				|

		52011PC0827

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích  Evropské unie /* KOM/2011/0827 v konečném znění - 2011/0391 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.
SOUVISLOSTI NÁVRHU
1.1.
Souvislosti

1.
Na letištích, kde poptávka leteckých společností po
letištních časech pro vzlet a přistání překračuje kapacitu letiště, se
používají mechanismy přidělování letištních časů, které stanovují soubor
pravidel pro tento účel. Pro leteckou společnost získání letištního času na
letišti znamená, že může využívat veškerou infrastrukturu nutnou k realizaci
letu v daném okamžiku (vzletové a přistávací dráhy, pojezdové dráhy, parkovací
místa a v případě letů pro přepravu cestujících terminály). Na některých
letištích může být nezbytné přidělování letištních časů v určitých denních
hodinách nebo během určitých období s velkým provozem. Cílem je zajistit, aby
byl přístup na přetížená letiště organizován podle spravedlivých,
nediskriminačních a transparentních pravidel přidělování letištních časů pro
vzlet a přistání, a umožnit tak optimální využití kapacity letišť a
spravedlivou hospodářskou soutěž.
2.
V roce 1993 přijalo Evropské společenství nařízení
Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro
přidělování letištních časů na letištích Společenství (dále jen „nařízení o
letištních časech“) a v roce 2004 bylo několik jeho významných bodů pozměněno.
Přestože je civilní letectví z podstaty globální činností, podléhá rovněž
regulaci na místní úrovni; je proto důležité si uvědomit, že přidělování
letištních časů funguje v různých světových regionech různě. V Evropě vychází
nařízení o letištních časech z globálních pokynů vypracovaných Mezinárodním
sdružením leteckých dopravců (IATA).
3.
Aktuální režim přidělování letištních časů se
vyznačuje těmito hlavními charakteristikami: Členský stát je povinen určit
letiště jako koordinované letiště, pokud podrobná analýza kapacity prokázala,
že je kapacita posuzovaného letiště jasně nedostatečná[1]. Za druhé, členský stát určí pro letiště
koordinátora. Koordinátor je pověřen přidělováním letištních časů a musí jednat
nezávisle, neutrálně, nediskriminačně a transparentně.
4.
Letištní časy se přidělují na letní nebo zimní
období letového řádu. Pokud dopravce využil sérii letištních časů[2] během alespoň 80 % období letového řádu, má
právo na stejnou sérii letištních časů v průběhu následujícího období letového
řádu („historické letištní časy“, „historická práva“ nebo „pravidlo 80/20“).
Pokud není této hodnoty dosaženo, vloží se letištní časy do fondu letištních
časů k dalšímu přidělení. 50 % letištních časů je nejprve přiděleno nově
vstupujícím dopravcům[3].
5.
Ve státech, v nichž se uplatňuje nařízení o
letištních časech (Evropský hospodářský prostor a Švýcarsko), v současnosti
existuje 89 zcela koordinovaných letišť. Z nich je 62 koordinováno po celý rok
a 27 sezónně. Na některých těchto letištích – například Londýn-Heathrow a
Paříž-Orly – poptávka podstatně překračuje kapacitu v každý okamžik roku,
na jiných je kapacita omezena v některých obdobích špičky. Osmnáct členských
států má nejméně jedno koordinované letiště, a musí tedy určovat koordinátora.

1.2.
Odůvodnění a cíle návrhu

6.
Díky uplatňování nařízení o letištních časech se
podstatně zlepšilo přidělování letištních časů na přetížených evropských
letištích, pokud jde o neutralitu a transparentnost procesu; nařízení tak
významně přispělo k vytvoření vnitřního trhu v oblasti letectví. Nařízení
o letištních časech bylo zavedeno v době, kdy evropskému trhu letecké dopravy
dosud dominoval malý počet tradičních národních společností. V současnosti je
však konkurence mnohem větší. Od roku 1992 se počet tratí v rámci EU více než
zdvojnásobil a objem dálkových letů z evropských letišť se zvýšil o 150 %. V
roce 1992 bylo pouze 93 tratí v Evropě obsluhováno více než dvěma leteckými
společnostmi. V roce 2010 bylo takových tratí 479. Je otázkou, zda by takového
pokroku bylo možno dosáhnout bez systému zaručujícího, že jsou letištní časy na
přetížených letištích přidělovány bez jakéhokoli neoprávněného vlivu veřejných
orgánů, národních společností a letišť.
7.
Jak upozornily organizace Eurocontrol a ACI Europe[4], jedním z významných problémů, jimž Evropa
čelí, je provozní přetížení letišť. Podle dlouhodobých prognóz organizace
Eurocontrol zveřejněných v prosinci 2010[5]
nebude v roce 2030 uspokojeno nejméně 10 % poptávky letecké dopravy z důvodu
nedostatečné kapacity, a to ani pokud se vezmou v úvahu zdokonalení
infrastruktury plánovaná k dnešnímu dni. Posouzení dopadů připojené k
tomuto návrhu navíc ukazuje, že na nejpřetíženějších letištích v Unii se
aktuální situace pravděpodobně nezlepší, ani pokud se zohlední plány na
posílení kapacit[6].
8.
Vzhledem k nedostatečné kapacitě nejvýznamnějších
letišť a jejím důsledkům pro mobilitu evropských občanů se zdá nezbytností
stavba nových vzletových a přistávacích drah a letištní infrastruktury. Dopad
infrastruktury na životní prostředí a územní plánování však představuje stále
větší problém. Současná hospodářská krize navíc potvrzuje význam dlouhodobé
životaschopnosti rozpočtů. Pro odstranění provozního přetížení je třeba najít
efektivnější a ekonomičtější řešení, než je rozšiřování fyzické infrastruktury.
9.
Je zřejmé, že mechanismus přidělování letištních
časů nebude moci uvolnit dodatečné kapacity. Přidělování letištních časů kromě
toho nemůže vyřešit četné obtíže způsobené nedostatečnou kapacitou: jak
například zajistit odpovídající letecké tratě do evropských regionů z letišť s
omezenou kapacitou nebo zlepšit spojení z přetížených uzlových letišť do
všech světových regionů? Další rozvoj režimů přidělování letištních časů nikdy
neposkytne odpověď na tyto významné potřeby. Tyto režimy nicméně mohou
představovat účinný nástroj řízení omezené kapacity.
10.
Je proto třeba nařízení o letištních časech
revidovat, aby se určilo, do jaké míry je možné jej vylepšit s cílem uvést
kapacitu do souladu s poptávkou ve všech sektorech letecké dopravy (dálkové
lety, regionální tratě, nákladní přeprava atd.). Bílá kniha o dopravě z března
2011 uznává důležitost přidělování letištních časů za účelem vytvoření
integrovaného a efektivního trhu v rámci perspektivy jednotného evropského
dopravního prostoru; tento dokument je součástí stěžejní iniciativy „Evropa
účinněji využívající zdroje“ v rámci strategie Evropa 2020. Komise od té doby
pečlivě zvažovala zavedení tržních mechanismů pro správu využívání letištních
časů: tím, že se tržním subjektům (leteckým společnostem) poskytnou pobídky a
výhody způsobilé příznivě ovlivnit jejich chování, může být dostupná omezená
kapacita k dispozici těm, kdo jsou schopni ji nejekonomičtěji využít. Bylo by
tak umožněno racionálnější využití dostupné omezené kapacity, aniž by se
stávající fyzická kapacita rozšiřovala.
11.
Takový trh s letištními časy (v podobě sekundárního
trhu) již nějakou dobu funguje ve Spojeném království, jak Komise konstatovala
ve sdělení z roku 2008[7].
Volné letištní časy na letišti Heathrow tak byly poskytnuty za vysokou cenu: v
březnu 2008 byla v širokém povědomí informace, že společnost Continental
Airlines za čtyři páry letištních časů na Heathrow zaplatila 209 milionů USD
(143 milionů EUR při tehdejším směnném kurzu).
12.
V posledních letech se potřebě posílit výkonnost
systému letecké dopravy na evropské úrovni dostávalo větší pozornosti. Změny,
jimiž od roku 2009 v rámci iniciativy jednotného evropského nebe prošlo
uspořádání letového provozu v Evropě, ukazují, že tento systém je v některých
ohledech na evropské nebo regionální úrovni lépe uspořádán. K tomuto tvrzení
opravňuje vytvoření funkčních bloků vzdušného prostoru a posílení centrálních
funkcí, jako je uspořádání sítě. Vzhledem k povaze sítě, která zahrnuje
současně tratě z bodu do bodu a hvězdicovou síť tratí (z centrálního
letiště), se není možné vyhnout tomu, aby problémy v jedné části sítě
(například uzavření významného uzlu) měly dopad na další části sítě. Tato
skutečnost je ještě závažnější, pokud zásadní součásti sítě fungují na maximu
své kapacity nebo jej téměř dosahují, což například zmenšuje rezervu pro
přijímání odkloněných letů. Od uvedené doby znamená zlepšení výkonnosti
evropského systému rovněž zlepšení jeho odolnosti vůči krizi.

1.3.
Cíle návrhu

13.
Obecným cílem je zajistit optimální přidělování a
využití letištních časů na přetížených letištích. Konkrétní cíle jsou
následující:
(1)
posílení mechanismů přidělování a využívání
letištních časů a zajištění jejich účinného uplatňování a
(2)
podpora spravedlivé hospodářské soutěže a stimulace
konkurenceschopnosti mezi provozovateli.

1.4.
Platné předpisy v oblasti návrhu

14.
Návrh se týká změny nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze
dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na
letištích Společenství. Přidělování letištních časů přímo neupravuje žádný jiný
předpis.

1.5.
Soulad s ostatními politikami a cíli
Evropské unie

15.
Tato iniciativa je jedním z opatření nutných k
realizaci jednotného evropského dopravního prostoru popsaného v bílé knize
Komise s názvem „Plán jednotného evropského dopravního prostoru – vytvoření
konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje“ [KOM(2011) 144].
Je rovněž součástí souboru
opatření „letištního balíčku“, jenž byl v pracovním programu Komise na rok 2011
[KOM(2010) 623] označen za strategickou iniciativu s cílem využít
potenciál růstu jednotného trhu.

2.
VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
2.1.
Konzultace zúčastněných stran

16.
Po první konzultaci zúčastněných stran v roce 2007
a po přijetí sdělení z roku 2007 (KOM(2007) 704) a z roku 2008 (KOM(2008) 227)
Komise v září 2010 zahájila rozsáhlou veřejnou konzultaci online s cílem zhodnotit
současné fungování nařízení a podnítit připomínky zúčastněných stran k
podrobnému seznamu opatření, jež by mohla být zavedena v rámci jeho revize.
Druhé slyšení zúčastněných stran se konalo 29. listopadu 2010 za účasti 16
členských států a zástupců různých dotčených subjektů.
17.
Souhrn odpovědí z konzultace je zveřejněn na
internetové stránce Komise[8].
Dopravci jsou obecně spokojeni s fungováním nařízení o letištních časech v jeho
současné podobě; většina respondentů z této skupiny tudíž nepodporuje žádnou
změnu. Skutečnost, že režim přidělování letištních časů reguluje reálný přístup
na některá z nejpoptávanějších letišť na světě, vysvětluje citlivost této
otázky, zejména pro letecké společnosti. Řada leteckých společností tvrdí, že
hlavním problémem je nedostatečná letištní kapacita, kterou by změna nařízení o
letištních časech nijak nevyřešila.
18.
Letiště a sdružení letišť více vnímají nutnost
změny, a jsou proto ochotnější uznat užitečnost řešení navrhovaných v rámci
konzultace. Platí to i o koordinátorech letištních časů, i když v menší míře.
Rozdíly mezi názory členských států a ostatních respondentů jsou početnější,
nicméně tyto zúčastněné strany změnu nařízení o letištních časech obecně
podporují.

2.2.
Sběr a využití výsledků odborných konzultací

19.
Průběžný dohled nad fungováním nařízení ze strany
Komise byl doplněn několika externími studiemi, jejichž výsledky jsou k
dispozici na jejích internetových stránkách[9]:
Komise se zejména v roce 2010 rozhodla provést hloubkovou analýzu situace během
období 2006–2010[10].
Podle závěrů této studie brání v současnosti efektivnímu využití letištních
kapacit v Evropě několik problémů.

2.3.
Posouzení dopadů

20.
Posouzení dopadů poskytuje souhrnný pohled na různé
plánované možnosti. Obsah tří souborů opatření lze shrnout následovně.
21.
První soubor obsahuje opatření, jejichž účelem je
zlepšení efektivity přidělování a využití letištních časů, aniž by se měnily
administrativní aspekty systému. Současný režim by byl v několika bodech
zdokonalen, nebyl by však zaveden žádný tržní mechanismus. Vzhledem k omezenému
dopadu tohoto souboru jsou odhadované přínosy poměrně nízké: průměrné roční
zvýšení počtu přepravených cestujících o 0,4 %.
22.
Druhý soubor zahrnuje prvky prvního souboru, další
k nim však přidává, mimo jiné tržní mechanismy (výslovně předpokládá možnost
zavést sekundární trh s letištními časy v celé EU). Obsahuje rovněž několik
návrhů podporujících hospodářskou soutěž, například revizi pravidla ohledně
nově vstupujících dopravců a definici poněkud přísnějších kritérií pro udělení
přednosti při přidělování letištního času pro následující období letového řádu
(„nabytá práva“). Odhaduje se, že by tento soubor měl v období 2012–2025
umožnit průměrné roční zvýšení počtu přepravených cestujících o 1,6 % (tj.
23,8 milionů), čistý hospodářský přínos 5,3 miliardy EUR, jakož i významné
zvýšení počtu pracovních míst (až 62 000 pracovních míst na plný úvazek).
23.
Existuje riziko, že tento soubor bude mít
nepříznivé dopady na životní prostředí, protože se v důsledku zvýšeného počtu
letů zvýší objem emisí CO2. Nicméně jelikož emise CO2
vzniklé z letecké dopravy budou od roku 2012 zahrnuty do všeobecného systému
obchodování s emisemi, neměla by tato skupina opatření způsobit zvýšení
celkového objemu emisí CO2. Na druhé straně díky tomu, že by byla
stávající kapacita intenzivněji využívána, by se zabránilo environmentálním
dopadům způsobeným zvětšením kapacity.
24.
Třetí soubor obsahuje všechny prvky druhého
souboru, dále však rozvíjí tržní mechanismus: plánuje se v něm stažení
letištních časů vyplývajících z „nabytých práv“ nebo „historických letištních
časů“ a jejich prodej v dražbě. Tento soubor by umožnil zvýšit počet uživatelů
letecké dopravy o 1,9 % až 2 %, což by každoročně představovalo 27,3
až 28,7 milionu cestujících navíc. Protože se však jedná o nové opatření,
je třeba jeho možný kladný potenciál nazírat společně s rizikem, že se leteckým
společnostem výrazně zvýší provozní náklady, protože budou narušeny jejich
letové řády a jejich provozní model založený na hvězdicové struktuře tratí
spočívající v rozsáhlém portfoliu letištních časů na přetížených letištích. V
důsledku toho by tento soubor měl nižší hospodářský přínos – mezi 2,8 a 5
miliardami EUR.
25.
S ohledem na hodnocení různých souborů opatření
podle kritérií účinnosti, efektivity a soudržnosti se doporučuje realizace
druhého z uvedených souborů, jelikož jeho přínosy by byly podstatně vyšší než
související náklady.

