               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 27.4.2022
            COM(2022) 186 final
            2022/0129(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Rady Světové celní organizace v souvislosti s přijetím návrhu změny jednacího řádu Výboru pro harmonizovaný systém (HS)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.
                     Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat v Radě Světové celní organizace v souvislosti s plánovaným schválením návrhu změny jednacího řádu Výboru pro harmonizovaný systém (HS).

               2.
                     Souvislosti návrhu

               2.1.
                     Mezinárodní úmluva o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží

               Cílem Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží (dále jen „úmluva“)
                  1
                je usnadňovat mezinárodní obchod a sběr, porovnání a analýzu statistik, zejména v souvislosti s mezinárodním obchodem. Příloha úmluvy obsahuje nomenklaturu HS, která je mezinárodním harmonizovaným systémem, jenž umožňuje zúčastněným zemím klasifikovat obchodované zboží pro celní účely na společném základě. Nomenklatura HS obsahuje zejména popis zboží, které se řadí do čísel a položek, a jejich související číselné kódy založené na systému 6místných kódů. Nomenklatura HS se reviduje jednou za pět let
                  2
               . Používá ji více než 200 zemí a ekonomik po celém světě, podle ní se tudíž zařazuje více než 98 % veškerého zboží, s nímž se po světě obchoduje.

               Dohoda vstoupila v platnost dnem 1. ledna 1988.

               Evropská unie a všechny členské státy jsou smluvními stranami úmluvy.

               2.2.
                     Světová celní organizace (WCO)

               Světová celní organizace (WCO), založená v roce 1952 jako Rada pro celní spolupráci, je nezávislým mezivládním orgánem, jehož úkolem je posilovat účelnost a efektivitu celních správ. WCO nabízí svým členům řadu úmluv a dalších mezinárodních nástrojů, technickou pomoc a možnosti školení. Organizace v současnosti zastupuje 184 celních správ po celém světě.

               Řídicím orgánem WCO je Rada, které při plnění jejího poslání pomáhá sekretariát a řada odborných a poradních výborů.

               Odborným výborem WCO, který má na starosti přípravnou činnost související s úmluvou, je Výbor pro harmonizovaný systém. K hlavním úkolům Výboru pro harmonizovaný systém patří:

               ·zajišťovat jednotný výklad a uplatňování právních textů upravujících HS, mimo jiné řešením sporů mezi smluvními stranami ohledně zařazování zboží, čímž se usnadňuje obchod,

               ·navrhovat změny a aktualizace HS, aby se zohlednil technologický vývoj, změny ve struktuře obchodu i další potřeby jeho uživatelů,

               ·podporovat široké uplatňování HS a zabývat se obecnými a politickými otázkami, které se tohoto systému týkají.

               Podle čl. 6 odst. 6 úmluvy o HS Výbor pro harmonizovaný systém „vypracuje svůj jednací řád a přijme jej dvoutřetinovou většinou hlasů svých členů. Tento řád se předloží ke schválení Radě.“

               Podle pravidla 26 jednacího řádu Výboru pro harmonizovaný systém „může být tento řád zcela nebo zčásti revidován v souladu s ustanoveními čl. 6 odst. 6 úmluvy.“

               Postoje, které Unie v rámci WCO ohledně HS zaujímá, jsou přijímány ve spolupráci s členskými státy. Unie a její členské státy mají ve Výboru pro harmonizovaný systém WCO společně pouze jeden hlas. V Radě WCO, pokud jde o záležitosti spadající do kompetence EU, jako jsou záležitosti týkající se HS, hlasuje EU jménem členských států přítomných na zasedání.

               2.3.
                     Zamýšlený akt Rady WCO

               Rada WCO má na svém 139. a 140. zasedání (23.–25. června 2022) schválit změny pravidel 19 a 20 jednacího řádu Výboru pro harmonizovaný systém (dále jen „zamýšlený akt“).

               Výbor pro harmonizovaný systém se na svém 64. zasedání (září 2019) dohodl na základě konsensu na návrhu změny pravidla 20 jednacího řádu s cílem vyjasnit postup při výhradách. Vzhledem k pandemii nebyla tato otázka Radě WCO dosud předložena ke schválení.

               Na svém 68. zasedání (září 2021) se Výbor pro harmonizovaný systém dohodl na návrhu změny pravidla 19 jednacího řádu cílem vyjasnit postup hlasování.

               Níže jsou vysvětleny návrhy změny pravidel 19 a 20 jednacího řádu.

               Změny pravidla 19 jednacího řádu

               –Změnou třetího a čtvrtého odstavce pravidla 19 návrh změny vyjasňuje stanovení většiny nezbytné k tomu, aby mohl Výbor pro harmonizovaný systém přijímat rozhodnutí týkající se změn úmluvy o HS (alespoň dvoutřetinová většina odevzdaných hlasů členů výboru), např. změn nomenklatury HS, jakož i jiná rozhodnutí vyžadující prostou většinu (více než 50 % odevzdaných hlasů členů výboru), např. u rozhodnutí o sazebním zařazení, vysvětlivek, stanovisek k sazebnímu zařazení atd.

               –Hlavním cílem je zajistit, aby v případě, že má být projednáno několik možností, byl dodržen hladký a transparentní postup, aby tak rozhodnutí Výboru vedlo k tomu, že celková většina členů Výboru podpoří možnost, která zůstane po postupném vyloučení možnosti, která měla (možností, které měly) menší podporu.

               –Návrh změn je uveden v následující tabulce (a změny jsou podtrženy):

                        Platný text

                        Nový text

                        Třetí odstavec

                        Rozhodnutí týkající se změn úmluvy se přijímají alespoň dvoutřetinovou většinou odevzdaných hlasů členů výboru.

                        Rozhodnutí týkající se změn úmluvy se přijímají alespoň dvoutřetinovou většinou odevzdaných hlasů členů výboru.  Pokud však existují dvě nebo více možností změny, Výbor nejprve provede postupné hlasování, jak je uvedeno níže v rámci postupu hlasování prostou většinou, aby se počet možností snížil na jednu. Jakmile zůstane jediná možnost změny, provede se konečné hlasování o tom, zda změnu přijmout nebo zamítnout, podle pravidla dvoutřetinové většiny.

                        Čtvrtý odstavec

                        Ostatní rozhodnutí se přijímají prostou většinou odevzdaných hlasů členů výboru.

                        Ostatní rozhodnutí se přijímají prostou většinou (více než 50 %) odevzdaných hlasů členů výboru. Pokud existují více než dvě možnosti a u žádné z nich nebylo dosaženo více než 50 % odevzdaných hlasů členů výboru, použije se při hlasování prostou většinou postupné hlasování, které snižuje počet možností vyloučením možnosti s nejnižším počtem hlasů, dokud možnost s nejvyšším počtem hlasů nedosáhne více než 50 % odevzdaných hlasů členů výboru.

               Změny pravidla 20 jednacího řádu

               –Změnou pravidla 20, odstavců 1 a 4, které se stanou odstavci 2, respektive 1, návrh změny vyjasňuje, že oznámení generálnímu tajemníkovi WCO, aby záležitost, kterou projednal Výbor pro harmonizovaný systém, předložil Radě, nebo ji vrátil Výboru pro harmonizovaný systém k opětovnému přezkoumání, obdrží generální tajemník do 24:00 hodin (bruselského času) posledního dne daného období.

               –Tato změna je obzvlášť důležitá pro správní orgány, které se nacházejí v jiném časovém pásmu než ústředí WCO a jejichž oznámení může generální tajemník WCO obdržet až po uplynutí lhůty pro podání takových žádostí o přezkoumání podle časového pásma, ve kterém se nachází sekretariát WCO.

               –Návrh změn je uveden v následující tabulce (a změny jsou podtrženy):

                        Platný text

                        Nový text

                        Podle rozhodnutí Rady č. 298 může generální tajemník na žádost smluvní strany předložit záležitosti vyplývající z čl. 8 odst. 2 úmluvy přímo zpět Výboru za předpokladu, že žádost je podána písemně nejpozději do konce druhého měsíce následujícího po měsíci, v průběhu kterého bylo zasedání výboru ukončeno. Generální tajemník poté záležitost zařadí na pořad jednání následujícího zasedání Výboru k opětovnému přezkoumání.

                        Jsou-li od různých smluvních stran obdrženy žádosti týkající se stejné záležitosti o předložení Radě i Výboru, nebo neurčí-li smluvní strana, zda se má záležitost předložit Radě nebo přímo Výboru, předloží se tato záležitost Radě. Generální tajemník informuje o obdržení žádosti o předložení záležitosti Radě nebo Výboru všechny smluvní strany.

                        Smluvní strana, která žádá o předložení záležitosti Radě nebo Výboru, může svou žádost před tím, než ji přezkoumá Rada nebo znovu přezkoumá Výbor, kdykoli stáhnout. Pokud však záležitost předložila Rada, Výbor ji přezkoumá. V případě, že některá smluvní strana žádost stáhne, považuje se původní rozhodnutí Výboru za schválené, pokud není projednávána žádost jiné smluvní strany týkající se stejné záležitosti. Generální tajemník oznámí každý případ stažení smluvním stranám.

                        Oznámení určená generálnímu tajemníkovi, aby předložil jakoukoli záležitost Radě nebo Výboru k opětovnému přezkoumání podle článku 8.2 úmluvy a rozhodnutí Rady č. 298, nesmějí být podána přede dnem následujícím po ukončení zasedání Výboru, ale musí být podána do konce druhého měsíce následujícího po měsíci, během kterého bylo toto zasedání ukončeno.

                        Je-li podle ustanovení čl. 8 odst. 3 úmluvy a rozhodnutí Rady č. 298 jakákoli záležitost zcela nebo zčásti předložena Výboru k opětovnému přezkoumání, zašle smluvní strana, která o přezkoumání této záležitosti požádala, nejméně 60 dní před datem zahájení příštího zasedání Výboru generálnímu tajemníkovi sdělení, v němž budou uvedeny důvody žádosti o opětovné přezkoumání společně s návrhy na řešení této záležitosti. Generální tajemník rozešle toto sdělení ostatním smluvním stranám.

