				|

		52011PC0809

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zřízení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) /* KOM/2011/0809 v konečném znění - 2011/0401 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Soubor návrhů zavádějících program
„Horizont 2020“, který byl vypracován zcela souladu se sdělením
Komise „Rozpočet – Evropa 2020“[1]
plně podporuje strategii Evropa 2020, podle níž mají výzkum a inovace
ústřední význam pro dosažení cílů inteligentního a udržitelného
růstu podporujícího začlenění. Tento soubor se skládá
z návrhů:
1)           rámcového programu
Horizont 2020 (Smlouva o fungování Evropské unie);
2)           jediného souboru pravidel pro
účast a šíření výsledků (Smlouva o fungování Evropské unie);
3)           jediného zvláštního programu
k provedení programu Horizont 2020 (Smlouva o fungování Evropské unie);
a
4)           jediného návrhu pro části
programu Horizont 2020, které odpovídají Smlouvě o Euratomu.
Celkový politický kontext a východiska
těchto legislativních návrhů jsou uvedeny ve sdělení Komise
přijatém spolu s nimi, které se zabývá řadou významných
průřezových aspektů, jako je zjednodušení či způsob
posílení přístupu k inovacím.
Program Horizont 2020 přímo přispívá
k řešení velkých společenských výzev popsaných ve strategii
Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativách. Zároveň
přispěje k vytvoření vedoucího postavení evropského
průmyslu. Zvýší rovněž excelenci vědecké základny, která je
nezbytná pro udržitelnost, dlouhodobou prosperitu a dobré životní podmínky
v Evropě. Za účelem dosažení těchto cílů zahrnují
návrhy úplnou řadu podpůrných opatření, která jsou
začleněna do celého cyklu výzkumu a inovací. Program Horizont 2020 tudíž
soustřeďuje a posiluje činnosti, které jsou v současnosti
financovány v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum, částí
rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace týkajících se inovací a
Evropského inovačního a technologického institutu. Tímto
způsobem mají návrhy rovněž zajistit podstatné zjednodušení pro
účastníky.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
V rámci příprav uvedených
čtyř návrhů byly plně zohledněny odpovědi na
rozsáhlou veřejnou konzultaci založenou na zelené knize „Učiňme
z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému
rámci pro financování výzkumu a inovací v EU“, KOM(2011) 48. Své
názory vyjádřily Evropská rada, členské státy a široké spektrum
zúčastněných stran z průmyslu, akademické sféry a
občanské společnosti.
Návrhy kromě toho vycházejí ze dvou
důkladných posouzení dopadů, které čerpají z konzultací
zúčastněných stran, vnitřních a vnějších hodnocení a
příspěvků mezinárodních odborníků. Z posouzení
vyplynulo, že možnost zřídit program Horizont 2020 přinese
jasnější zaměření, nejlépe zajistí k dosažení nezbytné
kritické míry činnosti na úrovni programu a projektů a povede
k největšímu dopadu na cíle politiky a největším následným
výhodám v hospodářské a sociální oblasti a oblasti konkurenceschopnosti
a současně přispěje k zjednodušení například tím,
že sníží administrativní zátěž pro účastníky, zracionalizuje
použitelná pravidla a postupy, zajistí konzistentnost mezi nástroji a bude
směřovat k nové rovnováze mezi rizikem a důvěrou.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
3.1         Právní základ
Návrh harmonicky integruje činnosti
v oblasti výzkumu a inovací v zájmu dosažení příslušných
cílů politiky.
Program Horizont 2020 jako takový bude založen
na hlavách Smlouvy o fungování Evropské unie „Průmysl“ a „Výzkum
a technologický rozvoj a vesmír“ (články 173 a 182). Související
pravidla pro účast a šíření výsledků budou založena na stejných
hlavách Smlouvy o fungování Evropské unie (články 173, 183 a 188). Základ
v podobě hlavy „Průmysl“ se v obou případech bude
týkat především Evropského inovačního a technologického
institutu (dále jen „EIT“), který bude financován příspěvkem
z programu Horizont 2020. Na úrovni zvláštního programu EIT zastoupen
nebude.
Připomíná se, že inovační
činnosti byly výslovně zahrnuty do různých rámcových
programů založených na hlavě o výzkumu Smlouvy o fungování Evropské
unie a že současné rámcové programy rovněž zahrnují řadu
inovačních činností. V důsledku toho bude zvláštní program,
kterým se bude provádět program Horizont 2020, založen na hlavě Smlouvy
o fungování Evropské unie „Výzkum a technologický rozvoj a vesmír“ (článek
182), protože činnosti, které se v něm předpokládají, budou
spadat do oblasti činností zahrnutých do uvedené hlavy.
Návrh programu Euratomu pro výzkum a odbornou
přípravu, přispívajícího k programu Horizont 2020, je
založen na článku 7 Smlouvy o Euratomu.
3.2         Zásady subsidiarity a
proporcionality
Návrhy byly připraveny tak, aby
maximalizovaly přidanou hodnotu a dopad Unie, přičemž se
zaměřují na cíle a činnosti, které nemohou být účinně
prováděny samotnými členskými státy. Zásahem na úrovni Unie lze
posílit celkový rámec pro výzkum a inovace a koordinovat výzkumné
činnosti členských států, a tím zabránit duplicitám, zachovat
kritickou míru v klíčových oblastech a zajistit optimální využití
veřejného financování. Zásah na úrovni Unie umožňuje, aby byly
nejlepší návrhy vybrány na základě soutěže v kontinentálním
měřítku, což zvyšuje míru excelence a zajišťuje viditelnost pro
špičkový výzkum a inovace. Tato úroveň rovněž nejlépe
umožňuje podporu nadnárodní mobility, a tím zlepšuje odbornou
přípravu a rozvoj kariéry výzkumných pracovníků. Program na úrovni
Unie je lépe vybaven k realizaci vysoce rizikového a dlouhodobého VaV,
a mohl tak sdílet riziko a dosáhnout šířky záběru a úspor z rozsahu,
jakých by jinak nebylo možné docílit. Zásah na úrovni Unie může
přinést dodatečné veřejné a soukromé investice do výzkumu a
inovací, přispět k Evropskému výzkumnému prostoru,
v němž se volně pohybují znalosti, výzkumní pracovníci a
technologie, a urychlovat obchodní využití a šíření inovací na celém
jednotném trhu. Programy na úrovni Unie jsou rovněž potřebné
k tomu, aby podporovaly tvorbu politiky a cíle stanovené řadou
politik. To je plně doloženo v průvodních posouzeních
dopadů.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Rozpočet všech návrhů je uveden v
běžných cenách. Rozpočtové důsledky, jakož i dopad na lidské a
administrativní zdroje jsou uvedeny v legislativním finančním výkazu
připojeném k tomuto návrhu. Na základě analýzy nákladů a
přínosů může Komise k provádění programu
Horizont 2020 využít stávající výkonné agentury, jak je stanoveno
v nařízení Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut
výkonných agentur pověřených některými úkoly správy
programů Společenství.
2011/0401 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
o zřízení Horizontu 2020 –
rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na čl. 173 odst. 3 a čl. 182
odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[2],

s ohledem na stanovisko Výboru
regionů[3],
v souladu s řádným
legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem Unie je posílit svou vědeckou a
technologickou základnu realizací Evropského výzkumného prostoru (dále jen
„EVP“), v němž se volně pohybují výzkumní pracovníci,
vědecké znalosti a technologie, a podporou větší konkurenceschopnosti
Unie, mimo jiné v oblasti průmyslu. V rámci sledování
těchto cílů by Unie měla provádět činnosti
v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací, podporovat
mezinárodní spolupráci, šířit a optimalizovat výsledky a podněcovat
odbornou přípravu a mobilitu.
(2)
Cílem Unie je také zajistit existenci podmínek
nezbytných pro konkurenceschopnost jejího průmyslu. Za tímto účelem
by se její kroky měly zaměřit na podporu lepšího využívání
průmyslového potenciálu politik v oblasti inovací, výzkumu a
technologického rozvoje.
(3)
Unie se zavázala k naplnění strategie
Evropa 2020[4],
která stanovila cíle inteligentního a udržitelného růstu podporujícího
začlenění, zdůrazňuje úlohu výzkumu a inovací jakožto
klíčové hybné síly společenské a hospodářské prosperity a
udržitelnosti životního prostředí, chce dosáhnout zvýšení výdajů na
výzkum a vývoj tak, aby do roku 2020 činily 3 % hrubého domácího
produktu (HDP), a současně vypracovat ukazatel intenzity inovací.
V této souvislosti představuje stěžejní iniciativa Unie inovací
strategický a integrovaný přístup k výzkumu a inovacím a stanovuje
rámec a cíle, k jejichž naplnění by mělo přispět
budoucí financování výzkumu a inovací ze strany Unie. Výzkum a inovace jsou
rovněž klíčovými činiteli pro další stěžejní iniciativy
strategie Evropa 2020, zejména pro ty, které se týkají Evropy
účinněji využívající zdroje, průmyslové politiky pro éru
globalizace a digitální agendy pro Evropu. Pro dosažení cílů strategie
Evropa 2020 souvisejících s výzkumem a inovacemi bude hrát
klíčovou úlohu také politika soudržnosti, a to prostřednictvím
budování kapacit a poskytováním prostředků k dosažení excelence.
(4)
Evropská rada na svém zasedání dne 4. února
2011 podpořila koncepci společného strategického rámce pro
financování výzkumu a inovací ze strany Unie pro zvýšení účinnosti
financování výzkumu a inovací na vnitrostátní úrovni a úrovni Unie a vyzvala
Unii, aby se urychleně zabývala zbývajícími překážkami, které brání
přilákání talentovaných lidí a investic, aby bylo do roku 2014 možné dokončit
EVP a dosáhnout skutečně jednotného trhu znalostí, výzkumu a inovací.
(5)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne
11. listopadu 2010[5]
požádal o radikální zjednodušení v oblasti financování výzkumu a inovací
Unií; v usnesení ze dne 12. května 2011[6] zdůraznil význam Unie inovací,
která má proměnit Evropu pro svět po krizi; ve svém usnesení ze dne
8. června 2011[7]
poukázal na důležité poučení, které plyne z průběžného
hodnocení sedmého rámcového programu a v usnesení ze dne 27. září
2011[8] podpořil koncepci
společného strategického rámce pro financování výzkumu a inovací.
(6)
Rada Evropské unie dne 26. listopadu 2010
vyzvala k tomu, aby se budoucí programy financování Unie více
zaměřovaly na priority strategie Evropa 2020, aby se zabývaly
společenskými výzvami a klíčovými technologiemi, aby usnadňovaly
společný výzkum orientovaný na průmysl, zracionalizovaly nástroje,
radikálně zjednodušily přístup, zkrátily dobu pro uvedení na trh a
dále posílily excelenci.
(7)
Význam soudržného strategického přístupu je
rovněž zdůrazněn ve stanoviscích Výboru pro Evropský výzkumný
prostor ze dne 3. června 2011[9],
Výboru regionů ze dne 30. června 2011[10] a Evropského
hospodářského a sociálního výboru ze dne 13. července 2011[11].
(8)
V přezkumu rozpočtu Unie, který
Komise přijala dne 19. října 2010, byly předloženy
klíčové zásady, o něž by se měl opírat budoucí rozpočet
Unie, zejména zaměření na nástroje s prokázanou přidanou
hodnotou Unie, větší orientovanost na výsledky a co největší využití
dalších veřejných a soukromých zdrojů financování, a bylo
v něm navrženo spojit celou řadu nástrojů Unie pro výzkum a
inovace do společného strategického rámce.
(9)
Zelená kniha Komise „Učiňme
z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému
rámci pro financování výzkumu a inovací v EU“[12], v níž jsou uvedeny
klíčové otázky týkající se způsobu dosažení uvedených ambiciózních
cílů, vedla k zahájení rozsáhlé konzultace, během níž
zúčastněné strany a orgány Unie do značné míry souhlasily
s myšlenkami, které obsahuje.
(10)
Komise ve svém sdělení „Rozpočet – Evropa
2020“[13]
navrhla, aby se v jediném společném strategickém rámci pro výzkum a
inovace spojily oblasti zahrnuté v období 2007–2013 do sedmého rámcového
programu pro výzkum a části rámcového programu pro konkurenceschopnost a
inovace, která se týká inovací, jakož i Evropský inovační a technologický
institut (dále jen „EIT“), aby bylo možné dosáhnout cíle strategie Evropa 2020
spočívajícího ve zvýšení výdajů na výzkum a vývoj na 3 % HDP do
roku 2020. V uvedeném sdělení se Komise rovněž zavázala
k začlenění změny klimatu do výdajových programů Unie
a vyčlenit alespoň 20 % unijního rozpočtu na cíle
související klimatem. Opatření v oblasti klimatu a účinnost
zdrojů představují vzájemně se doplňující cíle pro dosažení
udržitelného rozvoje. Zvláštní cíle vztahující se k oběma oblastem by
měly být doplněny o další zvláštní cíle programu Horizont 2020. V důsledku
toho se očekává, že alespoň 60 % celkového rozpočtu programu
Horizont 2020 by mělo souviset s udržitelným rozvojem. Rovněž se
očekává, že výdaje související s klimatem, včetně vzájemně
slučitelných opatření na zlepšení účinnosti zdrojů, by
měly překročit 35 % rozpočtu. Komise by měla
poskytnout informace o rozsahu a výsledcích podpory cílů v oblasti
změny klimatu. Výdaje související s klimatem v rámci programu
Horizont 2020 by měly být sledovány v souladu s metodikou
uvedenou v uvedeném sdělení.
(11)
Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a
inovace v Evropské unii (dále jen „program Horizont 2020“) – je
zaměřen na tři priority, totiž na tvorbu vynikající vědy
s cílem posílit excelenci Unie ve vědě na světové úrovni,
na podporu vedoucího postavení v průmyslu ve prospěch
podniků, včetně malých a středních podniků (dále jen
„MSP“), a inovací a na řešení společenských výzev tak, aby se
přímo reagovalo na výzvy uvedené ve strategii Evropa 2020, a to podporou
celého spektra činností od výzkumu až po trh. Program Horizont 2020 by
měl podporovat všechny fáze v inovačním řetězci,
zejména činnosti v rozvinuté fázi připravenosti
k obchodnímu využití, včetně inovačních finančních
nástrojů, jakož i netechnologických a sociálních inovací a klade si za cíl
uspokojit výzkumné potřeby široké škály politik Unie tím, že klade
důraz na co nejširší využívání a šíření znalostí získaných na
základě podporovaných činností až po jejich obchodní využití. Priority
programu Horizont 2020 by měly být podporovány také
prostřednictvím programu pro výzkum a odbornou přípravu
v oblasti jaderné energie podle Smlouvy o Euratomu.
(12)
Společné výzkumné středisko (dále jen
„JRC“) by mělo poskytovat na zákazníky orientovanou vědeckou a
technickou podporu politikám Unie a přitom pružně reagovat na nové
požadavky politiky.
(13)
V souvislosti se znalostním trojúhelníkem,
který tvoří výzkum, vzdělávání a inovace, by znalostní a
inovační společenství v rámci Evropského inovačního a
technologického institutu měla výrazně přispět
k realizaci cílů programu Horizont 2020, včetně
společenských výzev, a to zejména prostřednictvím integrace výzkumu,
vzdělávání a inovací. Aby byla zajištěna komplementarita v rámci
celého programu Horizont 2020 a adekvátní čerpání finančních
prostředků, měl by být finanční příspěvek
Evropskému inovačnímu a technologickému institutu poskytnut ve dvou
přídělech, přičemž druhý příděl podléhá
přezkumu.
(14)
Program Horizont 2020 by měl v souladu se
stěžejní iniciativou „Unie inovací“ přispět k cílům
evropských inovačních partnerství, a spojit tak všechny příslušné
subjekty v celém výzkumném a inovačním řetězci za
účelem zefektivnění, zjednodušení a lepší koordinace nástrojů a
iniciativ.
(15)
Jedním z ústředních cílů programu
Horizont 2020 je zjednodušení, což by se mělo plně odrazit
v jeho formě, pravidlech, finančním řízení a
provádění. Program Horizont 2020 by se měl zaměřit na
dosažení vysoké účasti vysokých škol, výzkumných středisek,
průmyslu a zejména MSP a měl by být otevřený novým
účastníkům, protože spojuje celé spektrum podpory výzkumu a inovací
do jednoho společného strategického rámce, včetně
racionalizovaného souboru forem podpory, a používá pravidla pro účast se
zásadami použitelnými u všech akcí v rámci programu. Jednodušší pravidla
financování by měla snížit administrativní náklady na účast a
přispějí k omezení finančních chyb.
(16)
V souladu
s čl. 182 odst. 1 Smlouvy o fungování
Evropské unie rámcový program určuje nejvyšší
celkovou částku a podrobnosti finanční účasti Unie na rámcovém
programu a odpovídající podíl na každé z vymezených činností.
(17)
Toto nařízení by mělo stanovit pro celou
dobu trvání programu Horizont 2020 finanční krytí, které je pro
rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním
rozpočtovém procesu ve smyslu bodu [] interinstitucionální dohody ze dne
XX/201Z mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci
v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním
řízení.
(18)
Je vhodné zajistit řádné ukončení
programu Horizont 2020 a programů, které mu předcházely, zejména
pokud jde o pokračování víceletých ujednání o jejich
řízení, jako je financování technické a administrativní pomoci.
(19)
Provádění programu Horizont 2020
může vést k doplňkovým programům s účastí jen
některých členských států, k účasti Unie
v programech prováděných několika členskými státy nebo
k zakládání společných podniků nebo k jiným opatřením
ve smyslu článků 184, 185 a 187 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(20)
Program Horizont 2020, jehož cílem je prohloubit
vztah mezi vědou a společností a posílit důvěru
veřejnosti ve vědu, by měl upřednostňovat informované
zapojování občanů a občanské společnosti do záležitostí
výzkumu a inovací tím, že bude podporovat vzdělávání v oblasti
vědy, více zpřístupní vědecké znalosti, vytvoří programy
odpovědného výzkumu a inovací, které odpovídají zájmům a
očekáváním občanů a občanské společnosti, a usnadní
jejich účast v činnostech programu Horizont 2020.
(21)
Provádění programu Horizont 2020 by
mělo reagovat na vývoj příležitostí a potřeb v oblasti
vědy a technologií, průmyslu, politik a společnosti. Agendy by
proto měly být stanovovány v těsné spolupráci se
zúčastněnými stranami ze všech dotčených odvětví a
měla by existovat dostatečná pružnost pro nový vývoj.
V průběhu programu Horizont 2020 by se mělo
průběžně využívat externí poradenství, včetně využití
příslušných struktur, jako jsou evropské technologické platformy,
iniciativy společného plánování a evropská inovační partnerství.
(22)
Program Horizont 2020 by
měl přispívat k přitažlivosti výzkumných profesí v Unii.
Náležitá pozornost by se měla věnovat Evropské chartě pro
výzkumné pracovníky a Kodexu chování pro přijímání výzkumných
pracovníků[14]
spolu s dalšími důležitými referenčními rámci stanovenými
v rámci Evropského výzkumného prostoru, a to při respektování jejich
dobrovolného charakteru.
(23)
U činností připravených v rámci
programu Horizont 2020 by se mělo usilovat o podporu rovnosti žen a
mužů v oblasti výzkumu a inovací, a to zejména řešením
základních příčin genderové nevyváženosti, využíváním plného potenciálu
jak výzkumných pracovnic, tak výzkumných pracovníků a
začleňováním genderového rozměru do obsahu projektů
s cílem zvyšovat kvalitu výzkumu a podněcovat inovaci. V rámci
činností by se mělo rovněž usilovat o uplatňování zásad
souvisejících s rovností mezi ženami a muži stanovených
v článcích 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii a
článku 8 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(24)
Při výzkumných a inovačních
činnostech podporovaných programem Horizont 2020 by se měly dodržovat
základní etické zásady. Měla by být zohledňována stanoviska Evropské
skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích. Při výzkumných
činnostech by měl být rovněž brán v potaz
článek 13 Smlouvy o fungování Evropské unie a mělo by se omezit
využívání zvířat při výzkumu a testování s konečným cílem využívání
zvířat nahradit. Při provádění všech činností by měl
být zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví v souladu
s článkem 168 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(25)
Evropská komise výslovně nepodněcuje
k používání lidských embryonálních kmenových buněk. Případné
použití lidských kmenových buněk, ať už se jedná o buňky
dospělých jedinců nebo o buňky embryonální, závisí na posouzení
vědců s ohledem na cíle, kterých chtějí dosáhnout, a
podléhá přísnému etickému přezkumu. Projekty zahrnující
použití lidských embryonálních kmenových buněk, které nezískaly nezbytná
schválení od členských států, by neměly být financovány. Neměla
by být financována žádná činnost, která je zakázána ve všech
členských státech. Činnost, která je zakázána v některém
členském státě, by neměla být v tomto členském
státě financována.
(26)
Za účelem dosažení co největšího dopadu
by měl program Horizont 2020 rozvinout těsnou součinnost
s dalšími programy Unie v oblastech, jako je vzdělávání, vesmír,
životní prostředí, konkurenceschopnost a MSP, vnitřní
bezpečnost, kultura a média, a s fondy politiky soudržnosti a
s politikou rozvoje venkova, které mohou konkrétně přispět
k posílení výzkumných a inovačních schopností na vnitrostátní a
regionální úrovni v rámci strategií pro inteligentní specializaci.
(27)
MSP představují významný zdroj inovací a
růstu v Evropě. V programu Horizont 2020 je tudíž
potřebné výrazné zapojení MSP, definovaných v doporučení Komise
2003/361/ES ze dne 6. května 2003[15].
Měly by se tak podpořit cíle iniciativy na podporu udržitelného
růstu a konkurenceschopnosti malých a středních podniků („Small
Business Act“)[16].

(28)
Za účelem dosažení co největšího dopadu
financování ze strany Unie má program Horizont 2020 rozvinout užší
součinnost, případně také formou partnerství v rámci
veřejného sektoru, s vnitrostátními a regionálními programy, které
podporují výzkum a inovace.
(29)
Většího dopadu by mělo být dosaženo také
spojením programu Horizont 2020 s finančními prostředky
soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru
v klíčových oblastech, kde by výzkum a inovace mohly
přispět k širším evropským cílům v oblasti
konkurenceschopnosti a mohly napomoci k řešení společenských
výzev. Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě
společných technologických iniciativ vytvořená podle rozhodnutí
Evropského Parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince
2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum,
technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)[17] mohou pokračovat
s využitím struktur vhodněji uzpůsobených pro daný účel.
(30)
Program Horizont 2020 by měl podporovat
spolupráci se třetími zeměmi založenou na společném zájmu a
vzájemném prospěchu. Mezinárodní spolupráce ve vědě,
technologiích a inovacích by měla být zacílena tak, aby přispívala
k dosažení cílů strategie Evropa 2020, jež se týkají posílení
konkurenceschopnosti, přispívala k řešení společenských
výzev a podporovala vnější a rozvojové politiky Unie, a to mimo jiné
prostřednictvím rozvoje synergií s vnějšími programy a
přispíváním k plnění mezinárodních závazků Unie,
například pokud jde o dosažení rozvojových cílů tisíciletí.
