů zjištěných při
posuzování dopadů tohoto návrhu je jasné, že je nezbytná větší
administrativní spolupráce mezi orgány daňové správy, ještě
větší než v současné době. Spolupráce v
celé EU umožní orgánům daňové správy rozvíjet synergie, zamezit
zdvojování činností a sdílet osvědčené postupy ve všech
oblastech souvisejících s daňovou správou, jako je business engineering,
IT, mezinárodní spolupráce atd. Již se prokázaly klady podpory spolupráce v
oblasti daňové správy v rámci stávajícího programu Fiscalis 2013 a tato
zkušenost bude velmi cenná při řešení problémů v budoucnosti, zejména
v oblasti zastaralé technologické architektury, potíží při spolupráci
na provozní úrovni s ohledem na konkrétní úkoly, nerovné finanční
prostředky pro podporu činností orgánů daňové správy a
obtíží při navazování strukturální spolupráce s hlavními
zúčastněnými stranami orgánů daňové správy.

1.4.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
Aktivity
programu budou sledovány, aby bylo zajištěno správné provádění
pravidel a postupů při realizaci programu a ověřeno,
jestli program plní své cíle. Bude zaveden rámec sledování, včetně: intervenční logiky, komplexního souboru ukazatelů, metod
měření, plánu shromažďování údajů, jasného a
strukturovaného postupu pro podávání zpráv a sledování a průběžné a
závěrečné hodnocení.
Výkonnost
programu bude měřena pomocí uceleného souboru ukazatelů
výkonnosti, dopadů, výsledků a výstupů vztažených k všeobecným,
specifickým a operačním cílům programu a plánu řízení Komise.
Podrobný seznam ukazatelů dopadů, výsledků a výstupů je k dispozici
v posouzeních dopadů příslušných programů. GŘ TAXUD
určilo úkoly pro některé operační cíle programu. Pro
některé další cíle to však aktuálně není možné. Úkoly těchto
operačních cílů GŘ TAXUD určí před spuštěním
programu 2020 a předloží programovému výboru ke schválení v rámci postupu
vytváření a schvalování ročního pracovního programu.
Obecný cíl bude měřen jako vývoj
názoru všech příslušných zúčastněných stran programu na to, jak
program přispívá k podpoře fungování celní unie a posilování
vnitřního trhu zlepšováním funkce daňových režimů, a jeho úkolem
bude, aby se názor zúčastněných stran na to, jak program k tomuto
cíli přispívá, neměnil nebo vyvíjel kladně.
Ukazatele,
které budou měřit specifické cíle, jsou uvedeny
v čl. 5 odst. 2 návrhu.

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v
krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Návrh
přispěje ke strategii Evropa 2020 a provádění různých
dalších právních předpisů Unie, jak je uvedeno v kapitole 1.4.1

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Je
výhodnější zavádět opatření na úrovni Unie než na úrovni 27
členských států, jak je podrobně popsáno v kapitole 3.2
důvodové zprávy.

1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v
minulosti

Z
ekonomického hlediska jsou opatření na úrovni EU efektivnější.
Páteří spolupráce celní a daňové správy je vysoce zabezpečená
vyhrazená komunikační síť, která je v provozu od spuštění
prvních programů spolupráce celní a daňové správy na začátku
devadesátých let. Propojuje vnitrostátní orgány celní a daňové správy se
zhruba 5000 připojovacími body. Tato společná IT síť
zajišťuje, že každému vnitrostátnímu správnímu orgánu postačí se
připojit k této společné infrastruktuře pouze jednou, aby si
mohl vyměňovat jakékoli informace. Pokud by taková infrastruktura
nebyla k dispozici, členské státy by se musely 26krát napojovat na
vnitrostátní systémy každého z ostatních členských států.
Dalšími
úhelnými kameny programu jsou aktivity, při nichž se setkávají
úředníci celních, respektive daňových správ, aby se podělili o
osvědčené postupy, vzájemně se od sebe učili, zanalyzovali
nějaký problém nebo například vypracovali pokyny. Kdyby se
členské státy musely od sebe vzájemně učit prostřednictvím
vývoje vlastních opatření mimo zaštiťující program, všechny by si
vytvořily vlastní soupravu nástrojů a způsobů práce.
Synergie mezi činnostmi by byly ztraceny a společné činnosti by
nebyly prováděny systematicky na úrovni 27 členských států. Je
mnohem účinnější, když Komise s podporou programu jedná jako zprostředkovatel
činností mezi zúčastněnými zeměmi.
Další
důležitá přidaná hodnota má nehmotný charakter. Program vytváří
vědomí společného zájmu, podporuje vzájemnou důvěru a
navozuje atmosféru spolupráce mezi členskými státy a mezi
členskými státy a Komisí v oblasti cel a daní.