                        Oznámení určená generálnímu tajemníkovi, aby předložil jakoukoli záležitost Radě nebo Výboru k opětovnému přezkoumání podle čl. 8 odst. 2 úmluvy a rozhodnutí Rady č. 298, nesmějí být učiněna přede dnem následujícím po ukončení zasedání Výboru, ale musí být učiněna do konce druhého měsíce následujícího po měsíci, během kterého bylo toto zasedání ukončeno.  Oznámení se považuje za učiněné v této lhůtě, pokud je generální tajemník obdržel do 24:00 hodin (bruselského času) posledního dne tohoto období.

                        Podle rozhodnutí Rady č. 298 může generální tajemník na žádost smluvní strany postoupit záležitosti vyplývající z čl. 8 odst. 2 úmluvy přímo zpět Výboru za předpokladu, že žádost je podána ve lhůtě uvedené v předchozím odstavci.  Generální tajemník poté záležitost zařadí na pořad jednání následujícího zasedání Výboru k opětovnému přezkoumání.

                        Jsou-li od různých smluvních stran obdrženy žádosti týkající se stejné záležitosti o předložení Radě i Výboru, nebo neurčí-li smluvní strana, zda se má záležitost předložit Radě nebo přímo Výboru, předloží se tato záležitost Radě.  Generální tajemník informuje o obdržení žádosti o postoupení záležitosti Radě nebo výboru všechny smluvní strany.

                        Smluvní strana, která žádá o předložení záležitosti Radě nebo Výboru, může svou žádost před tím, než ji přezkoumá Rada nebo znovu přezkoumá Výbor, kdykoli stáhnout.  Pokud však záležitost předložila Rada, Výbor ji přezkoumá.  V případě, že některá smluvní strana žádost stáhne, považuje se původní rozhodnutí Výboru za schválené, pokud není projednávána žádost jiné smluvní strany týkající se stejné záležitostí.  Generální tajemník oznámí každý případ stažení smluvním stranám.

                        Je-li podle ustanovení čl. 8 odst. 3 úmluvy a rozhodnutí Rady č. 298 jakákoli záležitost zcela nebo zčásti předložena Výboru k opětovnému přezkoumání, zašle smluvní strana, která o přezkoumání této záležitosti požádala, nejméně 60 dní před datem zahájení příštího zasedání Výboru generálnímu tajemníkovi sdělení, v němž budou uvedeny důvody žádosti o opětovné přezkoumání společně s návrhy na řešení této záležitosti.  Generální tajemník rozešle toto sdělení ostatním smluvním stranám.

               3.
                     Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Cílem navrhovaného postoje je vyjádřit podporu návrhu změny jednacího řádu Výboru pro harmonizovaný systém.

               Pro EU je důležité, aby tato změna byla přijata, neboť jejím cílem je vyjasnit rozhodovací proces Výboru pro harmonizovaný systém a zajistit, aby rozhodnutí byla přijímána nespornou většinou členů tohoto Výboru.

               Proběhly konzultace s členskými státy v rámci skupiny celních odborníků (koordinace HS/WCO) a v rámci Rady.

               Navrhovaný postoj je tedy následující:

               –Pokud jde o změnu jednacího řádu, Unie by měla přijetí změny podpořit.

               –Unie by měla případně rovněž podpořit další redakční změny, které může navrhnout sekretariát Světové celní organizace.

               Navrhovaný postoj EU je v souladu se zavedenou celní politikou a postupem, který používá Výbor pro harmonizovaný systém.

               Navrhovaný postoj je nezbytný k tomu, aby EU mohla vyjádřit svůj postoj na příštím zasedání Rady WCO.

               4.
                     Právní základ

               4.1.
                     Procesněprávní základ

               4.1.1.
                     Zásady

               V čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) jsou upravena rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody.“

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, jež podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  3
               .

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí, kterým se stanoví postoj, jenž se má zaujmout jménem Unie ohledně zamýšleného aktu, je proto čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.1.2.
                     Použití na stávající případ

               Rada WCO je orgán zřízený dohodou, a sice Úmluvou o zřízení Rady pro celní spolupráci ze dne 15. prosince 1950. Podle Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží je Rada WCO orgánem odpovědným za vydávání doporučení smluvním stranám ohledně změn úmluvy a za schvalování jednacího řádu Výboru pro harmonizovaný systém.

               Očekává se, že Rada WCO na svém červnovém zasedání schválí změnu jednacího řádu Výboru pro harmonizovaný systém podle článku 6 úmluvy o HS. Jakmile bude změna schválena, bude mít právní účinek v právních předpisech EU, a konkrétně v příloze 1 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku. Je tomu tak proto, že čl. 2 písm. a) uvedeného nařízení stanoví „2.  Kombinovaná nomenklatura se skládá z: a) nomenklatury harmonizovaného systému“ a že tato změna ovlivní způsob, jakým ve Výboru pro harmonizovaný systém probíhá rozhodovací proces týkající se výkladu a změny nomenklatury harmonizovaného systému, a v důsledku toho i způsob výkladu kombinované nomenklatury.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dotčené dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.
                     Hmotněprávní základ

               4.2.1.
                     Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.
                     Použití na stávající případ

               Jelikož se hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu týká rozhodovací procesu při výkladu celního sazebníku a provádění mezinárodní dohody v rámci společné obchodní politiky a provádění nomenklatury HS a kombinované nomenklatury EU, jsou hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí článek 31, čl. 43 odst. 2 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU.

               4.3.
                     Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měla být ustanovení článku 31, čl. 43 odst. 2 a čl. 207 odst. 4 prvního pododstavce SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.
                     Rozpočtové důsledky

               Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Evropské unie.

               2022/0129 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Rady Světové celní organizace v souvislosti s přijetím návrhu změny jednacího řádu Výboru pro harmonizovaný systém (HS)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 31, čl. 43 odst. 2 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)
                     Unie uzavřela Mezinárodní úmluvu o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží (dále jen „úmluva“) rozhodnutím Rady 87/369
                  41 a úmluva vstoupila v platnost dne 1. ledna 1988.

               (2)
                     Podle čl. 6 odst. 6 úmluvy Výbor pro harmonizovaný systém vypracuje svůj jednací řád a přijme jej dvoutřetinovou většinou hlasů svých členů. Tento jednací řád se předloží ke schválení Radě.

               (3)
                     Očekává se, že Rada WCO návrh změny jednacího řádu Výboru pro harmonizovaný systém na svých červnových zasedáních schválí. Tato změna bude schválena na základě návrhu vypracovaného Výborem pro harmonizovaný systém a dokončeného na jeho 64. zasedání (18.–27. září 2019) a 68. zasedání (6.–28. září 2021). Změna vstoupí v platnost dnem přijetí.

               (4)
                     Je nanejvýš důležité, aby Výbor pro harmonizovaný systém přijímal svá rozhodnutí transparentním a účinným způsobem a aby tato rozhodnutí měla maximální podporu členů tohoto výboru.

               (5)
                     Vzhledem k tomu, že návrh změny jednacího řádu Výboru pro harmonizovaný systém má být schválen Radou WCO, je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie, protože pozměněný jednací řád bude po svém schválení pro Unii závazný a bude moci rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah práva Unie, konkrétně přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87
                  52.

               (6)
                     Je proto vhodné, aby postojem Unie byla podpora návrhu změny jednacího řádu Výboru pro harmonizovaný systém i drobných redakčních nebo jazykových úprav, které mohou být považovány za nezbytné.

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postojem, který má být zaujat jménem Unie na zasedání Rady WCO v červnu 2022, je vyjádření podpory návrhu změny jednacího řádu Výboru pro harmonizovaný systém v souladu s přílohou.

               Zástupci Unie se mohou dohodnout na menších redakčních nebo jazykových úpravách s ohledem na vývoj na nadcházejících zasedáních Rady WCO, během konzultací s členskými státy nebo koordinačních schůzek na místě bez dalšího rozhodnutí Rady.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady 87/369/EHS ze dne 7. dubna 1987 o uzavření Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží a protokolu o její změně (Úř. věst. L 198, 20.7.1987, s. 1).

                     (2)

                        Od svého zavedení v roce 1988 byla nomenklatura HS revidována šestkrát. Revize vstoupily v platnost v letech 1996, 2002, 2007, 2012, 2017 a 2022.

                     (3)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, Věc C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (4)
                  1
                        Rozhodnutí Rady 87/369/EHS ze dne 7. dubna 1987 o uzavření Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží a protokolu o její změně (Úř.věst. L 198, 20.7.1987, s. 1).

                     (5)
                  2
                        Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 27.4.2022
            COM(2022) 186 final

            PŘÍLOHA

            návrhu ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Rady Světové celní organizace v souvislosti s přijetím návrhu změny jednacího řádu Výboru pro harmonizovaný systém (HS)

               PŘÍLOHA

               Změny pravidla 19 jednacího řádu

                        Třetí odstavec

                        Rozhodnutí týkající se změn úmluvy se přijímají alespoň dvoutřetinovou většinou hlasů odevzdaných členy výboru.  Pokud však existují dvě nebo více možností změny, Výbor nejprve provede postupné hlasování, jak je uvedeno níže v rámci postupu hlasování prostou většinou, aby se počet možností snížil na jednu. Jakmile zůstane jediná možnost změny, provede se konečné hlasování o tom, zda změnu přijmout nebo zamítnout, podle pravidla dvoutřetinové většiny.

                        Čtvrtý odstavec

                        Ostatní rozhodnutí se přijímají prostou většinou (více než 50 %) hlasů odevzdaných členy výboru. Pokud existují více než dvě možnosti a u žádné z nich nebylo dosaženo více než 50 % odevzdaných hlasů členů výboru, použije se při hlasování prostou většinou postupné hlasování, které snižuje počet možností vyloučením možnosti s nejnižším počtem hlasů, dokud možnost s nejvyšším počtem hlasů nedosáhne více než 50 % odevzdaných hlasů členů výboru.