(31)
V zájmu zachování rovných podmínek pro všechny
podniky, které jsou činné na vnitřním trhu, by mělo být
financování poskytované programem Horizont 2020 koncipováno v souladu s
pravidly státní podpory, aby se zajistila efektivita veřejných výdajů
a zabránilo narušení trhu, jako je vytlačení soukromého financování,
vytváření neefektivních tržních struktur nebo zachování neefektivních
podniků.
(32)
Evropská rada na svém zasedání dne 4. února
2011 uznala nutnost nového přístupu ke kontrole a řízení rizika ve
financování výzkumu Unií, když vyzvala k nastolení nové rovnováhy mezi
důvěrou a kontrolou a mezi podstupováním rizika a vyhýbáním se
riziku. Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 11. listopadu 2010 o
zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum vyzval
k praktickému posunu ke zjednodušení administrativy a financování a uvedl,
že řízení financování evropského výzkumu by mělo být více založeno na
důvěře a mělo by tolerovat rizika, pokud jde
o účastníky. Zpráva o průběžném hodnocení sedmého rámcového
programu pro výzkum (2007–2013) dochází k závěru, že k dosažení
zásadního posunu ve zjednodušení je zapotřebí radikálnějšího
přístupu a že je třeba zlepšit rovnováhu mezi rizikem a
důvěrou.
(33)
Finanční zájmy Unie by měly být
během celého výdajového cyklu chráněny prostřednictvím
přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování
a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně
vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a ve vhodných
případech včetně sankcí. Revidovaná strategie kontroly, která
posunuje své zaměření od minimalizace míry chyb ke kontrole založené
na analýze rizika a k zjišťování podvodů, by měla omezit
zátěž, kterou kontrola představuje pro účastníky.
(34)
Je důležité zajistit řádné finanční
řízení programu Horizont 2020 a jeho provádění co
nejúčinnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem a
zároveň zajistit právní jistotu a přístupnost programů pro
všechny účastníky. Je nezbytné zajistit soulad s nařízením (EU)
č. XXXX/2012 [nové finanční nařízení] a s požadavky na
zjednodušení a zlepšování právní úpravy.
(35)
Účinné řízení výkonnosti,
včetně hodnocení a sledování, vyžaduje vytvoření konkrétních
ukazatelů výkonnosti, které lze v průběhu doby měřit,
které jsou realistické a zároveň odrážejí logiku zásahu a které odpovídají
příslušné hierarchii cílů a činností. Měly by být zavedeny
vhodné mechanismy koordinace mezi prováděním a sledováním programu Horizont 2020
a sledováním pokroku, výsledků a fungování EVP.
(36)
Jelikož cílů programu Horizont 2020
nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, pokud jde o
posílení celkového výzkumného a inovačního rámce a o koordinaci
činností v celé Unii, a proto jich může být z důvodu
zamezení duplicitám, zachování kritické míry v klíčových oblastech a
zajištění optimálního využití veřejného financování lépe dosaženo na
úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se
zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii.
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném
článku nepřekračuje program Horizont 2020 rámec toho, co je
nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(37)
Z důvodu právní jistoty a jasnosti by
mělo být zrušeno rozhodnutí č. 1982/2006/ES,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
ZŘÍZENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení zřizuje
Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) (dále jen
„program Horizont 2020“) a určuje rámec, kterým se řídí podpora
výzkumných a inovačních činností ze strany Unie a který podporuje
lepší využívání průmyslového potenciálu politik v oblasti inovací,
výzkumu a technologického rozvoje.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)           „výzkumnými a inovačními
činnostmi“ celé spektrum činností v oblasti výzkumu,
technologického rozvoje, demonstrací a inovací, včetně podpory
spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi,
šíření a optimalizace výsledků a podněcování odborné
přípravy a mobility výzkumných pracovníků v Unii;
b)           „přímými akcemi“ výzkumné
a inovační činnosti uskutečňované Komisí
prostřednictvím Společného výzkumného střediska;
c)           „nepřímými akcemi“
výzkumné a inovační činnosti, které Unie finančně podporuje
a účastníci je uskutečňují;
d)           „partnerstvím veřejného a
soukromého sektoru“ partnerství, v jehož rámci se partneři ze soukromého
sektoru, Unie a ve vhodných případech i další partneři zaváží, že
budou společně podporovat přípravu a provádění výzkumného a
inovačního programu nebo činností;
e)           „partnerstvím v rámci
veřejného sektoru“ partnerství, v jehož rámci se
veřejnoprávní subjekty či subjekty pověřené výkonem
veřejné služby na regionální, vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni spolu
s Unií zaváží, že budou společně podporovat přípravu a
provádění výzkumného a inovačního programu nebo činností.
Článek 3
Zřízení programu Horizont 2020
Zřizuje se program Horizont 2020 na
období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 4
Přidaná hodnota Unie
Program Horizont 2020 hraje zásadní úlohu
při realizaci strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný
růst podporující začlenění tím, že vytváří společný
strategický rámec pro financování výzkumu a inovací ze strany Unie, a tedy
působí jako prostředek k co největšímu využití soukromých
investic, vytvoření nových pracovních příležitostí a zajištění
dlouhodobého udržitelného růstu a konkurenceschopnosti Evropy.
Článek 5
Obecný cíl, priority a specifické cíle
1.           Program Horizont 2020
přispěje k vybudování hospodářství založeného na znalostech
a inovacích v celé Unii prostřednictvím získání dostatečného
dalšího financování výzkumu, vývoje a inovací. Tímto způsobem podpoří
provádění strategie Evropa 2020 a dalších politik Unie a také
uskutečnění a fungování Evropského výzkumného prostoru (dále jen
„EVP“). Příslušné ukazatele výkonnosti jsou uvedeny v úvodu
k příloze I.
2.           Tento obecný cíl se
uskutečňuje prostřednictvím tří vzájemně se
podporujících priorit, které jsou zaměřeny na:
a)      vynikající vědu;
b)      vedoucí postavení v průmyslu;
c)      společenské výzvy.
Specifické cíle odpovídající každé
z těchto tří priorit spolu s hlavními rysy činností
jsou uvedeny v částech I až III přílohy I.
3            Společné výzkumné
středisko k realizaci obecného cíle a priorit uvedených
v odstavcích 1 a 2 přispěje poskytováním vědecké
a technické podpory pro politiky Unie. Hlavní rysy příslušných
činností jsou uvedeny v části IV přílohy I.
4.           Evropský inovační a
technologický institut (dále jen „EIT“) zřízený nařízením Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 294/2008[18]
přispívá k realizaci obecného cíle a priorit uvedených
v odstavcích 1 a 2 prostřednictvím specifického cíle
integrovat znalostní trojúhelník výzkumu, inovací a vzdělávání.
Příslušné ukazatele výkonnosti pro Evropský inovační a technologický
institut jsou uvedeny v úvodu k příloze I a hlavní rysy
tohoto specifického cíle a činností jsou uvedeny
v části V přílohy I.
5.           V rámci priorit a
hlavních rysů uvedených v odstavci 2 lze zohlednit nové a
nepředvídané potřeby, které vyvstanou během doby provádění
programu Horizont 2020. Může jít například o reakce na nově
vznikající příležitosti, krize a hrozby, na potřeby týkající se
rozvoje nových politik Unie a na pilotní provádění akcí, s jejichž
podporou se počítá v rámci budoucích programů.
Článek 6
Rozpočet
1.           Finanční krytí pro
provedení programu Horizont 2020 činí 87 740 milionů EUR,
přičemž nanejvýš 86 198 milionů EUR z této částky se
přidělí na činnosti podle hlavy XIX Smlouvy o fungování
Evropské unie.
2.           Částka na činnosti
podle hlavy XIX Smlouvy o fungování Evropské unie se mezi priority uvedené
v čl. 5 odst. 2 rozdělí takto:
a)      vynikající věda 27 818 milionů
EUR;
b)      vedoucí postavení v průmyslu 20
280 milionů EUR;
c)      společenské výzvy 35 888
milionů EUR.
Maximální celková částka finančního
příspěvku Unie z programu Horizont 2020 na nejaderné přímé
akce Společného výzkumného střediska činí 2 212 milionů EUR.
Orientační rozdělení mezi specifické
cíle v rámci priorit a maximální celková částka příspěvku
na nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska jsou
uvedeny v příloze II.
3.           Evropský inovační a
technologický institut je financován prostřednictvím maximálního
příspěvku z programu Horizont 2020 ve výši 3 194
milionů EUR, jak je uvedeno v příloze II. První příděl
ve výši 1 542 milionů EUR se poskytuje Evropskému inovačnímu a
technologickému institutu na činnosti podle hlavy XVII Smlouvy o fungování
Evropské unie. Druhý příděl se poskytuje do výše 1 652 milionů
EUR s výhradou přezkumu stanoveného v čl. 26 odst. 1. Tato další
částka se podle přílohy II poskytuje poměrným dílem
z částky na specifický cíl „vedoucí postavení v základních a
průmyslových technologiích“ v rámci priority „vedoucí postavení v průmyslu“
uvedené v odst. 2 písm. b) a z částky na prioritu „společenské
výzvy“ uvedené v odst. 2 písm. c).
Financování ve dvou víceletých přídělech
zahrnuje:
a)      v prvním přídělu:
probíhající rozvoj současných znalostních a inovačních společenství
a počáteční kapitál pro zahájení druhé vlny tří nových
znalostních a inovačních společenství;
b)      ve druhém přídělu: probíhající rozvoj
již započatých znalostních a inovačních společenství a
počáteční kapitál pro zahájení třetí vlny tří nových
znalostních a inovačních společenství.
Druhý příděl se poskytuje po
přezkumu stanoveném v čl. 26 odst. 1 zejména s ohledem na:
a)      dohodnutý časový plán vytváření
třetí vlny znalostních a inovačních společenství;
b)      plánované finanční potřeby
stávajících společenství podle jejich konkrétního vývoje;
c)      příspěvek Evropského
inovačního a technologického institutu a jeho znalostních a
inovačních společenství k cílům programu Horizont 2020.
4.           Finanční krytí programu
Horizont 2020 může zahrnovat výdaje týkající se přípravných,
sledovacích, kontrolních, auditních a hodnotících činností, které jsou
potřebné pro řízení programu Horizont 2020 a dosahování jeho
cílů, zejména studií a jednání odborníků, která souvisejí s cíli
programu Horizont 2020, výdaje související se sítěmi
informačních technologií zaměřenými na zpracování a výměnu
informací, jakož i všechny ostatní výdaje na technickou a administrativní
pomoc, které Komise vynaloží na řízení programu Horizont 2020.
V případě potřeby lze
prostředky pro krytí výdajů na technickou a administrativní pomoc
zanést do rozpočtu i po roce 2020 s cílem umožnit řízení akcí
nedokončených k 31. prosinci 2020.
5.           Aby bylo možné reagovat na
nepředvídané situace nebo nový vývoj a nové potřeby a zohlednit
ustanovení odstavce 3 tohoto článku, může Komise po provedení
průběžného hodnocení programu Horizont 2020 uvedeného
v čl. 26 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení
přezkoumat v rámci ročního rozpočtového procesu částky
na priority uvedené v odstavci 2 a orientační rozdělení
podle specifických cílů v rámci těchto priorit uvedené
v příloze II a převést prostředky mezi jednotlivými
prioritami a specifickými cíli až do výše 10 % původního celkového přídělu
každé priority a až do výše 10 % původního orientačního rozdělení
u každého specifického cíle. To se netýká částky na přímé akce
Společného výzkumného střediska uvedené v odstavci 2 ani
příspěvku pro Evropský inovační a technologický institut
uvedeného v odstavci 3.
Článek 7
Přidružení třetích zemí
1            Program Horizont 2020 je
otevřený pro přidružení:
a)      přistupujících zemí, kandidátských
zemí a potenciálních kandidátských zemí v souladu s obecnými zásadami
a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie
stanovenými v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích
rad přidružení nebo v podobných dohodách;
b)      vybraných třetích zemí, která
splňují všechna tato kritéria:
i)        mají dobré schopnosti v oblasti
vědy, technologií a inovací;
ii)       mají dobrou historii účasti ve
výzkumných a inovačních programech Unie;
iii)      mají úzké hospodářské a
zeměpisné vazby na Unii;
iv)      jsou členy Evropského sdružení
volného obchodu (dále jen „ESVO“) nebo zeměmi či územími
vyjmenovanými v příloze nařízení Evropského parlamentu a Rady
(EU) č. XX/2012 o zřízení evropského nástroje sousedství[19].
2.           Zvláštní podmínky týkající se
účasti přidružených zemí v programu Horizont 2020,
včetně finančního příspěvku podle hrubého domácího
produktu přidružené země, stanoví mezinárodní dohody mezi Unií a
přidruženými zeměmi.
HLAVA II
PROVÁDĚNÍ
KAPITOLA I
PROVÁDĚNÍ, ŘÍZENÍ A FORMY PODPORY
Článek 8
Provádění formou zvláštního programu a příspěvku Evropskému
inovačnímu a technologickému institutu
Program Horizont 2020 se provede
prostřednictvím konsolidovaného zvláštního programu a finančního
příspěvku Evropskému inovačnímu a technologickému institutu.
Zvláštní program obsahuje jednu část pro
každou ze tří priorit uvedených v čl. 5 odst. 2 a jednu
část pro nejaderné přímé akce Společného výzkumného
střediska.
Článek 9
Řízení
1.           Program Horizont 2020 provede
Komise v souladu s nařízením (EU) č. XXXX/2012 [nové
finanční nařízení].
2.           Komise může také
prováděním programu Horizont 2020 zčásti pověřit
financující orgány uvedené v čl. [55 odst. 1 písm. b)]
nařízení (EU) č. XXXX/2012 [nové finanční nařízení].
Článek 10
Formy podpory Unie
1.           Program Horizont 2020
podporuje nepřímé akce prostřednictvím jedné nebo několika
forem financování stanovených v nařízení (EU) č. XX/2012
[nové finanční nařízení], zejména grantů, cen, zadávání
veřejných zakázek a finančních nástrojů.
2.           Program Horizont 2020
rovněž podporuje přímé akce prováděné Společným výzkumným
střediskem.
4.           Pokud přímé akce Společného
výzkumného střediska přispívají k iniciativám stanoveným podle
článku 185 nebo 187 Smlouvy o fungování Evropské unie, nepovažuje se
tento příspěvek za součást finančního příspěvku
přiděleného na tyto iniciativy.
Článek 11
Pravidla pro účast a šíření výsledků
Pravidla pro účast a šíření
výsledků stanovená v nařízení (EU) č. XX/2012
[pravidla pro účast a šíření výsledků] se použijí pro
nepřímé akce.
KAPITOLA II
PLÁNOVÁNÍ
ODDÍL I
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 12
Externí poradenství a zapojení společnosti
1.           Při provádění
programu Horizont 2020 se vezme v potaz poradenství a
příspěvky, které poskytnou: poradní skupiny nezávislých
odborníků na vysoké úrovni zřízené Komisí, struktury pro dialog
vytvořené podle mezinárodních dohod o vědecko-technické spolupráci,
činnosti zaměřené na budoucí vývoj, cílené veřejné
konzultace a transparentní interaktivní procesy, které zajišťují podporu
odpovědného výzkumu a inovací.
2.           V plné míře se
zohlední také příslušné aspekty výzkumných a inovačních programů
zavedených evropskými technologickými platformami, iniciativami společného
plánování a evropskými inovačními partnerstvími.
Článek 13
Průřezové akce
1.           Mezi prioritami programu
Horizont 2020 i v jejich rámci se vytvoří vazby a styčné
body. V tomto ohledu se zvláštní pozornost věnuje rozvoji a používání
klíčových základních a průmyslových technologií, překlenování od
objevu až po uplatnění na trhu, mezioborovému výzkumu a inovacím,
společenským a ekonomickým vědám a humanitním oborům,
podpoře fungování a uskutečnění EVP, spolupráci se třetími
zeměmi, odpovědnému výzkumu a inovacím včetně otázek
rovnosti žen a mužů, zvýšení přitažlivosti výzkumných profesí a
usnadňování přeshraniční a meziodvětvové mobility
výzkumných pracovníků.
2.           Pokud se podporuje nepřímá
akce, která má velký význam pro několik priorit uvedených
v čl. 5 odst. 2 nebo několik specifických cílů
v rámci těchto priorit, lze finanční částku na tuto akci
složit z částek přidělených pro každou dotčenou
prioritu nebo každý dotčený specifický cíl.
Článek 14
Vývoj povahy vědy, technologií, inovací, trhů a společnosti
Program Horizont 2020 se provádí tak, aby se
zajistilo, že podporované priority a akce odpovídají měnícím se
potřebám a berou ohled na vyvíjející se povahu vědy, technologií,
inovací, trhů a společnosti, pokud inovace zahrnují obchodní,
organizační a společenské aspekty.
Článek 15
Rovnost žen a mužů
Program Horizont 2020 zajistí účinné
prosazování rovnosti žen a mužů a genderový rozměr v obsahu
výzkumu a inovací.
Článek 16
Etické zásady
1.           Veškeré výzkumné a
inovační činnosti prováděné v rámci programu
Horizont 2020 jsou v souladu s etickými zásadami a
s příslušnými vnitrostátními právními předpisy, právními
předpisy Unie a mezinárodními právními předpisy, včetně
Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o lidských právech a
jejích dodatkových protokolů.
Zvláštní pozornost se věnuje zásadě
proporcionality, právu na soukromí, právu na ochranu osobních údajů, právu
na fyzickou a duševní nedotknutelnost osoby, právu na nediskriminaci a
potřebě zajistit vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.
2.           Výzkumné a inovační
činnosti prováděné v rámci programu Horizont 2020 se
zaměří výhradně na civilní využití.
3.           Nefinancují se tyto oblasti
výzkumu:
a)      výzkumná činnost zaměřená
na klonování lidí k reprodukčním účelům;
b)      výzkumná činnost zaměřená
na změny genetického dědictví člověka, která by mohla
učinit tyto změny dědičnými;
c)      výzkumné činnosti zaměřené
na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem výzkumu nebo
za účelem získání kmenových buněk, mimo jiné prostřednictvím
přenosu jádra somatické buňky.
4.           Výzkum lidských
dospělých a embryonálních kmenových buněk může být financován, a
to v závislosti na obsahu vědeckého návrhu i na právním rámci daných
členských států. Financování se neposkytne na výzkumné činnosti,
které jsou zakázané ve všech členských státech. V členském
státě se nefinancuje žádná činnost, která je v něm zakázána.
5.           Oblasti výzkumu uvedené
v odstavci 3 mohou být přezkoumány s ohledem na
vědecký pokrok v rámci průběžného hodnocení uvedeného
v čl. 26 odst. 1.
Článek 17
Doplňkovost vzhledem k dalším programům Unie
Program Horizont 2020 se provede
způsobem, který doplňuje ostatní programy financování Unie
včetně strukturálních fondů.
ODDÍL II
ZVLÁŠTNÍ OBLASTI ČINNOSTI
Článek 18
Malé a střední podniky
1.           Zvláštní pozornost se
věnuje zajištění přiměřené účasti malých a
středních podniků (dále jen „MSP“) v programu Horizont 2020
a inovačnímu dopadu na tyto podniky. Kvantitativní a kvalitativní
posouzení účasti MSP se provedou v rámci opatření pro hodnocení
a sledování.
2.           Zvláštní akce se provedou
v rámci specifického cíle „vedoucí postavení v základních a
průmyslových technologiích“, uvedeného příloze I
části II bodě 1, a v rámci každého ze specifických
cílů spadajících do priority „společenské výzvy“, uvedených
v příloze I části III bodech 1 až 6.
Zvláštní akce mají formu specializovaného nástroje pro MSP, který je zacílen na
všechny druhy MSP s inovačním potenciálem a který se používá
konzistentním způsobem a je uzpůsoben potřebám MSP, jak je
uvedeno v příloze I části II bodě 3.3
písm. a), které se týká specifického cíle „inovace v MSP“.
3.           Předpokládá se, že
integrovaný přístup popsaný v odstavcích 1 a 2 povede
k tomu, že na MSP bude směřovat přibližně 15 %
celkového spojeného rozpočtu na specifický cíl „vedoucí postavení
v základních a průmyslových technologiích“ a na prioritu
„společenské výzvy“.
Článek 19
Partnerství veřejného a soukromého sektoru
1.           Program Horizont 2020
může být prováděn prostřednictvím partnerství veřejného a
soukromého sektoru, ve kterých se všichni zúčastnění partneři
zaváží k podpoře rozvoje a provádění výzkumných a inovačních
činností, které mají strategický význam pro konkurenceschopnost Unie a
její vedoucí postavení v průmyslu nebo k řešení konkrétních
společenských výzev.
2.           Účast Unie
v těchto partnerstvích může mít jednu z těchto forem:
a)      finanční příspěvky Unie
pro společné podniky založené na základě článku 187 Smlouvy
o fungování Evropské unie v rámci sedmého rámcového programu
s výhradou změny jejich základních aktů, pro nová partnerství
veřejného a soukromého sektoru založená na základě
článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie a pro další financující
orgány uvedené v čl. [55 odst. 1 písm. b) bodě v)
nebo vii)] nařízení (EU) č. XX/2012 [nové finanční
nařízení]. Tato forma partnerství se použije pouze v případech,
kdy je to opodstatněno rozsahem sledovaných cílů a mírou
potřebných zdrojů;
b)      uzavření smluvního ujednání mezi
partnery uvedenými v odstavci 1, ve kterém se stanoví cíle
partnerství, příslušné závazky partnerů, hlavní ukazatele výkonnosti
a výstupy, kterých se má dosáhnout, včetně označení výzkumných a
inovačních činností, na které se žádá podpora z programu
Horizont 2020.
3.           Partnerství veřejného a
soukromého sektoru se určí otevřeným a průhledným způsobem
na základě všech těchto kritérií:
a)      přidaná hodnota akce na úrovni Unie;

b)      míra dopadu na průmyslovou
konkurenceschopnost, udržitelný růst a socioekonomické otázky;
c)      dlouhodobý závazek všech partnerů na
základě sdílené vize a jasně vymezených cílů;
d)      rozsah zapojených zdrojů a schopnost
zajistit další investice do výzkumu a inovací;
e)      jasné vymezení úloh každého
z partnerů a dohodnuté klíčové ukazatele výkonnosti na zvolené
období.
Článek 20
Partnerství v rámci veřejného sektoru
1.           Program Horizont 2020
přispívá k posilování partnerství v rámci veřejného sektoru
v případech, kdy se v rámci Unie společně
provádějí akce na regionální, vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni.
Zvláštní pozornost se věnuje iniciativám
společného plánování mezi členskými státy.