1.5.4.
Provázanost a možná součinnost s dalšími
finančními nástroji

Jeden
z politických scénářů, jenž byl vypracován pro oblast celní správy,
předpokládá poskytnutí finanční podpory orgánům celní správy
členských států na nákup zařízení a vybudování technické
kapacity. Namísto vypracování schématu financování pro tento účel v rámci
programu FISCUS se členské státy mohou obrátit na jiné programy,
včetně regionálních strukturálních fondů, a požádat o podporu
pro tyto potřeby.
Průběžné
hodnocení programů GŘ HOME pro předcházení trestné činnosti
a boj proti ní (ISEC) a pro prevenci, připravenost a zvládání
následků teroristických útoků a další bezpečnostní rizika (CIPS)[48] uvádí, že model řízení v
rámci programu Customs – Fiscalis „nabízí nejslibnější vyhlídky na
zlepšení řízení ISEC/CIPS, jelikož umožňuje rychle
a flexibilně reagovat na provozní potřeby“.[49]
Páteří
transevropských IT systémů je síť CCN/CSI, kterou rovněž
využívá Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) pro výměnu
(a archivaci) informací o nesrovnalostech a podvodech. Pro tento účel
obě GŘ těží z úspor z rozsahu.

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

X Časově omezený návrh/podnět
¨      Návrh/podnět s platností 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020
¨      Finanční dopad v letech 2014 až 2023 (v letech 2021 až 2023
pouze pro položky plateb)
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od roku RRRR
do roku RRRR,
–
poté plné fungování.

1.7.
Předpokládaný způsob řízení[50]

X Přímé centralizované řízení Komisí

¨ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
¨         výkonným agenturám
¨         subjektům řízeným Společenstvími[51]
¨         vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby
¨         osobám pověřeným prováděním zvláštních
opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v
příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního
nařízení
¨ Sdílené řízení s
členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky
/

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Upřesněte
četnost a podmínky.
Aktivity programu budou sledovány, aby bylo
zajištěno správné provádění pravidel a postupů při
realizaci programu (audit). Návrhy na společné aktivity jsou
pravidelně sledovány prostřednictvím online databáze, tzv. nástroje
pro podávání zpráv o činnostech (ART), která obsahuje návrhy a jejich
příslušné aktivity. Stejný nástroj umožňuje příjemcům grantů
udělených v rámci programu, jmenovitě orgánům celní/daňové
správy členských států, online vykazovat výdaje financované z grantu
v rámci účasti na společných aktivitách. Každoročně musejí
členské státy Komisi zaslat finanční zprávu za použití nástroje pro
podávání zpráv o činnostech.
Pro
činnosti spojené s vytvářením IT a školicích kapacit, které jsou
financované na základě výběrových řízení, platí standardní
pravidla pro podávání zpráv a sledování.
Program
bude hodnocen dvakrát. Výsledky průběžného hodnocení budou k
dispozici do poloviny roku 2018 a výsledky závěrečného hodnocení
programu budou k dispozici na konci roku 2021. Členské státy jakožto
hlavní příjemci programu provedou důležitou část
shromažďování údajů buď poskytnutím informací na úrovni
jednotlivých nástrojů (zejména prostřednictvím ART), nebo o širším
dopadu programu (buď účastí na zjišťování názoru, nebo
prostřednictvím vypracování zpráv).
Hodnocení
stávajících programů se doposud zaměřovala převážně na
zúčastněné strany programu, jmenovitě orgány celní/daňové
správy a jejich odborníky, kteří představují cílovou skupinu
programu. Vzhledem k tomu, jak důležité jsou konzultace s externími
zúčastněnými stranami (tj. hospodářské subjekty) ohledně
toho, jaký dopad na ně program má a do jaké míry těží například
z lepší spolupráce mezi orgány celní/daňové správy, bude tento rozměr
nepřímých dopadů zahrnut do hodnocení programů v budoucnosti.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