3.
PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
3.1.
Shrnutí navrhovaných opatření
3.1.1.
Zavedení možnosti využít sekundární trh s
letištními časy a posílení hospodářské soutěže

26.
Za účelem podpory větší mobility letištních časů
návrh společnostem výslovně povoluje jejich nákup a prodej. Vyšší mobilita
letištních časů pomůže leteckým společnostem přizpůsobit portfolia svým
plánovacím potřebám. Nařízení o letištních časech již umožňuje výměnu
letištních časů mezi leteckými společnostmi. V mnoha případech jde o výměnu
letištního času, který je k dispozici v atraktivní denní dobu, za „junk slot“,
tj. letištní čas volný pozdě večer nebo začátkem odpoledne, který tím pádem
není příliš užitečný. Po realizaci transakce se „junk slot“, jenž měl
hodnotu čistě pro účel výměny, vrátí do fondu. Na základě současného nařízení
jsou převody letištních časů povoleny pouze ve velmi malém počtu
případů.
27.
V současnosti platné pravidlo ohledně nově vstupujících
dopravců, které dává přednost leteckým společnostem, jež na koordinovaném
letišti disponují pouze několika letištními časy, nepřineslo předpokládané
výsledky. Obecně platí, že silný konkurent, který na určitém letišti zahajuje
provoz, si musí vytvořit životaschopné portfolio letištních časů, aby mohl
reálně soutěžit s dominantním dopravcem na tomto letišti (obvykle „národní“
dopravce). V rámci platných pravidel letecké společnosti rychle opouštějí
oblast působnosti definice nově vstupujícího dopravce na určitém letišti, a to
i v případě, že vlastní málo letištních časů. Proto se navrhuje rozšíření
definice nově vstupujícího dopravce, aby se usnadnil rozvoj seriózních
soutěžitelů a omezilo se roztříštění provozních plánů, k němuž dochází, když
jsou letištní časy přiděleny většímu počtu společností, které je nejsou schopny
využívat tak, aby mohly dlouhodobě konkurovat dominantním dopravcům.

3.1.2.
Posílení transparentnosti postupu
přidělování letištních časů a nezávislosti koordinátorů letištních časů

28.
Návrh obsahuje několik ustanovení, jejichž cílem je
zaručit, že postup přidělování letištních časů bude probíhat s dostatečnou
transparentností. To je důležité nejen pro společnosti využívající letištní
časy, ale také pro veřejné orgány vykonávající regulační funkce. Tato
ustanovení mají ještě větší význam u systému, v jehož rámci je povolen
sekundární trh.
29.
Návrh umožní definici přísnějších kritérií pro
nezávislost koordinátorů ve vztahu ke všem zúčastněným stranám. Prosazuje
rovněž posílení spolupráce mezi koordinátory, nejprve realizací společných
projektů týkajících se například rozvoje společného softwaru pro přidělování
letištních časů, nebo i spojení koordinačních činností pro letiště umístěná v
různých členských státech. V závislosti na dosaženém pokroku by Komise mohla v
budoucnu navrhnout zřízení evropského koordinátora odpovědného za přidělování
letištních časů na všech letištích Unie.

3.1.3.
Integrace režimu přidělování letištních časů
do reformy evropského systému uspořádání letového provozu (jednotné evropské nebe)

30.
Cílem návrhu je zejména posílit uspořádání letového
provozu na evropské úrovni zapojením evropského manažera struktury vzdušného
prostoru do postupu přidělování letištních časů. Komise tak může požádat o
provedení analýzy kapacity určitého letiště, pokud to manažer považuje za nezbytné
pro zajištění souladu s provozním plánem letiště (jak je již stanoveno v
nařízení, kterým se zřizuje funkce evropského manažera struktury vzdušného
prostoru). Tato analýza kapacity by musela být provedena podle standardů
schválených na evropské úrovni. Komise kromě toho bude moci členskému státu
podávat doporučení ohledně posouzení kapacity, pokud se manažer domnívá, že
nejsou plně zohledněny potřeby fungování evropské sítě. Cílem těchto doporučení
by bylo umožnit členskému státu, aby vzal v úvahu vývoj evropské sítě a
lépe porozuměl dopadům posouzení letištní kapacity na celou síť, například
pokud jde o zpoždění.
31.
Návrh rovněž zavádí novou kategorii letiště:
„síťové letiště“. Letiště tohoto typu nejsou koordinovaná, považují se však za
významná, protože mohou představovat alternativní řešení v případě narušení
sítě. Návrh tedy stanoví, že koordinátoři shromažďují informace o provozu na
těchto letištích.

3.1.4.
Změna „pravidla 80/20“, definice série
letištních časů a využití systému letištních poplatků způsobem odrazujícím od
pozdního vracení letištních časů do fondu

32.
Návrh v zájmu optimálního využití stávající
kapacity přináší některé změny kritérií používaných pro využití letištních časů
za účelem udělení „nabytých práv“. Aby letecká společnost získala přednost při
přidělování letištního času v následujícím odpovídajícím období letového řádu,
musí v předchozím období využít nejméně 85 % přidělené série letištních
časů (namísto současných 80 %).
33.
Navíc se minimální délka série (tj. minimální počet
týdenních letištních časů požadovaných k tomu, aby byla pro odpovídající
následující období udělena přednost) zvýší z 5 na 15 v letním období letového
řádu a na 10 v zimním období letového řádu. Prodloužením série letištních časů
se omezí roztříštěnost struktury letištních časů na letišti, protože krátké
série podléhající nabytým právům mohou jiným leteckým společnostem bránit ve
využití delších sérií. Jsou stanoveny výjimky pro určité druhy dopravy (charterová
doprava), aby se zohlednila situace regionálních letišť.
34.
Aby se zajistilo, že letištní časy rezervované před
začátkem období letového řádu budou skutečně využity v souladu s provozním
plánem letecké společnosti, umožní návrh letištím využít systém letištních
poplatků způsobem odrazujícím dopravce od pozdního vracení letištních časů do
fondu. Rezervací letištní kapacity bez toho, aby byla využita, vznikají
náklady, které v současnosti nesou letecké společnosti provozující lety. Návrh
povzbuzuje řídící orgán letiště, aby zavedl systém poplatků odrazující od
chování vedoucího k méně efektivnímu využití letištní kapacity.

3.2.
Ustanovení, která se nemění

35.
Z aktuálního nařízení jsou bez větších změn
převzata tato ustanovení: čl. 2 písm. a), čl. 2 písm. b) bod i),
čl. 2 písm. e), g), k), l), o) a p); čl. 3 odst. 1, 2, 4
a 6; čl. 4 odst. 1 druhý pododstavec a čl. 4 odst. 5; čl. 5
odst. 3 písm. a) a d) a čl. 5 odst. 4, 5 a 6;
čl. 6 odst. 3 písm. a), b) a c); čl. 8 odst. 1
písm. a) bod i), ii), iii) a v) a čl. 8 odst. 1 písm. c);
čl. 9 odst. 3, 6, 7 a 9; čl. 10 odst. 1, čl. 10
odst. 5 písm. a) bod i) a iii), čl. 10 odst. 5 písm. c) a
d), a čl. 10 odst. 6; článek 12; čl. 13 odst. 2 druhý
pododstavec písm. b) a c), čl. 13 odst. 3 první a druhý pododstavec;
čl. 16 odst. 1 a 5; článek 19; čl. 21 odst. 2 a čl. 21
odst. 2.

3.3.
Právní základ

Článek 91 Smlouvy o fungování Evropské unie

3.4.
Zásada subsidiarity

36.
Jelikož návrh nespadá do oblasti výlučné pravomoci
Unie, uplatní se zásada subsidiarity. Cílů návrhu nemohou členské státy
v dostatečné míře dosáhnout z následujících důvodů. Je nezbytná
harmonizace podmínek pro přístup k přetíženým letištím v EU, aby rozpory mezi
různými vnitrostátními postupy nevytvářely překážky na trhu letecké dopravy.
Problémy spojené s přístupem na přetížená letiště proto vyžadují řešení na evropské
úrovni.
37.
Cíle spočívajícího v zajištění fungování vnitřního
trhu letecké dopravy prostřednictvím zmenšení překážek obchodu uvnitř EU, které
vyplývají z rozdílných vnitrostátních norem nebo postupů, nelze uspokojivě
dosáhnout na úrovni členských států. V souladu se zásadou subsidiarity a s
ohledem na šíři a dopady problému je proto třeba zásah na úrovni EU.
38.
Evropská pravidla v oblasti přidělování letištních
časů významně doplňují evropské právní předpisy, na nichž je založen vnitřní
trh v oblasti letecké dopravy. Spravedlivý, transparentní a nediskriminační
režim přidělování kapacity na letištích, kde poptávka převyšuje nabídku, je
rozhodujícím faktorem reálné svobody evropských leteckých dopravců poskytovat
letecké služby uvnitř EU, jak stanoví příslušné právní předpisy EU.
39.
Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity.

3.5.
Zásada proporcionality

40.
Další zátěž pro hospodářské subjekty, koordinátory
letištních časů a vnitrostátní orgány se omezuje na tu, jež je nezbytná pro
zajištění nediskriminačního postupu přidělování letištních časů a optimálního
rozdělení omezené kapacity na nejpřetíženějších letištích v Evropě.

3.6.
Volba nástrojů

41.
Navrhovaný nástroj: nařízení.
42.
Právní nástroj by měl mít obecnou použitelnost.
Obsahuje některé přímo použitelné povinnosti pro letištní koordinátory a
letecké dopravce, jakož i pro řídící orgány letiště a vzdušného prostoru v
Evropě a pro Komisi. Jelikož ostatní řešení by neumožnila dosáhnout sledovaných
cílů, nejvhodnějším právním nástrojem je nařízení.

4.
ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

43.
Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU.

5.
NEPOVINNÉ PRVKY
5.1.
Zjednodušení

44.
Návrh zjednodušuje právní předpisy, jelikož
přepracovává nařízení o letištních časech, a začleňuje tak do jediného nástroje
pozměněné verze tohoto nařízení i změny stanovené v tomto návrhu.