2.           Partnerství v rámci
veřejného sektoru lze podporovat buď v rámci priorit stanovených
v čl. 5 odst. 2, nebo mezi těmito prioritami, zejména
prostřednictvím:
a)      nástroje ERA-NET s využitím
grantů na podporu partnerství v rámci veřejného sektoru při
jejich přípravě, zřizování struktur pro vytváření sítí,
navrhování, provádění a koordinaci společných činností,
včetně doplňkového financování jednotlivých společných
výzev a akcí nadnárodní povahy;
b)      účasti Unie v programech
prováděných několika členskými státy v souladu
s článkem 185 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Pro účely písmene a) je doplňkové
financování podmíněno značnými předchozími finančními
závazky zúčastněných subjektů, pokud jde o společné výzvy a
akce. Nástroj ERA-NET může zahrnovat cíl harmonizovat pravidla a
způsoby provádění společných výzev a akcí. Může se také
použít za účelem přípravy iniciativy podle článku 185 Smlouvy
o fungování Evropské unie;
Pro účely písmene b) se takové
iniciativy navrhují pouze v případech, kdy nastane potřeba
vytvořit specializovanou prováděcí strukturu a kdy se
zúčastněné země ve vysoké míře zavázaly k integraci na
vědecké, řídící a finanční úrovni. Návrhy iniciativ
uvedených v písmeni b) se kromě toho určí na základě
všech těchto kritérií:
a)      jasné vymezení sledovaného cíle a jeho
význam pro cíle programu Horizont 2020 a obecnější cíle politiky Unie;
b)      jasné finanční závazky
zúčastněných zemí včetně předchozích závazků
sdružit vnitrostátní nebo regionální investice pro účely nadnárodního
výzkumu a inovací;
c)      přidaná hodnota akce na úrovni Unie;
d)      kritická míra s ohledem na velikost
a počet dotčených programů, podobnost činností a jejich
podíl na příslušném výzkumu; a
e)      účinnost článku 185 Smlouvy
o fungování Evropské unie jako nejvhodnějšího prostředku pro dosažení
cílů.
Článek 21
Mezinárodní spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními
organizacemi
1.           Subjekty usazené
v třetích zemích a mezinárodní organizace jsou způsobilé
k účasti na nepřímých akcích programu Horizont 2020 za
podmínek uvedených v nařízení (EU) XX/XX [pravidla pro účast].
V rámci programu Horizont 2020 se podporuje mezinárodní spolupráce
s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, zejména za
účelem dosažení těchto cílů:
a)      posílení excelence a přitažlivosti
Unie v oblasti výzkumu a inovací a také její hospodářské a
průmyslové konkurenceschopnosti;
b)      účinné řešení globálních
společenských výzev;
c)      podpora cílů vnější a rozvojové
politiky Unie a doplňování vnějších a rozvojových programů.
2.           Cílené akce
zaměřené na podporu spolupráce s konkrétními třetími
zeměmi nebo skupinami třetích zemí se provádějí na základě
společného zájmu a vzájemného prospěchu, s přihlédnutím
k jejich vědeckým a technologickým schopnostem a tržním
příležitostem a k očekávanému dopadu.
Měl by se podporovat vzájemný přístup
k programům třetích zemí. Pro dosažení co největšího dopadu
se podporuje koordinace a synergie s iniciativami členských
států a přidružených zemí.
Priority spolupráce zohlední vývoj politiky Unie a
příležitosti pro spolupráci s třetími zeměmi, jakož i možné
nedostatky v systémech ochrany práv duševního vlastnictví třetí
země.
3.           Vedle toho se v rámci
specifického cíle programu Horizont 2020 „inovativní a bezpečné
společnosti podporující začlenění“ uvedeného
v příloze I části III bodě 6.3.2 písm. d),
provádějí horizontální a průřezové činnosti na podporu
strategického rozvoje mezinárodní spolupráce.
Článek 22
Informace, komunikace a šíření výsledků
Evropská komise provádí
informační a komunikační činnosti týkající se programu Horizont 2020, včetně komunikačních opatření týkajících
se podporovaných projektů a výsledků. Rozpočet
přidělený na komunikaci v rámci programu Horizont 2020 přispěje
rovněž ke komunikační činnosti ohledně politických priorit
Unie, souvisejí-li s obecným cílem tohoto nařízení.
Činnosti zaměřené na
šíření informací a na komunikaci jsou úkolem, který je nedílnou
součástí všech akcí podporovaných programem Horizont 2020.
Kromě toho se podpoří tyto zvláštní
akce:
a)           iniciativy zaměřené na
rozšíření povědomí a usnadnění přístupu k financování
v rámci programu Horizont 2020, zvláště ve vztahu
k nedostatečně zastoupeným regionům nebo typům
účastníků;
b)           cílená pomoc pro projekty a
konsorcia s cílem poskytnout jim přístup k dovednostem nutným
pro optimalizaci komunikace o výsledcích a šíření výsledků;
c)           akce, které sdružují výsledky
z řady projektů, včetně projektů
případně financovaných z jiných zdrojů, za účelem
vytvoření uživatelsky vstřícných databází a zpráv, jež shrnují hlavní
výsledky;
d)           šíření výsledků mezi
tvůrci politik, včetně orgánů pro normalizaci, s cílem
podpořit využívání výsledků s významem pro politiku náležitými
subjekty na mezinárodní, unijní, vnitrostátní a regionální úrovni;
e)           iniciativy na podporu dialogu a
diskuze s veřejností o otázkách souvisejících s vědou,
technologiemi a inovacemi, jakož i pro využití sociálních médií a dalších inovačních
technologií a metodik.
KAPITOLA III
KONTROLA
Článek 23
Kontrola a audit
1.           Kontrolní systém
vytvořený za účelem provádění tohoto nařízení je navržen
tak, aby poskytoval odpovídající ujištění o dosažení náležitého
řízení rizik týkajících se účelnosti a efektivnosti operací, jakož i
legality a správnosti uskutečněných operací s přihlédnutím
k víceletému charakteru programů, jakož i k povaze
dotyčných plateb.
2.           Kontrolní systém
zajišťuje náležitou rovnováhu mezi důvěrou a kontrolou,
přičemž bere ohled na správní a jiné náklady na kontroly na všech
úrovních tak, aby bylo možné dosáhnout cílů programu Horizont 2020 a
aby tento program mohl přilákat ty nejlepší vědecké pracovníky a
nejinovativnější podniky.
3.           Součástí kontrolního
systému je auditní strategie pro výdaje na nepřímé akce v rámci
programu Horizont 2020, která je založena na finančním auditu
reprezentativního vzorku výdajů v celém rámcovém programu. Tento
reprezentativní vzorek doplňuje výběr založený na posouzení rizik,
která souvisejí s výdaji.
Audity výdajů na nepřímé akce
v rámci programu Horizont 2020 se provádějí soudržným způsobem
v souladu se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti, aby se
minimalizovala zátěž, kterou klade audit na účastníky.
Článek 24
Ochrana finančních zájmů Unie
1.           Komise přijme vhodná
opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí
financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny
prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami,
a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním
neoprávněně vyplacených částek a případně
účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2.           Komise nebo její zástupci a
Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly
dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců
grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a
subdodavatelů, kteří v rámci programu Horizont 2020 obdrželi
finanční prostředky Unie.
Aniž je dotčen odstavec 3, může
Komise provádět audity až čtyři roky po vyplacení konečné
platby.
3.           Evropský úřad pro boj
proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na
místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování
přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení
(Euratom, ES) č. 2185/96[20]
s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu
nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému
protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4.           Aniž jsou dotčeny
odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a
mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající
z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k
provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě
výslovně zmocňovat.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ
Článek 25
Sledování
1.           Komise každoročně sleduje provádění programu
Horizont 2020 a jeho zvláštních programů, jakož i činností
Evropského inovačního a technologického institutu. Sledování zahrnuje
informace o průřezových tématech, jako jsou udržitelnost a změna
klimatu, včetně informací o výši výdajů souvisejících s klimatem.
2.           Komise podává zprávy o
výsledcích tohoto sledování a šíří tyto výsledky.
Článek 26
Hodnocení
1.           Hodnocení se provádějí dostatečně včas, aby mohla
ovlivňovat rozhodovací proces.
(a)
a)          Nejpozději na konci roku 2017
provede Komise za pomoci nezávislých odborníků přezkum Evropského
inovačního a technologického institutu. Po tomto přezkumu obdrží
Evropský inovační a technologický institut druhý příděl
finančních prostředků podle čl. 6 odst. 3. Přezkum
hodnotí pokrok Evropského inovačního a technologického institutu vzhledem
k všem těmto kritériím:
i)        úroveň čerpání prvního
přídělu finančních prostředků podle čl. 6 odst. 3,
s rozlišením mezi částkou peněz vynaloženou na přípravu
první vlny znalostních a inovačních společenství a účinkem
počátečního kapitálu pro druhou fázi a schopností Evropského
inovačního a technologického institutu získat finanční
prostředky od partnerů ve znalostních a inovačních společenstvích
a ze soukromého sektoru podle nařízení XX/2012 [revidované nařízení o
EIT];
ii)       dohodnutý časový plán vytváření
třetí vlny znalostních a inovačních společenství a plánované
finanční potřeby stávajících společenství podle jejich
konkrétního vývoje; a
iii)      příspěvek Evropského
inovačního a technologického institutu a znalostních a inovačních společenství
k prioritě „společenské výzvy“ a specifickému cíli „vedoucí
postavení v základních a průmyslových technologiích“ programu Horizont
2020.
b)      Nejpozději na konci roku 2017
Komise za pomoci nezávislých odborníků a s přihlédnutím
k hodnocení ex post sedmého rámcového programu, které má být
dokončeno do konce roku 2015, a k přezkumu Evropského inovačního
a technologického institutu provede průběžné hodnocení programu
Horizont 2020, jeho zvláštního programu, včetně Evropské rady pro
výzkum, a činností Evropského inovačního a technologického institutu,
jež se bude týkat dosahování cílů programu Horizont 2020 (na úrovni
výsledků a pokroku směrem k dopadům) a další relevantnosti
všech opatření, efektivnosti a využití zdrojů, prostoru pro další
zjednodušení a přidané hodnoty Unie. Uvedené hodnocení vezme v potaz
také aspekty týkající se přístupu k příležitostem pro
financování pro účastníky ve všech regionech, pro MSP a z hlediska
podpory genderové vyváženosti. Hodnocení rovněž zohlední
příspěvek opatření k prioritám Unie v oblasti
inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a
výsledky týkající se dlouhodobého dopadu předchozích opatření.
c)      Nejpozději v roce 2023 provede
Komise za pomoci nezávislých odborníků hodnocení ex post programu
Horizont 2020, jeho zvláštního programu a činností Evropského
inovačního a technologického institutu. Toto hodnocení se bude týkat
odůvodnění, provedení a dosažených výsledků, jakož i
dlouhodobějších dopadů a udržitelnosti daných opatření tak, aby
z něj bylo možné vycházet při rozhodování o možném obnovení,
změně nebo pozastavení následného opatření.
2.           Ukazatele výkonnosti pro
obecné cíle a pro Evropský inovační a technologický institut, které jsou
stanoveny v úvodu přílohy I tohoto nařízení, a ukazatele
výkonnosti pro specifické cíle, které jsou stanoveny ve zvláštním programu,
včetně příslušných referenčních úrovní, představují
minimální základ pro posouzení míry dosažení cílů programu
Horizont 2020.
3.           Členské státy Komisi
poskytnou nezbytné údaje a informace umožňující sledování a hodnocení
dotčených opatření.
4.           Komise sdělí závěry
těchto hodnocení programu Horizont 2020 spolu se svými
připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
HLAVA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 27
Zrušení a přechodná ustanovení
1.           Rozhodnutí č. 1982/2006/ES
se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2.           Akce zahájené podle
rozhodnutí č. 1982/2006/ES a finanční závazky související
s těmito akcemi se však až do svého ukončení nadále řídí
uvedeným rozhodnutím.
3.           Finanční
příděl uvedený v článku 6 může pokrývat také
výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění
přechodu mezi tímto programem a opatřeními přijatými podle
rozhodnutí č. 1982/2006/ES.
Článek 28
Toto nařízení vstupuje v platnost
třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské
unie.
Toto nařízení je závazné
v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských
státech.
V Bruselu dne […].
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
PŘÍLOHA I
Hlavní rysy specifických cílů a činností
Obecným cílem programu Horizont 2020 je
vybudovat v celé Unii hospodářství založené na znalostech a inovacích
a současně přispět k udržitelnému rozvoji. Bude
podporovat provádění strategie Evropa 2020 a dalších politik Unie a také
uskutečnění a fungování Evropského výzkumného prostoru.
Pro posuzování pokroku směrem
k tomuto obecnému cíli se použijí tyto ukazatele výkonnosti:
–
cíl strategie Evropa 2020 pro VaV (3 %
HDP);
–
hlavní ukazatel pro inovace strategie
Evropa 2020.
Tento obecný cíl se uskutečňuje
prostřednictvím tří odlišných, ovšem vzájemně se podporujících
priorit, z nichž každá obsahuje soubor specifických cílů. Budou se
provádět harmonickým způsobem, aby se podpořila interakce mezi
různými specifickými cíli, aby se zamezilo zdvojování činností a aby
se zesílil jejich spojený dopad.
Společné výzkumné středisko
k realizaci obecného cíle a priorit programu Horizont 2020
přispěje prostřednictvím specifického cíle poskytovat politikám
Unie vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníka.
Evropský inovační a technologický
institut (dále jen „EIT“) k realizaci obecného cíle a priorit programu
Horizont 2020 přispěje prostřednictvím specifického cíle
integrovat znalostní trojúhelník výzkumu, inovací a vzdělávání. Pro
posuzování výkonnosti EIT se použijí tyto ukazatele:
–
organizace z vysokých škol, podnikové sféry a
výzkumu, které jsou začleněny do znalostních a inovačních
společenství;
–
spolupráce v rámci znalostního trojúhelníku,
jež vede k vývoji inovačních výrobků a postupů.
V této příloze jsou uvedeny hlavní
rysy specifických cílů a činností uvedených v čl. 5
odst. 2, 3 a 4.
Část I. Priorita „vynikající věda“
Tato část se
zaměřuje na posílení a rozšíření excelence vědecké základny
Unie a na konsolidaci Evropského výzkumného prostoru tak, aby byl výzkumný a
inovační systém Unie konkurenceschopnější v celosvětovém
měřítku. Skládá se ze čtyř specifických cílů:
a)           Evropská rada pro výzkum (ERV)
poskytne atraktivní a pružné financování, aby jednotlivým talentovaným a
tvůrčím výzkumným pracovníkům a jejich týmům umožnila
hledání těch nejslibnějších cest na hranicích vědy, a to na
základě soutěže v rámci celé Unie.
b)           Budoucí a vznikající technologie je
cíl, který podpoří výzkum založený na spolupráci s cílem
rozšířit kapacitu Evropy pro vyspělé inovace spojené ze změnou
paradigmatu. Podpoří vědeckou spolupráci napříč obory
zaměřenou na naprosto nové myšlenky s vysokou mírou rizika a
urychlí rozvoj těch nejslibnějších nově vznikajících oblastí
vědy a technologie, jakož i utváření odpovídajících
vědeckých komunit v celé Unii.
c)           Akce „Marie Curie“ poskytnou
vynikající a inovační odbornou přípravu v oblasti výzkumu, jakož
i přitažlivé kariérní příležitosti a příležitosti
k výměně znalostí prostřednictvím přeshraniční a
meziodvětvové mobility výzkumných pracovníků, aby byli tito
pracovníci co nejlépe připraveni na současné i budoucí
společenské výzvy.
d)           Výzkumná infrastruktura je
cíl zaměřený na rozvoj evropské výzkumné infrastruktury pro rok 2020
a následující období, na podporu jejího inovačního potenciálu a lidského
kapitálu a na doplňování související politiky Unie a mezinárodní
spolupráce.
U každého z těchto cílů byla prokázána vysoká
přidaná hodnota Unie. Společně tvoří silný a vyvážený
soubor činností, které v souladu s činnostmi na vnitrostátní a
regionální úrovni odpovídají šíři evropských potřeb v oblasti
vyspělé vědy a technologií. Jejich sloučení do jediného programu
umožní, aby fungovaly s větší soudržností, racionalizovaným,
zjednodušeným a cílenějším způsobem a současně aby si
zachovaly kontinuitu nezbytnou k posílení jejich účinnosti.
Tyto činnosti jsou ve své podstatě zaměřené na
budoucnost, dlouhodobě budují dovednosti, soustřeďují se na
novou generaci vědy, technologií, výzkumných pracovníků a inovací a
poskytují podporu pro nastupující talentované lidi z celé Unie,
přidružených zemí i z celého světa. Vzhledem k jejich
povaze orientované na vědu a k mechanismům financování
převážně typu „zdola nahoru“, řízeným výzkumnými pracovníky,
sehraje evropská vědecká obec velkou úlohu při určování cest,
jimiž se výzkum v rámci programu bude ubírat.
ČÁST II. Priorita „vedoucí postavení v
průmyslu“
Tato část si klade za cíl urychlit rozvoj
technologií a inovací, které budou oporou budoucích podniků a pomohou
inovačním evropským MSP, aby vyrostly v přední světové
společnosti. Skládá se ze tří specifických cílů:
a)           Vedoucí postavení
v základních a průmyslových technologiích je cíl, který poskytne specializovanou
podporu pro výzkum, vývoj a demonstrace v oblasti IKT, nanotechnologií,
vyspělých materiálů, biotechnologie, vyspělé výroby a zpracování
a vesmíru. Důraz se bude klást na interakce a sbližování napříč
různými technologiemi a mezi nimi.
b)           Přístup k rizikovému
financování je cíl, který usiluje o překonání nedostatků
v dostupnosti dluhového a kapitálového financování pro společnosti a
projekty orientované na VaV a inovace ve všech fázích rozvoje. Spolu
s kapitálovým nástrojem programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP
podporuje rozvoj rizikového kapitálu na úrovni Unie.
c)           Inovace v MSP je cíl,
který podněcuje všechny formy inovací v MSP se zaměřením na
ty, které mají potenciál k růstu a internacionalizaci na jednotném
trhu i mimo něj.
Tyto činnosti se řídí programem
orientovaným na podnikání. Rozpočty specifických cílů „přístup
k rizikovému financování“ a „inovace v MSP“ se budou řídit
logikou orientovanou na poptávku a založenou na postupu „zdola nahoru“ bez
předem určených priorit. Doplní je používání finančních
nástrojů a specializovaného nástroje pro MSP na základě logiky
orientované na politiku v rámci části týkající se „společenských
výzev“ a specifického cíle „vedoucí postavení v základních a
průmyslových technologiích“.
Program Horizont 2020 bude
uplatňovat integrovaný přístup k účasti MSP, který
může vést k tomu, že MSP bude určeno přibližně
15 % celkových spojených rozpočtů na všechny specifické cíle
týkající se společenských výzev a na specifický cíl „vedoucí postavení
v základních a průmyslových technologiích“.
Specifický cíl „vedoucí postavení
v základních a průmyslových technologiích“ se řídí
přístupem orientovaným na technologii, aby se rozvinuly základní
technologie, které lze používat v mnoha oblastech, odvětvích a
službách. Použití těchto technologií pro řešení společenských
výzev bude podporováno společně s prioritou společenské
výzvy.
Část III. Priorita „Společenské výzvy“
Tato část přímo reaguje na priority
politiky a společenské výzvy stanovené ve strategii Evropa 2020, které se
zaměřují se na podněcování kritické míry výzkumného a
inovačního úsilí nutné pro dosažení cílů politiky Unie. Financování
se zaměří na tyto specifické cíle:
a)           zdraví, demografická změna a
dobré životní podmínky;
b)           zajišťování potravin,
udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a
biohospodářství;
c)           bezpečná, čistá a
účinná energie;
d)           inteligentní, ekologická a
integrovaná doprava;
e)           oblast klimatu, účinné
využívání zdrojů a suroviny;
f)            inovativní a bezpečné
společnosti podporující začlenění.
U všech těchto činností se bude
uplatňovat přístup orientovaný na výzvy, který se zaměří na
priority politiky, aniž by byl předem vymezen přesný výběr
technologií nebo řešení, které by se měly rozvíjet. Důraz se
klade na shromáždění kritické míry zdrojů a znalostí napříč
různými oblastmi, technologiemi a vědními obory, aby se mohly dané
výzvy řešit. Tyto činnosti se týkají celého cyklu od výzkumu až po
trh s novým zaměřením na činnosti, které jsou spojené
s inovacemi, jako je pilotní testování, demonstrace, testovací
prostředí, podpora zadávání veřejných zakázek, návrhářství,
inovace orientované na konečné uživatele, sociální inovace a přijetí
inovací na trhu.
V rámci řešení všech výzev
tvoří nedílnou součást činností společenské a humanitní
vědy. Kromě toho se podpůrný rozvoj těchto oborů
podpoří v rámci specifického cíle „inovativní a bezpečné
společnosti podporující začlenění“. Podpora se rovněž
zaměří na poskytování jasných důkazů pro tvorbu politiky na
mezinárodní, vnitrostátní a regionální úrovni i na úrovni Unie. S ohledem
na globální povahu mnoha výzev je nedílnou součástí každé výzvy
strategická spolupráce s třetími zeměmi. Vedle toho se
průřezová podpora pro mezinárodní spolupráci poskytne v rámci
specifického cíle „inovativní a bezpečné společnosti podporující
začlenění“.
Specifický cíl „inovativní a bezpečné
společnosti podporující začlenění“ zahrnuje rovněž
činnost zaměřenou na zmenšení mezery mezi výzkumem a inovacemi
se zvláštními opatřeními pro dosažení excelence v méně
rozvinutých regionech Unie.
Nedílnou součástí programu Horizont 2020
jsou činnosti Společného výzkumného střediska, aby se zajistila
masivní podpora politik Unie založená na důkazech. Tento postup se bude
řídit potřebami zákazníků a doplní jej také činnosti
zaměřené na budoucí vývoj.
Významnou úlohu sehraje EIT, který bude
spojovat vynikající výzkum, vzdělávání a inovace, a integrovat tak
znalostní trojúhelník. Toho EIT dosáhne především prostřednictvím
znalostních a inovačních společenství. Kromě toho
prostřednictvím cílených opatření v oblasti šíření
výsledků a sdílení znalostí zajistí, aby byly zkušenosti sdíleny i nad
rámec těchto společenství, a tak podpoří rychlejší zavádění
inovačních modelů v celé Unii.
ČÁST I
VYNIKAJÍCÍ VĚDA
1.           Evropská rada pro výzkum (ERV)
1.1         Specifický cíl
Specifickým cílem je posílit excelenci,
dynamiku a kreativitu evropského výzkumu.