               Změny pravidla 20 jednacího řádu

                        Oznámení určená generálnímu tajemníkovi, aby předložil jakoukoli záležitost Radě nebo Výboru k opětovnému přezkoumání podle čl. 8 odst. 2 úmluvy a rozhodnutí Rady č. 298, nesmějí být učiněna přede dnem následujícím po ukončení zasedání Výboru, ale musí být učiněna do konce druhého měsíce následujícího po měsíci, během kterého bylo toto zasedání ukončeno.  Oznámení se považuje za učiněné v této lhůtě, pokud je generální tajemník obdržel do 24:00 hodin (bruselského času) posledního dne tohoto období.

                        Podle rozhodnutí Rady č. 298 může generální tajemník na žádost smluvní strany předložit záležitosti vyplývající z čl. 8 odst. 2 úmluvy přímo zpět Výboru za předpokladu, že žádost je podána ve lhůtě uvedené v předchozím odstavci.  Generální tajemník poté záležitost zařadí na pořad jednání následujícího zasedání Výboru k opětovnému přezkoumání.

                        Jsou-li od různých smluvních stran obdrženy žádosti týkající se stejné záležitosti o předložení Radě i Výboru, nebo neurčí-li smluvní strana, zda se má záležitost předložit Radě nebo přímo Výboru, předloží se tato záležitost Radě.  Generální tajemník informuje o obdržení žádosti o předložení záležitosti Radě nebo Výboru všechny smluvní strany.

                        Smluvní strana, která žádá o předložení záležitosti Radě nebo Výboru, může svou žádost před tím, než ji přezkoumá Rada nebo znovu přezkoumá Výbor, kdykoli stáhnout.  Pokud však záležitost předložila Rada, Výbor ji přezkoumá.  V případě, že některá smluvní strana žádost stáhne, považuje se původní rozhodnutí Výboru za schválené, pokud není projednávána žádost jiné smluvní strany týkající se stejné záležitostí.  Generální tajemník oznámí každý případ stažení smluvním stranám.

                        Je-li podle ustanovení čl. 8 odst. 3 úmluvy a rozhodnutí Rady č. 298 jakákoli záležitost zcela nebo zčásti předložena Výboru k opětovnému přezkoumání, zašle smluvní strana, která o přezkoumání této záležitosti požádala, nejméně 60 dní před datem zahájení příštího zasedání Výboru generálnímu tajemníkovi sdělení, v němž budou uvedeny důvody žádosti o opětovné přezkoumání společně s návrhy na řešení této záležitosti.  Generální tajemník rozešle toto sdělení ostatním smluvním stranám.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 29.4.2022
            COM(2022) 191 final
            2022/0136(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí priorit partnerství EU a Egypta

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie v Radě přidružení EU–Egypt v souvislosti s plánovaným přijetím priorit partnerství EU a Egypta na období 2021–2027.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Evropsko-středomořská dohoda

               Evropsko-středomořská dohoda, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé, byla podepsána dne 25. června 2001 v Lucemburku a vstoupila v platnost dne 1. června 2004
                  1
                (dále jen „dohoda“). Tato dohoda o přidružení tvoří právní základ pro dvoustranné vztahy mezi EU a Egyptem.

               Cílem dohody je:

               –poskytnout vhodný rámec pro politický dialog umožňující rozvoj úzkých politických vztahů mezi stranami,

               –vytvořit podmínky pro postupné uvolňování trhu se zbožím, službami a kapitálem,

               –podporovat rozvoj vyvážených hospodářských a sociálních vztahů mezi stranami prostřednictvím dialogu a spolupráce,

               –zlepšit životní a pracovní podmínky a zvýšit produktivitu a finanční stabilitu,

               –podporovat regionální spolupráci za účelem konsolidace mírového soužití a hospodářské a politické stability,

               –podporovat spolupráci v dalších oblastech oboustranného zájmu.

               2.2.Rada přidružení EU–Egypt

               Rada přidružení EU–Egypt byla zřízena článkem 74 Evropsko-středomořské dohody.

               Rada přidružení má pravomoc přijímat ve stanovených případech rozhodnutí za účelem dosažení cílů dohody a předkládat vhodná doporučení. Rozhodnutí jsou pro obě strany závazná. Radě přidružení podle jednacího řádu předsedá střídavě po dobu dvanácti měsíců EU a Egypt. Předpokládá se, že Rada přidružení se schází jednou ročně na ministerské úrovni.

               2.3.Zamýšlený akt Rady přidružení EU–Egypt

               Rada přidružení EU–Egypt má na svém 9. zasedání přijmout doporučení týkající se priorit partnerství EU a Egypta na období 2021–2027 (dále jen „zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšleného aktu je poskytnout vodítko a informace pro partnerství mezi EU a Egyptem v období 2021–2027.

               Revidovaná evropská politika sousedství
                  2
                přijatá v listopadu 2015 stanoví rámec pro vymezení dvoustranných vztahů s partnery. Ty by měly být zachyceny v politickém dokumentu definovaném jako „priority partnerství“, které jsou klíčovým referenčním bodem pro dohodu s partnerskými zeměmi o omezeném souboru vytyčených priorit pro nadcházející roky. EU a Egypt mají dlouhodobé partnerství. S cílem dále posílit pevné a mnohostranné vztahy mezi oběma partnery byly stanoveny priority partnerství na podporu provádění dohody o přidružení mezi EU a Egyptem.

               „Priority partnerství“ odrážejí společné zájmy a zaměřují se na oblasti, v nichž je spolupráce mezi EU a Egyptem vzájemně prospěšná. Hlavními politickými prioritami stanovenými ve vztazích mezi EU a Egyptem na období 2021–2027 jsou: i) udržitelný rozvoj moderního hospodářství a sociální oblasti v Egyptě; ii) partnerství v zahraniční politice; iii) posilování stability.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie, by měl spočívat ve schválení návrhu priorit partnerství EU a Egypta, který je připojen k tomuto návrhu.

               Priority partnerství EU a Egypta ztělesňují sdílené cíle evropské politiky sousedství jakožto společného prostoru míru, prosperity a stability. Jejich cílem je řešit úkoly, před nimiž EU i Egypt společně stojí, prosazovat společné zájmy a zajistit dlouhodobou stabilitu a udržitelný rozvoj na obou stranách. Kromě toho jsou v souladu se záměrem uvedeným v závěrech Evropské rady ze zasedání ve dnech 10. a 11. prosince 2020
                  3
               , kterým je vytyčení demokratického, stabilnějšího, ekologičtějšího a více prosperujícího jižního sousedství jako strategické priority EU.

               Priority partnerství věnují zvláštní pozornost posílení spolupráce, která se řídí novou Agendou EU pro Středomoří
                  4
                a jejím hospodářským a investičním plánem pro jižní sousedy
                  5
               , Zelenou dohodou pro Evropu a závěry Rady o obnoveném partnerství se zeměmi jižního sousedství ze dne 16. dubna 2021
                  6
               , a zmírnění nepříznivého socioekonomického dopadu pandemie COVID-19, včetně zeleného, digitálního, odolného a inkluzivního oživení. Dohoda o přidružení mezi EU a Egyptem stanoví obecný rámec pro spolupráci a priority partnerství. Priority partnerství se řídí Agendou pro udržitelný rozvoj 2030
                  7
               , cíli udržitelného rozvoje OSN, Pařížskou klimatickou dohodou a společným závazkem prosazovat univerzální hodnoty demokracie, právního státu a dodržování lidských práv.

               Priority partnerství by měly přispět k naplnění ambicí obyvatel obou břehů Středozemního moře, zejména pokud jde o zajištění udržitelného rozvoje podporujícího začlenění, sociální spravedlnosti, důstojných pracovních příležitostí, hospodářské prosperity a podstatného zlepšení životních podmínek. Klíčovými aspekty těchto cílů jsou růst podporující začlenění, který se opírá o inovace, účinná a participativní správa založená na zásadách právního státu, lidských právech a základních svobodách, včetně sociálních a pracovních práv, posílení postavení žen s cílem dosáhnout genderové rovnosti a práva dítěte. Priority rovněž zohledňují úlohu EU a Egypta jako mezinárodních aktérů a jejich cílem je prohloubit jednak dvoustrannou spolupráci, jednak spolupráci v rámci regionu a na mezinárodní scéně. Lepší propojení mezi EU a Egyptem se zvláštním důrazem na inteligentní mobilitu, automatizovanou a elektronickou mobilitu, digitalizaci a zelenou ekonomiku bude důležitým nástrojem nabízejícím nové příležitosti pro spolupráci v této souvislosti. Provádění stěžejních iniciativ hospodářského a investičního plánu nové Agendy pro Středomoří, mimo jiné prostřednictvím iniciativ týmu Evropa, přispěje k plnění priorit partnerství. Ty představují důležitou součást spolupráce EU s Egyptem a pomáhají chránit naše společné zájmy a statky ve Středomoří.

               Priority partnerství EU a Egypta byly vypracovány v úzké spolupráci s příslušnými útvary Komise a se zástupci členských států EU v pracovní skupině Rady pro Maghreb a Mašrek a na základě jednání s egyptským ministerstvem zahraničních věcí.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody.“

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  8
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Rada přidružení EU–Egypt je orgán zřízený dohodou, konkrétně Evropsko-středomořskou dohodou, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé a která byla podepsána dne 25. června 2001 a vstoupila v platnost dne 1. června 2004.

               Akt, který má Rada přidružení EU–Egypt přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt může rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů EU, konkrétně: politiku rozvojové spolupráce EU vůči Egyptu. Důvodem je skutečnost, že priority partnerství EU a Egypta budou vodítkem pro budoucí vztahy mezi EU a Egyptem a budou pro ně sloužit jako podklad, včetně programování pomoci v souvislosti s rozvojovou spoluprací v rámci nového nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI), v období 2021–2027. Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu souvisí se spoluprací s třetí zemí v rámci dohody o přidružení a evropské politiky sousedství. Opatření, jejichž přijetí bylo plánováno, se obecně týkají všech oblastí, na něž se vztahuje dohoda o přidružení, a jejich cílem je dále provádět a prohlubovat přidružení mezi stranami. Z toho vyplývá, že oblast, do níž dotčené rozhodnutí spadá, musí být posuzována s ohledem na dohodu o přidružení v celém jejím rozsahu. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 217 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Vzhledem k tomu, že akt Rady přidružení EU–Egypt změní předchozí priority partnerství EU a Egypta přijaté na zasedání Rady přidružení EU–Egypt dne 25. července 2017
                  9
               , je vhodné jej po přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2022/0136 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí priorit partnerství EU a Egypta

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropsko-středomořská dohoda, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“), byla podepsána dne 25. června 2001 a vstoupila v platnost dne 1. června 2004
                  10
               .