5.2.
Zrušení platných právních předpisů

45.
Přijetím návrhu bude zrušeno platné nařízení o
letištních časech.

5.3.
Evropský hospodářský prostor

46.
Navrhovaný akt se týká EHP, a proto by jeho oblast
působnosti měla být rozšířena i na Evropský hospodářský prostor.
2011/0391 (COD)
ê 95/93 (přizpůsobený)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
o společných pravidlech pro přidělování
letištních časů na letištích Společenství Ö Evropské unie Õ
(Přepracované znění)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství
Ö fungování
Evropské unie Õ, a zejména na čl. Ö 100
odst. 2 Õ této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[11],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů[12],
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
ò nový
(1)
Nařízení Rady (EHS) č.
95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních
časů na letištích Společenství[13] bylo několikrát
podstatně změněno[14]. Vzhledem k novým změnám
by uvedené nařízení mělo být z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti
přepracováno.
(2)
Nařízení (EHS) č. 95/93
zásadně přispělo k realizaci vnitřního trhu v oblasti letecké dopravy a k
rozvoji vztahů mezi Evropskou unií, jejími členskými státy a třetími zeměmi
díky tomu, že zajistilo přístup na přetížená letiště Unie na základě
neutrálních, transparentních a nediskriminačních pravidel.
ê 95/93 bod
odůvodnění 1 (přizpůsobený)
(3)
ÖExistuje však
rostoucí Õ vzrůstá
nerovnováha mezi rozvojem leteckého dopravního systému v Evropě a Ö kapacitou
některých Õ možnostmipřiměřené
letištních infrastruktury
uspokojit požadavky. Následkem toho je narůstající počet přetížených letišť ve Společenství
Ö v Unii Õ.
ò nový
(4)
Systém přidělování
letištních časů zavedený v roce 1993 nezajišťuje jejich optimální přidělování a
využívání, a tím ani optimální přidělování a využívání letištní kapacity. V
situaci rostoucího přetížení letišť a omezeného rozvoje významných nových
letištních infrastruktur představují letištní časy vzácný zdroj. Přístup k
takovým zdrojům má zásadní význam pro poskytování služeb letecké dopravy a pro
zachování efektivní hospodářské soutěže. Za tímto účelem lze přidělování a využívání
letištních časů zefektivnit zavedením tržních mechanismů, zajištěním toho, že
nevyužívané letištní časy budou co nejdříve a transparentním způsobem dány k
dispozici zainteresovaným provozovatelům, a posílením základních zásad systému,
pokud jde o přidělování, řízení a využívání letištních časů. I když historické
letištní časy splňují potřebu stability letových řádů pro letecké společnosti,
při příležitosti budoucího hodnocení uplatňování tohoto nařízení je dále možné
zavést postupně další tržní mechanismy, jako je stažení historických letištních
časů a jejich prodej v dražbě.
(5)
Systém přidělování
letištních časů na letištích Unie je proto třeba změnit.
ê 95/93 bod
odůvodnění 2 (přizpůsobený)
(6)
Přidělování letištních časů na přetížených letištích
by mělo být Ö i nadále Õ založeno na
neutrálních, transparentních průhledných
a nediskriminačních pravidlech.
ò nový
(7)
Současný systém
přidělování letištních časů je třeba přizpůsobit rozvoji tržních mechanismů
využívaných na některých letištích pro převod nebo výměnu letištních časů.
Komise se ve svém sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému
a sociálnímu výboru a Výboru regionů o uplatňování nařízení (EHS) č. 95/93 o
společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství[15]
zavázala, že pokud se ukáže, že je z důvodu hospodářské soutěže či z jiných
důvodů zapotřebí stávající právní předpisy změnit, předloží příslušný návrh.
(8)
Zkušenosti ukazují, že
sekundárnímu trhu s letištními časy – tedy výměně letištních časů za peněžní
nebo jinou náhradu – chybí jednotný a soudržný právní rámec zaručující
transparentnost a ochranu hospodářské soutěže. Je proto třeba stanovit rámec
pro sekundární trh s letištními časy v Evropské unii.
ê 95/93 bod
odůvodnění 6
ð nový
(9)
Transparentnost informací je hlavním prvkem pro
zajištění objektivního postupu pro přidělování letištních časů. ðJe třeba tuto transparentnost posílit a
zohlednit technologický pokrok. ï
ê 95/93 bod
odůvodnění 10 (přizpůsobený)
ð nový
(10)
Měla by být přijata ustanovení umožňující vstup
nových subjektů na trh Společenství Ö Unie Õ. ðZkušenosti ukazují, že se současnou definicí
nově vstupujícího dopravce se nepodařilo plně podpořit hospodářskou soutěž, a
tato definice by tedy měla být účelně změněna. Mimo jiné je nutné bojovat proti
jejímu zneužívání tím, že se omezí možnost provozovatelů využívat postavení
nově vstupujícího dopravce, pokud k příslušnému datu na daném letišti společně
se svou mateřskou společností, svými dceřinými společnostmi nebo dceřinými
společnostmi své mateřské společnosti drží více než 10 % celkového počtu
přidělených letištních časů. Za nově vstupujícího dopravce by rovněž neměl být
považován letecký dopravce, jenž převedl letištní časy, které získal jako nově
vstupující dopravce, aby mohl tohoto postavení opětovně využívat. ï
ò nový
(11)
Je třeba zrušit přednost
poskytovanou leteckému dopravci žádajícímu série letištních časů na letišti pro
pravidelnou osobní dopravu bez mezipřistání mezi tímto letištěm a regionálním
letištěm, pokud je taková situace již řešena předností poskytnutou leteckému
dopravci žádajícímu série letištních časů na letišti pro pravidelnou osobní
dopravu bez mezipřistání mezi dvěma letišti v Unii.
ê 95/93 bod
odůvodnění 12 (přizpůsobený)
(12)
Je také nezbytné Ö třeba Õ předcházet situacím,
kdy jsou následkem nedostatku letištních časů výhody liberalizace nerovnoměrně
rozprostřeny a hospodářská soutěž je narušena.
ò nový
(13)
Pokrok dosažený při
realizaci jednotného evropského nebe má významný dopad na postup přidělování
letištních časů. Zavedení systémů sledování výkonnosti, v jejichž rámci
poskytovatelé letových navigačních služeb a uživatelé vzdušného prostoru
podléhají pravidlům dozoru a zvyšování výkonnosti, stejně jako funkce řízení
sítě založená na realizaci evropské sítě leteckých tratí a na centrálním
uspořádání letového provozu si vyžadují aktualizaci pravidel pro přidělování
letištních časů. Je proto nezbytné vytvořit odpovídající rámec umožňující
zapojení manažera struktury vzdušného prostoru, orgánu pro kontrolu výkonnosti
a vnitrostátních dozorových orgánů do postupu určení letištní kapacity a
koordinačních parametrů. Měla by být rovněž vytvořena nová kategorie letišť
významných pro tuto síť, aby se umožnila lepší reakce sítě v krizových
situacích.
(14)
Měl by být zajištěn lepší
soulad mezi letovými plány a letištními časy v zájmu lepšího využití letištní
kapacity a zlepšení přesnosti letů.
ê 95/93 bod
odůvodnění 5 (přizpůsobený)
ð nový
(15)
Členský stát příslušný pro Ö letiště s
plánovaným provozem nebo Õ koordinované letiště
by měl zajistit jmenování Ö letištního
zprostředkovatele nebo Õ koordinátora s
nezpochybnitelnou neutralitou. ð Za tímto účelem by měla být úloha
koordinátorů posílena. Je proto třeba stanovit právní, organizační, rozhodovací
a finanční nezávislost koordinátora na veškerých zúčastněných stranách,
členském státu a orgánech na tomto státě závislým. Aby se zabránilo ovlivnění
činnosti koordinátora nedostatkem lidských, technických nebo finančních zdrojů
nebo odborných znalostí, musí členský stát koordinátorovi zajistit zdroje,
které mu umožní řádně provádět jeho činnost. ï
ò nový
(16)
Je třeba zavést další
povinnosti pro letecké dopravce, pokud se týká předávání informací
koordinátorovi. Rovněž je třeba stanovit další sankce v případě opomenutí
předat informace nebo předání nesprávných nebo zavádějících informací. V
případě letišť, která jsou součástí sítě, by letečtí dopravci měli mít
povinnost sdělit své záměry ohledně letu nebo další relevantní informace
požadované koordinátorem nebo letištním zprostředkovatelem.
(17)
Unie by měla usnadňovat
spolupráci mezi koordinátory a letištními zprostředkovateli, aby jim umožnila
výměnu osvědčených postupů, s cílem vytvořit v budoucnu evropského
koordinátora.
ê95/93 bod odůvodnění
4 (přizpůsobený)
(18)
Za určitých podmínek je za účelem usnadnění provozu žádoucí, aby byl
členský stát schopen určitkoordinovanéLletiště Ö může být určeno
jako koordinované letiště Õ, pokud jsou dodrženy
zásady transparentnosti, neutrality a nediskriminace, Ö jakož i
podmínky uvedené v tomto nařízení Õ.
ê95/93 bod odůvodnění
3 (přizpůsobený)
ð nový
(19)
Požadavek neutrality je nejlépe
zaručen, je-li Rrozhodnutí
koordinovat letištní provoz Ö by mělo
být Õ učiněno členským státem odpovědným za toto
letiště, a to na základě objektivních měřítek kritérií. ðVzhledem k pokroku dosaženému při realizaci
jednotného evropského nebe a ve funkci manažera struktury vzdušného prostoru je
na místě sblížit metodiky analýzy letištní kapacity v zájmu zajištění lepšího
fungování evropské sítě uspořádání letového provozu. ï
ò nový
(20)
Je nutné stanovit postup,
kterým členský stát rozhodne o změně určení koordinovaného letiště nebo letiště
s plánovaným provozem a určí je následně jako letiště s plánovaným provozem,
případně jako letiště, které nemá určeno postavení.
ê 95/93 bod
odůvodnění 7
Zásady stávajícího
systému přidělování letištních časů by mohly být základem pro toto nařízení, za
předpokladu harmonického vývoje zároveň s novými tendencemi v dopravě ve
Společenství.
ò nový
(21)
Doba platnosti série
letištních časů by měla být omezena na období letového řádu, pro něž je tato
série poskytnuta. Přednost pro přidělení série letištních časů, a to i
historických, by měla vzniknout přidělením nebo potvrzením ze strany
koordinátora.
ê 95/93 bod
odůvodnění 8
Politika
Společenství směřuje ke zjednodušení hospodářské soutěže a podpoře přístupu na
trh, jak stanoví nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o
přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř
Společenství[16], a že tyto cíle vyžadují silnou podporu dopravců,
kteří hodlají zahájit provoz na trasách Společenství.
ê 95/93 bod
odůvodnění 9
Stávající systém
zachovává historická práva.
ê 95/93 bod
odůvodnění 11 (přizpůsobený)
ð nový
(22)
Za stanovených podmínek je nezbytné přijmout
Ö zachovat Õ zvláštní opatření
pro zachování přiměřené vnitrostátní letecké dopravy do regionů daného
členského státu Ö nebo
států Õ,ð pokud byl stanoven závazek veřejné
služby ï.
ò nový
(23)
Jelikož environmentální
aspekty je možné zohlednit v koordinačních parametrech a regionální obslužnost
lze plně zajistit v rámci závazků veřejné služby, zkušenosti neprokázaly
užitečnost místních pravidel. Kromě toho nelze vyloučit, že taková pravidla
nepovedou k diskriminaci při přidělování letištních časů. Je proto třeba omezit
možnost použití místních pravidel. Veškerá technická, provozní, výkonnostní a
environmentální omezení, která musí uplatňovat koordinátoři nebo letištní
zprostředkovatelé, musí být definována v koordinačních parametrech. Použití
místních pravidel by se tak omezilo na dozor nad využitím letištních časů a na
možnost omezit délku série letištních časů v případech stanovených tímto
nařízením. V zájmu podpory lepšího využití letištní kapacity je třeba posílit
dvě základní zásady přidělování letištních časů, tj. definici série letištních
časů a výpočet historických letištních časů. Současně je třeba zdokonalit rámec
pro flexibilitu udělenou leteckým dopravcům, aby se zabránilo narušení trhu při
uplatňování tohoto nařízení v různých členských státech. Je proto třeba
podpořit lepší využití letištní kapacity.
(24)
Aby se letečtí dopravci mohli
přizpůsobit situacím krajní naléhavosti, jako je výrazný pokles objemu dopravy
nebo hospodářská krize s vážným dopadem na činnost leteckých dopravců a
postihující velkou část období letového řádu, je třeba umožnit Komisi přijímání
naléhavých opatření s cílem zajistit soudržnost opatření, která mají přijmout
koordinovaná letiště. Tato opatření by leteckým dopravcům umožnila zachovat si
přednost v přidělování stejných sérií na následující období letového řádu, i
když nebyla dosažena hodnota 85 %.
(25)
Úloha koordinačního
výboru by měla být dvojnásobně posílena. Za prvé by ke sledování schůzí výboru
měl být přizván manažer struktury vzdušného prostoru, orgán pro kontrolu
výkonnosti a vnitrostátní dozorový orgán. Za druhé by jedním z úkolů
koordinačního výboru mohlo být předkládání návrhů nebo doporučení
koordinátorovi a/nebo členskému státu ohledně veškerých otázek týkajících se
kapacity letiště, zejména v souvislosti s realizací jednotného evropského nebe
a fungováním evropské sítě uspořádání letového provozu. Výbor by také měl mít
možnost poskytovat orgánu pro kontrolu výkonnosti a vnitrostátnímu dozorovému
orgánu stanoviska ohledně vztahu mezi koordinačními parametry a klíčovými
ukazateli výkonnosti navrženými poskytovatelům letových navigačních služeb.
(26)
Zkušenost ukazuje, že
velké množství letištních časů je vráceno do fondu příliš pozdě na to, aby
mohly být účelně přerozděleny. Je proto třeba povzbudit řídící orgány letiště,
aby využívaly systém letištních poplatků způsobem odrazujícím od takového
chování. Řídící orgány letiště by využitím tohoto mechanismu nicméně neměly leteckým
dopravcům bránit ve vstupu na trh nebo v rozvoji služeb.
ê 95/93 bod
odůvodnění 13
Je žádoucí co
nejlépe využít stávající letištní časy za účelem naplnění uvedených cílů.
ê 95/93 bod
odůvodnění 14 (přizpůsobený)
(27)
Je žádoucí, aby třetí země poskytovaly dopravcům Společenství
Ö Unie Õ rovnocenné
zacházení.
ê 95/93 bod
odůvodnění 15 (přizpůsobený)
ð nový
(28)
Použitím ustanovení tohoto nařízení nejsou Ö by neměla
být Õ dotčena pravidla
hospodářské soutěže stanovená Smlouvou, zejména články Ö 101, Õ a Ö 102 Õ ð a 106 ï.
ê 95/93 bod
odůvodnění 16 (přizpůsobený)
(29)
Opatření pro větší spolupráci při využívání letiště v Gibraltaru byla
schválena v Londýně dne 2. prosince 1987 Španělským královstvím a Spojeným
královstvím ve společném prohlášení ministrů zahraničních věcí těchto dvou
zemí. a tento režim se dosud
nestal použitelným. Ö Prohlášení
ministrů o letišti v Gibraltaru, dohodnuté během prvního ministerského zasedání
fóra pro dialog o Gibraltaru dne 18. září 2006 v Córdobě, nahradí společné
prohlášení o letišti na Gibraltaru učiněné dne 2. prosince 1987 v Londýně a
plné dodržování tohoto ministerského prohlášení bude považováno za dodržování
prohlášení z roku 1987. Õ
ò nový
(30)
Komisi by měla být svěřena
pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o
fungování Evropské unie za účelem stanovení metodiky pro vypracování analýzy
kapacity a poptávky. Je obzvláště důležité, aby Komise v průběhu svých
přípravných prací vedla příslušné konzultace, mimo jiné na odborné úrovni.
(31)
Je třeba, aby Komise při
přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci dbala na to, aby příslušné
dokumenty byly současně, včas a vhodným způsobem předávány Evropskému
parlamentu a Radě.
(32)
V zájmu zajištění jednotného
provádění tohoto nařízení je třeba svěřit Komisi prováděcí pravomoci. Tyto
pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a
Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a
obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
prováděcích pravomocí[17].
(33)
Pro přijímání prováděcích
aktů týkajících se vytvoření evropského koordinátora, vzoru výroční zprávy o
činnosti koordinátora a letištního zprostředkovatele a rozhodnutí o tom, že jeden
nebo více členských států musí přijmout opatření pro nápravu diskriminačního
přístupu třetí země vůči leteckým dopravcům Unie, by se měl použít přezkumný
postup.
(34)
Komise by měla v souladu
s přezkumným postupem přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud to v
řádně odůvodněných případech, kdy je nezbytné zajistit kontinuitu historických
letištních časů, vyžadují důvody krajní naléhavosti.
ê 95/93 bod
odůvodnění 17
(35)
Toto nařízení by mělo být přezkoumáno po stanovené
době používání za účelem posouzení jeho funkčnosti.
ò nový
(36)
Vzhledem k tomu, že cílů
opatření – tedy jednotnějšího uplatňování právních předpisů Unie týkajících se
letištních časů – nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, a
vzhledem k významu přeshraničního rozměru letecké dopravy jich lze lépe
dosáhnout na úrovni Unie, může EU přijmout opatření v souladu se zásadou
subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se
zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto
nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
ê 95/93 (přizpůsobený)
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Ö Oblast
působnosti a definice Õ
Článek 1
Oblast působnosti
ê 793/2004 čl. 1
bod 1 (přizpůsobený)
1. Toto nařízení se vztahuje na letiště Společenství
Ö Evropské
unie Õ.
ê 95/93 (přizpůsobený)
2. Toto nařízení
směrnice
se použije pro letiště Gibraltar, aniž jsou dotčeny právní postoje Španělského
království a Spojeného království Ö Velké Británie
a Severního Irska Õ ve sporech o
suverenitu nad územím, kde se letiště nachází.
3. Použitelnost
této směrnice pro letiště v Gibraltaru se pozastavuje, dokud nebude zaveden
režim stanovený ve společném prohlášení ministrů zahraničních věcí Španělského
království a Spojeného království ze dne 2. prosince 1987. Vlády Španělska a
Spojeného království budou Radu o tomto datu informovat.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
ê 793/2004 čl. 1
bod 2 písm. a)
a1)         „letištním
časem“ rozumí povolení, které vydal koordinátor v souladu s tímto nařízením, k
užívání veškeré letištní infrastruktury, která je nezbytná k provozu letecké
dopravy na koordinovaném letišti, za účelem přistání nebo odletu v určitý den a
čas, který koordinátor přidělil v souladu s tímto nařízením;
b2)         „nově
vstupujícím dopravcem“ rozumí:
ia)      letecký
dopravce žádající letištní čas jako jednu ze součástí série letištních časů na
letišti pro kterýkoli den, přičemž pokud by byla jeho žádost přijata, bude
v daný den na daném letišti celkem disponovat méně než pěti letištními
časy, nebo
ê 793/2004 čl. 1 bod
2 písm. a) (přizpůsobený)
ð nový
iib)     letecký
dopravce, který žádá série letištních časů pro pravidelnou osobní dopravu bez