Evropa si stanovila za cíl přejít
k novému hospodářskému modelu založenému na inteligentním,
udržitelném růstu, který podporuje začlenění. K tomuto
druhu přeměny bude zapotřebí více než jen postupné zlepšování
současných technologií. Bude k němu zapotřebí mnohem
větší inovační schopnosti, která vychází z vědy, čerpá
ze zcela nových znalostí a umožňuje Evropě, aby zaujala vedoucí
postavení při vytváření posunů v technologických
paradigmatech, které budou hlavní hybnou silou růstu produktivity,
konkurenceschopnosti, bohatství a společenského pokroku do budoucna. Tyto
posuny v paradigmatech mají historicky tendenci vycházet
z vědecké základny veřejného sektoru ještě předtím,
než položí základy zcela nových průmyslových odvětví a sektorů.
Přední světové inovace jsou úzce
spojeny s vynikající vědou. Evropa, která kdysi
nepochybně byla vůdčí silou, zaostala v závodě o
provádění té nejšpičkovější vědy a ve srovnání se Spojenými
státy americkými hrála druhořadou úlohu při všech důležitých
událostech technického pokroku v poválečném období. Ačkoli
Unie i nadále produkuje nejvíce vědeckých publikací na světě,
Spojené státy americké produkují dvakrát více nejvlivnějších publikací
(horní 1 % podle citovanosti). Mezinárodní hodnocení vysokých škol podobně
ukazují, že na předních příčkách převažují vysoké školy
v USA. Z USA pochází 70 % světových držitelů
Nobelovy ceny.
Částí tohoto
problému je skutečnost, že zatímco Evropa a Spojené státy americké
investují podobné částky do svých vědeckých základen ve veřejném
sektoru, Unie má téměř třikrát tolik výzkumných pracovníků
ve veřejném sektoru, což značně snižuje investice na jednoho
výzkumného pracovníka. Kromě toho je
financování v USA selektivnější, pokud jde o přidělování
zdrojů předním výzkumným pracovníkům. Tím lze mimo
jiné vysvětlit, proč jsou výzkumní pracovníci ve veřejném
sektoru v Unii v průměru méně produktivní a
celkově mají menší společný vědecký dopad než jejich mnohem
méně početní kolegové v USA.
Další významnou
součástí problému je skutečnost, že v mnoha evropských zemích
veřejný sektor stále nenabízí dostatečně přitažlivé
podmínky pro nejlepší výzkumné pracovníky. Může trvat mnoho let, než se
z talentovaných mladých výzkumných pracovníků mohou stát nezávislí
vědci. To vede k dramatickému plýtvání výzkumným potenciálem Evropy,
protože se oddaluje vznik nové generace výzkumných pracovníků, kteří
přinášejí nové myšlenky a energii, a vynikající výzkumné pracovníky
zahajující svou profesní dráhu to vede k úsilí o další kariérní postup
mimo Evropu.
Tyto faktory dále
zhoršují relativní nepřitažlivost Evropy v celosvětové
soutěži o vědecké talenty. Schopnost systému USA nabídnout
více zdrojů na výzkumného pracovníka a lepší kariérní vyhlídky
vysvětluje, proč USA i nadále přitahují nejlepší výzkumné
pracovníky z celého světa včetně desítek tisíc z Unie.
1.2         Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
Účelem vytvoření ERV bylo zajistit
nejlepším evropským výzkumným pracovníkům a pracovnicím potřebné
zdroje, aby mohli lépe konkurovat na celosvětové úrovni, a to financováním
jednotlivých týmů na základě celoevropské soutěže. ERV funguje
autonomně, nezávislá vědecká rada složená
z nejrenomovanějších a nejschopnějších vědců,
inženýrů a akademiků vytváří celkovou vědeckou strategii a
má plnou moc nad rozhodnutími o druhu výzkumu, který se má financovat. Tyto
základní rysy ERV zaručují účinnost jejího vědeckého programu,
kvalitu operací a procesu vzájemného hodnocení a její důvěryhodnost
ve vědecké obci.
Jelikož
působí v celé Evropě na základě hospodářské soutěže,
je ERV schopna čerpat z rozsáhlejšího zdroje talentů a myšlenek,
než by bylo možné u kteréhokoli vnitrostátního systému. Soutěží spolu ti
nejlepší výzkumní pracovníci a ty nejlepší myšlenky. Žadatelé vědí, že
musí podávat výkony na nejvyšší úrovni a jejich odměnou je pružné
financování za rovných podmínek, bez ohledu na místní překážky či na
dostupnost vnitrostátního financování.
Očekává se
tudíž, že hraniční výzkum financovaný ERV bude mít podstatný přímý
dopad v podobě pokroku na hranicích znalostí a otevře cestu
k novým a často nečekaným vědeckým a technologickým
výsledkům a novým oblastem pro výzkum, což může nakonec přinést
zcela nové myšlenky, které budou hybnou silou inovací a obchodní vynalézavosti
a budou řešit společenské výzvy. O toto spojení vynikajících
jednotlivých vědců s inovačními myšlenkami se opírají
všechny fáze inovačního řetězce.
Kromě toho má
ERV významný strukturální dopad, neboť vytváří silný podnět pro
zvyšování kvality evropského výzkumného systému jako celku nad rámec výzkumných
pracovníků a projektů, které ERV přímo financuje. Projekty a
výzkumní pracovníci financovaní ERV stanovují jasný a inspirativní cíl pro
hraniční výzkum v Evropě a zvyšují jeho viditelnost a
přitažlivost pro nejlepší výzkumné pracovníky na celosvětové úrovni.
Prestiž být hostitelem držitelů grantů ERV a doprovodná „známka
excelence“ zesilují soutěž mezi evropskými vysokými školami a jinými
výzkumnými organizacemi, pokud jde o to nabídnout nejlákavější podmínky
pro nejlepší výzkumné pracovníky. A schopnost vnitrostátních systémů a
jednotlivých výzkumných institucí přilákat úspěšné žadatele o granty
ERV a být jejich hostitelem stanoví srovnávací kritérium, které jim
umožňuje vyhodnotit své relativní silné a slabé stránky a odpovídajícím
způsobem upravit své politiky a postupy. Financování ERV tudíž
doplňuje trvalé úsilí na unijní, vnitrostátní a regionální úrovni o
přeměnu, budování kapacit a uvolnění plného potenciálu a
přitažlivosti evropského výzkumného systému.
1.3         Hlavní rysy činností
Základní činností ERV je poskytovat
přitažlivé dlouhodobé financování na podporu vynikajících badatelů a
jejich výzkumných týmů, aby mohli provádět průlomový výzkum
s vysokou mírou rizika i přínosů.
Financování ERV se
poskytuje podle níže uvedených zavedených zásad. Jediným kritériem,
podle kterého se udělují granty ERV, je vědecká excelence. ERV
funguje „zdola nahoru“ bez předem určených priorit. Granty ERV jsou
otevřené pro jednotlivé týmy výzkumných pracovníků každého věku
z kterékoli země světa, kteří pracují v Evropě.
ERV usiluje o podporu zdravé konkurence v celé Evropě.
Zvláštní prioritou
pro ERV je pomoc vynikajícím začínajícím výzkumným pracovníkům
při jejich přechodu k nezávislosti tím, že se jim poskytne
náležitá podpora v kritické fázi, kdy vytvářejí nebo posilují
svůj vlastní výzkumný tým nebo program.
Vědecká rada
ERV podle potřeby poskytuje rovněž podporu nově vznikajícím
způsobům práce ve vědeckém světě, které mohou
přinášet průlomové výsledky, a usnadňuje zkoumání potenciálu
výzkumu, který financuje, v oblasti obchodních a sociálních inovací.
Do roku 2020 se
proto ERV pokusí prokázat: že se soutěží ERV účastní nejlepší
výzkumní pracovníci, že financování ERV přímo vedlo k vědeckým
publikacím nejvyšší kvality a k obchodnímu využití a uplatnění
inovačních technologií a myšlenek a že ERV významně
přispěla k tomu, aby se Evropa stala přitažlivějším
prostředím pro nejlepší vědce světa. Zejména se ERV
zaměří na měřitelné zlepšení podílu Unie na horním 1 %
nejcitovanějších publikací na světě. Kromě toho usiluje o
podstatné zvýšení počtu vynikajících mimoevropských výzkumných
pracovníků, které financuje, a o konkrétní zlepšení institucionálních
postupů a vnitrostátních politik na podporu nejlepších výzkumných
pracovníků.
Vědecká rada ERV nepřetržitě
sleduje operace ERV a zvažuje, jak nejlépe dosáhnout jejích cílů
prostřednictvím grantových systémů, které zdůrazňují
jasnost, stabilitu a jednoduchost jak pro žadatele, tak při jejich
uplatňování a řízení, a případně jak nejlépe reagovat na
nově vznikající potřeby. Usiluje o zachování a další vylepšení
systému ERV pro vzájemné hodnocení, který je na světové úrovni a zakládá
se na transparentním, spravedlivém a nestranném nakládání s návrhy, aby
mohl rozpoznávat průlomovou vědeckou excelenci a talent bez ohledu na
pohlaví, státní příslušnost nebo věk výzkumného pracovníka.
Konečně ERV i nadále provádí vlastní strategické studie, aby se
připravila na své činnosti a podporovala je, aby zachovala úzké
kontakty s vědeckou obcí a dalšími zúčastněnými stranami a
dohlížela na to, aby její činnosti doplňovaly výzkum prováděný
na jiných úrovních.
2.           Budoucí a vznikající technologie (FET)
2.1.        Specifický cíl
Specifickým cílem je podpořit zcela
nové technologie prostřednictvím zkoumání nových a vysoce rizikových
myšlenek postavených na vědeckých základech. Záměrem je rozpoznat a
využít příležitosti s dlouhodobým přínosem pro občany,
hospodářství a společnost, a to zajištěním pružné podpory
výzkumu orientovaného na cíle a na mezioborovou spolupráci v různém
rozsahu a zaváděním inovačních výzkumných postupů.
Budoucí a vznikající technologie (dále jen
„FET“) podpoří výzkum za hranicemi známého, přijímaného nebo
obecně zavedeného a přispějí k rozvoji originálního a
vizionářského myšlení, a otevřou tak slibné cesty k účinným
novým technologiím, z nichž některé by se mohly vyvinout
v přední technologická a intelektuální paradigmata pro příští
desetiletí. FET podpoří snahu vyhledávat výzkumné příležitosti malého
rozsahu ve všech oblastech, včetně nově vznikajících témat a
velkých vědeckých a technologických výzev, které vyžadují sdružování a
spolupráci mezi programy v celé Evropě i mimo ni. Tento přístup
se zaměřuje na excelenci, zahrnuje zkoumání
předkonkurenčních myšlenek za účelem utváření budoucnosti
technologií a umožňuje společnosti těžit z víceoborové
výzkumné spolupráce, která musí probíhat na evropské úrovni, vytvořením
vazby mezi výzkumem, který je veden vědeckým zájmem, a výzkumem, který
reaguje na společenské výzvy nebo potřeby průmyslové
konkurenceschopnosti.
2.2.        Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
Radikální průlom
s transformačním dopadem stále více závisí na intenzivní spolupráci
napříč obory ve vědě a technice (například informace a
komunikace, biologie, chemie, vědy o zemských systémech, vědy o
materiálech, neurověda a kognitivní věda, sociální vědy nebo
ekonomie) a se společenskými a humanitními vědami. To vyžaduje
nejenom excelenci ve vědě a technice, ale také nové postoje a
neotřelé interakce mezi mnoha různými aktéry v oblasti výzkumu.
Zatímco některé myšlenky se mohou
rozvíjet v malém měřítku, jiné mohou představovat takovou
výzvu, že vyžadují sdružení rozsáhlého úsilí po značnou dobu. Významné
ekonomiky na celém světě si to uvědomily a celosvětově
dochází k narůstající soutěži o rozpoznání a rozvíjení nově
vznikajících technologických příležitostí na hranici vědy, které
mohou mít značný dopad na inovace a přínos pro společnost. Aby
byly tyto druhy činnosti účinné, musí být rychle rozšířeny do
velkého měřítka tak, že se spojí činnosti napříč
programy na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni na základě
společných cílů, aby vytvořily kritickou míru, napomohly rozvoji
synergie a dosáhly optimálního pákového efektu.
Program FET se zabývá celým spektrem inovací
založených na vědě: od počátečních průzkumů
křehkých myšlenek v zárodku, které se provádějí v malém
měřítku zdola nahoru po budování nových výzkumných a inovačních
společenství v transformačních nově vznikajících oblastech
výzkumu a rozsáhlé sdružené výzkumné iniciativy vytvářené v rámci
výzkumných programů zaměřených na dosažení ambiciózních a
vizionářských cílů. Z těchto tří úrovní zapojení má
každá svou zvláštní hodnotu a zároveň se doplňuje a působí
v součinnosti s ostatními. Například malé průzkumy mohou
odhalit potřebu rozvoje nových témat, která mohou vést k rozsáhlým
akcím založeným na plánech. Zahrnují širokou škálu aktérů v oblasti
výzkumu, včetně mladých výzkumných pracovníků a MSP
s intenzivním výzkumem, a společenství zúčastněných stran
(občanská společnost, tvůrci politiky, průmysl a výzkumní
pracovníci ve veřejném sektoru), která se sdružují kolem výzkumných
programů při jejich formování, rozvoji a rozrůzňování.
2.3.        Hlavní rysy činností
Program FET se snaží být vizionářský,
transformační a nekonvenční, ale jeho činností se řídí
různými logikami, od úplně otevřených po různé stupně
strukturování témat, komunit a financování.
Tyto činnosti dají jasnější tvar
různým logikám činnosti v náležitém rozsahu, přičemž
určí a využijí příležitostí s dlouhodobým přínosem pro
občany, hospodářství i společnost:
a)           Podporou neotřelých myšlenek
(„FET Open“) FET podpoří počáteční výzkum v oblasti
vědy a techniky zkoumající nové základy pro zcela nové budoucí technologie
tím, že zpochybní současná paradigmata a vydá se do neznámých oblastí.
Proces výběru zdola nahoru široce otevřený všem myšlenkám
v oblasti výzkumu vytvoří rozmanité portfolio cílených projektů.
Klíčové bude včasné odhalení nových slibných oblastí, událostí a
tendencí spolu s přilákáním nových aktérů v oblasti výzkumu
a inovací, kteří mají vysoký potenciál.
b)           Tím, že budou pěstovat
nově vznikající témata a společenství („FET Proactive“), se FET
zaměří na řadu slibných témat předběžného výzkumu
s potenciálem dosáhnout kritického množství vzájemně souvisejících
projektů, které společně představují rozsáhlé a mnohotvárné
zkoumání témat a vytvářejí evropskou zásobárnu znalostí.
c)           Tím, že se budou zabývat velkými
mezioborovými výzvami v oblasti vědy a techniky („FET Flagships“),
FET podpoří ambiciózní rozsáhlý výzkum založený na vědě, který
si klade za cíl dosáhnout vědeckého průlomu. Tyto činnosti budou
těžit z provázání evropských a vnitrostátních programů.
Vědecký pokrok by měl poskytnout pevný a široký základ pro budoucí
technologické inovace a hospodářské využití v různých oblastech
a měl by také přinést nové výhody pro společnost.
Pro každou činnost se stanoví náležitá
kombinace otevřenosti a různých stupňů strukturování témat,
komunit a financování, aby bylo možné optimálně pracovat na sledovaných
cílech.
3.           Akce „Marie Curie“
3.1.        Specifický cíl
Specifickým cílem je zajistit optimální
rozvoj a dynamické využívání intelektuálního kapitálu Evropy, aby vznikly nové
dovednosti a inovace, a tedy aby se využil její plný potenciál ve všech
odvětvích a regionech.
Kvalitně vyškolení, dynamičtí a
tvůrčí výzkumní pracovníci jsou nezbytným základním materiálem pro
nejlepší vědu a pro nejproduktivnější inovace vycházející
z výzkumu.
Ačkoli má Evropa velký a rozmanitý fond
kvalifikovaných lidských zdrojů pro výzkum a inovace, tento fond je nutné
neustále doplňovat, zlepšovat a přizpůsobovat rychle se
vyvíjejícím potřebám trhu práce. V současnosti pouze 46 %
lidí z tohoto fondu pracuje v podnikatelském sektoru, což je mnohem
nižší procento u hlavních hospodářských konkurentů Evropy, např.
v Číně se jedná o 69 %, v Japonsku o 73 % a ve
Spojených státech o 80 %. Z demografických faktorů navíc
vyplývá, že neúměrný počet výzkumných pracovníků
v nejbližších letech dosáhne důchodového věku. Tato
skutečnost ve spojení s potřebou mnohem většího počtu
pracovních míst ve výzkumu vysoké kvality a za situace, kdy se zvyšuje výzkumná
intenzita evropského hospodářství, bude jednou z hlavních výzev,
kterým v nadcházejících letech budou čelit evropské vzdělávací,
výzkumné a inovační systémy.
Nezbytná reforma musí začít
v prvních fázích kariér výzkumných pracovníků, během jejich
doktorských studií nebo srovnatelných postgraduálních programů. Evropa
musí vytvořit nejmodernější inovativní programy odborného
vzdělávání v souladu s vysoce konkurenčními a ve stále větší
míře mezioborovými požadavky výzkumu a inovací. Silné zapojení
podniků, včetně MSP a dalších socioekonomických aktérů,
bude zapotřebí k vybavení výzkumných pracovníků inovačními
dovednostmi, které si vyžádají budoucí pracovní místa. Současně bude důležité
zvýšit mobilitu těchto výzkumných pracovníků, protože
v současnosti zůstává na příliš nízké úrovni: v roce
2008 bylo pouze 7 % evropských doktorandů školeno v jiném
členském státě, přičemž cílem je dosáhnout 20 % do
roku 2030.
Tato reforma musí pokračovat ve všech
fázích profesní dráhy výzkumných pracovníků. Je zásadně důležité
zvýšit mobilitu výzkumných pracovníků na všech úrovních, včetně
mobility uprostřed kariéry, a to nejen mezi zeměmi, ale také mezi
veřejným a soukromým sektorem. Tím se vytvoří silný podnět pro
učení a rozvoj nových dovedností. Jedná se rovněž o klíčový
faktor spolupráce mezi akademickými pracovníky, výzkumnými středisky a
průmyslem ve všech zemích. Lidský činitel je základem udržitelné
spolupráce, která je hlavní hybnou silou inovační a tvůrčí
Evropy schopné čelit společenským výzvám, a má zásadní význam pro
překonávání roztříštěnosti vnitrostátních politik. Má-li se
Evropa vrátit na cestu k udržitelnému růstu a řešit
společenské výzvy, je nutná spolupráce a sdílení znalostí
prostřednictvím mobility jednotlivců ve všech fázích kariéry a
prostřednictvím výměn vysoce kvalifikovaných výzkumných a
inovačních pracovníků.
Jestliže se má Evropa vyrovnat svým
konkurentům v oblasti výzkumu a inovací, musí přilákat více
mladých žen a mužů, kteří by se věnovali kariéře ve
výzkumu, a poskytovat vysoce atraktivní příležitosti a prostředí pro
výzkum a inovace. Nejtalentovanější jednotlivci z Evropy i odjinud by
měli na Evropu pohlížet jako na prvotřídní místo pro práci. Rovnost
žen a mužů, vysoce kvalitní a spolehlivé zaměstnání a pracovní podmínky
a také uznání jsou rozhodující aspekty, které je nutné důsledně
zajišťovat v celé Evropě.
3.2.        Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
Tuto výzvu nelze řešit jen pomocí
samotného financování ze strany Unie, ani ji nemohou řešit jednotlivé
členské státy. Ačkoli členské státy zavedly reformy, aby
zlepšily své instituce terciárního vzdělávání a modernizovaly své systémy
odborné přípravy, pokrok v rámci Evropy je stále nerovnoměrný a
mezi jednotlivými zeměmi existují velké rozdíly. Celkově se dá
říci, že vědecká a technologická spolupráce mezi veřejným a
soukromým sektorem zůstává v Evropě obecně slabá. Totéž
platí pro rovnost žen a mužů a pro snahu přilákat studenty a výzkumné
pracovníky z oblastí mimo EVP. V současnosti je
přibližně 20 % doktorandů v Unii občany
třetích zemí, zatímco ve Spojených státech amerických je doktorandů
ze zahraničí kolem 35 %. Pro urychlení změny v této oblasti
je na úrovni Unie nutný strategický přístup, který překračuje
státní hranice. Financování ze strany Unie má zásadní význam pro vytvoření
pobídek a podpory pro nezbytné strukturální reformy.
Evropské akce „Marie Curie“ učinily
pozoruhodný pokrok, pokud jde o podporu mobility, nadnárodní i
meziodvětvové, a otevření výzkumných kariér na evropské i mezinárodní
úrovni s vynikajícími podmínkami pro zaměstnání a práci podle
Evropské charty pro výzkumné pracovníky a Kodexu pro přijímání výzkumných
pracovníků. V členských státech neexistuje žádný ekvivalent
těchto akcí, co se týče jejich měřítka a rozsahu,
financování, mezinárodního charakteru a vytváření a předávání
znalostí. Posílily zdroje institucí, které jsou schopné přilákat výzkumné
pracovníky v mezinárodním měřítku, čímž podpořily
šíření středisek excelence v Unii. Posloužily jako vzor se
zřetelným strukturovacím účinkem tím, že své osvědčené
metody rozšířily na úrovni jednotlivých států. Přístup zdola
nahoru, který akce „Marie Curie“ uplatňují, rovněž umožnil významné
většině těchto institucí, aby poskytly vzdělání a zvýšily kvalifikaci
nové generace výzkumných pracovníků, kteří jsou schopni řešit
společenské výzvy.
Další rozvoj akcí „Marie Curie“ významně
přispěje k rozvoji Evropského výzkumného prostoru. Díky své
celoevropské struktuře konkurenčního financování budou akce „Marie
Curie“ podporovat nové, tvůrčí a inovační druhy odborné
přípravy, jako jsou průmyslové doktoráty, do nichž jsou zapojeni
aktéři z oblasti vzdělávání, výzkumu a inovací, kteří budou
muset na celosvětové úrovni soutěžit o vynikající pověst.
Zajištěním unijního financování pro nejlepší programy výzkumu a odborné
přípravy podle zásad pro inovativní doktorské programy v Evropě
tyto akce rovněž podpoří větší šíření a uplatňování
spolu s přechodem na strukturovanější doktorské programy.
Granty „Marie Curie“ budou rovněž
rozšířeny na dočasnou mobilitu zkušených výzkumných pracovníků a
inženýrů z veřejných institucí do soukromého sektoru a naopak,
čímž se podnítí a podpoří vzájemná spolupráce vysokých škol,
výzkumných středisek a podniků v evropském i v mezinárodním
měřítku. Pomocí svého zavedeného, průhledného a spravedlivého
systému hodnocení rozpoznají akce „Marie Curie“ vynikající talenty
v oblasti výzkumu a inovací, a to v mezinárodní soutěži, která
dodává prestiž, a tudíž motivuje výzkumné pracovníky k rozvíjení kariéry
v Evropě.