               (2)Podle článku 76 Evropsko-středomořské dohody může Rada přidružení přijímat rozhodnutí za účelem dosažení cílů dohody a vydávat vhodná doporučení. Rada přidružení EU–Egypt má na svém 9. zasedání přijmout doporučení o prioritách partnerství EU a Egypta.

               (3)Je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat v Radě přidružení EU–Egypt, neboť se jedná o akt s právními účinky.

               (4)Účelem zamýšleného aktu je poskytnout vodítko a informace pro partnerství mezi EU a Egyptem v období 2021–2027. EU a Egypt mají dlouhodobé partnerství. S cílem dále posílit pevné a mnohostranné vztahy mezi oběma partnery byly stanoveny priority partnerství na podporu provádění dohody o přidružení mezi EU a Egyptem,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na 9. zasedání Rady přidružení EU–Egypt, vychází z návrhu doporučení Rady přidružení EU–Egypt, kterým se přijímají priority partnerství EU a Egypta a který je připojen k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi a vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Evropsko-středomořská dohoda, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 304; 30.9.2004).

                     (2)

                        Společné sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Přezkum evropské politiky sousedství (SWD(2015) 500).

                     (3)

                        https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf

                     (4)

                        JOIN(2021) 2 final.

                     (5)

                        SWD(2021) 23 final.

                     (6)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en

                     (7)

                     Rezoluce valného shromáždění OSN 70/1 Přeměna našeho světa:

                      Agenda pro udržitelný rozvoj 2030.

                     (8)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (9)

                        Doporučení Rady přidružení EU-Egypt č. 1/2017 ze dne 25. července 2017 o dohodě na prioritách partnerství EU a Egypta (Úř. věst. L 255, 3.10.2017, s. 26).

                     (10)

                        Evropsko-středomořská dohoda, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 304; 30.9.2004).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 29.4.2022
            COM(2022) 191 final

            PŘÍLOHA

            návrhu ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí priorit partnerství EU a Egypta

               PŘÍLOHA

               DOPORUČENÍ 9. RADY PŘIDRUŽENÍ EU–Egypt č. 1

               ze dne DD. MM. 2022 o dohodě na prioritách partnerství EU a Egypta

               RADA PŘIDRUŽENÍ EU–EGYPT,

               s ohledem na Evropsko-středomořskou dohodu, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropsko-středomořská dohoda, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé, byla podepsána dne 25. června 2001 a vstoupila v platnost dne 1. června 2004.

               (2)Článek 76 Evropsko-středomořské dohody dává Radě přidružení pravomoc přijímat rozhodnutí pro účely dosažení cílů dohody a vydávat příslušná doporučení.

               (3)Podle článku 86 Evropsko-středomořské dohody přijmou strany veškerá obecná nebo zvláštní opatření nezbytná k plnění svých závazků vyplývajících z dohody a dohlížejí na to, aby bylo dosaženo cílů stanovených v dohodě.

               (4)V rámci přezkumu evropské politiky sousedství byla navržena nová fáze spolupráce s partnery umožňující větší pocit odpovědnosti na obou stranách.

               (5)EU a Egypt se rozhodly upevnit své partnerství dohodou na souboru priorit na období 2021–2027 s cílem řešit úkoly, před nimiž EU i Egypt společně stojí, a podporovat společné zájmy.

               (6)Strany Evropsko-středomořské dohody se dohodly na znění priorit partnerství EU a Egypta, které podpoří provádění Evropsko-středomořské dohody, přičemž se zaměří na spolupráci v oblasti společně určených sdílených zájmů,

               DOPORUČUJE:

               Článek 1

               Rada přidružení doporučuje, aby strany prováděly priority partnerství EU a Egypta, jak jsou uvedeny v příloze.

               Článek 2

               Priority partnerství EU a Egypta uvedené v článku 1 nahrazují priority partnerství EU a Egypta, jejichž provádění bylo doporučeno v doporučení Rady přidružení č. 1/2017 ze dne 25. července 2017.

               Článek 3

               Toto doporučení vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V xx dne [den měsíc rok].

               Za Radu přidružení

               předseda/předsedkyně

               ***

               Priority partnerství EU a Egypta na období 2021–2027

               I. Úvod

               Cílem těchto priorit partnerství je řešit společné výzvy, jimž EU a Egypt čelí, podporovat společné zájmy, zajistit dlouhodobou stabilitu a udržitelný rozvoj na obou stranách Středozemního moře a posílit spolupráci a realizovat nevyužitý potenciál vztahů. Zvláštní pozornost věnují posílení spolupráce na základě egyptské „Strategie pro udržitelný rozvoj – vize 2030“ a revidované evropské politiky sousedství vyložené v nové Agendě EU pro Středomoří
                  1
                a jejím hospodářském a investičním plánu pro jižní sousedy
                  2
               , v Zelené dohodě pro Evropu a v závěrech Rady o obnoveném partnerství se zeměmi jižního sousedství ze dne 16. dubna 2021
                  3
               , jakož i zmírnění nepříznivého socioekonomického dopadu pandemie COVID-19, včetně zeleného, digitálního, odolného a inkluzivního oživení. Dohoda o přidružení mezi EU a Egyptem stanoví obecný rámec pro spolupráci a priority partnerství. Priority partnerství se řídí Agendou pro udržitelný rozvoj 2030
                  4
               , cíli udržitelného rozvoje OSN, Pařížskou klimatickou dohodou a společným závazkem prosazovat univerzální hodnoty demokracie, právního státu a dodržování lidských práv. Kromě toho jsou v souladu se záměrem uvedeným v závěrech Evropské rady ze zasedání ve dnech 10. a 11. prosince 2020
                  5
               , kterým je vytyčení demokratického, stabilnějšího, ekologičtějšího a více prosperujícího jižního sousedství jako strategické priority EU.

               II. Priority

               Priority partnerství by měly přispět k naplnění přání lidu na obou stranách Středozemního moře, zejména zajištěním udržitelného rozvoje podporujícího začlenění, sociální spravedlnosti, důstojných pracovních příležitostí, hospodářské prosperity a podstatného zlepšení životních podmínek. Klíčovými aspekty těchto cílů jsou růst podporující začlenění, který se opírá o inovace, účinná a participativní správa založená na zásadách právního státu, lidských právech a základních svobodách, včetně sociálních a pracovních práv, posílení postavení žen s cílem dosáhnout genderové rovnosti a práva dítěte. Priority rovněž zohledňují úlohu EU a Egypta jako mezinárodních aktérů a jejich cílem je prohloubit jednak dvoustrannou spolupráci, jednak spolupráci v rámci regionu a na mezinárodní scéně. Lepší propojení mezi EU a Egyptem se zvláštním důrazem na inteligentní mobilitu, automatizovanou a elektronickou mobilitu, digitalizaci a zelenou ekonomiku bude důležitým nástrojem nabízejícím nové příležitosti pro spolupráci v této souvislosti. Provádění stěžejních iniciativ hospodářského a investičního plánu nové Agendy pro Středomoří, mimo jiné prostřednictvím iniciativ týmu Evropa, přispěje k plnění priorit partnerství. Ty představují důležitou součást spolupráce EU s Egyptem a pomáhají chránit naše společné zájmy a statky ve Středomoří.

               Pandemie COVID-19 ohrozila vnitrostátní systémy zdravotní péče a měla významný dopad na hospodářství a společnost. EU a Egypt budou úzce spolupracovat na dlouhodobém socioekonomickém oživení a udržitelném rozvoji. Obě strany usilují o maximalizaci přínosů pro oživení ekonomik po pandemii COVID-19 a o zmírnění možných dopadů.

               Partnerství bude tedy vycházet z těchto všeobecných priorit:

               1. Udržitelný rozvoj moderního hospodářství a sociální oblasti v Egyptě

               EU a Egypt budou jako klíčoví partneři spolupracovat na dosažení sociálních a hospodářských cílů stanovených v egyptské „Strategii pro udržitelný rozvoj – Vizi 2030“, přičemž zvláštní pozornost bude věnována potřebám udržitelného rozvoje.

               a)Posílit odolnost, budovat prosperitu a podporovat transformaci na digitální a zelenou ekonomiku

               Egypt je odhodlán dosáhnout dlouhodobé sociální a hospodářské udržitelnosti, mimo jiné vytvořením příznivějšího prostředí pro růst podporující začlenění a vytváření důstojných a produktivních pracovních míst, zejména pro mladé lidi a ženy, což zahrnuje i podporu začlenění neformálního sektoru do formální ekonomiky. Dosažení dlouhodobé hospodářské udržitelnosti bude vyžadovat opatření, která rozšíří fiskální prostor k lepšímu provedení strategie udržitelného rozvoje Egypta, další reformu systému dotací a zdanění a posílení úlohy soukromého sektoru a zlepšení podnikatelského prostředí s cílem přilákat více přímých zahraničních investic, například prostřednictvím otevřenější a udržitelnější obchodní politiky a podporou klíčových projektů infrastruktury, jako je rozvoj účinného, spolehlivého a udržitelného dopravního systému. Vzhledem k významu rozvoje malých a středních podniků pro udržitelný růst podporující začlenění bude toto odvětví i nadále hrát ústřední úlohu ve spolupráci EU a Egypta. Dále bude EU podporovat úsilí Egypta v oblasti reformy veřejné správy a řádné správy věcí veřejných, a to i prosazováním vysoce kvalitních statistik a zohledněním digitální revoluce a souvisejících nových obchodních a společenských modelů.