Potenciální
rizika při provádění programu se týkají:
–
Provádění grantové dohody podepsané konsorciem
členských států a kandidátských zemí. Úroveň rizika je
považována za nízkou, jelikož příjemci grantů jsou orgány
veřejné správy zúčastněných zemí
Realizace
veřejných zakázek zadaných pod záštitou programu. Příklady rizik:
–
Členské státy vykážou výdaje na aktivitu,
která není v rámci programu schválena
–
Členské státy vykážou stejné výdaje dvakrát
–
Nedodržování pravidel pro veřejné zakázky
–
Platba faktury na neexistující předmět
plnění

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

Hlavní prvky uplatňované kontrolní
strategie:
Pro veřejné zakázky:
Uplatní se kontrolní postupy pro veřejné zakázky definované ve
finančním nařízení. K zadání
veřejné zakázky dochází po ověření, které zavedeným postupem
provedou útvary Komise, přičemž se zohledňují smluvní závazky a
řádné finanční i obecné řízení. Opatření proti
podvodům (kontroly, zprávy atd.) budou obsažena ve všech smlouvách
uzavřených mezi Komisí a příjemci. Základem každé konkrétní smlouvy
jsou podrobné zadávací podmínky. Schvalovací proces se řídí metodikou
TAXUD TEMPO: provádí se přezkum, případně úpravy
předmětu plnění a nakonec se smlouva výslovně schválí (nebo
zamítne). Nelze vyplatit žádnou fakturu bez „dopisu o schválení“.
Technické ověřování pro veřejné zakázky
GŘ
TAXUD provádí kontroly předmětů plnění a dozor operací a
služeb prováděných dodavateli. Také pravidelně provádí audity jakosti
a bezpečnostní audity dodavatelů. Audity jakosti ověřují,
jestli procesy dodavatelů splňují pravidla a postupy, které jsou
definovány v plánech jakosti. Bezpečnostní audity se zaměřují na
konkrétní procesy, postupy a nastavení.
Pro granty
Grantová
dohoda podepsaná příjemci programu (orgány celní správy v členských
státech a kandidátských zemích) stanoví podmínky pro financování aktivit v
rámci grantu, včetně kapitoly o kontrolních metodách. Všechny
zúčastněné správní orgány se zavázaly, že budou dodržovat
finanční a správní pravidla Komise týkající se výdajů.
Aktivity,
u nichž mohou příjemci grantu financovat účast z grantů, jsou
uvedené v online databázi (ART – Activity Reporting Tool). Členské státy
podávají zprávy o svých výdajích do stejné databáze, která má řadu
zabudovaných kontrol pro snížení chyb. Například členské státy mohou
vykazovat pouze výdaje na aktivity, k jakým byly vyzvány, a mohou tak
učinit pouze jednou. Kromě kontrol, které jsou zabudovány v systému
podávání zpráv, provádí GŘ TAXUD také namátkové papírové kontroly a