Společenské výzvy, jimiž se mají zabývat
vysoce kvalifikovaní pracovníci v oblasti výzkumu a inovací,
nepředstavují pouze problém Evropy. Jedná se o mezinárodní výzvy, které
jsou nesmírně složité a rozsáhlé. Nejlepší výzkumní pracovníci
v Evropě a na světě musejí spolupracovat napříč
zeměmi, odvětvími a obory. Akce „Marie Curie“ sehrají v tomto
ohledu klíčovou úlohu tím, že podpoří výměny pracovníků
napomáhající rozvoji kooperativního myšlení prostřednictvím mezinárodního
a mezioborového sdílení znalostí, které je pro otevřené inovace velmi
důležité.
Rozšíření mechanismu spolufinancování
akcí „Marie Curie“ bude rozhodující pro rozšíření evropského fondu
talentovaných lidí. Početní a strukturální dopad činnosti Unie se
zvýší využitím regionálních, vnitrostátních, mezinárodních a soukromých finančních
prostředků za účelem vytvoření nových programů a
otevření těch stávajících mezinárodní a mezioborové odborné
přípravě, mobilitě a rozvoji kariéry. Tento mechanismus
vytvoří pevnější vazby mezi výzkumným a vzdělávacím úsilím na
vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.
Všechny činnosti v rámci této výzvy
přispějí k vytvoření celého nového přístupu
v Evropě, který je rozhodující pro kreativitu a inovace.
Finanční opatření „Marie Curie“ posílí sdružování zdrojů v Evropě,
a tím povedou ke zlepšení koordinace a řízení odborné přípravy,
mobility a rozvoje kariér výzkumných pracovníků. Přispějí
k dosažení politických cílů stanovených v iniciativách Unie
inovací, Mládež v pohybu a Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa a
budou zásadní pro uskutečnění Evropského výzkumného prostoru.
3.3.        Hlavní rysy činností
a)           Podpora nových dovedností
prostřednictvím vynikající počáteční odborné přípravy
výzkumných pracovníků
Cílem je poskytnout vzdělání nové
generaci tvůrčích a inovativních výzkumných pracovníků,
kteří jsou schopni měnit znalosti a myšlenky na výrobky a služby
k hospodářskému a sociálnímu prospěchu v Unii.
Mezi klíčové činnosti patří
zajištění vynikající a inovativní odborné přípravy výzkumným
pracovníkům na počátku profesní dráhy na postgraduální úrovni prostřednictvím
mezioborových projektů nebo doktorských programů, do kterých jsou
zapojeny vysoké školy, výzkumné instituce, podniky, MSP a další socioekonomické
skupiny z různých zemí. Výsledkem budou lepší profesní vyhlídky pro
mladé výzkumné pracovníky absolvující postgraduální studium, a to jak ve
veřejném, tak i v soukromém sektoru.
b)           Rozvíjení excelence
prostřednictvím přeshraniční a meziodvětvové mobility
Cílem je zvýšit tvůrčí a inovativní
potenciál zkušených výzkumných pracovníků ve všech fázích kariéry
vytvořením příležitostí pro přeshraniční a
meziodvětvovou mobilitu.
Mezi klíčové činnosti patří
podněcování zkušených výzkumných pracovníků k rozšíření
nebo prohloubení jejich dovedností prostřednictvím mobility tím, že se
otevřou atraktivní profesní příležitosti na vysokých školách, ve
výzkumných institucích, v podnicích, MSP a u dalších socioekonomických
skupin v celé Evropě i mimo ni. Kromě toho se podpoří také
příležitosti pro znovuzahájení výzkumné kariéry po určité
přestávce.
c)           Podněcování inovací vzájemným
obohacováním se o znalosti
Cílem je posílit mezinárodní
přeshraniční a mezioborovou spolupráci v oblasti výzkumu a
inovací prostřednictvím výměn pracovníků v oblasti výzkumu
a inovací, aby bylo možné lépe čelit globálním výzvám.
Mezi klíčové činnosti patří
podpora krátkodobých výměn výzkumných a inovačních pracovníků
v rámci partnerství vysokých škol, výzkumných institucí, podniků, MSP
a jiných socioekonomických skupin jak v Evropě, tak na celém světě.
Sem bude patřit také rozvíjení spolupráce se třetími zeměmi.
d)           Zvyšování strukturálního dopadu
spolufinancováním činností
Cílem je zvýšit početní a strukturální
dopad akcí „Marie Curie“ využitím dodatečných finančních
prostředků a rozvíjet excelenci na vnitrostátní úrovni v oblasti
odborné přípravy, mobility a rozvoje kariéry výzkumných pracovníků.
Mezi klíčové činnosti patří
motivování regionálních, vnitrostátních a mezinárodních organizací pomocí
mechanismu spolufinancování, aby vytvořily nové programy a otevřely
ty stávající pro mezinárodní a mezioborovou odbornou přípravu, mobilitu a
profesní rozvoj. Zvýší se tím kvalita odborné přípravy v oblasti
výzkumu v Evropě ve všech fázích profesní dráhy, včetně
doktorského studia, podpoří se volný pohyb výzkumných pracovníků a
vědeckých poznatků v Evropě, dále se podpoří
atraktivní kariéry ve výzkumu prostřednictvím nabídky otevřeného
procesu přijímání pracovníků a přitažlivých pracovních podmínek
a podpoří se spolupráce v oblasti výzkumu a inovací mezi vysokými
školami, výzkumnými institucemi a podniky a spolupráce se třetími
zeměmi a mezinárodními organizacemi.
e)           Zvláštní podpora a činnost
v oblasti politiky
K cílům patří sledování
pokroku, zjišťování mezer v akcích „Marie Curie“ a zvyšování jejich
dopadu. V této souvislosti se vypracují ukazatele a budou analyzovány
údaje o mobilitě, dovednostech a kariérách výzkumných pracovníků
v rámci úsilí o synergii a těsnou koordinaci s akcemi na podporu
politiky prováděnými v rámci specifického cíle „inovativní a bezpečné
společnosti podporující začlenění“, které se týkají výzkumných
pracovníků, jejich zaměstnavatelů a těch, kdo je financují.
Tato činnost je rovněž zaměřena na zvyšování povědomí
o významu a přitažlivosti profesní dráhy ve výzkumu a na šíření
výsledků výzkumu a inovací vycházejících z prací, které akce „Marie
Curie“ podporují.
4.           Výzkumné infrastruktury
4.1         Specifický cíl
Specifickým
cílem je vybavit Evropu světově prvotřídními výzkumnými
infrastrukturami, které budou přístupné všem výzkumným pracovníkům
v Evropě i mimo ni, a plně využít jejich potenciál pro
vědecký pokrok a inovace.
Výzkumné
infrastruktury jsou určujícími činiteli evropské konkurenceschopnosti
v celé škále vědeckých oblastí a jsou nezbytné pro inovace založené
na vědě. V mnoha oblastech není výzkum možný bez přístupu
k vysoce výkonným počítačům, zdrojům záření pro
nové materiály, speciálním prostorám pro nanotechnologie, databázím pro
genomiku a společenské vědy, observatořím pro vědy o Zemi,
širokopásmovým sítím pro přenos dat atd. Výzkumné infrastruktury jsou
nezbytné pro provádění výzkumu nutného k řešení velkých
společenských výzev, jako jsou energie, změna klimatu,
biohospodářství či celoživotní zdraví a dobré životní podmínky pro
všechny. Podněcují spolupráci přes hranice a napříč obory a
vytvářejí jednolitý a otevřený evropský prostor pro výzkum on-line.
Podporují mobilitu lidí a myšlenek, spojují nejlepší vědce z celé
Evropy a světa a zlepšují vědecké vzdělávání. Jsou hybnou silou
excelence v rámci evropských výzkumných a inovačních komunit a mohou
být pozoruhodnými ukázkami vědy pro celou společnost.
Evropa musí
vytvořit odpovídající stálou základnu pro budování, udržování a
provozování výzkumných infrastruktur, má-li její výzkum zůstat na
světové úrovni. To vyžaduje podstatnou a účinnou spolupráci mezi
Unií, vnitrostátními a regionálními financujícími subjekty a za tímto
účelem budou vytvářeny pevné vazby s politikou soudržnosti pro
zajištění synergie a soudržného přístupu.
Tento specifický
cíl se zabývá základním závazkem stěžejní iniciativy Unie inovací
vyzdvihující klíčovou úlohu, kterou hrají výzkumné infrastruktury na
světové úrovni, pokud jde o to, umožnit průlomový výzkum a inovace.
Tato iniciativa zdůrazňuje potřebu sdružovat pro budování a
provoz výzkumných infrastruktur zdroje v celé Evropě a
v některých případech i celosvětově. Stejně tak
stěžejní iniciativa Digitální agenda pro Evropu zdůrazňuje
potřebu posílit evropské elektronické infrastruktury a význam tvorby
inovačních seskupení pro inovativní náskok Evropy.
4.2.        Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
Nejmodernější
výzkumné infrastruktury se stávají stále složitějšími a nákladnějšími
a často vyžadují spojení různého vybavení, služeb a zdrojů dat a
rozsáhlou nadnárodní spolupráci. Žádná země nemá sama dostatek zdrojů
na podporu všech výzkumných infrastruktur, které potřebuje. Evropský
přístup k výzkumným infrastrukturám zaznamenal v posledních
letech významný pokrok v provádění plánu ESFRI pro infrastruktury[21], v integraci a otevírání
vnitrostátních výzkumných zařízení a v rozvoji elektronických
infrastruktur, o něž se opírá digitální Evropský výzkumný prostor.
Sítě výzkumných infrastruktur v celé Evropě posilují její
základnu lidského kapitálu tím, že poskytují vzdělání na světové
úrovni nové generaci výzkumných pracovníků a inženýrů a podporují
mezioborovou spolupráci.
Další rozvoj a
širší využívání výzkumných infrastruktur na úrovni Unie významně
přispěje k rozvoji Evropského výzkumného prostoru. Zatímco
členským státům zůstává hlavní role v rozvoji a financování
výzkumných infrastruktur, Unie sehrává důležitou úlohu, pokud jde o
podporu infrastruktur na úrovni Unie, pomoc při rozvoji nových
zařízení, otevírání širokého přístupu k vnitrostátním a
evropským infrastrukturám a zajišťování soudržnosti a účinnosti
regionálních, vnitrostátních, evropských a mezinárodních politik. Důležité
jen nejen vyvarovat se zdvojování činností a koordinovat a racionalizovat
používání zařízení, ale také sdružovat zdroje, aby Unie mohla rovněž
získat a provozovat výzkumné infrastruktury na světové úrovni.
Úspory
z množství a rozsahu dosažené díky evropskému přístupu
k výstavbě, používání a řízení výzkumných infrastruktur,
včetně elektronických infrastruktur, významně přispějí
ke zvýšení výzkumného a inovačního potenciálu Evropy.
4.3.        Hlavní rysy činností
Cílem
činností je rozvoj evropských výzkumných infrastruktur pro rok 2020 a na
další období, podpora jejich inovačního potenciálu a lidského kapitálu a
posílení evropské politiky v oblasti výzkumných infrastruktur.
a)           Rozvoj evropských výzkumných
infrastruktur pro rok 2020 a na další období
Záměrem je zajistit uplatňování a
fungování ESFRI a dalších výzkumných infrastruktur světové úrovně,
včetně rozvíjení regionálních partnerských zařízení, integraci
vnitrostátních výzkumných infrastruktur a přístup k nim a rozvoj,
zavádění a provozování elektronických infrastruktur.
b)           Podpora inovačního potenciálu
výzkumných infrastruktur a jejich lidského kapitálu
Záměrem je motivovat výzkumné
infrastruktury, aby působily jako počáteční osvojitelé
technologií, podporovat partnerství ve VaV s průmyslem, usnadňovat
průmyslové využití výzkumných infrastruktur a stimulovat vytváření
inovačních seskupení. Tato činnost rovněž podpoří odbornou
přípravu nebo výměny pracovníků, kteří řídí a
provozují výzkumné infrastruktury.
c)           Posílení evropské politiky
v oblasti výzkumných infrastruktur a mezinárodní spolupráce
Záměrem je podpořit partnerství mezi
příslušnými tvůrci politiky a financujícími orgány, nástroje pro
mapování a sledování používané při rozhodování a také činnosti na
poli mezinárodní spolupráce.
Druh a třetí
činnost se realizují prostřednictvím jejich vlastní zvláštní akce a
ve vhodných případech v rámci první činnosti.
ČÁST II
VEDOUCÍ POSTAVENÍ V PRŮMYSLU
1.           Vedoucí postavení v základních a
průmyslových technologiích
Specifickým cílem je udržet si a rozvíjet
celosvětové vedoucí postavení v základních technologiích a vesmírném
výzkumu a inovacích, o něž se opírá konkurenceschopnost
v řadě stávajících a vznikajících průmyslových a dalších
odvětví.
Globální obchodní prostředí se rychle
mění a cíle Evropy 2020 týkající se inteligentního a udržitelného
růstu podporujícího začlenění představují pro evropský
průmysl výzvy a příležitosti. Evropa potřebuje urychlit inovace
a zároveň přeměnit nashromážděné znalosti tak, aby se
podpořily a zdokonalily stávající produkty, služby a trhy a aby vznikly
nové. Inovace by se měly využívat v co nejširším smyslu, jít za
hranice technologie a zahrnovat obchodní, organizační a sociální hlediska.

K zachování předního místa
v celosvětové hospodářské soutěži se silnou technologickou
základnou a průmyslovými schopnostmi je zapotřebí zvýšených
strategických investic do výzkumu, rozvoje, validace a pilotního testování, a
to v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT),
nanotechnologií, vyspělých materiálů, biotechnologie, vyspělé
výroby a zpracování a v oblasti vesmíru.
Úspěšné zvládnutí a zavedení základních
technologií evropským průmyslem je klíčovým činitelem pro
posílení evropské produktivity a inovační schopnosti a zajištění
toho, aby Evropa měla vyspělé, udržitelné a konkurenceschopné
hospodářství, zaujímala celosvětové vedoucí postavení
v odvětvích aplikace vyspělých technologií a měla schopnost
vyvíjet účinná řešení společenských výzev. Všudypřítomná
povaha těchto činností může vést k dalšímu pokroku
prostřednictvím doplňujících vynálezů a aplikací, a tím zajistí
vyšší návratnost investic do těchto technologií než v kterékoli jiné
oblasti.
Tyto činnosti přispějí
k naplnění cílů stěžejních iniciativ strategie
Evropa 2020 Unie inovací, Evropa účinněji využívající zdroje,
Průmyslová politika pro éru globalizace a Digitální agenda pro Evropu,
jakož i cílů politiky Unie pro oblast vesmíru.
Doplnění
dalších činností v programu Horizont 2020
Činnosti
v rámci cíle „vedoucí postavení v základních a průmyslových
technologiích“ budou vycházet především z výzkumných a
inovačních programů určených průmyslem a podniky
společně s výzkumnou obcí a budou silně zaměřeny
na zvýšení investic soukromého sektoru.
Zapojení
základních technologií do řešení společenských výzev se podpoří
spolu s příslušnými výzvami. Uplatňování základních technologií,
které nespadají do oblasti společenských výzev, ale jsou důležité pro
posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu, se podpoří
v rámci cíle „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“.
Společný přístup
Tento přístup
zahrnuje jak činnosti řízené podle programů, tak
otevřenější oblasti na podporu inovativních projektů a
průlomových řešení. Důraz se klade na VaV, rozsáhlé pilotní
projekty a demonstrace, testovací prostředí a živé laboratoře, tvorbu
prototypů a validaci výrobků v pilotních linkách. Činnosti
se navrhnou tak, aby zvyšovaly průmyslovou konkurenceschopnost
prostřednictvím stimulace průmyslu, a zejména MSP, aby investoval větší
prostředky do výzkumu a inovací.
Integrovaný přístup ke klíčovým technologiím
Významnou složkou cíle „vedoucí postavení v základních a
průmyslových technologiích“ jsou klíčové technologie
definované jako mikro- a nanoelektronika, fotonika, nanotechnologie,
biotechnologie, vyspělé materiály a vyspělé výrobní systémy[22]. Tyto víceoborové, znalostní
technologie náročné na kapitál se dotýkají mnoha různých odvětví
a jsou základem pro značnou konkurenční výhodu evropského
průmyslu. Sjednocený přístup podporující spojování, konvergenci a účinek
vzájemného obohacování, které mají klíčové technologie v různých
inovačních cyklech a hodnotových řetězcích, může
přinést slibné výsledky ve výzkumu a otevřít cestu novým
průmyslovým technologiím, výrobkům, službám a novým použitím
(např. v oblasti vesmíru, dopravě, při ochraně
životního prostředí, ve zdravotnictví atd.). Četné interakce
klíčových technologií a základních technologií se tudíž využijí pružným
způsobem jako důležitý zdroj inovací. Bude tak doplněna podpora
výzkumu a inovací v oblasti klíčových technologií, kterou
případně poskytují vnitrostátní nebo regionální orgány
prostřednictvím fondů politiky soudržnosti v rámci strategií pro
inteligentní specializaci.
U všech základních
a průmyslových technologií včetně technologií klíčových,
bude významným cílem podpořit interakce mezi technologiemi a interakce
s aplikacemi v rámci společenských výzev. Tato skutečnost
se plně zohlední při vytváření a provádění programů a
priorit. K tomu je zapotřebí, aby se zúčastněné strany
zastupující různé pohledy plně zapojily do stanovování a
provádění priorit. V určitých případech to bude rovněž
vyžadovat akce společně financované z prostředků na
základní a průmyslové technologie a na příslušné společenské výzvy.
Sem bude patřit také společné financování partnerství veřejného
a soukromého sektoru, která se zaměřují na vývoj technologií a jejich
použití při řešení společenských výzev.
Informační a
komunikační technologie hrají důležitou úlohu, jelikož zahrnují
některé z klíčových technologií a zajišťují klíčové
základní infrastruktury, technologie a systémy pro důležité
hospodářské a sociální procesy a nové soukromé a veřejné produkty a
služby. Evropský průmysl potřebuje zůstat na špičce
technologického rozvoje v oblasti IKT, kde se mnohé technologie dostávají
do nové zlomové fáze, a otevírají se tak nové příležitosti.
Oblast vesmíru je
rychle rostoucím odvětvím, které přináší informace, jež jsou nezbytné
pro mnoho oblastí moderní společnosti, protože splňují její základní
požadavky, zabývá se univerzálními vědeckými otázkami a slouží
k zajištění postavení Unie jakožto významného aktéra na mezinárodní
scéně. O vesmírný výzkum se opírají všechny činnosti prováděné
ve vesmíru, ale tento výzkum je nyní rozdroben do vnitrostátních programů
realizovaných jen některými členskými státy Unie. Koordinace a
investice do vesmírného výzkumu na úrovni Unie jsou nutné (srov.
článek 189 Smlouvy o fungování Evropské unie) pro zachování
konkurenčního náskoku, zajištění vesmírné infrastruktury Unie, jako
je Galileo, a pro udržení role Unie ve vesmíru pro budoucnost. Kromě toho
inovativní navazující služby a aplikace využívající informace získané
z vesmíru představují důležitý zdroj růstu a vytváření
pracovních míst.
Vytváření partnerství a přidaná hodnota
Evropa může
dosáhnout kritické míry prostřednictvím partnerství, seskupení a sítí a
normalizace podporujících spolupráci mezi různými vědeckými a
technickými obory a odvětvími s podobnými potřebami
v oblasti výzkumu a rozvoje, která povede k průlomovým objevům,
novým technologiím a inovačním řešením.
Rozvíjení a
provádění výzkumných a inovačních programů prostřednictvím
partnerství veřejného a soukromého sektoru, budování účinných vazeb
mezi průmyslem a vysokými školami, zajišťování dodatečných
investic, přístup k rizikovému financování, normalizace a podpora
zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a zadávání
zakázek na inovační produkty a služby – to vše jsou aspekty, které jsou
důležité při dosahování konkurenceschopnosti.
V tomto
ohledu jsou rovněž zapotřebí pevné vazby s EIT, a to za účelem
výchovy špičkových podnikatelských talentů a urychlení inovací
spojováním lidí z různých zemí, oborů a organizací.
Spolupráce na úrovni Unie může
rovněž podporovat obchodní příležitosti prostřednictvím tvorby
evropských nebo mezinárodních norem pro nové vznikající produkty a služby a
technologie. Podporovat se budou činnosti na podporu normalizace a
interoperability, bezpečnosti a předregulačních činností.
1.1.        Informační a
komunikační technologie (IKT)
1.1.1.     Specifický cíl pro IKT
V souladu s Digitální agendou pro
Evropu[23] je specifickým cílem výzkumu a inovací v oblasti IKT umožnit
Evropě, aby rozvíjela a využívala příležitostí, které pokrok
v oblasti IKT přináší, ku prospěchu svých občanů,
podniků a vědeckých obcí.
Evropa, která je největším světovým hospodářstvím
a má největší podíl na světovém trhu IKT, v současnosti o
objemu více než 2 600 miliard EUR, může mít oprávněně
ambice, aby její podniky, vlády, střediska výzkumu a vývoje a vysoké školy
stály v čele rozvoje v oblasti IKT, aby se v ní rozvíjel
nový obchod a aby více investovala do inovací v oblasti IKT.
Do roku 2020 by evropské odvětví IKT
mělo dodávat přinejmenším rovnocennou část svého podílu na
celosvětovém trhu IKT – v současnosti se jedná
přibližně o jednu třetinu. Evropa by měla také podporovat
vznik inovativních podniků v oblasti IKT, aby jednu třetinu
všech výdajů podniků na VaV v IKT, které dnes činí více než
35 miliard EUR ročně, investovaly společnosti založené
v posledních dvou desetiletích. To by vyžadovalo značné zvýšení
veřejných investic do VaV v IKT způsobem, který povede
k posílení výdajů soukromého sektoru s cílem zdvojnásobit
investice v příštím desetiletí, a existenci mnohem většího
počtu evropských pólů světové excelence v oblasti IKT.
Ke zvládnutí stále složitější a stále
výrazněji víceoborové technologie a obchodních řetězců
v oblasti IKT je nutné vytváření partnerství, sdílení rizik a
dosažení kritické míry v celé Unii. Činnost na úrovni Unie pomáhá
průmyslu jednat z hlediska jednotného trhu a dosahovat úspor
z množství a rozsahu. Spolupráce na základě
společných otevřených technologických platforem
s přelévacím a pákovým efektem umožňuje široké škále
zúčastněných stran, aby těžily z nového vývoje a
uplatňovaly další inovace. Sdružování a vytváření partnerství na
úrovni Unie rovněž umožňuje dosahovat konsensu, vytváří
viditelné kontaktní místo pro mezinárodní partnery a vede k rozvoji
celounijních a celosvětových norem a interoperabilních řešení.