mezipřistání mezi dvěma letišti Společenství Ö Evropské
unie Õ, kde nejvýše dva
jiní letečtí dopravci provozují stejnou dopravu bez mezipřistání mezi těmito
letišti nebo letištními systémy v daný den, přičemž pokud by byla jeho žádost
přijata, bude přesto disponovat méně než pěti ð devíti ï letištními časy na daném letišti v daný den pro danou dopravu bez
mezipřistání. nebo
iii)      letecký dopravce žádající série letištních časů
na letišti pro pravidelnou osobní dopravu bez mezipřistání mezi tímto letištěm
a regionálním letištěm, kde žádný jiný letecký dopravce neprovozuje přímou
pravidelnou osobní dopravu mezi těmito letišti nebo letištními systémy v daný den, přičemž si je vědom, že pokud
bude jeho žádost přijata, bude přesto disponovat méně než pěti letištními časy
na daném letišti v daný den pro danou dopravu bez mezipřistání.
              Letecký dopravce, který ð společně se svou mateřskou společností,
svými vlastními dceřinými společnostmi nebo s dceřinými společnostmi své
mateřské společnosti ï disponuje více než ð 10 ï 5
% všech letištních časů, které jsou pro daný den na určitém letišti ð přiděleny, ï k dispozici, nebo více než 4 % všech letištních
časů, které jsou pro daný den k dispozici v letištním systému, jehož je letiště
součástí, se nepovažuje za dopravce nově vstupujícího
na dané letiště.;
ò nový
              Letecký
dopravce, který ve smyslu článku 13 letištní časy, jež získal jako nově
vstupující dopravce, převedl jinému leteckému dopravci na témže letišti, aby na
tomto letišti mohl opětovně využívat postavení nově vstupujícího dopravce, se
na tomto letišti za nově vstupujícího dopravce nepovažuje;
ê 95/93
ð nový
c)           „přímou dopravou“ rozumí doprava
mezi dvěma letišti včetně mezipřistání týmž letadlem a pod stejným číslem letu;
d3)         „obdobím letového řádu plánovacím
obdobím“ rozumí letní nebo zimní období, jak je používáno
v letových řádech leteckých dopravců ð v souladu s celosvětovými pravidly a
zásadami stanovenými v odvětví letecké dopravy ï ;
ê 95/93 (přizpůsobený)
e4)         „leteckým
dopravcem Společenství
Ö Unie Õ“ rozumí letecký
dopravce s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s
nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008;
ê 793/2004 čl. 1 bod
2 písm. b) (přizpůsobený)
ð nový
f5)          i)
„leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy, který má nejpozději
k 31. lednu pro následující letní období letového řádu nebo k 31.
srpnu pro následující zimní období letového řádu platnou provozní licenci nebo
obdobné povolení. Pro účel článků 45, 89, 8a10 ð , 11 ï a 1013
zahrnuje definice leteckého dopravce rovněž provozovatele letecké dopravy pro
vlastní potřebu,pokud provozují dopravu podle letového řádu;
pro účely článků 7, 17
a 1418
zahrnuje definice leteckého dopravce rovněž veškeré provozovatele civilních
letadel;
ê 793/2004 čl. 1 bod
2 písm. b)
ii6)          „skupinou
leteckých dopravců“ rozumí dva nebo více leteckých dopravců, kteří provádějí za
účelem provozování určité letecké dopravní služby společný provoz, provoz na
základě koncese nebo společné označování linek;
ò nový
7)           „poskytovatelem
letových navigačních služeb“ rozumí poskytovatel letových navigačních služeb ve
smyslu čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 549/2004[18];
8)           „poskytovatelem
služeb pozemního odbavování“ rozumí každý poskytovatel služeb pozemního
odbavování ve smyslu článku […] nařízení č. […] (o službách pozemního
odbavování) nebo každý uživatel letiště ve smyslu článku […] nařízení č. […]
(o službách pozemního odbavování) provádějící pozemní odbavování vlastními
silami ve smyslu článku […] nařízení č. […] (o službách pozemního odbavování);
9)           „síťovým
letištěm“ rozumí letiště, které netrpí provozním přetížením, ale které v případě
náhlého a výrazného zvýšení objemu dopravy nebo náhlého a výrazného snížení své
kapacity může ovlivnit fungování evropské sítě uspořádání letového provozu
(dále jen „síť“) v souladu s článkem 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady
(ES) č. 551/2004[19];
ê 793/2004 čl. 1 bod
2 písm. c)
i10)        „letištěm
s plánovaným provozem“ rozumí letiště, kde v určitých obdobích dne, týdne nebo
roku může vzniknout provozní přetížení, které může být řešeno dobrovolnou
spoluprací mezi leteckými dopravci, a kde byl určen letištní zprostředkovatel,
aby usnadnil provoz leteckých dopravců, kteří na tomto letišti provozují nebo
hodlají provozovat služby;
ê 793/2004 čl. 1 bod
2 písm. b)
g11)       „koordinovaným
letištěm“ rozumí letiště, kde je pro uskutečnění přistání nebo vzletu nezbytné,
aby letecký dopravce nebo jiný provozovatel letadla měl koordinátorem přidělený
letištní čas s výjimkou státních letů, nouzových přistání a humanitárních letů;
ê 95/93
h)           „letištním systémem“ rozumí dvě nebo
více letišť seskupených k obsluze jednoho města nebo aglomerace, jako je
uvedeno v příloze II nařízení (EHS) č. 2408/92;
ê 793/2004 čl. 1 bod
2 písm. c) (přizpůsobený)
ð nový
j12)        „řídícím
orgánem letiště“ rozumí orgán, který ve spojení s ostatními činnostmi nebo
jinak má podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů za úkol
spravovat a řídit letištní zařízení a koordinovat a kontrolovat činnosti
jednotlivých provozovatelů přítomných na letišti nebo činných v
rámci dotčeného letištního systému;
k13)       „sérií
letištních časů“ rozumí alespoň ð 15 ï pět
letištních časů pro ð letní ï , které
jsou ve stejném období letového řádu ð a 10 letištních časů pro zimní období
letového řádu, ï Ö které jsou
požadovány Õ pro stejnou dobu ve
stejný den v týdnu ð pro týdny jdoucí po sobě ï pravidelně
požadovány a Ö koordinátorem Õ Ö na tomto
základě Õ přidělovány, nebo
pokud to není možné, přidělovány přibližně ve stejný čas;
ê 793/2004 čl. 1 bod
2 písm. c)
l14)        „leteckou
dopravou pro vlastní potřebu“ rozumí úsek všeobecného letectví, který se
vztahuje na provozování nebo užívání letadel pro přepravu cestujících nebo
zboží jako pomocné činnosti podnikání, přičemž jde o provoz letadel, který není
obecně považován za přístupný pro veřejnost a jejichž piloty jsou osoby, které
mají alespoň platný průkaz způsobilosti obchodního pilota s přístrojovou
kvalifikací;
ê 793/2004 čl. 1 bod
2 písm. c) (přizpůsobený)
ð nový
m15)      „koordinačními parametry“ z
provozního hlediska rozumí výraz pro veškerou kapacitu dostupnou na letišti pro
přidělení letištních časů během každého koordinačního období Ö letového
řádu Õ ð a provozní pravidla ohledně využití
kapacity ï , přičemž tyto parametry odrážejí všechny technické, provozní a environmentální ekologické
faktory, které mají vliv na výkonnost
letištní infrastrukturyu
a její jednotlivé podsystémy.
ò nový
16)         „letovým plánem“ rozumí specifické informace o
plánovaném letu nebo části letu letadla poskytnuté stanovišti letových provozních
služeb;
17)         „pravidelnými leteckými službami“ rozumí
série letů, která má vlastnosti definované v čl. 2 bodu 16 nařízení (ES) č.
1008/2008;
18)         „programovanou nepravidelnou leteckou
službou“ rozumí série letů, která nesplňuje všechny podmínky čl. 2 bodu 16
nařízení (ES) č. 1008/2008, která je však provozována s takovou pravidelností
nebo četností, že tvoří zřejmou systematickou řadu;
19)         „manažerem
struktury vzdušného prostoru“ rozumí subjekt vytvořený na základě článku 6
nařízení (ES) č. 551/2004;
20)         „orgánem
pro kontrolu výkonnosti“ rozumí subjekt vytvořený na základě článku 11 nařízení
(ES) č. 549/2004;
21)         „vnitrostátním
dozorovým orgánem“ rozumí subjekt nebo subjekty určené nebo zřízené členskými
státy k výkonu funkce vnitrostátního orgánu v souladu s článkem 4 nařízení (ES)
č. 549/2004.
ê 95/93 (přizpůsobený)
ð nový
Ö Určení
letišť Õ
Článek 3
Podmínky pro koordinaci ð nebo plánování provozu ï Ö na Õ letištěi
ê 793/2004 čl. 1 bod
3 písm. a) (přizpůsobený)
1. ÖČlenské státy nejsou
povinnyÕ určit kterékoli
letiště jako letiště s plánovaným provozem nebo koordinované letiště, s
výjimkou případů, kdy se postupuje v souladu s ustanoveními tohoto článku.
ÖČlenské státy nemohou
určit Õ neurčí
žádné letiště jako koordinované letiště jinak než podle odstavce 3.
ê 95/93
è1 793/2004
čl. 1 bod 3 písm. b)
2. Členský stát však může stanovit, že
kterékoli letiště je určeno jako è1 letiště
s plánovaným provozem ç, pokud jsou dodrženy
zásady transparentnosti, neutrality a nediskriminace.
ê 793/2004 čl. 1 bod
3 písm. c)
ð nový
3. Příslušný členský stát zajistí, aby na
letišti, které nemá určeno postavení, ð na letišti, jež je součástí evropské
sítě uspořádání letového provozu (dále jen „síť“) ï, nebo na letišti s plánovaným provozem řídící orgán tohoto
letiště nebo jiný příslušný orgán provedl řádnou analýzu kapacity ð a poptávky ï , pokud to uvedený členský stát považuje za nezbytné nebo do šesti
měsíců:
i)            na základě písemné žádosti
leteckých dopravců, kteří zastupují více než polovinu provozu letiště, nebo
řídícího orgánu letiště, jestliže považují kapacitu za nedostatečnou pro
současný nebo plánovaný provoz na určitá období, nebo
ê 793/2004 čl. 1 bod
3 písm. c) (přizpůsobený)
ð nový
ii)            na
žádost Komise, zejména je-li letiště přístupné pouze
leteckým dopravcům, kterým byly přiděleny letištní časy, nebo jestliže letečtí
dopravci, a zejména Ö pokud Õ nově vstupující
dopravci, čelí závažným obtížím v zajištění
možnosti přistání nebo vzletů na dotčeném letišti ð nebo pokud to manažer struktury
vzdušného prostoru považuje za nezbytné pro zajištění soudržnosti provozního
plánu letiště s operačním plánem sítě v souladu s čl. 6 odst. 7 nařízení Komise
(EU) č. 677/2011[20] ï .
ê 793/2004 čl. 1 bod
3 písm. c)
Tato analýza, která je
založená na obecně uznávaných postupech, by měla určit
nedostatky v kapacitě, přičemž zohlední environmentální omezení dotčeného
letiště. Analýza zváží možnosti překonání zjištěných nedostatků pomocí nové
nebo upravené infrastruktury, provozních nebo jiných změn a zváží i
předpokládaný časový harmonogram pro vyřešení těchto obtíží.
ò nový
Analýza vychází z
metodiky vypracované Komisí prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v
souladu s článkem 15 tohoto nařízení. Metodika zohledňuje požadavky operačního
plánu sítě uvedené v příloze V nařízení (EU) č. 677/2011.
ê 793/2004 čl. 1 bod
3 písm. c) (přizpůsobený)
ð nový
Analýza je
aktualizována, pPokud
se použije odstavec 56 nebo, pokud změny na letišti podstatně
ovlivňují kapacitu letiště a způsob jejího využívání, je
analýza aktualizována ð nebo na žádost koordinačního výboru, členského
státu nebo Komise ï. Analýza a způsob jejího provedení jsou k dispozici zúčastněným
stranám, které si analýzu vyžádaly, a na požádání i ostatním dotčeným stranám.
Zároveň se analýza předává Komisi.
ê 793/2004 čl. 1 bod
3 písm. d)
4. Na základě analýzy členský stát projedná
stav kapacity na letišti s řídícím orgánem letiště, leteckými dopravci, kteří
pravidelně užívají letiště, jejich zastupujícími organizacemi, zástupci
všeobecného letectví, kteří pravidelně užívají letiště, a orgány řízení
letového provozu.
ò nový
5. Komise může
manažera struktury vzdušného prostoru požádat o vydání stanoviska ke způsobu,
jímž je kapacita určena ve vztahu k potřebám fungování sítě. Komise může
předložit doporučení. Členský stát veškerá rozhodnutí, která se těmito
doporučeními neřídí, odůvodní. Rozhodnutí se sdělí Komisi.
ê 793/2004 čl. 1 bod
3 písm. d)
ð nový
56.
Pokud u jednoho nebo více období letového řádu vyvstanou kapacitní obtíže,
zajistí členský stát, aby letiště bylo pro tato období určeno jako
koordinované, ale pouze když:
a)           je povaha nedostatků natolik
závažná, že na letišti nelze zabránit podstatným zpožděním, a
b)           není žádná možnost v krátké době
tyto obtíže vyřešit.
67. Odchylně
od odst.avce 56 písm.
b) může členský stát ve výjimečných případech určit takto dotčené
letiště na danou dobu ð , která může být kratší než období
letového řádu, ï jako koordinované.
ò nový
Odchylně od odstavců
3, 4, 5 a 6 může členský stát v naléhavých případech určit takto dotčené
letiště na danou dobu jako koordinované.
8. Pokud
aktualizovaná analýza kapacity a poptávky na koordinovaném letišti nebo na
letišti s plánovaným provozem prokáže, že je na tomto letišti dosaženo
dostatečné kapacity pro současný nebo plánovaný provoz, změní členský stát po
konzultaci se subjekty uvedenými v odstavci 4 jeho určení na letiště s
plánovaným provozem nebo na letiště, které nemá určeno postavení.
ê 95/93
è1 793/2004
čl. 1 bod 3 písm. e)
è1 7. çPokud je kapacita pro skutečný nebo plánovaný
provoz na na koordinovaném letišti dostatečná, je jeho určení è1 jako koordinovaného letiště çzrušeno.
ò nový
9. Na žádost Komise,
jež může jednat z vlastní iniciativy nebo z iniciativy manažera struktury
vzdušného prostoru, a po konzultaci se subjekty uvedenými v odstavci 4, dbá
členský stát na to, aby letiště, které nemá určeno postavení, bylo určeno jako
síťové letiště. Rozhodnutí se sdělí Komisi. Pokud má Komise za to, že letiště
již pro síť není významné, členský stát po konzultaci se subjekty uvedenými v
odstavci 4 změní jeho určení na letiště, které nemá určeno postavení.
10. Pokud je přijato
rozhodnutí podle odstavců 6, 8 nebo 9, sdělí je členský stát subjektům uvedeným
v odstavci 4 nejpozději 1. dubna pro zimní období letového řádu a nejpozději
1. září pro letní období letového řádu.
ê 793/2004 čl. 1 bod
5
ð nový
Článek 6 4
Koordinační parametry
1. Příslušný členský stát zajistí na
koordinovaném letišti ð nebo na letišti s plánovaným
provozem ï dvakrát ročně stanovení ð koordinačních ï parametrů pro přidělování letištních časů,
přičemž bere v úvahu všechna významná technická, provozní ð , výkonnostní ï a environmentální omezení a všechny jejich změny. ðTato omezení se sdělí Komisi. Komise – v
případě nutnosti za podpory manažera struktury vzdušného prostoru – omezení
přezkoumá a vydá doporučení, jež musí členský stát před určením koordinačních
parametrů zohlednit. ï
Tato činnost je založena na objektivní analýze
možností uspokojení letového provozu, přičemž se zohlední různé typy provozu na
letišti, očekávané provozní přetížení vzdušného prostoru během koordinačního
období a stav kapacity.
32.
Před konečným rozhodnutím o ð koordinačních ï parametrech pro přidělení letištních časů
je v koordinačním výboru podrobně projednáváno určení parametrů a použitá
metodika, jakož i veškeré související změny s cílem zvýšit kapacitu a počet
letištních časů dostupných pro přidělení. Zúčastněným stranám se na žádost
poskytnou všechny relevantní významné
doklady.
ò nový
3. Určením
koordinačních parametrů nesmí být dotčen neutrální a nediskriminační charakter
přidělování letištních časů.
ê 793/2004 čl. 1 bod
5
ð nový
4. Parametry se sdělují koordinátorovi letiště včas před počátečním
přidělením ð vložením ï letištních časůy pro účely konference o letových
řádech.
25.
Pro účely činnosti uvedené v odstavci 1 určí koordinátor, jestliže tak neučiní
členský stát, po konzultaci s koordinačním výborem a v souladu se stanovenou
kapacitou lhůty pro koordinaci.
ê 95/93 (přizpůsobený)
Ö Organizace
činností koordinace, plánování provozu a sběru údajů Õ
Článek 4 5
ê 793/2004 čl. 1 bod
4 písm. a)
Letištní zprostředkovatel a
koordinátor
ê 793/2004 čl. 1 bod
4 písm. b)
ð nový
1. Členský stát příslušný pro ð síťové letiště, ï letiště s plánovaným provozem nebo pro koordinované letiště zajistí
určení způsobilé fyzické nebo právnické osoby jako letištního zprostředkovatele
nebo jako koordinátora letiště po konzultaci s leteckými dopravci, kteří
pravidelně používají letiště, jejich zastupujícími organizacemi, řídícím
orgánem letiště a koordinačním výborem, pokud takový výbor existuje. Stejný
letištní zprostředkovatel nebo koordinátor může být určen pro více než jedno
letiště.
ò nový
2. Členské státy
povzbuzují úzkou spolupráci mezi koordinátory a letištními zprostředkovateli za
účelem rozvoje společných projektů na evropské úrovni. Komise v závislosti na
stadiu rozpracovanosti těchto projektů, pokroku dosaženého při realizaci
jednotného evropského nebe a výsledků hodnotící zprávy uvedené v článku 21
přijímá prováděcí opatření týkající se vytvoření evropského koordinátora. Tato
prováděcí opatření se přijímají v souladu s přezkumným postupem stanoveným
v čl. 16 odst. 2. Zásady upravující nezávislost koordinátora uvedené v odstavci
3 tohoto článku se obdobně uplatní na evropského koordinátora.
ê 793/2004 čl. 1 bod
4 písm. b)
ð nový
23.
Členský stát odpovědný za letiště s plánovaným provozem nebo pro koordinované
letiště zajistí:
a)           aby na letišti s plánovaným provozem
letištní zprostředkovatel jednal v souladu s tímto nařízením nezávisle,
nestranně, bez diskriminace a transparentním způsobem;
b)           ð právní, organizační a rozhodovací ï nezávislost koordinátora na koordinovaném letišti ð na ï tím, že funkčně oddělí koordinátora od
každé zúčastněné straněy., ð členském státu a orgánech na něm
závislých, což znamená: ï
ò nový
              i) z
právního hlediska: zásadní funkce koordinátora, spočívající ve spravedlivém a
nediskriminačním přidělování letištních časů, jsou svěřeny fyzické nebo
právnické osobě, která sama není poskytovatelem služeb na dotčeném letišti,
leteckou společností provozující tratě z tohoto letiště ani řídícím orgánem
dotčeného letiště;
              ii) z organizačního
a rozhodovacího hlediska: koordinátor jedná samostatně vůči členskému státu,
řídícímu orgánu letiště, poskytovatelům služeb, leteckým společnostem
provozujícím tratě z dotčeného letiště, nepřijímá od nich pokyny a s výjimkou
členského státu nemá povinnost jim předkládat zprávy, není součástí struktur
přímo nebo nepřímo pověřených jejich každodenním řízením a disponuje reálnými
rozhodovacími pravomocemi, pokud jde o prostředky nezbytné pro výkon jeho
funkce. Členské státy dbají na to, aby byly zohledněny profesionální zájmy
koordinátora způsobem, jenž mu umožní jednat zcela nezávisle;
ê 793/2004 čl. 1 bod
4 písm. b) (přizpůsobený)
c)           Öaby Õ sSystém financování
činností koordinátora musí zaručitoval nezávislost postavení koordinátora;