kontroly na místě. Tato kontrolní strategie umožňuje udržet
administrativní zátěž příjemců grantů na co nejnižší úrovni
a úměrně k rozděleným prostředkům z rozpočtu
a předpokládaným rizikům.
Kromě
výše uvedených kontrol provádí GŘ TAXUD také tradiční finanční
kontroly:
Předběžné ověřování závazků:
Veškeré
závazky GŘ TAXUD ověřuje vedoucí útvaru lidských zdrojů a
financí. Předběžně je tedy ověřováno 100 %
přidělených částek. Tento postup poskytuje vysokou úroveň
jistoty, co se týče zákonnosti a řádnosti transakcí.
Předběžné ověřování plateb:
Každý
týden je náhodně vybrána minimálně jedna platba (ze všech kategorií
výdajů), kterou předběžně prověří vedoucí útvaru
lidských zdrojů a financí. Není stanoven žádný cíl, co se týče
pokrytí, jelikož účelem tohoto ověřování je „náhodná“ kontrola
plateb za účelem zjištění, jestli všechny platby byly připraveny
v souladu s požadavky. Zbývající platby jsou denně zpracovávány v souladu
s platnými pravidly.
Prohlášení AOSD:
Všechny
dále pověřené schvalující osoby (AOSD) podepisují prohlášení, které
se přikládá k výroční zprávě o činnosti za příslušný
rok. Tato prohlášení se týkají operací prováděných v rámci programu. AOSD
prohlašují, že operace související s plněním rozpočtu byly provedeny
v souladu se zásadami řádného finančního řízení, že zavedené
systémy řízení a kontroly poskytují uspokojivou záruku ohledně
zákonnosti a řádnosti transakcí a že rizika související s těmito operacemi
byla řádně identifikována, nahlášena a že byla realizována
zmírňující opatření.
Zavedené
kontroly poskytují GŘ TAXUD dostatečnou záruku kvality a
řádnosti výdajů a snižují riziko nedodržování
předpisů. Hloubka posouzení dosahuje úrovně tři[52] v případě
společných akcí a úrovně čtyři[53] v případě
veřejných zakázek. Výše uvedená opatření kontrolní strategie snižují
potenciální rizika prakticky na nulu a vztahují se na všechny příjemce.
Jakákoli další opatření pro snížení rizik by znamenala neúměrně
vysoké náklady, a proto se neplánují. GŘ TAXUD se domnívá, že mezi tímto a
stávajícím programem nejsou z hlediska kontroly žádné odchylky a použije
stejnou kontrolní strategii na program 2020. Náklady související s
prováděním výše uvedené strategie jsou omezeny na 2,60 % rozpočtu a
očekává se, že toto procento zůstane stejné.
Kontrolní strategie programu je považována za účinnou s ohledem na
snížení rizika neshody s předpisy prakticky na nulu a úměrnou v
souvislosti s riziky, která s sebou program nese.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí

Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Kromě
uplatnění všech zákonných kontrolních mechanismů GŘ navrhne
strategii pro boj proti podvodům, která je v souladu s novou strategií
Komise proti podvodům (CAFS), která byla přijata dne 4. června
2011, aby se mimo jiné zajistilo, že jeho vnitřní kontroly
zaměřené proti podvodům jsou plně v souladu s CAFS a
přístup k řízení rizika podvodů je zaměřen na
zjišťování rizikových oblastí podvodů a adekvátních reakcí.
V případě potřeby budou vytvořeny síťové skupiny
a odpovídající IT nástroje zaměřené na analýzu případů
podvodu souvisejících s programem FISCUS.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové linie

·      Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [Popis………………………...……….] || RP/NRP ([54]) || zemí ESVO[55] || kandidátských zemí[56] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [Okruh………………………...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1 || 14.04.03 – FISCUS (oblast cel)   || RP || NE || ANO || NE || NE
 1 || 14.04.04 – FFISCUS (oblast daní) || RP || NE || ANO || NE || NE
 1 || 14.01.04.05 FISCUS – Výdaje na správu a řízení || Nerozl. || NE || NE || NE || NE

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje[57]
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

Náklady související s případným zavedením
nového evropského systému informačních technologií, pokud to bude
zapotřebí, při provádění návrhu o dani z finančních
transakcí (FTT) nejsou v rozpočtu programu FISCUS zahrnuty vzhledem k rané
fázi procesu návrhu FTT.
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || 1 || Inteligentní růst podporující začlenění
 GŘ: TAXUD ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021–2023 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||
 14 04 03 || Závazky || (1) || 71,300 || 73,400 || 75,500 || 77,600 || 79,800 || 82,100 || 84,300 ||   || 544,000
 Platby || (2) || 14,260 || 46,765 || 62,390 || 67,740 || 69,650 || 71,625 || 73,645 || 137,925 || 544,000
 14 04 04 || Závazky || (1a) || 33,100 || 33,100 || 33,100 || 33,200 || 33,200 || 33,200 || 33,300 ||   || 232,200
 Platby || (2a) || 9,268 || 24,163 || 27,473 || 29,818 || 29,863 || 29,873 || 29,908 || 51,834 || 232,200
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[58] ||   ||
 14 01 04 05 ||   || (3) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||   || 1,400
 CELKEM prostředky pro GŘ TAXUD || Závazky || =1+1(a)+3 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 ||   || 777,600
 Platby || =2+2(a)+3 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 104,400 || 106,500 || 108,600 || 110,800 || 113,000 || 115,300 || 117,600 ||   || 776,200
 Platby || (5) || 23,528 || 70,928 || 89,863 || 97,558 || 99,513 || 101,498 || 103,553 || 189,759 || 776,200
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 4.706 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 ||   || 777,600
 Platby || =5+ 6 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní náklady“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 GŘ: TAXUD ||
  Lidské zdroje || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483
  Ostatní správní výdaje || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270
 CELKEM GŘ TAXUD ||   || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021–2023 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 120,279 || 122,379 || 124,479 || 126,679 || 128,879 || 131,179 || 133,479 ||   || 887,353
 Platby || 39,407 || 86,807 || 105,742 || 113,437 || 115,392 || 117,377 || 119,432 || 189,759 || 887,353
Odhadovaný
dopad na operační prostředky
–
X  Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 ||  2018 || 2019 || 2020 || Celkem
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[59] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupůs || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Nákladyt || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 Obecný cíl: Posílit vnitřní trh zlepšením celní unie a daňových režimů na základě spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi, jejich orgány celní a daňové správy, jejich úředníky a externími odborníky
 Oblast cel ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vytvoření kapacity IT || Počet smluv IT ||   || cca 30 || 57,000 ||   || 59,100 ||   || 61,200 ||   || 63,300 ||   || 65,500 ||   || 67,800 ||   || 70,000 ||   || 443,900
 Společné akce || Počet uspořádaných akcí ||   || cca 450 || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 80,500
 Budování lidských kapcit || Počet vzdělávacích akcí ||   || bude doplněno || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 19,600
 Mezisoučet za oblast cel ||   || 71,300 ||   || 73,400 ||   || 75,500 ||   || 77,600 ||   || 79,800 ||   || 82,100 ||   || 84,300 ||   || 544,000
 Oblast daní ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vytvoření kapacity IT || Počet smluv IT ||   || cca 20 || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 163,100
 Společné akce || Počet uspořádaných akcí ||   || cca 260 || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 59,500
 Budování lidských kapacit || Počet vzdělávacích akcí ||   || bude doplněno || 1,300 ||   || 1,300 ||   || 1,300 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,500 ||   || 9,600
 Mezisoučet pro oblast daní ||   || 33,100 ||   || 33,100 ||   || 33,100 ||   || 33,200 ||   || 33,200 ||   || 33,200 ||   || 33,300 ||   || 232,200
 NÁKLADY CELKEM ||   ||   ||   || 104,400 ||   || 106,500 ||   || 108,600 ||   || 110,800 ||   || 113,000 ||   || 115,300 ||   || 117,600 ||   || 776.200

3.2.2.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.2.1.
Shrnutí

–
X  Návrh/podnět vyžaduje využití správních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483
 Ostatní správní výdaje || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
 Mimo OKRUH 5[60] víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Jiné výdaje správní povahy || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 CELKEM || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753