1.1.2.     Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
Informační a komunikační technologie
podporují inovace a konkurenceschopnost v široké škále soukromých a
veřejných trhů a odvětví a umožňují vědecký pokrok ve
všech oborech. Během příštího desetiletí bude transformační
dopad digitálních technologií, součástí, infrastruktur a služeb
v oblasti IKT stále viditelnější ve všech oblastech života. Neomezené
výpočetní a komunikační zdroje a zdroje pro uchování dat budou
dostupné všem občanům na Zemi. Senzory, stroje a výrobky
zpracovávající více informací budou produkovat obrovské množství informací a
dat, které učiní z jednání na dálku běžnou věc, umožní
globální zavedení obchodní procesů a udržitelných výrobních míst a
přinesou širokou řadu služeb a aplikací. Mnohé rozhodující obchodní a
veřejné služby a všechny klíčové procesy související
s vytvářením znalostí ve vědě, učení, obchodu a
veřejném sektoru budou zajišťovány prostřednictvím IKT. Tyto
technologie zajistí klíčovou infrastrukturu pro výrobní a obchodní
procesy, komunikaci a transakce. Kromě toho budou IKT nepostradatelné
vzhledem ke svému přínosu pro klíčové společenské výzvy a
společenské procesy, jako je utváření společenství,
spotřebitelské chování a veřejná správa, například
prostřednictvím sociálních médií.
Podpora Unie věnovaná výzkumu a inovacím
v oblasti IKT je významnou součástí přípravy na technologie a
aplikace nové generace, jelikož tvoří velkou část celkových
výdajů na společný výzkum a inovace se střední až vysokou mírou
rizika v Evropě. Veřejné investice do výzkumu a inovací
v oblasti IKT na úrovni Unie byly a stále jsou zásadní pro mobilizaci
kritického množství, které povede k průlomům, širšímu
přijetí a lepšímu využití inovačních řešení, výrobků a
služeb. I nadále sehrává ústřední úlohu při rozvíjení otevřených
platforem a technologií použitelných v celé Unii, při testování a
pilotním zavádění inovací ve skutečných celoevropských
prostředích a při optimalizaci zdrojů za účelem dosahování
konkurenceschopnosti Unie a řešení společných společenských
výzev. Podpora Unie věnovaná výzkumu a inovacím v oblasti IKT
rovněž umožňuje vysoce technicky vyspělým MSP, aby rostly a
využívaly velikosti trhů celé Unie. Posiluje spolupráci a excelenci mezi
vědci a inženýry Unie, zesiluje synergie s vnitrostátními
rozpočty a mezi nimi a působí jako ústřední bod pro spolupráci
s partnery mimo Evropu.
Několik po sobě jdoucích hodnocení
činností v oblasti IKT v rámcovém programu Unie pro výzkum a
inovace ukázalo, že cílené investice do výzkumu a inovací v oblasti IKT,
k nimž došlo na úrovni Unie, zásadně pomohly při budování
vedoucího postavení v průmyslu v oblastech, jako jsou mobilní
komunikace či systémy IKT kritické z hlediska bezpečnosti, a
při řešení výzev, jako je energetická účinnost nebo demografická
změna. Investice Unie do výzkumných infrastruktur IKT zajistily evropským
výzkumným pracovníkům nejlepší světová výzkumná zařízení
v oblasti síťových a výpočetních technologií.
1.1.3.     Hlavní rysy činností
Řada oblastí činnosti se
zaměří na výzvy spojené s vedoucím postavením
v průmyslu a technologiích IKT, přičemž se bude týkat
všeobecných výzkumných a inovačních programů v oblasti IKT;
patří k nim zejména:
a)           nová generace součástí a
systémů: navrhování vyspělých a inteligentních vestavěných
součástí a systémů;
b)           výpočetní technologie nové
generace: vyspělé počítačové systémy a technologie;
c)           budoucí internet: infrastruktury,
technologie a služby;
d)           technologie obsahu a řízení
informací: IKT pro digitální obsah a kreativitu;
e)           vyspělá rozhraní a roboti:
robotika a inteligentní prostředí;
f)            mikro- a nanoelektronika a
fotonika: klíčové technologie týkající se mikro- a nanoelektroniky a
fotoniky.
Předpokládá se, že těchto šest
hlavních oblastí činnosti bude zahrnovat celé spektrum potřeb. Mezi
ně patří vedoucí postavení v průmyslu v oblasti
obecně použitelných řešení, výrobků a služeb založených na IKT a
potřebných k řešení velkých společenských výzev, jakož i
výzkumné a inovační programy v oblasti IKT orientované na aplikace,
které budou podporovány spolu s příslušnými společenskými
výzvami.
Do každé z těchto šesti oblastí
činnosti jsou rovněž zahrnuty výzkumné infrastruktury specifické pro
IKT, jako jsou živé laboratoře pro velké pokusy a infrastruktury pro
základní klíčové technologie a jejich zapojení do vyspělých
výrobků a inovačních inteligentních systémů, včetně
zařízení, nástrojů, podpůrných služeb, čistých prostor a
přístupu ke slévárnám pro výrobu prototypů.
1.2.        Nanotechnologie
1.2.1.     Specifický cíl pro
nanotechnologie
Specifickým cílem výzkumu a inovací
v oblasti nanotechnologií je zajistit vedoucí postavení Unie na tomto
celosvětovém trhu s vysokou mírou růstu podněcováním
investic do nanotechnologií a jejich uplatnění v konkurenceschopných
výrobcích a službách s vysokou přidanou hodnotou v celé
řadě aplikací a odvětví.
Do roku 2020 budou
nanotechnologie běžně využívány, to znamená, že se hladce
začlení do většiny technologií a aplikací, přičemž se budou
orientovat na přínos pro spotřebitele, kvalitu života, udržitelný
rozvoj a silný průmyslový potenciál pro realizaci dosud nedostupných
řešení v oblasti produktivity a účinnosti zdrojů.
Evropa musí rovněž
stanovit celosvětové srovnávací kritérium, pokud jde o bezpečné a
odpovědné využívání a řízení nanotechnologií zajišťující vysokou
společenskou i průmyslovou návratnost.
Výrobky využívající
nanotechnologie představují světový trh, který si Evropa nemůže
dovolit přehlížet. Tržní odhady hodnoty výrobků, které jako svou
hlavní součást obsahují nanotechnologie, hovoří o 700
miliardách EUR a 2 milionech pracovních míst do roku 2015 a
2 bilionech EUR a 6 milionech pracovních míst do roku 2020.
Evropské nanotechnologické společnosti by měly využít tohoto
dvouciferného růstu trhu a být schopny získat do roku 2020 tržní podíl,
který je přinejmenším rovný evropskému podílu na financování
celosvětového výzkumu (tj. čtvrtinu).
1.2.2.     Odůvodnění a přidaná
hodnota Unie
Nanotechnologie představují škálu
vznikajících technologií s prokázaným potenciálem, které mají
revoluční dopad například v oblasti materiálů, IKT,
věd o živé přírodě, zdravotní péči a spotřebního zboží,
jakmile se výsledky výzkumu přemění na revoluční výrobky a
výrobní postupy.
Nanotechnologie sehrávají rozhodující úlohu
při řešení výzev popsaných ve strategii Evropa 2020 pro inteligentní,
udržitelný růst podporující začlenění. Úspěšné využití
těchto klíčových technologií přispěje ke konkurenceschopnosti
průmyslu Unie tím, že umožní vznik nových a zlepšených výrobků nebo
účinnějších postupů a poskytne odpovědi na budoucí výzvy.
Financování
celosvětového výzkumu nanotechnologií se zdvojnásobilo
z přibližně 6,5 miliardy EUR v roce 2004 na
přibližně 12,5 miliardy EUR v roce 2008, přičemž
podíl Unie tvoří asi čtvrtinu z této celkové částky. Unie
má uznávané vedoucí postavení ve výzkumu v oblasti nanověd a
nanotechnologií, přičemž se odhaduje, že v Unii má v této
oblasti do roku 2015 působit asi 4 000 společností.
Evropa si nyní
potřebuje zajistit a posílit postavení na celosvětovém trhu tím, že
podpoří rozsáhlou spolupráci v mnoha různých hodnotových
řetězcích i mezi nimi a mezi různými průmyslovými
odvětvími, aby u těchto technologií došlo ke zvýšení kapacity
procesů s cílem dosáhnout obchodně životaschopných výrobků.
Ukazuje se, že otázky posouzení a řízení rizik a odpovědné správy
jsou určujícími činiteli budoucího dopadu nanotechnologií na společnost
a hospodářství.
Činnosti se proto zaměří na
rozšířené a spolehlivé uplatnění nanotechnologií
v hospodářství umožňující přínos s vysokým
společenským a průmyslovým dopadem. Pro zajištění
potenciálních příležitostí, včetně zakládání nových
společností a vytváření nových pracovních míst, by měl výzkum
poskytnout nezbytné nástroje umožňující správnou normalizaci a regulaci.
1.2.3.     Hlavní rysy činností
a)           Rozvoj nové generace
nanomateriálů, nanozařízení a nanosystémů
Zaměření na zcela nové produkty
umožňující udržitelná řešení v široké řadě odvětví.
b)           Zajištění bezpečného
rozvoje a uplatnění nanotechnologií
Rozvíjení vědeckých poznatků o
potenciálním dopadu nanotechnologií a nanosystémů na zdraví nebo na
životní prostředí a zajištění nástrojů pro posuzování a
řízení rizik po dobu celého životního cyklu.
c)           Rozvíjení společenského
rozměru nanotechnologie
Zaměření na řízení
nanotechnologie ke společenskému prospěchu.
d)           Účinná syntéza a výroba
nanomateriálů, součástí a systémů
Zaměření na nové operace,
inteligentní spojování nových a stávajících procesů a zvyšování jejich
kapacit za účelem dosažení hromadné výroby výrobků a
víceúčelových závodů, které zajistí účinný přenos znalostí
do průmyslových inovací.
e)           Rozvíjení technik pro zvýšení
kapacity, metod měření a vybavení
Zaměření na podpůrné technologie,
které podpoří vývoj a zavádění složitých nanomateriálů a
nanosystémů na trh.
1.3.        Vyspělé materiály
1.3.1.     Specifický cíl pro
vyspělé materiály
Specifickým cílem výzkumu a inovací
v oblasti vyspělých materiálů je vyvíjet materiály s novými
funkcemi a zlepšeným výkonem v průběhu činnosti, aby
vznikly konkurenceschopnější výrobky, které minimalizují dopad na životní
prostředí a spotřebu zdrojů.
Materiály představují základ
průmyslových inovací a jsou klíčovým faktorem, který je
umožňuje. Vyspělé materiály s vyšším obsahem znalostí, novými
funkcemi a zlepšeným výkonem jsou nepostradatelné pro průmyslovou
konkurenceschopnost a udržitelný rozvoj v celé řadě aplikací a
odvětví.
1.3.2.     Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
K vytvoření udržitelných
výrobků a procesů s lepším výkonem jsou zapotřebí nové
vyspělé materiály. Tyto materiály jsou součástí řešení našich
průmyslových a společenských výzev, nabízejí lepší výkon při
svém používání, nižší požadavky na zdroje a energie a udržitelnost na konci
životnosti těchto výrobků.
Vývoj orientovaný na aplikace často
zahrnuje navržení zcela nových materiálů se schopností podávat plánované
výkony v průběhu činnosti. Tyto materiály jsou významnou
součástí dodavatelského řetězce výroby s vysokou hodnotou.
Kromě toho jsou základem pokroku v průřezových
technologických oblastech (například biověda, elektronika a fotonika)
a prakticky ve všech tržních odvětvích. Samotné materiály představují
klíčový krok ve zvyšování hodnoty výrobků a jejich výkonnosti.
Odhadovaná hodnota a dopad vyspělých materiálů jsou značné –
s roční mírou růstu přibližně 6 % a
očekávanou velikostí trhu v řádu 100 miliard EUR do roku
2015.
Materiály se plánují podle přístupu
založeného na celém životním cyklu, od dodávky dostupných materiálů až po
konec životnosti (od kolébky ke kolébce), s inovativními přístupy
k minimalizaci zdrojů nutných pro jejich přeměnu.
Kromě toho sem patří také trvalé využití, recyklace nebo sekundární
využití materiálů po konci životnosti, jakož i související
společenské inovace.
K urychlení
pokroku se podpoří víceoborový a konvergentní přístup, který zahrnuje
chemii, fyziku, technické vědy, teoretické a počítačové
modelování, biologické vědy a ve stále větší míře
tvůrčí průmyslový design.
Dále se podpoří nová ekologická
inovační seskupení a průmyslové symbiózy, které umožní diverzifikaci
průmyslových odvětví, rozšiřování jejich obchodních modelů,
opětovné využívání jejich odpadu jako základu nové výroby, např. CO2
jako uhlíkového základu pro čisté chemikálie a alternativní paliva.
1.3.3.     Hlavní rysy činností
a)           Průřezové a základní
materiálové technologie
Výzkum v oblasti funkčních
materiálů, multifunkčních materiálů a konstrukčních
materiálů za účelem inovací ve všech průmyslových
odvětvích.
b)           Vývoj a přeměna
materiálů
Výzkum a vývoj za účelem zajištění
účinného a udržitelného rozšíření výroby tak, aby byla umožněna
průmyslová výroba budoucích výrobků.
c)           Řízení materiálových
součástí
Výzkum a vývoj k nalezení nových
inovačních technik a systémů.
d)           Materiály pro udržitelný a nízkouhlíkový
průmysl
Rozvoj nových výrobků, aplikací a
spotřebitelského chování, které snižují poptávku po energii a
usnadňují nízkouhlíkovou výrobu.
e)           Materiály pro tvůrčí
průmyslová odvětví
Uplatnění návrhů a vývoje
konvergujících technologií při vytváření nových obchodních
příležitostí, včetně ochrany materiálů s historickou
nebo kulturní hodnotou.
f)            Metrologie, charakterizace,
normalizace a kontrola jakosti
Podpora technologií, jako jsou charakterizace,
nedestruktivní hodnocení a prediktivní modelování výkonu za účelem
dosažení pokroku ve vědě o materiálech a materiálovém inženýrství.
g)           Optimalizace používání
materiálů
Výzkum a vývoj zaměřený na zkoumání
alternativ k používání materiálů a inovativních přístupů
k obchodním modelům.
1.4.        Biotechnologie
1.4.1.     Specifický cíl pro
biotechnologii
Specifickým
cílem biotechnologického výzkumu a inovací je vyvinout konkurenceschopné,
udržitelné a inovační průmyslové výrobky a postupy a
přispět k podněcování inovací v řadě
evropských odvětví, jako je zemědělství, potravinářství,
chemický průmysl a zdravotnictví.
Silná
vědecká, technologická a inovační základna v biotechnologii
podpoří evropská průmyslová odvětví, aby si zajistila vedoucí
postavení v této klíčové technologii. Toto postavení dále posílí
začlenění hledisek týkajících se posouzení bezpečnosti a
řízení celkových rizik do využití biotechnologie.
1.4.2.     Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
Biotechnologie, která čerpá
z rozšiřování znalostí o živých systémech, dokáže přinést
řadu nových aplikací a posílit průmyslovou základnu Unie a její
inovační schopnost. Příklady rostoucího významu biotechnologie
nalézáme v průmyslových aplikacích včetně biochemikálií, u
nichž se odhaduje, že tržní podíl vzroste do roku 2015 až o 12–20 %
chemické výroby. Vzhledem k selektivitě a účinnosti
biosystémů biotechnologie rovněž řeší řadu
z takzvaných dvanácti pravidel zelené chemie. Případnou
hospodářskou zátěž pro podniky v Unii lze omezit využitím
potenciálu biotechnologických procesů a biologických výrobků při
snižování emisí CO2, u nichž se odhaduje, že se do roku 2030 budou
pohybovat mezi 1 až 2,5 miliardami tun ekvivalentu CO2 za rok.
V evropském biofarmaceutickém průmyslu se již asi 20 %
současných léčivých přípravků získává pomocí
biotechnologie, u nových léků se jedná až o 50 %. Biotechnologie
kromě toho otevírá nové cesty pro zkoumání obrovského potenciálu
mořských zdrojů pro vytváření inovačních aplikací
v oblasti průmyslu, zdravotnictví a ochrany životního prostředí.
Předpokládá se, že vznikající odvětví mořské (modré)
biotechnologie poroste o 10 % za rok.
Další klíčové zdroje inovací se nacházejí
na rozhraní mezi biotechnologií a jinými základními a konvergujícími
technologiemi, zejména nanotechnologiemi a IKT, s takovými aplikacemi,
jako je snímání a diagnostikování.
1.4.3.     Hlavní rysy činností
a)           Podpora špičkových
biotechnologií jako hybné síly budoucích inovací
Rozvoj oblastí vznikajících technologií, jako
je syntetická biologie, bioinformatika a systémová biologie, které jsou velkým
příslibem úplně nových aplikací.
b)           Průmyslové procesy založené na
biotechnologii
Rozvoj průmyslové biotechnologie za
účelem vytvoření konkurenceschopných průmyslových výrobků a
postupů (např. v chemickém průmyslu, ve zdravotnictví,
v těžebním průmyslu, energetice, papírenském a celulózovém
průmyslu, textilním průmyslu, škrobárenství a potravinářství) a
její environmentální rozměr.
c)           Inovativní a konkurenceschopné
platformové technologie
Rozvoj platformových technologií (např.
genomika, metagenomika, proteomika, molekulární nástroje) za účelem
posílení vedoucího postavení a konkurenční výhody ve velkém počtu
hospodářských odvětví.
1.5.        Vyspělá výroba a
zpracování
1.5.1.     Specifický cíl
Specifickým cílem výzkumu a inovací
v oblasti vyspělé výroby a zpracování je přeměnit
současné průmyslové formy výroby směrem k výrobním a
zpracovatelským technologiím, které jsou náročnější na znalosti,
udržitelné a mezioborové, což povede k inovačnějším
výrobkům, postupům a službám.
1.5.2.     Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
Odvětví výroby je pro evropské
hospodářství velmi důležité – v roce 2007 se podílelo zhruba
17 % na HDP a vytvářelo přibližně 22 milionů
pracovních míst v Unii. Vzhledem ke snižování hospodářských
překážek obchodu a účinku komunikačních technologií je výroba
vystavena silné hospodářské soutěži a tíhne k zemím
s nejnižšími celkovými náklady. V důsledku vysokých mezd se tedy
evropský přístup k výrobě musí kvůli udržení globální
konkurenceschopnosti dramaticky změnit a program Horizont 2020
může přispět ke spolupráci všech významných zúčastněných
stran na dosažení tohoto cíle.
Evropa musí pokračovat v investicích
na úrovni Unie, aby si zachovala své vedoucí postavení a schopnosti
v oblasti výrobních technologií, uskutečnila přechod
k výrobkům s vysokou hodnotou náročným na znalosti a vytvořila
podmínky a prostředky pro udržitelnou výrobu a poskytování servisu po dobu
životnosti vyrobeného produktu. Výrobní a zpracovatelský průmysl
náročný na zdroje musí dále mobilizovat zdroje a znalosti na úrovni Unie a
pokračovat v investování do výzkumu, vývoje a inovací, aby umožnil
další pokrok na cestě ke konkurenceschopnému nízkouhlíkovému
hospodářství a dodržel dohodnutá omezení emisí skleníkových plynů do
roku 2050 platná pro průmyslová odvětví v celé Unii[24].
Se silnými unijními politikami Evropa rozvine
svá stávající průmyslová odvětví a podpoří vznikající
průmyslová odvětví budoucnosti. Odhadovaná hodnota a dopad
odvětví vyspělých výrobních systémů jsou značné,
očekávaný objem trhu činí zhruba 150 miliard EUR do roku
2015 a složená roční míra růstu asi 5 %.
Je rozhodující udržet vědomosti a
odbornou způsobilost, aby se v Evropě zachovala výrobní a
zpracovatelská kapacita. Důraz výzkumných a inovačních
činností se klade na udržitelnou výrobu a zpracování, zavádění
nezbytných technických inovací a orientaci na zákazníka, aby vznikaly výrobky a
služby s vysokým obsahem znalostí a nízkou spotřebou materiálu a
energie. Mimoto Evropa potřebuje převést tyto základní technologie a
znalosti do jiných výrobních odvětví, jako je stavebnictví, které je
významným zdrojem skleníkových plynů, protože na stavební činnosti
připadá kolem 40 % veškeré spotřeby energie v Evropě a
až 36 % emisí CO2. Stavebnictví, které v Evropě
vytváří 10 % HDP a poskytuje přibližně 16 milionů
pracovních míst ve 3 milionech podniků, z nichž 95 %
tvoří MSP, si musí osvojit inovační materiály a výrobní
přístupy, aby zmírnilo svůj dopad na životní prostředí.
1.5.3.     Hlavní rysy činností
a)           Technologie pro továrny budoucnosti
Podpora udržitelného průmyslového
růstu usnadněním strategického posunu v Evropě od výroby
založené na nákladech k přístupu založenému na vytváření vysoké
přidané hodnoty.
b)           Technologie umožňující výstavbu
energeticky účinných budov
Snižování spotřeby energie a emisí CO2
prostřednictvím rozvoje a využívání udržitelných stavebních technologií.
c)           Udržitelné a nízkouhlíkové
technologie v odvětvích zpracovatelského průmyslu náročných
na energii
Zvýšení konkurenceschopnosti zpracovatelského
průmyslu zásadním zlepšením účinnosti zdrojů a energetické
účinnosti a omezením dopadu těchto průmyslových činností na
životní prostředí v celém hodnotovém řetězci a podpora
zavádění nízkouhlíkových technologií.
d)           Nové udržitelné obchodní modely
Odvozování koncepcí a metodik pro
přizpůsobivé obchodní modely „založené na znalostech“ v individuálně
uzpůsobených přístupech.
1.6.        Vesmír
1.6.1.     Specifický cíl pro oblast
vesmíru
Specifickým cílem výzkumu a inovací
v oblasti vesmíru je posílit konkurenceschopný a inovativní kosmický
průmysl a výzkumnou obec, aby byl zajištěn rozvoj a využívání vesmírné
infrastruktury, a tím naplněny budoucí politické a společenské
potřeby Unie.
Posílení evropského vesmírného odvětví
podporou výzkumu a inovací v oblasti vesmíru je zásadní podmínkou
k tomu, aby si Evropa udržela a zajistila schopnost přístupu do vesmíru
a provádění operací ve vesmíru, a podpořila tak politiky Unie,
mezinárodní strategické zájmy a konkurenceschopnost mezi zavedenými i novými
státy podnikajícími cesty do vesmíru.
1.6.2.     Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
Vesmír je významným, ale často neviditelným
činitelem umožňujícím různé služby a produkty, které jsou pro
moderní společnost klíčové, jako jsou navigace, komunikace,
předpovídání počasí a zeměpisné informace. Tvorba a
provádění politik na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni stále více
závisí na informacích získaných z vesmíru. Globální
vesmírné odvětví rychle roste a rozšiřuje se do nových oblastí
(např. Čína a Jižní Amerika). V současnosti je evropský
průmysl významným vývozcem prvotřídních družic pro obchodní a
vědecké účely. Rostoucí celosvětová konkurence představuje
výzvu pro postavení Evropy v této oblasti. Evropa má proto zájem
zajistit pokračující prosperitu svého průmyslu na tomto ostře
konkurenčním trhu. Údaje z evropských vědeckých družic navíc
vedly k některým z nejvýznamnějších vědeckých
průlomů ve vědách o Zemi a v astronomii během
posledních desetiletí. Vzhledem k této
jedinečné kapacitě by mělo evropské vesmírné odvětví hrát
zásadní úlohu při řešení výzev uvedených ve strategii Evropa 2020.