               EU bude i nadále hrát důležitou úlohu při podpoře podnikatelského prostředí a udržitelného hospodářského růstu, mimo jiné prostřednictvím konkrétních stěžejních iniciativ v prioritních odvětvích, jako je: rozvoj udržitelných druhů dopravy, infrastruktura veřejné dopravy a podpora přechodu Egypta na elektrickou mobilitu. V souladu s prováděním strategie udržitelného rozvoje do roku 2030 ze strany Egypta rozšíří EU svou podporu přechodu Egypta na zelenou ekonomiku, včetně udržitelného rozvoje zemědělství a vodohospodářství. V této souvislosti bude EU rovněž podporovat zlepšování digitální infrastruktury, a zejména univerzální přístup k posíleným, cenově dostupným a bezpečným sítím, jakož i zvyšování povědomí a výměnu informací a znalostí o kybernetických hrozbách.

               EU a Egypt uznávají význam výzkumu a inovací pro pokrok svých společností a budou dále spolupracovat napříč odvětvími v oblasti výzkumu a inovací a při rozvíjení digitálních technologií, včetně umělé inteligence a kybernetické bezpečnosti, a zároveň chránit právo na soukromí. V této souvislosti Egypt a EU zdůraznily svůj zájem na prohloubení spolupráce v řadě relevantních výzkumných a vysokoškolských činností, mimo jiné v rámci programů Horizont Evropa, Erasmus+, PRIMA a regionální platformy pro výzkum a inovace Unie pro Středomoří.

               Vzhledem k nesmírnému a rozmanitému dědictví Egypta a k významnému přínosu odvětví kultury a cestovního ruchu pro hospodářský rozvoj země, hrubý domácí produkt (HDP), zaměstnanost, vytváření devizových rezerv a společnost obecně bude zvláštní důraz kladen na vazbu mezi kulturou, zachováním kulturního dědictví a hospodářským rozvojem. EU a Egypt budou spolupracovat mimo jiné při určování způsobů ochrany a zachování kulturního dědictví, a to jak hmotného, tak nehmotného, a budou navrhovat příslušné společné akce spolupráce v této oblasti. S cílem řešit negativní dopad pandemie COVID-19 na odvětví cestovního ruchu v Egyptě budou EU a Egypt spolupracovat na posílení příležitostí v této oblasti.

                b) Obchod a investice

               EU a Egypt jsou důležití obchodní partneři. Obě strany společně určí vhodné přístupy k posílení dvoustranných obchodních a investičních vztahů, zlepšení konkurenceschopnosti a zajištění přístupnosti zboží a služeb na příslušné trhy v souladu s předpisy Světové obchodní organizace (WTO) a dohodou o přidružení mezi EU a Egyptem a další integrace Egypta do regionálních a globálních hodnotových řetězců.

               EU a Egypt budou úzce spolupracovat na předložení společných praktických návrhů s cílem pomoci Egyptu zvýšit jeho konkurenceschopnost a transparentnost trhu, posílit stávající obchodní a investiční vztahy a zajistit, aby byla plně dodržována ustanovení dohody o přidružení mezi EU a Egyptem týkající se obchodu a hospodářské soutěže a aby dohoda byla prováděna způsobem, který umožní dosáhnout jejího plného potenciálu. V zájmu lepší ochrany zdraví a bezpečnosti spotřebitelů bude EU podporovat transformaci udržitelných potravinových systémů, jakož i rozvoj účinných rámců pro bezpečnost spotřebitelů s přihlédnutím k předpisům WTO, mezinárodně dohodnutým sanitárním a fytosanitárním normám a příslušným pravidlům a zásadám EU. Obě strany budou úzce spolupracovat na přilákání a posílení evropských investic, zejména vytvořením příznivého prostředí pro investice a zvážením příležitostí, jako je ekonomická zóna Suezského průplavu, otevřenější a udržitelnější obchodní politika a zlepšení regulačního rámce.

               EU bude podporovat egyptské politiky v oblasti podpory elektronického obchodu, digitálního obchodu, regulace hospodářské soutěže a zvyšování investičního potenciálu zlepšením podnikatelského prostředí a rozvojem egyptské zelené strategie v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT).

               c) Sociální rozvoj a sociální spravedlnost

               EU podporuje úsilí Egypta o prosazování a reformu sociálního rozvoje a sociální spravedlnosti a smysluplného a inkluzivního sociálního dialogu a o řešení sociálních a demografických problémů spojených s rychlým růstem populace, včetně nedostatku vody a zranitelnosti v oblasti zajišťování potravin. To zahrnuje posílení lidských zdrojů země, zejména mladých lidí, žen a dětí. EU bude podporovat úsilí Egypta o posílení hospodářské a sociální ochrany osob ve zranitelné situaci v Egyptě, zejména těch, které jsou vystaveny potenciálním negativním dopadům hospodářských reforem a důsledkům vnějších otřesů, jako je pandemie COVID-19, a to prostřednictvím komplexních záchranných sociálních sítí a cílených programů sociální ochrany, které jsou v souladu s cíli iniciativy Důstojný život (Haya Karima) a programů Takaful a Karama. Zvláštní pozornost bude věnována podpoře posílení postavení žen a úloze žen a dívek ve společnosti a hospodářství, jak je uvedeno v národní strategii pro posílení postavení žen do roku 2030. Kromě toho budou EU a Egypt i nadále podporovat inkluzivní socioekonomický rozvoj venkova a měst, jakož i zlepšovat poskytování základních služeb, podporovat moderní kvalitní vzdělávání, mimo jiné s cílem zajistit propojení s požadavky trhu práce, zlepšovat digitální dovednosti a gramotnost obyvatelstva, technickou a odbornou přípravu a systémy zdravotní péče.

               EU a Egypt budou spolupracovat v odvětví zdravotnictví s cílem snížit tlak, který COVID-19 klade na zdravotnické služby a na očkovací látky, a to i s cílem podpořit ambice Egypta stát se regionálním centrem výroby a vývozu do Afriky a na Blízký východ. EU bude sdílet své zkušenosti v oblasti zavádění inkluzivní všeobecné zdravotní péče a zlepšování zdravotní péče.

               d) Energetika, životní prostředí a opatření v oblasti klimatu

               EU a Egypt budou spolupracovat na diverzifikaci zdrojů energie a přechodu na hospodářství s nízkými emisemi, se zvláštním zaměřením na obnovitelné zdroje energie, opatření v oblasti energetické účinnosti a postupný přechod k nízkouhlíkovým a udržitelným druhům dopravy na pevnině a v námořní dopravě a civilním letectví. Na žádost egyptské vlády podpoří EU úsilí Egypta o modernizaci jeho celkové energetické strategie tak, aby strategie dokázala naplnit požadavky této země v souvislosti s udržitelným rozvojem a přispěla ke snížení emisí skleníkových plynů. Posílení dialogu o energetice a klimatu mezi EU a Egyptem přispěje k určení klíčových oblastí spolupráce. To by mohlo zahrnovat podporu úsilí Egypta o to, aby se stal energetickým centrem v regionu se zaměřením na energii z obnovitelných zdrojů, pokračující spolupráci v rámci Fóra východního Středomoří pro zemní plyn (East Med Gas Forum) a provádění vzájemně prospěšných energetických projektů, včetně projektů propojení mezi Egyptem a EU.

               EU a Egypt budou rovněž spolupracovat na společném výzkumu, sdílení zkušeností a osvědčených postupů, přenosu technologií a podpoře spolupráce ve Středomoří na úrovni nižších než regionálních celků s náležitým ohledem na ochranu mořských ekosystémů ve Středomoří.

               EU a Egypt posílí spolupráci na podporu koncepce ekoturismu, včetně ochrany biologické rozmanitosti v Egyptě a ve Středozemním moři, zejména při správě přírodních rezervací a obnově znehodnocených přírodních zdrojů.

               EU a Egypt budou spolupracovat na podpoře opatření v oblasti klimatu a životního prostředí s cílem dosáhnout udržitelného rozvoje v souladu se svými závazky v rámci UNFCCC, Pařížské dohody a rozhodnutí v Glasgow v oblasti klimatu. EU bude podporovat provádění vnitrostátně stanovených příspěvků Egypta v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, mimo jiné prostřednictvím financování opatření v oblasti klimatu. Dále budou EU a Egypt spolupracovat na dosažení cílů vymezených mimo jiné v Agendě pro udržitelný rozvoj 2030 a v sendajském rámci pro snižování rizika katastrof.

               EU bude podporovat úsilí Egypta o podporu ekologické transformace, vytváření zeleného růstu a pracovních míst, optimalizaci potenciálu a využívání zdrojů energie, další diverzifikaci skladby zdrojů energie prostřednictvím obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti, posílení správy věcí veřejných a stanovení způsobů rozvoje šetrných k životnímu prostředí.

               EU bude podporovat Egypt při prosazování udržitelného financování, včetně zelených dluhopisů, při zavádění norem environmentální udržitelnosti v jeho domácím investičním portfoliu, jakož i při zvyšování jeho schopností vyrábět a vyvážet obnovitelnou energii, zejména ve formě elektřiny a obnovitelného vodíku.

               S ohledem na hrozbu, kterou představuje nedostatek vody na vnitrostátní a regionální úrovni, bude EU podporovat Egypt v řízení vodních zdrojů, jakož i v dalších oblastech společného zájmu, jako je zachování biologické rozmanitosti, hygienizace, nakládání s pevným odpadem, včetně snižování množství průmyslových znečišťujících látek a nakládání s chemickými látkami a s nebezpečnými odpady, a boj proti dezertifikaci a znehodnocování půdy. Egypt a EU rovněž zkoumají možnosti spolupráce v oblasti klimatu, životního prostředí a modré ekonomiky, které nabízí Unie pro Středomoří.

               EU a Egypt posílí spolupráci zaměřenou na dosažení přechodu k udržitelným potravinovým systémům, včetně udržitelného řízení zemědělství, rybolovu a zachování přírodních výrobních faktorů s cílem posílit zajištění potravin.

               2. Partnerství v zahraniční politice

               a) Stabilizace společného sousedství a širšího okolí

               Konflikty a krize v oblasti Středomoří představují klíčovou překážku politické stability a udržitelného rozvoje. Prvořadé priority proto představuje společné úsilí EU a Egypta o předcházení konfliktům a jejich řešení, podporu spolupráce v oblasti bezpečnosti, zmírňování důsledků konfliktů a řešení jejich základních příčin za účelem ochrany našich občanů a zajištění jejich prosperity. Partnerství mezi EU a Egyptem je důležité pro stabilitu a prosperitu Středomoří, Blízkého východu a Afriky a spolupráce mezi EU a Egyptem bude mít i nadále za cíl napomáhat řešení konfliktů, budování míru, prohlubování regionální hospodářské integrace a řešení politických a hospodářských výzev v těchto regionech.