cd)         aby
koordinátor jednal v souladu s tímto nařízením nezávislým, nestranným,
nediskriminačním a transparentním způsobem.
ò nový
Financování uvedené
v písmeni c) zajišťují letečtí dopravci s operacemi na koordinovaných letištích
a letiště způsobem zajišťujícím spravedlivé rozdělení finanční zátěže mezi
všechny zúčastněné strany a bránícím tomu, aby financování z velké části
záviselo na jediné zúčastněné straně. Členské státy dbají na to, aby měl
koordinátor stále k dispozici nezbytné zdroje – finanční, personální, technické
a materiální –, jakož i odborné znalosti pro výkon své činnosti;
ê 793/2004 čl. 1
bod 4 písm. b) (přizpůsobený)
34. Letištní
zprostředkovatel a koordinátor se účastní takových mezinárodních konferencí
leteckých dopravců o letových řádech, které jsou povoleny právem Společenství
Ö Unie Õ .
ê 793/2004 čl. 1 bod
4 písm. b)
ð nový
45.
Letištní zprostředkovatel poskytuje leteckým dopravcům rady a doporučuje jim
náhradní časy příletu nebo odletu v případě očekávaného přetížení provozu
letiště.
56.
Koordinátor je jedinou osobou příslušnou pro přidělování letištních časů.
Přiděluje letištní časy v souladu s tímto nařízením a dbá na to činí
opatření, aby v naléhavých případech mohly být letištní
časy přiděleny i mimo pracovní dobu.
67.
Letištní zprostředkovatel sleduje soulad provozu leteckých dopravců s
doporučenými letovými řády.
Koordinátor sleduje soulad provozu leteckých
dopravců s přidělenými letištními časy. Kontrola souladu je prováděna ve
spolupráci s řídícím orgánem letiště a orgány řízení letového provozu a
zohledňuje čas a ostatní významné parametry vztahující se k dotyčnému letišti.
7. Všichni letečtí zprostředkovatelé a koordinátoři spolupracují při
zjišťování nesrovnalostí v letových řádech ð a vyzývají letecké dopravce, aby je
odstranili ï .
ê 793/2004 čl. 1 bod
4 písm. b) (přizpůsobený)
ð nový
Článek 6
Ö Transparentnost
činností koordinace a plánování provozu Õ
1. Koordinátor ð nebo letištní zprostředkovatel na konci
každého období letového řádu ï na žádost
předává dotyčným členským státům a Komisi výroční zprávu o
činnosti, ð představující obecnou situaci v oblasti
přidělování letištních časů a/nebo plánování provozu. Zpráva se týkáï která
se
zejména týká
uplatňování Ö čl. Õ ð 9 odst. 5 a článků ï8a13 14 a 18 a všech stížností podaných
koordinačnímu výboru, které se vztahují k použití článků 89 a 10, a opatření k jejich řešení. ðZpráva obsahuje rovněž výsledky šetření
ohledně kvality služeb poskytovaných koordinátorem, provedeného mezi
zúčastněnými stranami. ï
ò nový
2. Komise může
přijmout vzor zprávy o činnosti uvedené v odstavci 1. Tento prováděcí akt se
přijímá v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 16 odst. 2.
ê 95/93
è1 793/2004
čl. 1 bod 4 písm. c)
è1 8. Koordinátor poskytne na žádost, včas a bezplatně
zúčastněným stranám, zejména členům nebo pozorovatelům koordinačního výboru v
písemné nebo jiné snadno dostupné formě pro posouzení tyto informace: ç
ò nový
3. Koordinátor
udržuje aktualizovanou databázi s bezplatným přístupem, obsahující tyto
informace:
ê 95/93
a)           historické letištní časy rozčleněné
podle leteckých společností a seřazené chronologicky pro všechny letecké
dopravce využívající letiště;
ê 95/93 (přizpůsobený)
b)           požadované letištní časy (prvotní podání)
rozčleněné podle leteckých dopravců a seřazené chronologicky pro všechny
letecké dopravce;
ê 95/93
ð nový
c)           všechny přidělené letištní časy a
všechny nevyřízené žádosti o letištní časy rozčleněné podle leteckých dopravců
a seřazené chronologicky pro všechny letecké dopravce;
d)           zbylé dostupné letištní časy ð ve vztahu ke každému typu omezení
zohledněnému v koordinačních parametrech. Databáze musí leteckým dopravcům
umožňovat ověření dostupnosti letištních časů odpovídajících jejich
požadavkům ï;
ò nový
e)           převedené
nebo vyměněné letištní časy s uvedením totožnosti dotčených leteckých dopravců
a skutečnosti, zda k převodu nebo výměně došlo za peněžní nebo jinou náhradu.
Souhrnné údaje o peněžních náhradách se každoročně zveřejňují;
ê 95/93
ð nový
ef)          veškeré
informace o kritériích používaných při přidělování
ð koordinačních parametrech ï .
ò nový
Tyto informace jsou
soustavně aktualizovány. Na konci každého období letového řádu koordinátor
zajistí zveřejnění zprávy o činnosti uvedené v odstavci 1.
4. Koordinátor
zajišťuje uchování údajů a jejich přístupnost po dobu nejméně pěti po sobě
jdoucích odpovídajících období letového řádu.
ê 793/2004 čl. 1 bod
4 písm. d)
9. Informace
uvedené v odstavci 8 jsou poskytnuty nejpozději v době dané konference o
letových řádech nebo případně v průběhu konference a po ní. Na žádost poskytne
koordinátor tyto informace v souhrnné podobě. Za náklady na poskytnutí těchto
souhrnných informací může být účtován poplatek.
ê 793/2004 čl. 1 bod
4 písm. e) (přizpůsobený)
ð nový
105.
Pokud jsou dostupné příslušné a obecně přijímané normy, které se vztahují na ð formát ï informaceí
o letových řádech, použije je letištní zprostředkovatel, koordinátor a letečtí
dopravci za předpokladu, že jsou v souladu s právem Společenství Ö Unie Õ .
ê 793/2004 čl. 1 bod
5
ð nový
Článek 7
Informace pro letištní
zprostředkovatele a koordinátory
1. Letečtí dopravci, kteří provozují nebo
hodlají provozovat služby dopravu
na ð síťovém letišti, ï letišti s plánovaným provozem nebo na koordinovaném letišti, poskytnou
letištnímu zprostředkovateli nebo koordinátorovi všechny relevantní důležité
informace, které požadují. ðPokud se tyto informace změní, letečtí
dopravci o tom neprodleně informují letištního zprostředkovatele a
koordinátora. ï Všechny významné informace se poskytnou v podobě a ve lhůtě,
kterou stanoví letištní zprostředkovatel nebo koordinátor. Při podání žádosti o
přidělení letištního času letecký dopravce informuje koordinátora zejména o
tom, zda by měl ve vztahu k požadovaným letištním časům postavení nově vstupujícího
dopravce v souladu s čl. 2 bodem 2.
ê 793/2004 čl. 1 bod
písm. 5 (přizpůsobený)
ð nový
U všech ostatních letišť bez zvláštního
postavení ð letečtí dopravci, kteří na letišti
provozují nebo hodlají provozovat dopravu, ï poskytne
řídící orgán letiště ð , poskytovatelé služeb pozemního
odbavování a poskytovatelé letových navigačních služeb ï Ö poskytnou Õ na žádost
koordinátora veškeré dostupné informace o plánovaných službách leteckých
dopravců.
ò nový
Na žádost manažera
struktury vzdušného prostoru mu letištní zprostředkovatel nebo koordinátor
předá veškeré informace uvedené v tomto odstavci.
ê 793/2004 čl. 1 bod
5
ð nový
2. Jestliže letecký dopravce neposkytne
informace podle odstavce 1 a dostatečně neprokáže existenci polehčujících
okolností, nebo poskytne nesprávné nebo klamavé informace, nevezme koordinátor
v úvahu žádost nebo žádosti o přidělení letištního času leteckého dopravce,
kterého se chybějící, nesprávné nebo klamavé informace týkají. ð Odebere série letištních časů, pokud
již byly přiděleny, a/nebo doporučí uplatnění sankcí příslušným orgánem podle
vnitrostátního práva. ï Koordinátor poskytne takovému leteckému dopravci příležitost, aby
předložil své připomínky.
3. Letištní zprostředkovatel nebo koordinátor,
řídící orgán letiště a orgány řízení letového provozu si vyměňují veškeré
informace, které jsou nezbytné pro výkon jejich povinností, včetně letových
údajů a letištních časů ð , zejména za účelem zajištění
uplatňování článku 17 ï .
ê 793/2004 čl. 1 bod
5 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 5 8
Koordinační výbor
1. Členský stát zajistí, aby byl na
koordinovaném letišti zřízen koordinační výbor. Stejný koordinační výbor může
být určen pro více než jedno letiště. Účast ve výboru je otevřena přinejmenším
leteckým dopravcům, kteří pravidelně užívají dotyčné letiště nebo dotyčná letiště,
jejich zastupujícím organizacím, řídícímu orgánu letiště, příslušným orgánům
řízení letového provozu, a
zástupcům všeobecného letectví, kteří letiště pravidelně užívají ð , manažerovi struktury vzdušného
prostoru, orgánu pro kontrolu výkonnosti a vnitrostátnímu dozorovému orgánu
dotčeného členského státu ï .
ê 793/2004 čl. 1 bod
5
ð nový
Úkolem koordinačního výboru je:
a)           navrhovat nebo doporučovat
koordinátorovi nebo členskému státu stanoviska:
i)       k možnostem zvýšení kapacity letiště určeného v souladu s
článkem 3 nebo zlepšení jeho využívání;
ii)       ke koordinačním parametrům, které mají být určeny v souladu s
článkem 64;
iii)      ke způsobům sledování využití přidělených letištních časů;
iv)      k místním zásadám pro přidělování
letištních časů nebo sledování využití přidělených letištních časů, přičemž se
mimo jiné zohlední ekologická omezení podle čl. 89 odst. 58;
v)      ð k faktorům ovlivňujícím ï zlepšení dopravních podmíneky převažujících
na dotyčném letišti;
vi)      k vážným potížím pro nově vstupující dopravce podle článku čl. 109 odst. 96;
vii)     ke všem otázkám, které se vztahují ke kapacitě letiště ð , zejména ve vztahu k realizaci
jednotného evropského nebe a fungování sítě ï ;
ò nový
b)           poskytovat
orgánu pro kontrolu výkonnosti a vnitrostátnímu dozorovému orgánu stanoviska
ohledně vztahu mezi koordinačními parametry a klíčovými ukazateli výkonnosti
navrženými poskytovatelům letových navigačních služeb, jak je definuje nařízení
Komise (EU) č. 691/2010.
ê 793/2004 čl. 1 bod
5
ð nový
bc)         působit
mezi všemi dotčenými stranami jako zprostředkovatel řešení stížností, které se
týkají přidělování letištních časů podle článku 1119.
2. Zástupci členského státu a koordinátor jsou
zváni na schůzky koordinačního výboru jako pozorovatelé. ð Těchto schůzek se na svou žádost může
účastnit Komise. ï
3. Koordinační výbor vypracuje jednací řád,
který se mimo jiné vztahuje na účast, volby, četnost schůzek a jednací jazyk
nebo jazyky.
Každý člen koordinačního výboru může navrhovat
místní zásady pro řízení ve smyslu čl. 89 odst. 58. Koordinační výbor projedná
na žádost koordinátora navrhované místní zásady projedná
pro přidělování letištních časů a navrhované
zásady pro kontrolu užívání přidělených letištních časů.
Zpráva o práci koordinačního výboru je zasílána dotčenému členskému státu spolu
s uvedením jednotlivých názorů vyjádřených ve výboru. ð Tato zpráva se rovněž předá orgánu pro
kontrolu výkonnosti a manažerovi struktury vzdušného prostoru. ï
ê 95/93 (přizpůsobený)
ÖPřidělování
letištních časů Õ
ê 793/2004 čl. 1 bod
6 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 109
Fond
letištních časů
1. Koordinátor sestaví fond, který obsahuje
všechny letištní časy, které nebyly přiděleny na základě
čl. 8 odst. 2 a 4. Do fondu se umístí veškerá kapacita
nových letištních časů určená podle čl. 3 odst. 3.
2. Série
letištních časů, která je přidělena leteckému dopravci pro pravidelnou nebo
programovanou nepravidelnou leteckou dopravu, neopravňuje tohoto leteckého
dopravce ke stejné sérii letištních časů pro příští odpovídající období
letového řádu, jestliže letecký dopravce koordinátorovi uspokojivě neprokáže,
že s jeho povolením využil alespoň 80% z těchto letištních časů během období
letového řádu, pro které byly přiděleny.
62.
Aniž je dotčen čl. 810 odst. 2 ð a 3 ï tohoto nařízení a aniž je dotčen čl. 19 odst. 2 nařízení (ES) č.
1008/2008, jsou letištní časy umístěné ve fondu rozdělovány mezi žádající
letecké dopravce. 50 % těchto letištních časů je nejprve přiděleno nově
vstupujícím dopravciům, ledaže jsou žádosti nově
vstupujících dopravců nižší než 50 %. ð Upřednostnění nově vstupujících
dopravců je dodržováno po celou dobu letového řádu. ï Koordinátor projedná požadavky nově vstupujících a ostatních dopravců
nestranně a v souladu s koordinačními lhůtami každého dne letového řádu.
Z požadavků nově vstupujících dopravců jsou
upřednostněni letečtí dopravci, kteří splňují podmínky pro postavení nově
vstupujících dopravců podle čl. 2 písm. ð bodu ï b2)
ð písm. ï i) a iib) nebo čl. 2 písm.
b) bodu i) a iii).
ê 793/2004 čl. 1 bod
5
3. Aniž je dotčen čl. 10 odst. 2, pokud nemůže
být všem požadavkům na letištní časy dotčených leteckých dopravců vyhověno,
upřednostní se obchodní letecká doprava, a zejména pravidelná letecká doprava a
programovaná nepravidelná letecká doprava. V případě konkurujících požadavků ve
stejné kategorii letecké dopravy je upřednostněn celoroční letecký provoz.
ê 793/2004 čl. 1 bod
6 (přizpůsobený)
ð nový
74.
Nově vstupující dopravce, kterému byla nabídnuta série letištních časů do jedné
hodiny před nebo po požadovaném čase a který tuto nabídku nepřijal, nemá pro ð pro tuto sérii během tohoto ï toto
období letového řádu nadále postavení nově vstupujícího dopravce.
85.
Pro služby provozované skupinou leteckých dopravců může o potřebné letištní
časy žádat jen jeden ze zúčastněných leteckých dopravců. Letecký dopravce
provozující tuto službu přebírá odpovědnost za plnění provozního kritéria,
které je požadováno ð pro udělení přednosti ï k zachování historických práv
podle čl. 810
odst. 2.