Kapacity ve vesmírné oblasti,
které mají klíčový význam pro evropskou společnost, se opírají o
výzkum, technologický rozvoj a inovace. Zatímco Spojené státy americké
vynakládají přibližně 25 % svého vesmírného rozpočtu na
VaV, v případě Unie je to méně než 10 %. Kromě
toho je vesmírný výzkum v Unii rozdroben do vnitrostátních programů
několika členských států. V zájmu
zachování technologické a konkurenční výhody je nutný postup na úrovni
Unie zaměřený na koordinaci vesmírného výzkumu, podporu účasti
výzkumných pracovníků ze všech členských států a snížení
překážek pro projekty spolupráce ve vesmírném výzkumu přesahující
státní hranice. To je nutné provádět
v koordinaci s Evropskou kosmickou agenturou, která od roku 1975
úspěšně řídí vývoj průmyslových družic a mise
v hlubokém vesmíru na mezivládní úrovni s částí členských
států. Informace z evropských družic
budou navíc přinášet stále větší potenciál pro další rozvoj
inovativních návazných satelitních služeb. Toto je typické odvětví
činnosti pro MSP, které by mělo být podpořeno opatřeními
v oblasti výzkumu a inovací, aby bylo možné plně využít přínosu
z této příležitosti a zejména značných investic do dvou
stěžejních projektů Unie – Galileo a GMES.
Vesmír přirozeně
překračuje pozemské hranice, a nabízí tak jedinečnou perspektivu
globálního rozměru, což umožňuje vznik rozsáhlých projektů
prováděných v mezinárodní spolupráci (např. projekt Mezinárodní
vesmírné stanice či získávání poznatků o situaci ve vesmíru). Aby
bylo možné hrát v příštích desetiletích významnou úlohu
v takovýchto mezinárodních vesmírných aktivitách, jsou nepostradatelné jak
společná evropská politika pro oblast vesmíru, tak činnosti na poli
vesmírného výzkumu a inovací na evropské úrovni.
Výzkum a inovace v oblasti vesmíru
v rámci programu Horizont 2020 jsou v souladu s prioritami
politiky Unie pro oblast vesmíru, které jsou průběžně
stanovovány Radou Unie pro vesmír a Evropskou komisí[25].
1.6.3.     Hlavní rysy činností
a)           Umožnit evropskou
konkurenceschopnost, nezávislost a inovace evropského vesmírného odvětví
To znamená zabezpečit a rozvinout
konkurenceschopný a podnikavý kosmický průmysl v kombinaci se
světově prvotřídním společenstvím výzkumných
pracovníků v oblasti vesmíru, aby se zachovala evropská vedoucí
pozice a nezávislost v oblasti vesmírných technologií, posílily inovace ve
vesmírném odvětví a umožnily inovace na Zemi založené na vesmírné
činnosti, například používáním údajů z dálkového
průzkumu a navigace.
b)           Umožnit pokrok vesmírných
technologií
Cílem je vyvíjet vyspělé vesmírné
technologie a provozní koncepce – od původního nápadu po demonstraci ve
vesmíru – včetně navigace a dálkového průzkumu a ochrany
vesmírné techniky před hrozbami, jako jsou kosmické smetí a sluneční
erupce. Předpokladem vývoje a používání vyspělých vesmírných
technologií je stálé vzdělávání a odborná příprava vysoce
kvalifikovaných inženýrů a vědců.
c)           Umožnit využití údajů získaných
z vesmíru
Pokud se vyvine soustředěné úsilí ke
koordinaci a organizaci zpracování, ověřování a standardizace
údajů získaných z vesmíru, lze dosáhnout mnohem většího využití
údajů z evropských družic. Inovace při nakládání s údaji a
jejich šíření mohou rovněž zajistit vyšší návratnost investic do
vesmírné infrastruktury a přispět k řešení společenských
výzev, zejména pokud jsou koordinovány prostřednictvím globálního úsilí,
např. Globální soustavy systémů pozorování Země, evropského
programu družicové navigace Galileo nebo Mezinárodního panelu pro změnu
klimatu (IPCC) u otázek změny klimatu.
d)           Umožnit evropský výzkum na podporu
mezinárodních vesmírných partnerství
Vesmírné projekty mají ze své podstaty
globální charakter. To je zvláště patrné u činností, jako je systém
získávání poznatků o situaci ve vesmíru (Space Situational
Awareness, „SSA“) a řada projektů vědy o vesmíru a
průzkumu vesmíru. Vývoj špičkových vesmírných technologií
v rostoucí míře probíhá v rámci takovýchto mezinárodních
partnerství. Zajištění přístupu k těmto partnerstvím je
důležitým faktorem úspěchu evropských výzkumných pracovníků a průmyslu.
2.           Přístup k rizikovému
financování
2.1.        Specifický cíl
Specifickým
cílem je pomoci napravit nedostatky trhu při získávání přístupu
k rizikovému financování pro oblast výzkumu a inovací.
Situace v investicích do výzkumu a
inovací je neutěšená, zejména pro inovativní MSP a středně kapitalizované
společnosti s vysokým potenciálem růstu. V poskytování
finančních prostředků existuje několik velkých tržních
mezer, protože inovace nutné k dosažení cílů politických cílů
jsou pro trh typicky příliš rizikové.
Nástroj pro dluhové financování („dluhový
nástroj“) a nástroj pro kapitálové financování („kapitálový nástroj“) pomohou
tyto problémy překonat tím, že zlepší finanční a rizikový profil
dotčených činností v oblasti výzkumu a inovací. To pak usnadní
přístup společnostem a jiným příjemcům
k půjčkám, zárukám a dalším formám rizikového financování;
podpoří investice v raném stadiu a rozvoj nových fondů
rizikového kapitálu; zlepší přenos znalostí a trh s duševním
vlastnictvím; přiláká finanční prostředky na trh rizikového kapitálu
a celkově napomůže urychlení přechodu od koncepce, vývoje a
demonstrace nových produktů a služeb k jejich obchodnímu využití.
Celkovým důsledkem bude zvýšení ochoty
soukromého sektoru investovat do výzkumu a inovací, čímž se
přispěje k dosažení klíčového cíle strategie Evropa 2020:
investovat do konce desetiletí 3 % HDP Unie do výzkumu a vývoje. Použití
finančních nástrojů rovněž napomůže dosažení cílů
v oblasti výzkumu a inovací ve všech odvětvích a oblastech politiky,
které jsou klíčové pro řešení společenských výzev (jako je
změna klimatu, účinné využívání energie a zdrojů, globální
zajištění potravin, poskytování zdravotní péče a stárnoucí populace),
pro zvýšení konkurenceschopnosti a pro podporu udržitelného růstu
podporujícího začlenění a poskytování environmentálních a dalších
veřejných statků.
2.2.        Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
Dluhový nástroj na
úrovni Unie pro výzkum a inovace je nutný k tomu, aby se zvýšila
pravděpodobnost, že budou poskytnuty půjčky a záruky a že bude
dosaženo cílů v oblasti výzkumu a inovací. Současná mezera na
trhu mezi poptávkou po půjčkách a zárukách pro rizikové investice do
výzkumu a inovací a jejich nabídkou, kterou se snaží vyplnit současný
finanční nástroj pro sdílení rizik, nejspíše přetrvá a komerční
banky i nadále nebudou poskytovat půjčky se zvýšeným rizikem.
Poptávka po půjčkách z finančního nástroje pro sdílení
rizik je od zavedení tohoto nástroje v polovině roku 2007 vysoká: ve
své první fázi (2007–2010) převýšila míra zájmu počáteční
očekávání o více než 50 % z hlediska schválení aktivních
půjček (7,6 miliard EUR oproti předpokládaným 5 miliardám EUR).
Banky dále obvykle nejsou schopné
oceňovat aktiva ve formě znalostí, například duševní
vlastnictví, a proto často nejsou ochotny investovat do společností
založených na znalostech. V důsledku toho nemůže mnoho
zavedených inovativních společností, velkých i malých, získat
půjčky na činnosti v oblasti výzkumu a inovací se zvýšeným
rizikem.
Tyto tržní mezery pramení z nejistoty,
informační asymetrie a vysokých nákladů spojených se snahou tyto
problémy řešit: nedávno založené společnosti mají příliš málo
výsledků na to, aby uspokojily potenciální věřitele, dokonce i
zavedené společnosti často nemohou poskytnout dostatek informací, a
v počáteční fázi investic do výzkumu a inovací není vůbec
jisté, zda vynaložené úsilí skutečně povede k úspěšným
inovacím.
Podniky ve fázi vytváření koncepce nebo
podniky působící ve vznikajících oblastech navíc obvykle nemohou nabídnout
dostatečné zajištění. Podniky může dále odradit skutečnost,
že i když činnosti v oblasti výzkumu a inovací přinesou produkt
nebo proces obchodního charakteru, není vůbec jisté, že podnik, který dané
úsilí vyvinul, z něj bude mít výhradní přínos.
Z hlediska přidané hodnoty Unie
pomůže dluhový nástroj napravit nedostatky trhu, které brání tomu, aby
soukromý sektor mohl investovat do výzkumu a inovací na optimální úrovni. Jeho
zavedení umožní shromáždit kritické množství zdrojů z rozpočtu
Unie a – na základě sdílení rizika – z finančních institucí
pověřených jeho zaváděním. Bude také motivovat společnosti,
aby do výzkumu a inovací investovaly více svých vlastních prostředků,
než by investovaly jinak. Kromě toho dluhový nástroj pomůže
veřejným i soukromým organizacím snížit riziko spojené se zadáváním
zakázek v předobchodní fázi či zadáváním zakázek na inovativní
výrobky a služby.
Na úrovni Unie je nutno zavést kapitálový
nástroj pro výzkum a inovace, který by pomohl zlepšit dostupnost vlastního
kapitálu pro investice v raném stadiu a ve stadiu růstu a
podpořil rozvoj trhu rizikového kapitálu v Unii. Během fáze
přenosu technologií a počáteční fáze procházejí nové
společnosti „údolím smrti“, tedy obdobím, kdy již nedostávají veřejné
granty na výzkum, a přilákat soukromé investory není možné. Veřejná
podpora zaměřená na zaplněné této mezery využitím soukromých
fondů poskytujících kapitál vznikajícím a začínajícím podnikům,
je v současnosti příliš roztříštěná a nárazová nebo
při jejím řízení chybí nezbytné odborné znalosti. Navíc většina
fondů rizikového kapitálu v Evropě je příliš malá na to,
aby mohla podporovat soustavný růst inovativních společností, a
nedokáže vytvořit kritické množství nutné k tomu, aby se mohly
specializovat a působit na nadnárodní úrovni.
Důsledky této situace jsou vážné.
Před finanční krizí představoval objem prostředků
investovaných do MSP z evropských fondů rizikového kapitálu
přibližně 7 miliard EUR ročně, zatímco čísla pro rok
2009 a 2010 se pohybovala v rozmezí 3–4 miliardy EUR. Snížení financování
rizikového kapitálu ovlivnilo počet začínajících podniků, na
něž se fondy rizikového kapitálu zaměřily: v roce 2007
získalo prostředky z fondů rizikového kapitálu
přibližně 3 000 MSP oproti pouhým 2 500 v roce 2010.
Z hlediska přidané hodnoty Unie
doplní kapitálový nástroj pro výzkum a inovace vnitrostátní systémy, které
nemohou realizovat přeshraniční investice v oblasti výzkumu a
inovací. Transakce v raném stadiu budou rovněž mít demonstrační
efekt, z něhož budou mít přínos veřejní a soukromí
investoři v celé Evropě. Co se týče fáze růstu,
dosáhnout nezbytného rozsahu a silné účasti soukromých investorů,
která je zásadní pro fungování samovolně udržitelného trhu rizikového
kapitálu, je možné pouze na evropské úrovni.
Dluhový nástroj a kapitálový nástroj, podpořené souborem doprovodných opatření, budou podporovat
dosažení politických cílů programu Horizont 2020. Za tímto účelem
budou určeny na konsolidaci a zvýšení kvality evropské vědecké
základny, na podporu výzkumu a inovací v rámci programu, který se
orientuje na podnikání, a na řešení společenských výzev se
zaměřením na činnosti, jako je pilotní ověřování,
demonstrace, testovací prostředí a zavádění na trhu.
Kromě toho pomohou dosáhnout cílů
v oblasti výzkumu a inovací obsažených v jiných programech a
oblastech politiky, jako je společná zemědělská politika, oblast
klimatu (přechod k nízkouhlíkovému hospodářství a
přizpůsobení se změně klimatu) a společná
rybářská politika. Tyto nástroje se budou doplňovat
s vnitrostátními a regionálními finančními nástroji v rámci
společného strategického rámce pro politiku soudržnosti, kde se počítá
s větší úlohou finančních nástrojů.
Jejich koncepce zohledňuje potřebu
řešit konkrétní nedostatky trhu, jeho rysy (jako je stupeň dynamiky a
míra zakládání nových společností) a požadavky na financování těchto
a dalších oblastí. Rozdělení rozpočtu mezi nástroji může být
v průběhu programu Horizont 2020 upraveno v reakci na
měnící se hospodářské podmínky.
Kapitálový nástroj a specializovaný nástroj
pro MSP v rámci dluhového nástroje budou spolu s kapitálovým a dluhovým nástrojem v rámci programu pro
konkurenceschopnost podniků a MSP zavedeny jako
součást dvou finančních nástrojů EU, které poskytují kapitálové a dluhové financování na
podporu výzkumu a inovací MSP a růstu.
2.3.        Hlavní rysy činností
a)           Dluhový nástroj pro dluhové
financování výzkumu a inovací: „Služba Unie v oblasti půjček a
záruk pro výzkum a inovace“
Cílem je zlepšit přístup k dluhovému
financování – půjčkám, zárukám, protizárukám a dalším formám
dluhových a rizikových prostředků – pro veřejné a soukromé
subjekty a partnerství soukromého a veřejného sektoru zabývající se
činnostmi v oblasti výzkumu a inovací, jejichž realizace vyžaduje
rizikové investice. Důraz se klade na podporu výzkumu a inovací
s vysokým potenciálem pro excelenci.
Cílovými konečnými příjemci jsou
potenciálně právní subjekty všech velikostí, které si mohou
půjčovat a splácet finanční prostředky, zejména pak MSP
schopné provádět inovace a rychle růst, středně kapitalizované
a velké společnosti, univerzity a výzkumné instituce, výzkumné a
inovační infrastruktury, partnerství veřejného a soukromého sektoru a
jednotky nebo projekty pro speciální účel.
Financování dluhového nástroje má dvě
hlavní složky:
1)      složku založenou na poptávce,
která poskytuje půjčky a záruky podle zásady „kdo dřív
přijde, je dřív na řadě“, se zvláštní podporou pro
příjemce jako MSP a středně kapitalizované společnosti.
Tato složka reaguje na stálý a pokračující růst objemu
půjček z finančního nástroje pro sdílení rizik, který je
řízen poptávkou. V rámci specializovaného nástroje pro MSP jsou podporovány
činnosti zaměřené na zlepšení přístupu k financování pro
MSP a další subjekty, které jsou orientovány primárně na VaV nebo inovace;
2)      zacílenou složku,
zaměřující se na politiky a klíčová odvětví, která jsou
zásadní pro řešení společenských výzev, posílení
konkurenceschopnosti, podporu udržitelného, nízkouhlíkového růstu
podporujícího začlenění a poskytování environmentálních a dalších
veřejných statků. Tato složka Unii pomůže řešit ty aspekty
cílů odvětvových politik, které souvisejí s výzkumem a inovacemi.
b)           Kapitálový nástroj pro kapitálové financování
výzkumu a inovací: „Kapitálové nástroje Unie pro výzkum a inovace“
Cílem je přispět
k překonání nedostatků evropského trhu s rizikovým
kapitálem a poskytnout vlastní a kvazivlastní kapitál k pokrytí vývojových
a finančních potřeb inovujících podniků od jejich založení po
růst a rozšiřování. Důraz se klade na podporu cílů programu
Horizont 2020 a souvisejících politik.
Cílovými konečnými příjemci jsou
potenciálně podniky všech velikostí, které se zabývají inovačními
činnostmi nebo s nimi začínají, se zvláštním zaměřením
na inovativní MSP a středně kapitalizované společnosti.
Kapitálový nástroj se zaměří na
financování rizikového kapitálu v raném stadiu a poskytne rizikový kapitál
a kvazivlastní kapitál (včetně mezzaninového kapitálu) pro jednotlivá
portfolia podniků. Tento nástroj spolu s kapitálovým
nástrojem pro růst v rámci programu pro konkurenceschopnost
podniků a MSP bude mít také možnost poskytovat investice pro expanzivní a
růstovou fázi, aby byla zajištěna kontinuita podpory během
vzniku a rozvoje společností.
Kapitálový nástroj, který bude založen
především na poptávce, používá portfoliový přístup, v jehož
rámci si fondy rizikového kapitálu a jiní srovnatelní zprostředkovatelé
vybírají firmy, do nichž chtějí investovat.
Aby se napomohlo dosažení konkrétních
politických cílů, bude možné vyčlenit prostředky na konkrétní
oblasti, přičemž se bude vycházet z pozitivních zkušeností
rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace s vyčleňováním
prostředků na ekologické inovace.
Specializovaný nástroj pro
počáteční investice, podporující podniky
v počátečním a raném stadiu, umožní kapitálové investice mezi
jinými do organizací zabývajícími se předáváním znalostí, fondů
počátečního kapitálu, přeshraničních fondů
počátečního kapitálu, nástrojů spoluinvestování
s neformálními investory („business angels“), aktiv duševního
vlastnictví, platforem pro výměnu a obchodování s právy duševního
vlastnictví a fondů rizikového kapitálu v raném stadiu.
Specializovaný nástroj pro růstové
investice poskytuje spolu s kapitálovým nástrojem pro
růst v rámci programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP investice
pro expanzivní a růstovou fázi, včetně finančních investic
do fondů působících přes hranice a investujících do fondů
rizikového kapitálu, z nichž většina bude mít tematické
zaměření podporující cíle strategie Evropa 2020.
3.           Inovace v malých a středních
podnicích
3.1         Specifický cíl
Specifickým
cílem je podpořit růst zvýšením úrovně inovací v MSP a
uspokojit jejich různé inovační potřeby během celého
inovačního cyklu pro všechny typy inovací, a tím vytvořit více rychle
rostoucích, mezinárodně působících MSP.
Vzhledem
k ústřední úloze MSP v evropské ekonomice, budou výzkum a
inovace v MSP hrát klíčovou úlohu při zvyšování
konkurenceschopnosti, podpoře hospodářského růstu a tvorbě
pracovních míst, a tím i dosahování cílů strategie Evropa 2020 a zejména
její stěžejní iniciativy „Unie inovací“.
Přes
svůj významný podíl na hospodářství a zaměstnanosti a
značný inovační potenciál mají MSP z důvodu své velikosti
nicméně problémy stát se inovativnějšími a konkurenceschopnějšími.
Přestože v Evropě vzniká podobný počet
začínajících společnosti jako ve Spojených státech amerických,
vyrůst ve velké společnosti je pro evropské MSP mnohem těžší než
pro jejich protějšky v USA. Internacionalizované podnikatelské
prostředí se stále více propojenými hodnotovými řetězci na
ně vyvíjí další tlak. MSP musí posílit svou inovační kapacitu.
Aby mohly úspěšně konkurovat na rychle se vyvíjejících globálních
trzích, musí rychleji a ve větší míře vyvíjet, přijímat a
obchodně využívat nové znalosti a obchodní nápady. Úkolem je
podporovat více inovací v MSP, a tím posilovat jejich konkurenceschopnost
a růst.
Cílem navrhovaných
akcí je doplnit vnitrostátní a regionální politiky a programy podnikatelských
inovací, posílit spolupráci mezi MSP a dalšími aktéry s významem pro
inovace, překlenout propast mezi výzkumem/vývojem a úspěšným
uváděním na trh, vytvořit prostředí, které bude
vstřícnější k podnikatelským inovacím, včetně formou
opatření na straně poptávky, a podpořit zohledňování
měnící se povahy inovačních procesů, nových technologií,
trhů a obchodních modelů.
Budou nastoleny
pevné vazby s politikami Unie pro jednotlivá odvětví, zejména
s programem pro konkurenceschopnost podniků a MSP a s fondy
politiky soudržnosti, aby se zajistila synergie a soudržný přístup.
3.2.        Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
MSP jsou klíčovou hybnou silou inovací
díky své schopnosti rychle a účinně přetvářet nové myšlenky
v úspěšné podnikání. Slouží jako důležité kanály pro
přelévání znalostí přinášející výsledky výzkumu na trh. Posledních
dvacet let ukázalo, že díky inovativním MSP došlo k obnově celých
odvětví a k vytvoření nových průmyslových odvětví.
Rychle rostoucí podniky jsou klíčové pro rozvoj vznikajících průmyslových
odvětví a pro urychlení strukturálních změn, které Evropa
potřebuje k tomu, aby se stala nízkouhlíkovou ekonomikou založenou na
znalostech s trvalým růstem a vysoce kvalitními pracovními místy.
MSP lze nalézt ve všech odvětvích
ekonomiky. Jsou důležitější součástí evropské ekonomiky, než jak
je tomu v jiných regionech, například ve Spojených státech
amerických. Inovovat přitom mohou všechny typy MSP. Je třeba je
motivovat a podpořit, aby investovaly do výzkumu a inovací. Při této
činnosti by měly mít možnost čerpat z celého
inovačního potenciálu vnitřního trhu a EVP, aby mohly vytvářet
nové podnikatelské příležitosti v Evropě i mimo ni a
přispívat k nalézání řešení pro klíčové společenské
výzvy.
Účast na
výzkumu a inovacích Unie posiluje schopnosti MSP v oblasti VaV a
technologií, zvyšuje jejich schopnost vytvářet, vstřebávat a používat
nové znalosti, zesiluje ekonomické využívání nových řešení, podporuje
inovace ve výrobcích, službách a obchodních modelech, podporuje podnikatelskou
činnost na větších trzích a rozvíjí znalostní sítě MSP na mezinárodní
úrovni. MSP, které zavedly dobré řízení inovací, přičemž se
často spoléhají na externí znalosti a dovednosti, předstihují svým
výkonem ostatní.
Přeshraniční
spolupráce je důležitým prvkem inovační strategie MSP
umožňujícím překonání některých problémů spojených
s jejich velikostí, jako je přístup k technologickým a
vědeckým kompetencím a novým trhům. Spolupráce přispívá
k přeměně myšlenek na růst zisku a společností a
následně i ke zvyšování soukromých investic do výzkumu a inovací.