               Vzhledem ke strategické orientaci partnerství jsou EU a Egypt odhodlány posílit spolupráci v oblasti zahraniční politiky na dvoustranné, regionální a mezinárodní úrovni, zejména v rámci OSN a mnohostranných fór, včetně Unie pro Středomoří, jakož i s Ligou arabských států a Africkou unií, jichž je Egypt členem. EU a Egypt jsou odhodlány spolupracovat rovněž v rámci každoročních ministerských zasedání mezi EU a jižními partnery, jak je navrženo v závěrech Rady o obnoveném partnerství se zeměmi jižního sousedství – nové Agendě pro Středomoří. Mezi priority patří obnovené úsilí na podporu Izraelců a Palestinců při dosahování dohody v rámci mírového procesu na Blízkém východě, které bude vycházet z klíčové úlohy EU a Egypta v této souvislosti. Ve východním Středomoří Egypt a EU a její členské státy mimo jiné posílí regionální spolupráci v souladu s mezinárodním právem, včetně Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu (UNCLOS). Egypt a EU budou společně pracovat na provádění příslušných rezolucí Rady bezpečnosti, zejména pokud jde o mírový proces na Blízkém východě, Libyi a Sýrii. Egypt rovněž hostí Středisko Africké unie pro postkonfliktní obnovu a rozvoj a ústředí Ligy arabských států, s nimiž bude EU i nadále prohlubovat a rozšiřovat spolupráci. Dále budou EU a Egypt usilovat o větší spolupráci v mnohostranné sféře a při řešení hlavních regionálních a mezinárodních výzev, které mají dopad na obě strany, včetně opatření v oblasti klimatu.

               S ohledem na klíčovou úlohu Egypta v globálním rozvoji a jeho další ambice v této oblasti bude jedním z cílů spolupráce mezi EU a Egyptem rozšíření partnerství mezi EU a Egyptem v širším regionu, včetně Afriky, v oblastech společného zájmu a prostřednictvím iniciativ, jako je Asuánské fórum pro udržitelný mír a rozvoj. Co nejrychlejší dosažení mezinárodní dohody v souladu s Prohlášením o zásadách z roku 2015 a mezinárodním právem v otázce etiopské přehrady je jednou z hlavních priorit EU a Egypta s cílem chránit zabezpečení vody pro Egypt a prosazovat mír a stabilitu v širším regionu. Mezinárodní dohoda založená na společném ujednání přispěje k přeměně tohoto sporu v příležitost přilákat zahraniční investice a zvýšit stabilitu zemí tohoto regionu a milionů lidí. EU je připravena podporovat proces pod vedením Africké unie ve spolupráci s mezinárodními partnery, včetně EU, a plnit aktivnější úlohu, bude-li to užitečné a žádoucí pro všechny strany, a uplatnit své zkušenosti s řízením sdílených vodních zdrojů v souladu s mezinárodním právem. EU a Egypt navíc podporují návrhy na rozvoj meziregionální spolupráce, včetně třístranné spolupráce v Africe.

               b) Spolupráce při řešení krizí a reakci na krize

               EU a Egypt zintenzivní spolupráci i vzájemné konzultace a výměnu zkušeností v oblasti řešení krizí a krizové prevence, a to jak na dvoustranné, tak na regionální úrovni, mimo jiné prostřednictvím káhirského Mezinárodního střediska pro řešení konfliktů a udržování a budování míru (CCCPA), s cílem řešit složité úkoly týkající se oblasti míru, stability a rozvoje, jež jsou důsledkem konfliktů, změny klimatu, přírodních katastrof a epidemií, mimo jiné prostřednictvím nástroje COVAX, ve svém společném sousedství i mimo ně. Bude posílena činnost v oblasti odolnosti vůči změně klimatu a přizpůsobení se této změně, včetně investic do preventivních opatření a posílení spolupráce v oblasti civilní ochrany a zvládání rizik katastrof.

                3. Posílení stability

               EU a Egypt sdílejí cíl stability ve svých společnostech a širším regionu. Lidská práva – občanská, politická, hospodářská, sociální, pracovní a kulturní práva, jak jsou stanovena mezinárodním právem, Smlouvou o Evropské unii a v zásadách demokracie zakotvených v egyptské ústavě, mají zásadní význam pro stabilitu obou stran a jsou společnou hodnotou a představují základní kámen moderního demokratického státu. Egypt a EU znovu opakují své odhodlání dále prosazovat demokracii, základní svobody a lidská práva, genderovou rovnost a rovné příležitosti jako ústavní práva všech svých občanů v souladu se svými mezinárodními závazky jakožto základ dlouhodobé stability a bezpečnosti. Egypt učinil důležité kroky zrušením výjimečného stavu v roce 2021 a vydáním egyptské národní strategie pro lidská práva (2021–2026). Národní strategie se svými čtyřmi oblastmi zájmu znovu potvrzuje národní cíl Egypta realizovat všechna občanská, politická, hospodářská, sociální a kulturní práva s cílem dosáhnout stability, pokroku a udržitelného rozvoje v zemi. V této souvislosti bude EU Egyptu při provádění těchto práv a cílů poskytovat podporu.

               a)Řádná správa věcí veřejných a moderní, demokratický stát

               Egypt a EU znovu opakují svůj závazek zajistit odpovědnost, právní stát, plné dodržování lidských práv a základních svobod a reagovat na požadavky svých občanů. Tímto závazkem se řídí další unijní podpora úsilí Egypta o posílení kapacity státních institucí pro provedení účinné reformy veřejného sektoru a zvýšení kapacity donucovacích orgánů při zajišťování bezpečnosti pro všechny. V souladu s mezinárodním právem a osvědčenými postupy posílí EU a Egypt spolupráci při modernizaci soudnictví a při budování kapacit, zejména při používání moderních technologií, boji proti korupci, podvodům, praní peněz a při řešení problematiky zabavování výnosů z trestné činnosti. EU a Egypt rovněž zváží rozvoj justiční spolupráce v trestních a občanských věcech a jednání o dohodách o spolupráci mezi Egyptem a donucovacími orgány EU. EU a Egypt budou rovněž spolupracovat na zajištění vysoké úrovně ochrany osobních údajů v souladu s mezinárodními normami v oblasti ochrany údajů.

               Parlamentní spolupráce mezi EU a Egyptem, mimo jiné prostřednictvím strukturovaných výměn mezi parlamentními výbory a skupinami, posílí koordinaci a podpoří vzájemné porozumění. EU bude rovněž podporovat úsilí Egypta při plánování a poskytování veřejných služeb na všech úrovních, jakož i při zajišťování rovného zacházení, pokud jde o hospodářské, sociální a politické příležitosti, a při prosazování sociální integrace všech osob.

               b) Bezpečnost a terorismus

               Bezpečnost je společným cílem. Terorismus a násilný extremismus vedoucí k terorismu ohrožují sociální strukturu národů na obou stranách Středozemního moře. Představují také velké riziko pro bezpečnost a blaho našich občanů. Potírání uvedených hrozeb je společným cílem EU a Egypta, které mohou spolupracovat na základě komplexního přístupu. Ten by řešil základní příčiny terorismu s náležitou úctou k lidským právům a základním svobodám se zaměřením na úspěšné zamezení a předcházení radikalizaci a na sociální a hospodářský rozvoj. EU a Egypt se shodují na tom, že je nezbytné spolupracovat na podpoře mezináboženského dialogu s cílem upevnit zásady lidské sounáležitosti, maximalizovat společné základy kultury míru a zároveň odmítnout násilí mezi lidmi, prosazovat náboženskou toleranci a chránit svobodu náboženského vyznání nebo přesvědčení. EU a Egypt jsou nadále odhodlány spolupracovat v boji proti extremismu a jakékoli formě diskriminace včetně islamofobie, rasismu a xenofobie.

               EU a Egypt posílí operativní spolupráci v oblastech týkajících se bezpečnosti a boje proti terorismu, včetně ochrany letectví před protiprávními činy a ochrany bezpečnosti, jakož i schopnosti předcházet a bojovat proti nadnárodnímu organizovanému zločinu, jako je pašování migrantů, obchodování s lidmi včetně obchodování s dětmi, obchodování s kulturními statky a restituce nezákonně prodaných kulturních statků v souladu s mezinárodním právem, nedovolený obchod s drogami, financování terorismu a praní peněz.

               Obě strany se dohodly, že zesílí spolupráci při provádění Akčního programu OSN k prevenci, potírání a vymýcení nezákonného obchodu s ručními a lehkými zbraněmi, například prostřednictvím výměny zkušeností, odborné přípravy a dalších činností v oblasti budování kapacit.

               c) Migrace a mobilita

               EU a Egypt zdůrazňují, že je důležité pokračovat ve spolupráci s cílem účinně a efektivně společně řešit problémy nelegální migrace, jakož i všechny ostatní aspekty migrace a mobility, včetně legální migrace, a to v souladu s pravomocemi EU a členských států, prostřednictvím komplexních, individuálně uzpůsobených a vzájemně prospěšných partnerství a v duchu politického prohlášení ze summitu ve Vallettě a Vallettského akčního plánu, jakož i s ohledem na sdělení Evropské komise o novém paktu o migraci a azylu
                  6
               .

               EU bude nadále podporovat egyptskou vládu v úsilí o upevnění jejího rámce pro řízení migrace a azylu a včasnou mobilizaci finančních prostředků v rámci příslušných nástrojů. EU vítá pozitivní výsledky Egypta při řešení nelegálních migračních toků a bude z nich vycházet při své další činnosti na podporu Egypta v jeho úsilí o předcházení nelegální migraci a boj proti ní, o posílení správy hranic, jakož i o boj proti obchodování s lidmi a převaděčství, včetně identifikace obětí obchodování s lidmi a pomoci těmto obětem.