ê 793/2004 čl. 1 bod
6 (přizpůsobený)
ð nový
Letištní časy přidělené jednomu leteckému
dopravci mohou být užity jiným leteckým dopravcem nebo leteckými dopravci,
kteří se podílejí na společném provozu
ð jsou součástí skupiny leteckých
dopravců ï , za předpokladu, že identifikační kód leteckého dopravce, kterému
byly letištní časy přiděleny, zůstane pro účely koordinace a kontroly přidělen
společnému letu. Po ukončení společného provozu zůstávají takto užívané
letištní časy leteckému dopravci, kterému byly původně přiděleny. Letečtí
dopravci účastnící se společného provozu
Ö , kteří jsou
součástí skupiny Õ, informují
koordinátory o podrobnostech tohoto
provozu před jeho zahájením o těchto operacích ð , které nesmějí být zahájeny předtím, než
je koordinátoři výslovně potvrdí ï .
ò nový
Pokud sérii
letištních časů přidělenou leteckému dopravci využívá jiný letecký dopravce
jinak než za podmínek stanovených tímto odstavcem, koordinátor po vyslechnutí
dotčených dopravců sérii stáhne a vrátí ji do fondu.
ê 793/2004 čl. 1 bod
6
96.
Jestliže nově vstupující dopravce čelí i nadále závažným obtížím, zajistí
členský stát svolání schůze letištního koordinačního výboru. Účelem schůze je
prozkoumání možností nápravy situace. Na schůzi je přizvána Komise.
ê 793/2004 čl. 1 bod
5
67.
Jestliže žádosti o letištní čas nemůže být vyhověno, informuje koordinátor
žádajícího leteckého dopravce o důvodech, které k tomu vedly, a uvede nejbližší
dostupný letištní čas.
ê 793/2004 čl. 1 bod
5 (přizpůsobený)
ð nový
58.
Koordinátor rovněž bere v úvahu další pravidla a
zásady, které jsou celosvětově nebo v rámci Společenství Ö Unie Õ stanoveny odvětvím
letecké dopravy, jakož i místní zásady, které navrhl koordinační výbor a které byly schváleny členským státem
nebo kterýmkoli příslušným orgánem odpovídajícím za dotyčné letiště, pokud tato
pravidla a řídící
zásady neovlivní nezávislé postavení koordinátora, jsou v souladu s právem Společenství
Ö Unie, Õ a
směřují ke zlepšení účinného užívání kapacity letiště ð a byly předem oznámeny Komisi a Komise
je schválila ï . Dotyčný členský stát sdělí tato pravidla Komisi.
ò nový
Místní zásady se
smějí týkat pouze dozoru nad využitím přidělených letištních časů nebo změny
definice série letištních časů za účelem omezení její délky na méně než 10
letištních časů pro zimní období letového řádu nebo na méně než 15 letištních
časů pro letní období letového řádu, avšak v žádném případě na méně než 5
letištních časů. Omezení délky série letištních časů se uplatní výhradně na
letištích, kde má poptávka po leteckých službách výrazně sezónní povahu.
ê 793/2004 čl. 1 bod
5 (přizpůsobený)
79.
Mimo plánované přidělení letištních časů pro období letového řádu se
koordinátor snaží vyhovět žádostem podaným na poslední chvíli, které se týkají
jednotlivých letištních časů pro veškeré druhy letectví včetně všeobecného
letectví. Za tímto účelem mohou být využity letištní časy, které zbývají ve
fondu zmíněném v
článku 10 po jejich rozdělení mezi žádající letecké dopravce,
jakož i letištní časy, které byly uvolněny na poslední chvíli.
Článek 810
Ö Historické Õ Postup při přidělování
letištních časůy
ê 793/2004 čl. 1 bod
5
1. Série letištních časů je žádajícím
dopravcům přidělována z fondu letištních časů v podobě povolení k užívání
letištní infrastruktury za účelem přistání nebo vzletu v období letového řádu,
pro které byla série vyžadována a po jehož uplynutí musí být vrácena do fondu
letištních časů vytvořeného podle článku 109.
ê 793/2004 čl. 1 bod
5 (přizpůsobený)
ð nový
2. Aniž jsou dotčeny články 7, 8a, 9, 10 odst. 1 12, 13 a článek
1417, odstavec 1 tohoto
článku se nepoužije, ð udělí se dotčenému leteckému dopravci
přednost při přidělování stejné série v odpovídajícím následujícím období
letového řádu, pokud o ni požádal ve lhůtě stanovené v čl. 7 odst. 1,ï jestliže:
a)           série letištních časů byla Ö tímto Õ leteckým dopravcem
využita pro provoz pravidelné a programované nepravidelné letecké dopravy a
b)           dotyčný letecký dopravce může koordinátorovi
uspokojivě prokázat, že dotčená série letištních časů byla tímto leteckým
dopravcem využita alespoň z 80
ð 85 ï % během období letového řádu, pro který byla přidělena.
V takovém případě
tato série letištních časů opravňuje dotyčného leteckého dopravce ke stejné
sérii letištních časů v příštím odpovídajícím období letového řádu, jestliže o
ní tento letecký dopravce požádá ve lhůtě uvedené v čl. 7 odst. 1.
43.
Změnu časového rozvržení série letištních časů před přidělením zbývajících
letištních časů z fondu uvedeného v článku 9 jinému žádajícímu leteckému
dopravci je možná jen z provozních důvodů ð , například z důvodu změny typu letadla
používaného nebo změny tratě provozované leteckým dopravcem ï nebo jestliže by došlo ke zlepšení časového
rozvržení letištních časů žádajícího leteckého dopravce oproti původně
požadovaném časovému rozvržení. Změna nabývá účinku
jen po výslovném potvrzení koordinátorem.
ê 793/2004 čl. 1 bod
6
ð nový
34.
Letištní časy přidělené leteckému dopravci před 31. lednem pro následující
letní období letového řádu nebo před 31. srpnem pro následující zimní období
letového řádu, které jsou koordinátorovi před těmito daty vráceny k novému přidělení,
nejsou brány při výpočtu procenta využití v úvahu ð , pokud letištní časy, jež zůstávají
přidělené, představují sérii ve smyslu čl. 2 bodu 13) ï .
ò nový
Letištní časy
připadající na svátek se začlení do série na následující období letového řádu,
aniž by se muselo odůvodňovat jejich nevyužití.
ê 793/2004 čl. 1 bod
6 (přizpůsobený)
ð nový
45.
Pokud nelze prokázat 80 ð 85 ï% využití série letištních časů, ð přednost podle odstavce 2 se
neudělí ï jsou všechny letištní časy tvořící tuto sérii
umístěny do fondu letištních časů, není -li jejich
nevyužití ospravedlněno některým z
některého z těchto důvodů:
a)           nepředvídatelné a neodvratitelné
okolnosti, které nemůže letecký dopravce ovlivnit a které vedou k:
i)       zákazu provozu typu letadel obecně
používaného k dané dopravě;
ii)       ð celkovému nebo částečnému ï uzavření letiště nebo vzdušného prostoru;
iii)      závažným narušením provozu na dotyčných
letištích včetně sérií letištních časů na jiných letištích Společenství
Ö Unie Õ souvisejících s
tratěmi, které jsou během podstatné části dotyčného období letového řádu
dotčeny takovým narušením;
b)           přerušení letecké dopravy pro
jednání, které směřovalo k narušení letecké dopravy ð , například stávku ï , a tím bylo leteckému dopravci
fakticky nebo technicky znemožněno leteckému dopravci
provozovat dopravu podle plánu;
c)           vážná finanční újma dotyčného
leteckého dopravce Společenství
Ö Unie Õ a následné udělení
dočasné licence příslušnými orgány až do finanční reorganizace leteckého
dopravce v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1008/2008;
d)           soudní řízení týkající se použití
článku 12 na tratě, u kterých byl podle článku 16 nařízení (ES) č. 1008/2008
uložen závazek veřejné služby, jehož výsledkem je dočasné pozastavení provozu
na těchto tratích.
ò nový
Zákaz provozování letecké
dopravy v Evropské unii uložený podle nařízení Komise (ES) č. 474/2006[21] nelze přijmout jako odůvodnění toho, že
série letištních časů nebyla ve smyslu tohoto odstavce využita.
ê 793/2004 čl. 1 bod
6
56. Na
žádost členského státu nebo z vlastního podnětu Komise přezkoumá, jak
koordinátor letiště, na které se vztahuje toto nařízení, uplatňuje odstavec 45.
Komise přijme rozhodnutí do dvou měsíců od
přijetí žádosti postupem podle čl. 1316 odst. 2.
ò nový
7. Pokud podmínky uvedené
v odst. 2 písm. a) a b) nejsou splněny, Komise může přesto rozhodnout, aby byla
leteckým dopravcům na následující období letového řádu udělena přednost pro
přidělení stejných sérií, pokud je to odůvodněno krajní naléhavostí v
souvislosti s výjimečnými událostmi, které vyžadují jednotné uplatňování
opatření, jež mají být na daných letištích přijata. Komise přijímá nezbytná
opatření, která se použijí nejdéle po dobu jednoho období letového řádu. Tyto
okamžitě použitelné prováděcí akty přijme v souladu s postupem uvedeným v
čl. 16 odst. 3.
ê 793/2004 čl. 1 bod
5 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 8b
Vyloučení nároků na kompenzaci
8. ð Přednost ve vztahu k ï Nárok na sérii letištních
časů zmíněnýá
v čl. 8 odstavci. 2 tohoto článku není důvodem pro vznik
nároků na kompenzaci při jejich
omezení, vyhrazení nebo zrušení ð této přednosti ï při použití práva Společenství Ö Unie Õ , zejména pravidel
Smlouvy, která se vztahují k letecké dopravě.
ò nový
Článek 11
Rezervace letištních časů
1. Řídící orgán
koordinovaného letiště může rozhodnout o využití systému letištních poplatků,
jehož účelem je odradit letecké dopravce od toho, aby letištní časy vraceli do
fondu uvedeného v článku 9 se zpožděním a aby nesli odpovědnost za rezervaci
letištní infrastruktury, kterou poté nevyužili. Dodržují se tyto zásady:
a) Před přijetím
tohoto rozhodnutí je dodržen postup podle článku 6 směrnice Evropského parlamentu
a Rady 2009/12/ES[22].
Rovněž je konzultován koordinátor. V případě koordinovaných letišť, na něž se
nevztahuje čl. 1 odst. 2 směrnice 2009/12/ES, řídící orgán letiště konzultuje
koordinační výbor a koordinátora.
b) Tímto rozhodnutím
není dotčena nediskriminační a transparentní povaha postupu přidělování
letištních časů a systému letištních poplatků.
c) Toto rozhodnutí
letecké dopravce neodrazuje od vstupu na trh nebo od rozvoje služeb a omezuje
se na pokrytí nákladů, které letišti vznikly v důsledku rezervace letištní
kapacity odpovídající letištním časům, které zůstaly nevyužity.
d) Odpovědnost za
rezervaci letištní infrastruktury, která nebyla využita, se nevynucuje pro letištní
časy, jež byly přiděleny, ale vráceny do fondu před 31. lednem pro následující
letní období letového řádu nebo před 31. srpnem pro následující zimní období
letového řádu, pro letištní časy připadající na svátky a navrácené do fondu
před uvedenými daty, ani pro letištní časy, jejichž nevyužití lze odůvodnit
podle čl. 10 odst. 5.
e) Toto rozhodnutí se
sdělí koordinátorovi, zúčastněným stranám a Komisi nejméně šest měsíců před
začátkem příslušného období letového řádu.
2. Koordinátor sdělí
řídícímu orgánu letiště veškeré informace umožňující provedení rozhodnutí
uvedeného v odstavci 1.
ê 793/2004 čl. 1 bod
5
Článek 912
Závazky veřejné služby
1. Jestliže se v souladu s článkem 16 nařízení
(ES) č. 1008/2008 na trať vztahují závazky veřejné služby, může si na
koordinovaném letišti členský stát vyhradit letištní časy požadované pro
očekávaný provoz na této trati. Jestliže nejsou vyhrazené letištní časy na
dotyčné trati využity, jsou v souladu s odstavcem 2 dány k dispozici jinému
leteckému dopravci, který má zájem trať provozovat v souladu se závazky veřejné
služby. Nemá-li žádný jiný dopravce zájem o provozování tratě a dotyčný členský
stát nevyhlásí nabídkové řízení podle čl. 16 odst. 10, čl. 17 odst. 3 až 7 a čl. 18 odst. 1
nařízení (ES) č. 1008/2008, jsou letištní časy buď vyhrazeny pro jinou trať
podléhající závazkům veřejné služby, nebo vráceny do fondu.
ê 793/2004 čl. 1 bod
5 (přizpůsobený)
2. Nabídkové řízení stanovené v čl. 16 odst.
9, v čl. 17 odst. 3, v čl. 17 odst. 7 a v čl.
18 odst. 1 nařízení (ES) č. 1008/2008 se použije pro využití
letištních časů uvedených v odstavci 1 výše Ö tohoto
článku Õ v případě, kdy má o
obsluhu tratě zájem více než jeden letecký dopravce Společenství Ö Unie Õ a nebylo mu umožněno
získat letištní časy do jedné hodiny před nebo po čase, který požadoval od
koordinátora.
ê 793/2004 čl. 1 bod
5 (přizpůsobený)
ÖMobilita letištních
časů Õ
Článek 8a13
Mobilita Ö Převody a
změny Õ letištních časů
ê 793/2004 čl. 1 bod
5
ð nový
1. Letištní časy mohou být:
a)           leteckým dopravcem převáděny z jedné
tratě nebo druhu dopravy na jinou trať nebo jiný druh dopravy, které jsou
provozovány stejným leteckým dopravcem;
b)           převáděny:
ðmezi dvěma leteckými dopravci, a to za
peněžní nebo jinou náhradu nebo bez takové náhrady; ï
i)       mezi mateřskými a
dceřinými společnostmi a mezi dceřinými společnostmi stejné mateřské
společnosti,
ii)       jako součást získání
kontroly nad kapitálem leteckého dopravce,
iii)      v případě celkového
nebo částečného převzetí, jestliže jsou letištní časy přímo spojeny s převzatým
leteckým dopravcem;
c)           vyměněny mezi leteckými dopravci
způsobem jeden za jeden ð , a to za peněžní nebo jinou náhradu
nebo bez takové náhrady ï .
ò nový
2. Členský stát
zavede transparentní rámec umožňující kontakty mezi leteckými dopravci se
zájmem o převod nebo výměnu letištních časů v souladu s právem Unie.
ê 793/2004 čl. 1 bod
5 (přizpůsobený)
ð nový
2. Převody nebo
výměny uvedené v odstavci 1 se oznámí koordinátorovi a nabývají účinku až po
výslovném potvrzení koordinátorem. Koordinátor nepotvrdí
převody nebo výměny nepotvrdí,
jestliže nejsou v souladu s požadavky tohoto nařízení a jestliže koordinátor
není přesvědčen, že:
a)           letištní provoz nebude dotčen,
přičemž se berou v úvahu všechna technická, provozní ð , výkonnostní ï a ekologická omezení;
b)           jsou dodržena všechna omezení
uložená podle článku 912;
c)           převody letištních časů nespadají do
oblasti působnosti odstavce 3 Ö tohoto
článku Õ.
ò nový
V případě převodů
nebo výměn uvedených v odst. 1 písm. b) a c) letečtí dopravci sdělí
koordinátorovi údaje o případné peněžní nebo jiné náhradě. Údaje o náhradě za
převod nebo výměnu jsou důvěrné a koordinátor je sdělí pouze členskému státu, v
němž se letiště nachází, nebo Komisi, a to na jejich žádost. Převody nebo
výměny nesmějí podléhat podmínkám, jejichž cílem je omezit možnost, aby letecký
dopravce, který si přeje získat letištní časy, zahájil hospodářskou soutěž s
leteckým dopravcem, který tyto letištní časy převádí nebo vyměňuje.
ê 793/2004 čl. 1 bod
5
3. Letištní časy přidělené nově vstupujícímu
dopravci ve smyslu čl. 2 bodu 2 nesmějí být převáděny podle odst. 1 písm. b)
tohoto článku na dobu rovnající se dvěma odpovídajícím obdobím letového řádu
vyjma případu, kdy jde o zákonné převzetí činností podniku v úpadku.
Letištní časy přidělené nově vstupujícímu
dopravci ve smyslu čl. 2 bodu 2
písm. b) bodu ii) a iii) nesmějí být převáděny na
jinou trať podle odst. 1 písm. a) tohoto článku na dobu dvou odpovídajících
období letového řádu, pokud s nově vstupujícím dopravcem nebylo zacházeno v
souvislosti s novou tratí se stejnou prioritou jako v případě tratě původní.
Letištní časy přidělené nově vstupujícímu
dopravci ve smyslu čl. 2 bodu 2 písm.
b) smějí být vyměňovány podle odst. 1 písm. c) tohoto
článku po dobu dvou odpovídajících období letového řádu pouze ke zlepšení
časového rozvržení letištních časů pro tyto služby ve vztahu k původně
požadovanému časovému rozvržení.
ê 793/2004 čl. 1 bod
5 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 14
ÖUstanovení týkající
se práva hospodářské soutěže Õ
Tímto nařízením nejsou dotčeny pravomoci
orgánů veřejné moci požadovat ð schvalovat ï převedení převod
letištních časů mezi leteckými dopravci a určovat, jak jsou tyto letištní časy
přidělovány v souladu s vnitrostátními právními předpisy o hospodářské soutěži
nebo články 81 nebo
82 Ö 101, 102 Õ ðnebo 106 ï Smlouvy nebo nařízením Rady (ES) č. 139/2004[23]. Tyto převody se
mohou uskutečnit jen bez peněžní náhrady.
ê 545/2009 čl. 1
odst. 1
Článek 10a
Pro účely
čl. 12 odst. 2 koordinátoři
uznají, že letečtí dopravci mají pro období letního letového řádu 2010 nárok na
série letištních časů, které jim byly přiděleny na počátku období letního
letového řádu 2009 v souladu s tímto nařízením.
ò nový
Akty v přenesené
pravomoci a výbor
Článek 15
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat
akty v přenesené pravomoci udělená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto
článku.
2. Pravomoc přijímat
akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3 na konci je svěřena Komisi
na dobu neurčitou od vstupu tohoto nařízení v platnost.
3. Přenesení
pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3 na konci může Evropský parlament nebo Rada
kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí uvedených
v tomto rozhodnutí, které jsou v něm uvedeny. Zrušení nabývá účinku prvním dnem
po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k
pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných
aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v
přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a
Radě.
5. Akty v přenesené
pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3 na konci vstoupí v platnost, pouze pokud
proti nim Evropský parlament nebo Rada ve lhůtě dvou měsíců od oznámení těchto
aktů Evropskému parlamentu a Radě nevysloví námitky, nebo pokud před uplynutím
této lhůty Evropský parlament i Rada informují Komisi, že námitky nevysloví. Z
podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
ê 793/2004 čl. 1 bod
9
Článek 16
Postup projednávání ve výboru
ê 793/2004 čl. 1 bod
9
ð nový
1. Komisi je nápomocen výbor. ðJedná se o výbor ve smyslu nařízení (EU) č.
182/2011. ï
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijíe se články 5 a 7
rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon
prováděcích pravomocí svěřených Komisi s ohledem na článek 8 zmíněného
rozhodnutí ð článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011[24] ï .
Doba uvedená v čl.
5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
ò nový
Má-li být stanovisko výboru získáno písemným postupem, je tento postup
ukončen bez výsledku, pokud tak o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska
rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá většina dvou třetin členů
výboru.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU)
č. 182/2011 ve spojení s článkem 5.
ê 793/2004 čl. 1 bod
9
34.
Komise může s výborem konzultovat rovněž jakoukoli jinou záležitost, která se
týká uplatňování tohoto nařízení.
4. Výbor přijme
svůj jednací řád.
ê 793/2004 čl. 1 bod
9 (přizpůsobený)
ð nový
ÖProváděcí
opatření Õ
Článek 17
ÖSoulad letištních
časů s letovými plány Õ
1. ðLetový plán předkládaný leteckým dopravcem
obsahuje odkaz na přidělený letištní čas. Manažer struktury vzdušného
prostoru ï Příslušné orgány řízení letového provozu mohou
odmítnute letový plán leteckého dopravce,
jestliže letecký dopravce zamýšlí přistát nebo vzlétnout na koordinovaném
letišti během období, ve kterých je koordinováno, aniž by mu byl koordinátorem
přidělen letištní čas. ðMá se za to, že provozovatelé letecké dopravy
pro vlastní potřebu nedisponují letištním časem, pokud jsou nuceni provést let
mimo rozmezí letištního času a pokud není zpoždění způsobeno letovými
navigačními službami. ï
ò nový
2. Členské státy
přijmou opatření nezbytná pro výměnu informací mezi koordinátorem, manažerem
struktury vzdušného prostoru, poskytovateli letových navigačních služeb a
řídícím orgánem letiště.
ê 793/2004 čl. 1 bod
9
ð nový
Článek 1418
Uplatňování
21.
Koordinátor odejme sérii letištních časů prozatímně přidělenou leteckému
dopravci, který je ve fázi vzniku, a umístí ji do fondu 31. ledna pro
následující letní období letového řádu nebo 31. srpna pro následující zimní
období letového řádu, jestliže podnik nemá platnou provozní licenci nebo doklad
stejného druhu k tomuto dni nebo jestliže příslušný orgán vydávající licence povolení
neprohlásí, že je pravděpodobné, že provozní licence nebo doklad stejného druhu
budou vydány před zahájením dotyčného období letového řádu. ðPříslušné orgány vydávající licence
koordinátorovi pravidelně sdělují aktualizované informace a v přiměřené
lhůtě reagují na jeho žádosti. ï
3. Koordinátor
odejme sérii letištních časů leteckého dopravce, který je obdržel na základě
výměny v souladu s čl. 8a odst. 1 písm. c), jestliže nebyly užity k původnímu
záměru, a vrátí ji do fondu.
42. Letečtí
dopravci, kteří opakovaně a
ð nebo ï úmyslně provozují leteckou dopravu v čase, který se podstatně
liší od letištního času přiděleného jako součást série letištních časů, nebo
užívají letištní časy podstatně odlišným způsobem, než který byl určen v čase
přidělení, a tak narušují letištní provoz nebo provoz
letecké dopravy, ztratí ð přednost ï postavení podle čl. 810 odst. 2. Koordinátor může rozhodnout
o odnětí dotyčné série letištních časů pro zbytek období letového řádu ve
vztahu k tomuto leteckému dopravci a umístit ji do fondu za podmínky, že se
dotyčný letecký dopravce k tomuto vyjádřil a koordinátor jej již jednou
varoval. ðPokud letecký dopravce žádá o rovnocenné
letištní časy, koordinátor nemá povinnost je přidělit. ï
ò nový
Členské státy dbají
na to, aby koordinátor zavedl účinný systém dohledu nad uplatňováním tohoto
odstavce.
ê 793/2004 čl. 1 bod
9
ð nový
53.
Členské státy zajistí, aby existovaly ð a byly uplatňovány ï účinné, přiměřené a odrazující sankce nebo rovnocenná
opatření v případech opakovaného ð nebo ï a úmyslného provozování leteckých služeb ð bez příslušného letištního času
nebo ï v časech podstatně se odlišujících od přidělených letištních časů nebo
v případech užívání letištních časů podstatně odlišným způsobem, než který byl
určen v čase přidělení, pokud je tím poškozen letištní
provoz nebo provoz letecké dopravy.;
ò nový
- vrácení letištních
časů po 31. lednu pro následující letní období letového řádu nebo po 31. srpnu
pro následující zimní období letového řádu nebo ponechání si nevyužitých
letištních časů; sankce musí zohledňovat případné využití mechanismu v souladu
s článkem 11;
- odmítnutí sdělit
koordinátorovi nebo letištnímu zprostředkovateli informace uvedené v článku
7 a 13 nebo sdělení nepravdivých nebo zavádějících informací.
Koordinátor je o
uplatňování těchto sankcí řádně informován.
ê 793/2004 čl. 1 bod
9
ð nový
64.
Aniž je dotčen čl. 10 odst. 45, může koordinátor v případě, že
letecký dopravce nemůže dosáhnout míruy využití ve výši ð 85 ï 80 % podle čl. 810 odst. 2, tomuto leteckému dopravci
odejmout dotyčnou sérii leteckých časů pro zbytek období letového řádu a
umístit je do fondu poté, co se k tomu dotyčný leteckéý dopravce vyjádří.
Aniž je dotčen čl. 10 odst. 45, umístí koordinátor v případě, že po
uplynutí doby odpovídající ð 15 ï 20% doby platnosti série
nebyly využity žádné letištní časy z této série letištních časů, dotyčnou sérii
letištních časů do fondu po zbytek období letového řádu poté, co se k tomu
dotyčný letecký dopravce vyjádří. ðKoordinátor může rozhodnout o odejmutí série
letištních časů před koncem doby odpovídající 15 % období platnosti série,
pokud dopravce neprokáže, že má v úmyslu je využívat. ï
ê 793/2004 čl. 1 bod
7
Článek 1119
Stížnosti a opravné prostředky
1. Aniž jsou dotčena práva na podání opravných
prostředků podle vnitrostátního práva, podávají se stížnosti týkající se
použití čl. 7 odst. 2, článků 8, 8a a 109, 10, 13 a 17 a čl. 1418 odst. 1
až 4 a 6 1, 2
a 4 koordinačnímu výboru. Do jednoho měsíce po podání stížnosti
výbor záležitost prozkoumá, a pokud je to možné, předloží koordinátorovi návrhy
řešení problému. Není-li možné nalézt řešení, může příslušný členský stát do
dvou měsíců zajistit urovnání prostřednictvím organizace, která zastupuje
letecké dopravce nebo letiště, nebo prostřednictvím jiné třetí strany.
2. Členské státy přijmou v souladu s
vnitrostátním právem vhodná opatření k ochraně koordinátorů s ohledem na nároky
na náhradu škody, které se vztahují k jejich činnostem podle tohoto nařízení,
vyjma případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného protiprávního jednání.
ê 95/93
Článek 1220
ê 793/2004 čl. 1 bod
8 (přizpůsobený)
ð nový
Vztahy se třetími zeměmi
1. ÖKomise může postupem
podle čl. 16 odst. 2 rozhodnout, že členský stát nebo členské státy přijmou
opatření, Õ ð včetně odejmutí letištních časů, ï Ö ve vztahu k
leteckému dopravci nebo leteckým dopravcům ze třetí země s cílem dosáhnout
nápravy jejího diskriminačního chování, Õ Kkdykoli se jeví, že tato třetí země, pokud jde o přidělení
letištních časů na letištích:
a)           neposkytuje leteckým dopravcům Společenství
Ö Unie Õ zacházení
srovnatelné s tím, které zaručují členské státy leteckým dopravcům z této
země, nebo
b)           neposkytuje leteckým dopravcům Společenství
Ö Unie Õ fakticky národní
zacházení nebo
c)           poskytuje leteckým dopravcům jiných
třetích zemí výhodnější zacházení než leteckým dopravcům Společenství Ö Unie Õ.,
může Komise postupem podle čl. 13 odst. 2
rozhodnout, že členský stát nebo členské státy přijmou opatření včetně částečného nebo úplného pozastavení uplatňování
tohoto nařízení ve vztahu k leteckému dopravci nebo
leteckým dopravcům z této třetí země s cílem dosáhnout nápravy jejího
diskriminačního chování.
ê 95/93 (přizpůsobený)
2. Členské státy uvědomí Komisi o všech
závažných právních nebo faktických potížích u leteckých dopravců Společenství
Ö Unie Õ při přidělování
letištních časů na letištích ve třetích zemích.
Ö Závěrečná
ustanovení Õ
ê 793/2004 čl. 1 bod
10
ð nový
Článek 14a 21
Zpráva a spolupráce
1. Nejpozději do tří
ð čtyř ï let od vstupu tohoto nařízení v platnost,
předloží Komise zprávu Evropskému parlamentu a Radě o jeho uplatňování. Zpráva
se týká zejména uplatňování článků 8, 8a a9, 10ð, 11 ï a 13.
2. Členské státy a Komise spolupracují při
uplatňování tohoto nařízení, zejména pokud jde o shromažďování informací pro
zprávu podle odstavce 1.
ê
Článek 22
Zrušení
Nařízení (EHS) č. 95/93 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za
odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze
II.
ê 95/93 (přizpůsobený)
Článek 1523
Účinnost
Toto nařízení vstupuje v platnost Ö prvním dnem
druhého období letového řádu, které začíná po jeho Õ vyhlášení v Úředním
věstníku Evropské unie.
Toto
nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských
státech.
V Bruselu
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
[…]                                                                […]
é
PŘÍLOHA I
Zrušené nařízení a seznam jeho
následných změn