3.2.2.2.
 Odhadované potřeby v oblasti lidských
zdrojů

–
X  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
zdrojů, jak je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 14 01 01 01 (v ústředí a v zastoupení Komise) || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97
 14 01 01 02 (při delegacích) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 14 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[61]
 14 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z „celkového rámce“) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26
 14 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 14 01 04 05 [62] || – v ústředí[63] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 – při delegacích || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 14 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO, v přímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 CELKEM || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123
14 je oblast politiky nebo dotčená
hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného
přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci
ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Aktivity řízení programu, v úzkém slova smyslu[64], a aktivity provádění programu, jako jsou studie, rozvoj, údržba a provoz evropských IT systémů
 Externí zaměstnanci || Asistence pro činnosti provádění programu, jako jsou studie, rozvoj, údržba a provoz evropských IT systémů

3.2.3.
Soulad se stávajícím víceletým finančním
rámcem

–
X  Návrh/podnět je v souladu se stávajícím
víceletým finančním rámcem.

3.2.4.
Příspěvky třetích stran

–
Návrh/podnět nepočítá se
spolufinancováním od třetích stran.
Odhadovaný dopad na příjmy
–
X  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad
na příjmy.
[1]               KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne 29.
června 2011, Rozpočet – Evropa 2020.
[2]               KOM(2010) 2020 v konečném znění ze dne 3.
března 2010: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující
začlenění.
[3]               V roce 2010 bylo zhruba 12,3 % (15,7 miliard
EUR) rozpočtu EU získáno z tradičních vlastních zdrojů.
Generální ředitelství pro rozpočet, Thematic Report on the customs
control strategy in the Member States — Control of traditional own resources
(Tematická zpráva o strategii celních kontrol v členských státech –
Kontrola tradičních vlastních zdrojů), s. 3).
[4]               Průběžné
hodnocení programu Fiscalis 2013: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf
Průběžné hodnocení programu Clo 2013: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf.
[5]               DELOITTE,
Budoucí obchodní struktura pro celní unii a model spolupráce v oblasti
zdanění v Evropě (The future business architecture for the
Customs Union and Cooperative Model in the Taxation Area in Europe).
[6]               Zápis
z 9. schůzky výboru Fiscalis ze dne 3. května 2011.
Zápis z 9. schůzky výboru Clo ze dne 11. dubna 2011.
[7]               Dříve nazývané transevropské systémy
informačních technologií.
[8]               Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[9]               The Evaluation Partnership, průběžné hodnocení
programu Clo 2013, strany 72 až 80. RAMBOLL, průběžné hodnocení
programu Fiscalis 2013, odstavce 268–305.
[10]             KOM(2010) 245 v konečném znění/2, Digitální
agenda pro Evropu.
[11]             KOM(2010) 546 ze dne 6. října 2010, Stěžejní
iniciativa strategie Evropa 2020 Unie inovací.
[12]             KOM(2010) 682 ze dne 23. listopadu 2010, Agenda pro nové
dovednosti a pracovní místa.
[13]             KOM(2010) 614, Stěžejní iniciativa strategie
Evropa 2020 Integrovaná průmyslová politika.
[14]             KOM(2011) 0206 v konečném znění.
[15]             KOM(2011) 287, Jednotný trh práv duševního vlastnictví –
Podpora kreativity a inovací za účelem zajištění hospodářského
růstu, vysoce kvalitních pracovních míst a prvotřídních výrobků
a služeb v Evropě.
[16]             KOM(2010)612. Obchod, růst a celosvětové
záležitosti: Obchodní politika jako klíčový prvek strategie EU 2020.
[17]             KOM(2010) 673 v konečném znění, Brusel,
22.11.2010, Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Strategie
vnitřní bezpečnosti Evropské unie: pět kroků směrem k
bezpečnější Evropě.
[18]             KOM(2010) 171 v konečném znění, Brusel,
20.4.2010, Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě, Evropskému
hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Poskytování
prostoru svobody, bezpečnosti a práva evropským občanům