               EU a Egypt jsou odhodlány chránit práva migrantů, žadatelů o azyl a uprchlíků při plném dodržování právních předpisů v oblasti lidských práv a uprchlického práva. EU se bude snažit podporovat a posilovat kapacitu Egypta tato práva chránit, poskytovat ochranu v souladu s mezinárodními normami a přístup k základním službám, jako je zdravotnictví a vzdělávání, a to i pro uprchlíky, migranty a žadatele o azyl. EU bude usilovat o posílení spolupráce s Egyptem v oblasti dobrovolného přesídlení. EU a Egypt budou podporovat a usnadňovat spolupráci v oblasti identifikace, navracení, včetně asistovaného dobrovolného návratu, zpětného přebírání a udržitelného opětovného začlenění nelegálních migrantů do jejich země původu. EU a Egypt budou zkoumat oblasti spolupráce při správě hranic.

               Tyto iniciativy bude doprovázet spolupráce při řešení a potírání základních příčin nelegální migrace a nuceného vysídlování ze třetích zemí, zejména konfliktů a nestability, nedostatečného rozvoje, chudoby a nezaměstnanosti, jakož i úsilí o odstranění negativních dopadů změny klimatu a sucha. Opatření k řešení těchto problémů budou mimo jiné založena na rozvoji socioekonomických příležitostí, zejména lepších vyhlídek pro mladé lidi, a to prostřednictvím iniciativ zaměřených na vytváření pracovních míst v souvislosti s oživením po pandemii COVID-19.

               Řízená, bezpečná, legální a odpovědná mobilita osob, a to i pro vzdělávací účely, aniž by došlo k odlivu mozků, může přispět k rozvoji dovedností a znalostí, které by následně mohly napomoci rozvoji Egypta. To může rovněž vést k vybudování udržitelných mostů mezi vysoce kvalifikovanou pracovní silou v EU a Egyptě v souladu s pravomocemi EU a členských států.

               III. Zásady spolupráce

               Prosazování lidského činitele a mezilidských styků posílí vazby mezi EU a Egyptem a ve svém důsledku upevní jejich partnerství. Odpovědnost vůči sobě jakožto stranám i odpovědnost vůči evropskému a egyptskému lidu jsou základním prvkem priorit partnerství.

               Otázky společného zájmu by měly být rovněž řešeny prostřednictvím silnější spolupráce na úrovni regionů i nižších územních celků (Jih–Jih). EU a Egypt budou v tomto ohledu společně pracovat v rámci Unie pro Středomoří a prostřednictvím nadace Anny Lindhové, zejména v otázce mezikulturního dialogu.

               Kultura dialogu se ukázala být cenným nástrojem pro posilování vzájemné úcty. Zásadní význam bude mít prohloubení dialogu o otázkách, jako je demokracie, lidská práva, socioekonomický rozvoj, obchod, investice a regionální a mezinárodní otázky společného zájmu. Tento dialog také poskytne prostředky na podporu partnerství a ke zhodnocení jeho silných stránek a výsledků.

               V souladu s prioritami egyptské vlády je v rámci priorit partnerství průřezovým tématem zaměření na mladé lidi, na nichž závisí dlouhodobá stabilita našich společností, a na ženy. Hlavním cílem je posílit jejich postavení a dát jim k dispozici právní a praktické nástroje k tomu, aby mohli ve společnosti zaujmout náležitou úlohu prostřednictvím své aktivní účasti na hospodářském životě a správě své země. EU a Egypt budou i nadále sdílet své zkušenosti v oblasti boje proti diskriminaci žen a násilí páchanému na ženách a podpory genderové rovnosti, jakož i v prosazování začlenění a poskytování příležitostí pro mladé lidi.

               EU a Egypt se shodují na tom, že významný podíl na plnění priorit partnerství a na transparentní a participativní správě moderního, demokratického státu má občanská společnost, která může podpořit proces udržitelného rozvoje v Egyptě. Proto budou s občanskou společností spolupracovat na tom, aby se dokázala účinně zapojit do procesu hospodářského, politického a sociálního rozvoje v souladu s egyptskou ústavou a příslušnými vnitrostátními právními předpisy.

               IV. Závěr

               V duchu sdílené odpovědnosti EU a Egypt společně definovaly tyto priority partnerství. V souvislosti s přezkumem Agendy pro Středomoří a závěrů Rady je v roce 2024 naplánován přezkum v polovině období s cílem vyhodnotit dopad priorit partnerství a v případě potřeby je upravit. Klíčovými subjekty zůstanou Výbor pro přidružení a Rada přidružení, které jednou ročně provedou celkové hodnocení toho, jak jsou priority partnerství plněny.

                     (1)

                        JOIN(2021) 2 final.

                     (2)

                        SWD(2021) 23 final.

                     (3)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en

                     (4)

                     Rezoluce valného shromáždění OSN 70/1 Přeměna našeho světa:

                      Agenda pro udržitelný rozvoj 2030.

                     (5)

                     https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf

                     (6)

                        COM(2020) 609 final.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 29.4.2022
            COM(2022) 202 final
            2022/0144(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro státní přístavní inspekci Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci, pokud jde o členství Ruské federace v této organizaci

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Souvislosti návrhu

               Režim EU pro státní přístavní inspekci je stanoven ve směrnici 2009/16/ES (v pozměněném znění). Státní přístavní inspekce v Unii vychází ze struktury Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci, které existuje od roku 1982. Postupy a nástroje Pařížského memoranda jsou zapracovány ve směrnici 2009/16/ES (v pozměněném znění). Memoranda o porozumění se účastní všechny námořní členské státy EU, jakož i Kanada, Island, Norsko, Ruská federace a Spojené království. Evropská unie není členem Pařížského memoranda.

               Aby státní přístavní inspekce v Unii fungovala, musí být každoročně v rámci Pařížského memoranda přijata řada rozhodnutí. Tato rozhodnutí jsou přijímána na základě konsensu na každoročním zasedání Výboru pro státní přístavní inspekci, které se koná každý rok v květnu. Na základě směrnice 2009/16/ES jsou rozhodnutí přijatá příslušným orgánem Pařížského memoranda pro členské státy EU závazná.

               Pokud jsou mezinárodní organizace vyzvány k přijetí aktů s právními účinky, musí být podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie postoj, který má být jménem Unie zaujat v mezinárodních organizacích, jako je Pařížské memorandum, přijat rozhodnutím Rady na návrh Komise.

               Po invazi Ruské federace na Ukrajinu obdržel sekretariát Pařížského memoranda dne 14. března 2022 dopis ukrajinského ministra infrastruktury Oleksandra Kubrakova. V dopise se požaduje, aby Pařížské memorandum i) nepatřičně nezadržovalo lodě plující pod ukrajinskou vlajkou po inspekcích státní přístavní inspekce, ii) vyloučilo Ruskou federaci z Pařížského memoranda o porozumění a iii) neuznalo osvědčení vydaná jménem námořní správy Ruské federace.

               V souvislosti s prvním požadavkem, aby nebyla nepatřičně zadržována ukrajinská plavidla, vydalo Pařížské memorandum o porozumění dne 2. března 2022 PSCircular 101 (Pokyny pro repatriaci námořníků z důvodu situace na Ukrajině), kde se touto záležitostí zabývá. PSCircular 101 informuje členské orgány o tom, že za stávajících okolností je třeba uplatnit flexibilitu, a to i pokud jde o repatriaci námořníků, Úmluvu o práci na moři z roku 2006, osvědčení vydaná podle Mezinárodní úmluvy o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby námořníků z roku 1978 a osvědčení zdravotní způsobilosti. Bude-li to nutné, může Pařížské memorandum zvážit další úpravy těchto pokynů.

               Pokud jde o žádost týkající se členství Ruské federace v Pařížském memorandu o porozumění, je třeba poznamenat, že Ruské federaci byl zakázán přístup do nástroje THETIS (nástroj pro cílení a ověřovací databáze podle článku 24 směrnice 2009/16/ES) a jeho využívání. To znamená, že účast Ruské federace na práci Pařížského memoranda již byla výrazně omezena a bez přístupu k uvedené databázi nemůže Ruská federace účinně plnit své povinnosti vyplývající z Pařížského memoranda ani přispívat k jeho činnosti.

               Ačkoli mezi členskými státy EU panuje shoda v tom, že by měla být přijata opatření proti Ruské federaci, memorandum ani žádný z politických pokynů neobsahují žádný postup nebo mechanismus pro vyloučení členů z Pařížského memoranda o porozumění. Kromě toho členové, kteří vyjádřili názor, uvedli, že by raději pozastavili členství až do odvolání. I když by se okamžitý právní účinek podobal vyloučení, byl by méně trvalé povahy. Při pozastavení členství by bylo možné dále zvážit
                  potřebu úplného vyloučení z Pařížského memoranda
                  a pozastavení zrušit, pokud se okolnosti změní. Memorandum však neobsahuje ani ustanovení o pozastavení členství.

               Předseda Pařížského memoranda navrhl provést písemný postup Pařížského memoranda s cílem rozhodnout o pozastavení členství Ruské federace před výročním zasedáním Výboru pro státní přístavní inspekci (PSCC55), které se má konat ve dnech 16.–20. května 2022. Tím by se zajistilo, aby tato citlivá otázka toto zasedání nezastínila.

               2.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Vzhledem k závažnosti situace je vhodné: i) souhlasit s přístupem uvedeným v bodě 5 dokumentu PSCC55/11.1, podle něhož se po inspekcích státní přístavní inspekce nebudou nepatřičně zadržovat lodě plující pod vlajkou Ukrajiny, ii) v reakci na nevyprovokovanou a neoprávněnou invazi Ruska na Ukrajinu pozastavit členství Ruské federace v Pařížském memorandu v souladu s čl. 62 odst. 3 Vídeňské úmluvy o smluvním právu, iii) souhlasit s přístupem uvedeným v bodě 7 dokumentu PSCC55/11.1, pokud jde o neuznání zákonných osvědčení vydaných Ruskou federací.