 Nařízení Rady (EHS) č. 95/93 || (Úř. věst. L 14, 22.1.1993, s. 1)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 894/2002 || (Úř. věst. L 142, 31.5.2002, s. 3)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1554/2003 || (Úř. věst. L 221, 4.9.2003, s. 1)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 793/2004 || (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 50)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 545/2009 || (Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 24)
_____________
PŘÍLOHA II
Srovnávací tabulka
 Nařízení (EHS) č. 95/93 || Toto nařízení
 Čl. 1 odst. 1 a 2 || Čl. 1 odst. 1 a 2
 Čl. 1 odst. 3 || —
 Čl. 2 písm. a) || Čl. 2 bod 1)
 Čl. 2 písm. b) || Čl. 2 bod 2)
 Čl. 2 písm. c) || —
 Čl. 2 písm. d) || Čl. 2 bod 3)
 Čl. 2 písm. e) || Čl. 2 bod 4)
 Čl. 2 písm. f) bod i) || Čl. 2 bod 5)
 Čl. 2 písm. f) bod ii) || Čl. 2 bod 6)
 — || Čl. 2 bod 7)
 — || Čl. 2 bod 8)
 — || Čl. 2 bod 9)
 Čl. 2 písm. g) || Čl. 2 bod 11)
 Čl. 2 písm. h) || —
 Čl. 2 písm. i) || Čl. 2 bod 10)
 Čl. 2 písm. j) || Čl. 2 bod 12)
 Čl. 2 písm. k) || Čl. 2 bod 13)
 Čl. 2 písm. l) || Čl. 2 bod 14)
 Čl. 2 písm. m) || Čl. 2 bod 15)
 — || Čl. 2 bod 16)
 — || Čl. 2 bod 17)
 — || Čl. 2 bod 18)
 — || Čl. 2 bod 19)
 — || Čl. 2 bod 20)
 — || Čl. 2 bod 21)
 Čl. 3 odst. 1 || Čl. 3 odst. 1
 Čl. 3 odst. 2 || Čl. 3 odst. 2
 Čl. 3 odst. 3 || Čl. 3 odst. 3
 Čl. 3 odst. 4 || Čl. 3 odst. 4
 — || Čl. 3 odst. 5
 Čl. 3 odst. 5 || Čl. 3 odst. 6
 Čl. 3 odst. 6 || Čl. 3 odst. 7
 Čl. 3 odst. 7 || Čl. 3 odst. 8
 — || Čl. 3 odst. 9
 — || Čl. 3 odst. 10
 Čl. 4 odst. 1 || Čl. 5 odst. 1
 — || Čl. 5 odst. 2
 Čl. 4 odst. 2 písm. a) || Čl. 5 odst. 3 písm. a)
 Čl. 4 odst. 2 písm. b) první věta || Čl. 5 odst. 3 písm. b)
 — || Čl. 5 odst. 3 písm. b) bod i)
 — || Čl. 5 odst. 3 písm. b) bod ii)
 Čl. 4 odst. 2 písm. b) druhá věta || Čl. 5 odst. 3 písm. c)
 Čl. 4 odst. 2 písm. c) || Čl. 5 odst. 3 písm. d)
 — || Čl. 5 odst. 3 na konci
 Čl. 4 odst. 3 || Čl. 5 odst. 4
 Čl. 4 odst. 4 || Čl. 5 odst. 5
 Čl. 4 odst. 5 || Čl. 5 odst. 6
 Čl. 4 odst. 6 || Čl. 5 odst. 7
 Čl. 4 odst. 7 || Čl. 5 odst. 7 a čl. 6 odst. 1
 — || Čl. 6 odst. 2
 Čl. 4 odst. 8 || Čl. 6 odst. 3
 — || Čl. 6 odst. 4
 Čl. 4 odst. 9 || —
 Čl. 4 odst. 10 || Čl. 6 odst. 5
 Čl. 5 odst. 1 první pododstavec || Čl. 8 odst. 1 první pododstavec
 Čl. 5 odst. 1 písm. a) || Čl. 8 odst. 1 písm. a)
 — || Čl. 8 odst. 1 písm. b)
 Čl. 5 odst. 1 písm. b) || Čl. 8 odst. 1 písm. c)
 Čl. 5 odst. 2 || Čl. 8 odst. 2
 Čl. 5 odst. 3 || Čl. 8 odst. 3
 Čl. 6 odst. 1 || Čl. 4 odst. 1
 Čl. 6 odst. 2 || Čl. 4 odst. 5
 Čl. 6 odst. 3 || Čl. 4 odst. 2
 — || Čl. 4 odst. 3
 Čl. 6 odst. 1 na konci || Čl. 4 odst. 4
 Článek 7 || Článek 7
 Čl. 8 odst. 1 || Čl. 10 odst. 1
 Čl. 8 odst. 2 první pododstavec úvodní věta || Čl. 10 odst. 2, úvodní věta
 Čl. 8 odst. 2 první pododstavec první a druhá odrážka || Čl. 10 odst. 2 písm. a) a b)
 Čl. 8 odst. 2 druhý pododstavec || —
 Čl. 8 odst. 3 || Čl. 9 odst. 3
 Čl. 8 odst. 4 || Čl. 10 odst. 5
 Čl. 8 odst. 5 || Čl. 9 odst. 8 první pododstavec
 — || Čl. 9 odst. 8 druhý pododstavec
 Čl. 8 odst. 6 || Čl. 9 odst. 7
 Čl. 8 odst. 7 || Čl. 9 odst. 9
 — || Článek 11
 Článek 8a || Článek 13
 Čl. 8a odst. 1 || Čl. 13 odst. 1
 — || Čl. 13 odst. 2 první pododstavec
 Čl. 8a odst. 2 || Čl. 13 odst. 2 druhý pododstavec
 — || Čl. 13 odst. 2 na konci
 Čl. 8a odst. 3 || Čl. 13 odst. 3
 Čl. 8b první věta || Čl. 10 odst. 7
 Čl. 8b druhá věta || Článek 14
 Čl. 8b třetí věta || —
 Článek 9 || Článek 12
 Čl. 10 odst. 1 || Čl. 9 odst. 1
 Čl. 10 odst. 2 || —
 Čl. 10 odst. 3 || Čl. 10 odst. 4
 Čl. 10 odst. 4 písm. a) první, druhá a třetí odrážka || Čl. 10 odst. 5 písm. a) body i), ii) a iii)
 Čl. 10 odst. 4 písm. b), c) a d) || Čl. 10 odst. 5 písm. b), c) a d)
 — || Čl. 10 odst. 5 na konci
 Čl. 10 odst. 5 || Čl. 10 odst. 7
 — || Čl. 10 odst. 6
 Čl. 10 odst. 6 || Čl. 9 odst. 3
 Čl. 10 odst. 7 || Čl. 9 odst. 4
 Čl. 10 odst. 8 || Čl. 9 odst. 5
 Čl. 10 odst. 9 || Čl. 9 odst. 6
 Článek 10a || —
 Článek 11 || Článek 19
 Článek 12 || Článek 20
 Čl. 13 odst. 1 a 2 || Čl. 16 odst. 1 a 2
 — || Čl. 16 odst. 3
 Čl. 13 odst. 3 || Čl. 16 odst. 4
 Čl. 13 odst. 4 || —
 — || Článek 15
 Čl. 14 odst. 1 || Čl. 17 odst. 1
 — || Čl. 17 odst. 2
 Čl. 14 odst. 2 || Čl. 18 odst. 1
 Čl. 14 odst. 3 || —
 Čl. 14 odst. 4 || Čl. 18 odst. 2
 Čl. 14 odst. 5 || Čl. 18 odst. 3
 Čl. 14 odst. 6 písm. a) a b) || Čl. 18 odst. 4 první a druhý pododstavec
 Článek 14a || Článek 21
 — || Článek 22
 Článek 15 || Článek 23
 — || Příloha I
 — || Příloha II
_____________
[1]               Letiště, u nichž dochází k provoznímu přetížení pouze v
některých obdobích, se určí jako letiště s plánovaným provozem. Na těchto
letištích se používá postup spočívající v dobrovolné spolupráci mezi leteckými
dopravci. Určí se letištní zprostředkovatel, který usnadňuje činnost leteckých
dopravců.
[2]               Podle čl. 2 písm. k) nařízení o letištních časech se
„sérií letištních časů“ rozumí „alespoň pět letištních časů, které jsou ve
stejném období letového řádu pro stejnou dobu ve stejný den v týdnu pravidelně
požadovány a tímto způsobem přidělovány, nebo pokud to není možné, přidělovány
přibližně ve stejný čas“.
[3]               Podle čl. 2 písm. b) nařízení o letištních časech je
nově vstupujícím dopravcem dopravce s omezenou přítomností na určitém letišti.
[4]               Evropská část Mezinárodní rady letišť
(www.aci-europe.org).
[5]               http://www.eurocontrol.int/statfor/gallery/content/public/forecasts/Doc415-LTF10-Report-Vol1.pdf.
Údaje obsažené ve zprávě Eurocontrolu se vztahují pouze na lety podle IFR
(realizované podle pravidel pro let podle přístrojů).
[6]               Viz tabulka I – Prognóza provozního přetížení letišť,
posouzení dopadů připojené k tomuto návrhu, s. 17.
[7]               KOM(2008) 227.
[8]               http://ec.europa.eu/transport/air/studies/airports_en.htm.
Souhrn je uveden v bodě 8 studie o možnostech revize nařízení o letištních
časech (Steer Davies Gleave, 2011).
[9]               Zejména: National Economic Research Associates (NERA), Study
to assess the effects of different slot allocation schemes (posouzení
účinků různých režimů přidělování letištních časů), 2004, a Mott MacDonald, Study
on the impact of the introduction of secondary trading at Community airports
(dopad zavedení sekundárního trhu na letištích Společenství), 2006. Všechny
uvedené studie jsou k dispozici na internetové stránce http://ec.europa.eu/transport/air/studies/airports_en.htm.
[10]             Viz studie společnosti Steer Davies Gleave v poznámce pod
čarou č. 8.
[11]             Úř. věst. C […], […], s. […].
[12]             Úř. věst. C […], […], s. […].
[13]             Úř.
věst. L 14, 22.1.1993, s. 1.
[14]             Viz
příloha I.
[15]             KOM(2008)
227.
[16]             Úř. věst. L 240,
24.8.1992, s. 8.
[17]             Úř.
věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[18]             Úř.
věst. L 96, 31.3.2004, s. 1.
[19]             Úř.
věst. L 96, 31.3.2004, s. 20.
[20]             Úř. věst. L 185, 15.7.2011, s. 1.
[21]             Úř.
věst. L 84, 23.3.2006, s. 14.
[22]             Úř.
věst. L 70, 14.3.2009, s. 11.
[23]             Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.
[24]             Úř.
věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.