Akční plán provádění Stockholmského programu.
[19]             Úř. věst. C , , s. .
[20]             COM(2011) 500 v konečném znění, část I.
[21]             KOM(2010) 2020.
[22]             Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.
[23]             Úř. věst. L 316, 31.10.1992, s. 21.
[24]             Úř. věst. L 176, 5.7.2011, s. 24.
[25]             Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51.
[26]             Úř. věst. L 84, 31.3.2010, s. 1.
[27]             KOM(2004) 373.
[28]             Bude doplněno.
[29]             KOM(2010) 700.
[30]             Úř.věst. L 55, 28.2.2011. s.13.
[31]             Úř. věst. L 330, 15.12.2007, s. 1.
[32]             Úř. věst. L 154, 14.6.2007, s. 25.
[33]             Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
[34]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností .
[35]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
finančního nařízení.
[36]             KOM(2010) 2020 v konečném znění, 3.
března 2010: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující
začlenění.
[37]             KOM(2010) 245 v konečném znění/2, Digitální
agenda pro Evropu.
[38]             KOM(2010) 546, 6. října 2010, Stěžejní
iniciativa strategie Evropa 2020: Unie inovací.
[39]             KOM(2010) 614, Stěžejní iniciativa strategie
Evropa 2020: Integrovaná průmyslová politika.
[40]             KOM(2011) 0206 v konečném znění.
[41]             Přijatý Radou v roce 2008 (Úř. věst. C 253,
4.10.2008, s. 1).
[42]             SEK(2011) 467 v konečném znění, 13.4.2011. Overview
of responses to the public consultation on the Communication „Towards a Single
Market Act“ (Přehled reakcí na veřejné konzultace ke sdělení na
téma „Na cestě k Aktu o jednotném trhu“).
[43]             http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/
statistics/statistics_2010.pdf.
[44]             Generální ředitelství pro rozpočet, Thematic
Report on the customs control strategy in the Member States — Control of
traditional own resources (Tematická zpráva o strategii celních kontrol v
členských státech – Kontrola tradičních vlastních zdrojů), s. 3).
[45]             KOM(2010) 612, Obchod, růst a celosvětové
záležitosti, strana 12.
[46]             KOM(2010) 673 v konečném znění, Brusel,
22.11.2010, Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Strategie
vnitřní bezpečnosti Evropské unie: pět kroků směrem k
bezpečnější Evropě.
[47]             KOM(2010) 171 v konečném znění, Brusel,
20.4.2010, Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Poskytování
prostoru svobody, bezpečnosti a práva evropským občanům –
Akční plán provádění Stockholmského programu.
[48]             KOM(2005) 124, 6. dubna 2005, rozpočet ve výši
745 mil. EUR ve finančním rámci 2007–2013.
[49]             Economisti Associati, Evaluation of „Prevention and Fight
against Crime“ and „Prevention, preparedness and consequence management of
terrorism and other security related risks“ Programs (Hodnocení programů
„Předcházení trestné činnosti a boj proti ní“ a „Prevence,
připravenost a zvládání následků teroristických útoků a jiných
rizik spojených s bezpečností“, 2. prosince 2010, s. 89.
[50]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[51]             Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
[52]             Hloubka kontrol – úroveň tři: kontrola s ohledem
na plně nezávislé podpůrné informace.
[53]             Hloubka kontrol – úroveň čtyři: kontrola s
přihlédnutím k přístupu k základní dokumentaci a včetně
přístupu k základní dokumentaci, která je k dispozici ve stádiu
zpracovávání dotazu.
[54]             RP = rozlišené položky / NRP = nerozlišené položky.
[55]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[56]             Kandidátské země a případně potenciální
kandidátské země západního Balkánu.
[57]             Výdaje jsou vyjádřeny podle platných cen.
[58]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[59]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných studentských výměn, počet
vybudovaných kilometrů silnic atd.).
[60]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[61]             SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP= zaměstnanec
agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.
[62]             Dílčí
strop na externí pracovníky z operačních
prostředků (bývalé linie „BA“).
[63]             V podstatě na strukturální fondy, Evropský
zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský
fond.
[64]             Počet pozic zahrnutých do řízení programu v
úzkém slova smyslu je omezen na 18.