               Přiložený text je návrhem postoje Unie podle čl. 218 odst. 9 SFEU, který má poté přijmout Rada. Cílem je dohodnout se na postupu uvedeném v dokumentu Pařížského memoranda o porozumění55/11.1. Specifika postoje EU jsou připojena k návrhu rozhodnutí Rady jako příloha 1.

               Směrnice 2009/16/ES účinně zavádí postupy, nástroje a činnost Pařížského memoranda do oblasti působnosti práva Unie. Pařížské memorandum proto spadá na základě čl. 3 odst. 2 poslední části věty SFEU do výlučné vnější pravomoci Unie.

               3.Právní základ

               Toto rozhodnutí je založeno na Smlouvě o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9, který stanoví, že Rada na návrh Komise přijme rozhodnutí o stanovení postojů, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky. To se vztahuje na postoj, který mají členské státy, jednající společně v zájmu Unie, zaujmout v rámci Pařížského memoranda.

               Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (ve znění pozdějších předpisů) je právním základem, který stanoví zásady, které musí členské státy dodržovat v rámci Výboru pro státní přístavní inspekci Pařížského memoranda.

               Akty, které mají být přijaty v rámci Pařížského memoranda, představují akty s právními účinky. Zamýšlené akty mají právní účinky, protože mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů EU, konkrétně směrnice 2009/16/ES. Je tomu tak proto, že směrnice 2009/16/ES účinně zavádí postupy, nástroje a činnost Pařížského memoranda do oblasti působnosti práva Unie. Pozastavení členství Ruské federace v Pařížském memorandu je navíc aktem organizační povahy, který ovlivňuje způsob, jakým jsou přijímána rozhodnutí v rámci Pařížského memoranda o porozumění.

               Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec dohody. Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2022/0144 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro státní přístavní inspekci Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci, pokud jde o členství Ruské federace v této organizaci

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 uvedené smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Pařížské memorandum o porozumění o státní přístavní inspekci (dále jen „Pařížské memorandum“) bylo podepsáno v Paříži dne 26. ledna 1982 a nabylo účinnosti dne 1. července 1982. Členy Pařížského memoranda je 27 námořních správ (Belgie, Bulharsko, Kanada, Chorvatsko, Kypr, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Německo, Řecko, Island, Irsko, Itálie, Lotyšsko, Litva, Malta, Nizozemsko, Norsko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Ruská federace, Slovinsko, Španělsko, Švédsko a Spojené království). Evropská unie není členem Pařížského memoranda.

               (2)Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES
                  1
                stanoví unijní systém pro státní přístavní inspekci, který upravuje a posiluje dřívější právní předpisy Unie, které jsou v této oblasti zavedeny od roku 1995. Právní režim Unie je založen na Pařížském memorandu o porozumění.

               (3)Pokud jde o členské státy Unie, směrnice 2009/16/ES účinně zavádí postupy, nástroje a činnosti Pařížského memoranda do oblasti působnosti práva Unie. Na základě této směrnice jsou určitá rozhodnutí přijatá příslušným orgánem Pařížského memoranda pro členské státy Unie závazná.

               (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v Pařížském memorandu, neboť zamýšlené akty budou moci rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah práva Unie, konkrétně směrnice 2009/16/ES. Pokud je orgán zřízený dohodou vyzván k přijetí aktů s právními účinky, má být podle čl. 218 odst. 9 SFEU postoj, který má být jménem Unie zaujat v orgánu zřízeném dohodou, přijat rozhodnutím Rady na návrh Komise.

               (5)Evropská rada přijala dne 24. února 2022 své závěry, v nichž nanejvýš důrazně odsuzuje nevyprovokovanou a neoprávněnou vojenskou agresi Ruské federace vůči Ukrajině. Evropská rada na zasedání konaném ve dnech 24. a 25. března 2022 uvedla, že ruská agresivní válka proti Ukrajině hrubě porušuje mezinárodní právo, a zopakovala požadavek, aby Rusko svoji vojenskou agresi na území Ukrajiny okamžitě ukončilo.

               (6)V souvislosti s invazí Ruské federace na Ukrajinu obdržel sekretariát Pařížského memoranda dne 14. března 2022 dopis ukrajinského ministra infrastruktury. V dopise se požaduje, aby Pařížské memorandum po inspekcích státní přístavní inspekce nepatřičně nezadržovalo plavidla plující pod ukrajinskou vlajkou, vyloučilo Ruskou federaci z Pařížského memoranda o porozumění a neuznávalo osvědčení vydaná jménem námořní správy Ruské federace.

               (7)V souvislosti s první žádostí o nepatřičné zadržování ukrajinských plavidel vydalo Pařížské memorandum o porozumění dne 2. března 2022 PSCircular 101 (Pokyny pro repatriaci námořníků z důvodu situace na Ukrajině), kde se touto záležitostí zabývá. PSCircular 101 informuje členské orgány o tom, že za stávajících okolností je třeba uplatnit flexibilitu, a to i pokud jde o repatriaci námořníků, Úmluvu o práci na moři z roku 2006, osvědčení vydaná podle Mezinárodní úmluvy o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby námořníků z roku 1978 a osvědčení zdravotní způsobilosti. Bude-li to nutné, může Pařížské memorandum zvážit další úpravy těchto pokynů. Toto stanovisko by mělo být sděleno ukrajinským orgánům.

               (8)Pokud jde o požadavek týkající se členství Ruské federace, je třeba poznamenat, že Ruské federaci byl zakázán přístup do nástroje THETIS (nástroj pro cílení nebo ověřovací databáze podle článku 24 směrnice 2009/16/ES) a jeho využívání. To znamená, že účast Ruské federace na práci Pařížského memoranda již byla výrazně omezena a bez přístupu k uvedené databázi nemůže Ruská federace účinně plnit své povinnosti vyplývající z Pařížského memoranda.

               (9)Memorandum ani žádné politické pokyny neobsahují žádný postup nebo mechanismus pro odvolání členů z Pařížského memoranda o porozumění. Alternativou k vyloučení z Pařížského memoranda je pozastavit členství až do odvolání. I když by se okamžitý účinek podobal vyloučení, byl by méně trvalé povahy. Memorandum však neobsahuje ani žádné ustanovení o pozastavení. Při pozastavení členství by bylo možné dále zvážit potřebu úplného vyloučení z Pařížského memoranda a pozastavení zrušit, pokud se okolnosti změní.

               (10)Evropská unie jako globální aktér stojí v centru úsilí OSN
                  2
                a dalších mnohostranných fór a procesů, jehož cílem je pohnat Ruskou federaci k odpovědnosti za její nevyprovokovanou a neoprávněnou invazi na Ukrajinu, tuto invazi zvrátit a zajistit návrat k plnému respektování svrchovanosti, nezávislosti a územní celistvosti Ukrajiny v rámci jejích mezinárodně uznaných hranic. Nevyprovokovaná a neoprávněná agrese Ruska vůči Ukrajině je závažným porušením čl. 2 odst. 4 Charty OSN, který zakazuje hrozbu silou nebo použití síly proti územní celistvosti nebo politické nezávislosti kteréhokoli státu.

               (11)S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem k závažnosti situace je v reakci na nevyprovokovanou a neoprávněnou invazi Ruska na Ukrajinu vhodné pozastavit členství Ruské federace v Pařížském memorandu v souladu s čl. 62 odst. 3 Vídeňské úmluvy o smluvním právu, dokud Ruská federace nebude dodržovat zásady Charty OSN a své mezinárodní závazky.

               (12)Pokud jde o třetí požadavek týkající se neuznávání osvědčení vydaných námořní správou Ruské federace, jsou tato osvědčení vydávána v souladu s mezinárodními úmluvami a Ruská federace zůstává členem Mezinárodní námořní organizace a Pařížské memorandum o porozumění nemá pravomoc zrušit uznávání těchto osvědčení. Toto stanovisko by mělo být sděleno ukrajinským orgánům.

               (13)Unie není smluvní stranou Pařížského memoranda. Postoj Unie mají proto vyjádřit její členské státy, které jsou členy Pařížského memoranda, jednajíce společně.

               (14)Je proto nezbytné zmocnit členské státy, aby jednaly v souladu s postojem, který má být zaujat jménem Unie.

               (15)Pro rozhodnutí o pozastavení členství Ruské federace v Pařížském memorandu má zásadní význam spolupráce s dalšími třetími zeměmi, které jsou členy Pařížského memoranda (Kanada, Island, Norsko a Spojené království), v rámci Výboru pro státní přístavní inspekci,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie v souvislosti s Pařížským memorandem o porozumění o státní přístavní inspekci (dále jen „Pařížské memorandum“), pokud jde o členství Ruské federace v Pařížském memorandu o porozumění, je stanoven v příloze I tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Postoj uvedený v článku 1 vyjádří členské státy Unie, jež jsou členy Pařížského memoranda, jednajíce společně.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 57).

                     (2)

                        Viz rezoluce Valného shromáždění OSN ES-11/1 nazvaná „Agrese proti Ukrajině“ na 11. mimořádném zvláštním zasedání Valného shromáždění OSN dne 2. března 2022 a rezoluce Rady OSN pro lidská práva 49/1 ze dne 4. března 2022.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 29.4.2022
            COM(2022) 202 final

            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro státní přístavní inspekci Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci, pokud jde o členství Ruské federace v této organizaci

               PŘÍLOHA

               V souvislosti s dokumentem PSCC55 PSCC55/11.1

               Postoj Unie je následující:

               1)souhlasit s přístupem uvedeným v bodě 5 dokumentu PSCC55/11.1, pokud jde o zadržování plavidel plujících pod vlajkou Ukrajiny v přístavech Pařížského memoranda;

               2)aktivně podporovat pozastavení účasti Ruské federace na Pařížském memorandu v návaznosti na její nevyprovokovanou a neoprávněnou vojenskou agresi vůči Ukrajině;

               3)usilovat o dosažení konsensu mezi jinými členy Pařížského memoranda než Ruskou federací, pokud jde o pozastavení členství Ruské federace v Pařížském memorandu až do odvolání;

               4)souhlasit s přístupem uvedeným v bodě 7 dokumentu PSCC55/11.1, pokud jde o neuznání zákonných osvědčení vydaných Ruskou federací.