Zásadní úlohu
v podpoře MSP hrají regionální a vnitrostátní programy výzkumu a
inovací, často podpořené evropskou politikou soudržnosti. Zejména
fondy politiky soudržnosti mají hrát klíčovou úlohu prostřednictvím
budování kapacit a vytvářením „schodů k excelenci“ pro MSP za
účelem přípravy vynikajících projektů, které dokáží
soutěžit o financování z programu Horizont 2020. Nicméně
jen několik málo vnitrostátních a regionálních programů poskytuje
finanční prostředky pro nadnárodní výzkumné a inovační
činnosti prováděné MSP, šíření a přejímání inovativních
řešení v celé Unii nebo přeshraniční služby na podporu
inovací. Úkolem je poskytnout MSP tematicky otevřenou podporu
k realizaci mezinárodních projektů v souladu s inovačními
strategiemi podniků. Akce na úrovni Unie jsou proto nezbytné
k doplnění činností prováděných na vnitrostátní a
regionální úrovni, posílení jejich dopadu a zpřístupnění systémů
na podporu výzkumu a inovací.
3.3.        Hlavní rysy činností
a)           Začlenění podpory MSP do
všech činností
MSP jsou podporovány v rámci celého
programu Horizont 2020. Specializovaný nástroj pro MSP za tímto účelem
poskytuje rozfázovanou a plynulou podporu zahrnující celý inovační cyklus.
Nástroj pro MSP je zacílen na všechny typy inovativních MSP, které vykazují
velkou snahu růst, rozvíjet se a působit na mezinárodní úrovni.
Uplatní se pro všechny typy inovací, včetně inovací služeb,
netechnologických a sociálních inovací. Záměrem je rozvinout a využívat
inovační potenciál MSP zaplněním mezery ve financování vysoce
rizikového výzkumu a inovací v raném stadiu, podporou inovací a zvýšením
obchodního využití výsledků výzkumu v soukromém sektoru.
V rámci všech specifických cílů
týkajících se společenských výzev a vedoucího postavení v základních
a průmyslových technologiích se bude specializovaný nástroj pro MSP
používat a bude na něj přidělena určitá částka.
b)           Podpora MSP s intenzivním
výzkumem
Cílem je podpořit tržně-orientované
inovace v MSP zabývajících se výzkumem a vývojem. Zvláštní akce se
zaměří na MSP s intenzivním výzkumem v technologicky
náročných odvětvích, které ukazují, že jsou schopné
komerčně využívat výsledky projektu.
c)           Posílení inovační kapacity MSP
V rámci
celého programu Horizont 2020 budou podporovány činnosti napomáhající
provádění speciálních opatření pro MSP a doplňující tato
opatření, zejména s cílem posílit inovační kapacitu MSP.
d)           Podpora inovací orientovaných na trh

Podpora inovací
orientovaných na trh za účelem zlepšení rámcových podmínek pro inovace a
řešení konkrétních překážek, které brání zejména růstu inovativních
MSP.
ČÁST III
SPOLEČENSKÉ VÝZVY
1.           Zdraví, demografická změna a dobré
životní podmínky
1.1.        Specifický cíl
Specifickým cílem je zlepšit celoživotní
zdraví a dobré životní podmínky pro všechny.
Celoživotní zdraví a dobré životní podmínky
pro všechny, vysoce kvalitní a ekonomicky udržitelné systémy zdravotnictví a
péče a příležitosti pro nová pracovní místa – to jsou cíle podpory
výzkumu a inovací v reakci na tuto výzvu, které významně
přispějí k realizaci strategie Evropa 2020.
Náklady na systémy zdravotní a sociální
péče v Unii stoupají, péče a preventivní opatření pro
všechny věkové skupiny jsou čím dále dražší, přičemž se
očekává, že počet Evropanů starších 65 let se do roku 2060 téměř
zdvojnásobí z 85 milionů v roce 2008 na 151 milionů a
počet osob starších 80 let vzroste ve stejném období z 22 na 61
milionů. Snížení nebo omezení nárůstu těchto nákladů tak,
aby se nestaly neudržitelnými, závisí částečně na zajištění
celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek všech, a tedy na účinné
prevenci, léčbě a zvládání nemocí a zdravotních postižení.
Hlavními příčinami zdravotního
postižení, špatného zdravotního stavu a předčasného úmrtí jsou
chronické zdravotní potíže, jako je kardiovaskulární choroba, rakovina,
cukrovka, neurologické potíže a poruchy duševního zdraví, nadváha a
obezita a různá funkční omezení, což představuje značné
sociální a hospodářské náklady.
Kardiovaskulární choroby jsou v Unii
každoročně příčinou více než 2 milionů úmrtí a
stojí hospodářství více než 192 miliard EUR, zatímco rakovina je
příčinou čtvrtiny všech úmrtí a je nejčastější
příčinou úmrtí u lidí ve věku 45–64 let. Přes 27
milionů lidí v Unii trpí cukrovkou a celkové náklady na poruchy mozku
(mimo jiné poruchy, které ovlivňují duševní zdraví) se odhadují na 800
miliard EUR. Environmentální faktory, faktory související se životním
stylem a sociálně-ekonomické faktory jsou významné u několika
z těchto onemocnění, přičemž se odhaduje, že
s nimi souvisí až třetina celosvětové zátěže způsobené
nemocemi.
Infekční nemoci (např. HIV/AIDS,
tuberkulóza a malárie) představují problém pro celý svět, protože se
ze 41 % podílejí na 1,5 miliardě ztracených let zdravého života na
celém světě, z toho 8 % v Evropě. Je rovněž
nutné se připravit na nové epidemie a hrozbu narůstající antimikrobiální
rezistence.
Na druhé straně procesy vývoje
léčivých přípravků a očkovacích látek jsou čím dále
dražší a méně efektivní. Je nutné se zabývat přetrvávajícími
nerovnostmi ve zdravotním stavu a zajistit přístup k účinným a
kvalitním systémům zdravotní péče pro všechny Evropany.
1.2.        Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
Nemoci a zdravotní postižení se nezastavují na
státních hranicích. Vhodná reakce na evropské úrovni v oblasti výzkumu a
inovací může a měla by významným způsobem přispět
k řešení těchto problémů, zajistit lepší zdraví a dobré
životní podmínky pro všechny a postavit Evropu na vedoucí pozici na rychle se
rozrůstajících světových trzích, pokud jde o inovace v oblasti
zdraví a dobrých životních podmínek.
Tato reakce závisí na excelenci ve výzkumu,
která zlepší naše základní chápání zdraví, nemoci, zdravotního postižení,
vývoje a stárnutí (včetně průměrné délky života) a na
bezproblémové a všeobecné přeměně výsledných a stávajících
znalostí do podoby inovativních a účinných produktů, strategií,
intervencí a služeb s potenciálem pro nasazení ve velkém
měřítku. Navíc význam těchto výzev v celé Evropě a
v mnoha případech na celém světě vyžaduje reakci, která se
vyznačuje dlouhodobou a koordinovanou podporou spolupráce mezi
víceoborovými a víceodvětvovými týmy na vynikající úrovni.
Podobně i složitost této výzvy a vzájemná
závislost jejích složek vyžadují reakci na evropské úrovni. Mnoho
přístupů, nástrojů a technologií, které lze použít v mnoha
oblastech výzkumu a inovací v rámci této výzvy, lze nejlépe podpořit
na úrovni Unie. Zahrnují vytváření dlouhodobých kohort a provádění
klinických zkoušek, klinické využití tzv. „-omik“ (technologií končících
na „-omika“) nebo rozvoj IKT a jejich použití ve zdravotnické praxi, zejména v elektronickém
zdravotnictví (e-health). Požadavky specifických populací se také
nejlépe řeší integrovaným způsobem, například rozvojem
stratifikované či personalizované medicíny, při léčbě
vzácných onemocnění a při poskytování řešení pro asistované
a nezávislé žití.
Aby se maximalizoval dopad akcí na úrovni
Unie, bude se podporovat celá škála výzkumných a inovačních činností.
Od základního výzkumu přes proměnu znalostí po rozsáhlé zkoušky a
demonstrace, s mobilizací soukromých investic, a po veřejné zakázky a
zakázky v předobchodní fázi na nové produkty, služby a škálovatelná
řešení, které jsou v případě nutnosti interoperabilní a
podporované stanovenými normami nebo společnými pokyny. Toto koordinované
evropské úsilí přispěje k pokračujícímu rozvoji EVP. Ve
vhodných případech se bude rovněž propojovat s činnostmi
připravenými v rámci programu Zdraví pro růst a Evropského
partnerství pro inovace v oblasti aktivního a zdravého stárnutí.
1.3.        Hlavní rysy činností
Účinná podpora zdraví opřená o
pevnou důkazní základnou zabraňuje onemocnění, zlepšuje životní
pohodu a je nákladově efektivní. Podpora zdraví a prevence nemocí
rovněž závisí na pochopení determinant zdraví, na účinných
preventivních nástrojích, jako jsou očkovací látky, na účinném
dohledu nad zdravím a nemocemi a související připravenosti a na
účinných screeningových programech.
Úspěšné snahy o prevenci, zvládání,
léčbu a vyléčení onemocnění, zdravotních postižení a snížené
funkčnosti mají oporu v základním porozumění jejich determinant
a příčin, procesů a dopadů, stejně tak jako
faktorů, které představují základ dobrého zdraví a životní pohody.
Rovněž je nezbytné účinné sdílení údajů a propojení těchto
údajů s rozsáhlými kohortovými studiemi, stejně jako
převádění výsledků výzkumu na klinickou úroveň, zejména
prostřednictvím provádění klinických zkoušek.
Rostoucí zátěž způsobená
onemocněními a zdravotními postiženími v kontextu stárnoucí populace
klade další požadavky na odvětví zdravotnictví a péče. Máme-li
zachovat účinné zdravotnictví a péči pro všechny věkové skupiny,
je potřeba vyvinout úsilí pro zlepšení rozhodování v oblasti
zajišťování prevence a léčby, aby se stanovily osvědčené
postupy v odvětvích zdravotnických služeb a péče a podporovalo
se jejich šíření a aby se podporovala integrovaná péče a všeobecné
přijímání technologických, organizačních a sociálních inovací, které
pomáhají zejména starším osobám, stejně jako zdravotně postiženým
osobám, aby zůstaly aktivní a nezávislé. Takové počínání
přispěje ke zvýšení a prodloužení jejich tělesné, sociální a
duševní pohody.
Všechny tyto činnosti se provádějí
takovým způsobem, aby poskytovaly podporu během celého výzkumného a
inovačního cyklu a přitom posílily konkurenceschopnost
průmyslových odvětví v Evropě a rozvoj nových příležitostí
na trhu.
K zvláštním činnostem patří:
porozumění determinantům zdraví (včetně faktorů
souvisejících s životním prostředím a klimatem), zlepšení podpory
zdraví a prevence nemocí; chápání onemocnění a zlepšení diagnostiky;
rozvoj efektivních screeningových programů a zlepšení posouzení vnímavosti
k nemocím; zlepšení dohledu a připravenosti; vývoj lepších
preventivních očkovacích látek; používání medicíny in silico za
účelem lepšího zvládání a předvídání onemocnění; léčba
nemocí; přenos znalostí do klinické praxe a rozšiřitelných
inovativních akcí; lepší využívání zdravotních údajů; aktivní stárnutí,
nezávislé a asistované žití; individuální posílení pozice pro zvládnutí
vlastního zdravotního stavu; podpora integrované péče; zlepšení
vědeckých nástrojů a metod na podporu tvorby politik a regulačních
potřeb a optimalizace efektivity a účinnosti zdravotnických
systémů a snížení nerovností prostřednictvím rozhodování založeného
na důkazech a šíření osvědčených postupů a
inovační technologie a přístupy.
2.           Zajišťování potravin, udržitelné
zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství
2.1         Specifický cíl
Specifickým cílem je zajistit
dostatečné zásobování bezpečnými a vysoce kvalitními potravinami a
dalšími biologickými výrobky prostřednictvím rozvoje produktivních
systémů prvovýroby účinně využívajících zdroje i podpory souvisejících
ekosystémových služeb, a to vedle konkurenceschopných a nízkouhlíkových dodavatelských
řetězců. Tím dojde k urychlení přechodu
k udržitelnému evropskému biohospodářství.
Během nadcházejících desetiletí bude
Evropa čelit zvýšenému soutěžení o omezené a konečné
přírodní zdroje, účinkům změny klimatu, zejména na systémy
prvovýroby (zemědělství, lesnictví, rybolov a akvakulturu) a
potřebě zajistit udržitelné, bezpečné a zabezpečené dodávky
potravin pro evropskou a rostoucí světovou populaci. Podle odhadů
bude třeba zvýšit světový přísun potravin o 70 %, má-li se
uživit celosvětová populace čítající do roku 2050 9 miliard
osob. Na zemědělství připadá zhruba 10 % emisí skleníkových
plynů v Unii a přestože v Evropě klesají, na
celosvětové úrovni emise ze zemědělství podle
předpovědí do roku 2030 vzrostou až na 20 %. Navíc Evropa bude
potřebovat zajistit dostatečné dodávky surovin, energie a
průmyslových výrobků v podmínkách zmenšujících se zdrojů
fosilního uhlíku (očekává se, že produkce ropy a kapalného plynu klesne do
roku 2050 přibližně o 60 %) a přitom si udržet svou
konkurenceschopnost. Obrovský problém a náklady představuje bioodpad
(podle odhadů až 138 milionů tun ročně v Unii,
z toho až 40 % končí na skládkách), a to navzdory své
potenciální vysoké přidané hodnotě. Například se odhaduje, že
30 % všech potravin vyprodukovaných ve vyspělých zemích se vyhodí. Je
třeba významných změn, aby se toto množství v Unii do roku 2030
snížilo o 50 %.[26]
Kromě toho se škůdci a choroby zvířat a rostlin,
včetně zoonóz a patogenů v potravinách, šíří bez
ohledu na státní hranice. Účinná vnitrostátní preventivní opatření
jsou nutná, ale opatření na úrovni Unie mají zásadní význam pro konečnou
kontrolu a účinné fungování jednotného trhu. Tato výzva je složitá,
ovlivňuje velkou řadu vzájemně propojených odvětví a
vyžaduje rozmanité přístupy.
Je potřeba čím dál více biologických
zdrojů k uspokojení poptávky trhu po bezpečných a zdravých
dodávkách potravin, biomateriálech, biopalivech a biologických výrobcích,
sahajících od spotřebního zboží po velká množství chemických látek.
Nicméně kapacity zemských a vodních ekosystémů pro jejich produkci
jsou omezené, přičemž současně existují vzájemně si
konkurující požadavky na jejich využívání a často se s nimi
nehospodaří optimálně, o čemž svědčí například
výrazný pokles obsahu uhlíku v půdě a její úrodnosti. Existuje
nedostatečně využívaný prostor pro podporu ekosystémových služeb
zemědělské půdy, lesů a mořských i sladkých vod
prostřednictvím začlenění agronomických a environmentálních
cílů do udržitelné produkce.
Potenciálu biologických zdrojů a
ekosystémů by se dalo využít mnohem udržitelnějším,
účinnějším a integrovanějším způsobem. Například by
bylo možné lépe využívat potenciál biomasy z lesů a odpadních
toků odpadů zemědělského, vodního, průmyslového a také
komunálního původu.
V podstatě je potřeba
přejít na optimální a obnovitelné využívání biologických zdrojů a na
udržitelnou prvovýrobu a zpracovatelské systémy, které mohou produkovat více
potravin a dalších biologických výrobků s minimalizovanými vstupy,
environmentálním dopadem a emisemi skleníkových plynů, lepšími
ekosystémovými službami, nulovým odpadem a přiměřenou
společenskou hodnotou. Klíčovým předpokladem, aby se tak stalo,
je zásadní úsilí propojeného výzkumu a inovací v Evropě i mimo ni.
2.2         Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
Zemědělství, lesnictví a rybolov
jsou spolu s biologickými průmyslovými odvětvími hlavní sektory,
o které se opírá biohospodářství. Biohospodářství představuje
velký a rostoucí trh, jehož hodnota se odhaduje na více než
2 biliony EUR a jenž poskytuje 20 milionů pracovních míst, což
představovalo 9 % celkové zaměstnanosti v Unii v roce
2009. Investice do výzkumu a inovací v rámci této společenské výzvy
umožní Evropě zaujmout vedoucí postavení na příslušných trzích a
budou hrát roli při dosahování cílů strategie Evropa 2020 a jejích
stěžejních iniciativ Unie inovací a Evropa účinněji využívající
zdroje.
Plně funkční evropské
biohospodářství – zahrnující udržitelnou produkci obnovitelných
zdrojů z půdního a vodního prostředí a jejich
převádění na potraviny, biologické výrobky a bioenergii, stejně
jako související veřejné statky – bude vytvářet vysokou evropskou
přidanou hodnotu. Je-li řízeno udržitelným způsobem, může
snížit ekologickou stopu prvovýroby a celého dodavatelského řetězce.
Může také zvýšit jejich konkurenceschopnost a vytvořit pracovní místa
a podnikatelské příležitosti pro rozvoj venkova a pobřeží. Výzvy
týkající se zajišťování potravin, udržitelného zemědělství a
biohospodářství jako celku mají evropskou i celosvětovou povahu. Akce
na úrovni Unie jsou nezbytné, aby vznikla seskupení za účelem dosažení
nezbytné šířky a kritického množství k doplnění úsilí
jednotlivých členských států nebo jejich skupin. Přístup
orientovaný na více aktérů zajistí nezbytné obohacující interakce mezi
výzkumnými pracovníky, podniky, zemědělci/producenty, poradci a
konečnými uživateli. Úroveň Unie je rovněž nezbytná
k zajištění soudržnosti v řešení tohoto problému
napříč odvětvími a se silnými vazbami na příslušné politiky
EU. Koordinace výzkumu a inovací na úrovni Unie bude podněcovat požadované
změny v celé Unii a pomůže je urychlit.
Výzkum a inovace se propojí s širokým
spektrem politik Unie a souvisejících cílů, včetně společné
zemědělské politiky (zejména politiky rozvoje venkova) a evropského
inovačního partnerství „Zemědělská produktivita a udržitelnost“,
společné rybářské politiky, integrované námořní politiky,
Evropského programu pro změnu klimatu, rámcové směrnice o vodě,
rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, akčního
plánu pro lesní hospodářství, tematické strategie pro ochranu půdy,
strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, Evropského
strategického plánu pro energetické technologie, inovačních a
průmyslových politik Unie, vnějších politik a politik rozvojové
pomoci, strategií pro zdraví rostlin, strategií pro zdraví a dobré životní
podmínky zvířata a regulačních rámců na ochranu životního
prostředí, zdraví a bezpečnosti, na podporu účinného využívání
zdrojů a opatření v oblasti klimatu a pro omezení odpadů.
Lepší integrace výzkumu a inovací do příslušných politik Unie
značně zlepší jejich evropskou přidanou hodnotu, zajistí pákové
efekty, zvýší společenskou důležitost a pomůže dále rozvíjet udržitelné
řízení půd, moří a oceánů a trhy biohospodářství.
Za
účelem podpory politik Unie souvisejících s biohospodářstvím a
pro usnadnění řízení a sledování výzkumu a inovací se bude
provádět sociálně-ekonomický výzkum a činnosti
zaměřené na budoucí vývoj ve vztahu ke strategii pro
biohospodářství, včetně přípravy ukazatelů, databází a
modelů, předvídání a předpovědí a posuzování dopadů
iniciativ na hospodářství, společnost a životní prostředí.
Akce založené na výzvách, které se
zaměřují na sociální a hospodářské přínosy a modernizaci
odvětví a trhů spojených s biohospodářstvím, se
podpoří prostřednictvím víceoborového výzkumu, budou hybnou silou pro
inovace a povedou k rozvoji nových postupů, produktů a
procesů. Uplatní se rovněž široký přístup k inovacím
sahající od technologických, netechnologických, organizačních,
hospodářských a sociálních inovací až například po nové obchodní
modely, tvorbu značek a služby.
2.3         Hlavní rysy činností
a)           Udržitelné zemědělství a
lesnictví
Záměrem je zajistit dostatek potravin,
krmiva, biomasy a dalších surovin při zachování přírodních
zdrojů a zlepšení ekosystémových služeb, včetně zvládání a
zmírňování změny klimatu. Činnosti se zaměří na
udržitelnější a produktivnější systémy zemědělství a
lesnictví, které jsou jak účinné z hlediska zdrojů
(včetně nízkouhlíkového charakteru), tak odolné, a zároveň na
rozvoj služeb, koncepcí a politik pro prosperující zdroje obživy na
venkově.
b)           Udržitelné a konkurenceschopné
zemědělsko-potravinářské odvětví pro bezpečnou a zdravou
stravu
Záměrem je splnit požadavky
občanů na bezpečné, zdravé a cenově dostupné potraviny a
učinit zpracování a distribuci potravin a krmiv udržitelnějšími a
potravinářské odvětví konkurenceschopnějším. Činnosti se
zaměří na zdravé a bezpečné potraviny pro všechny, informované
rozhodování spotřebitelů a konkurenceschopné metody zpracování
potravin, které využívají méně zdrojů a produkují méně
vedlejších produktů, odpadu a skleníkových plynů.
c)           Uvolnění potenciálu vodních
živých zdrojů
Záměrem je udržitelně využívat
vodních živých zdrojů za účelem maximalizace sociálních a
hospodářských přínosů/výnosů z evropských oceánů
a moří. Činnosti se zaměří na optimální příspěvek
k zabezpečení dodávek potravin vyvinutím udržitelného rybolovu
šetrného k životnímu prostředí a konkurenceschopné evropské
akvakultury v kontextu celosvětového hospodářství a na podporu
mořské inovace prostřednictvím biotechnologií, aby se posílil
inteligentní „modrý“ růst.
d)           Udržitelná a konkurenceschopná
biologická průmyslová odvětví
Záměrem je
podpora nízkouhlíkových, udržitelných a konkurenceschopných evropských
biologických průmyslových odvětví účinně využívajících
zdroje. Činnosti se zaměří na podporu biohospodářství
prostřednictvím přeměny tradičních průmyslových
procesů a produktů na biologické procesy a produkty účinně
využívající zdroje a energii, vývoj integrovaných biorafinérií, využívání
biomasy z prvovýroby, bioodpadu a vedlejších produktů
z biologického průmyslu a otevření nových trhů prostřednictvím
podpory normalizace, regulačních a demonstračních činností /
činností zahrnujících testy v terénních podmínkách a dalších, a to
při zohlednění důsledků biohospodářství pro využívání
půdy a změny využívání půdy.
3.           Bezpečná, čistá a účinná
energie
3.1.        Specifický cíl
Specifickým cílem je uskutečnit
přechod na spolehlivý, udržitelný a konkurenceschopný energetický systém
v situaci rostoucího nedostatku zdrojů, zvyšující se energetické
potřeby a změny klimatu.
Unie má v úmyslu do roku 2020 snížit
emise skleníkových plynů o 20 % oproti úrovni z roku 1990 a
provést další snížení na 80–95 % do roku 2050. Navíc by obnovitelné zdroje
měly v roce 2020 pokrývat 20 % konečné spotřeby energie
spolu s cílem 20% energetické účinnosti. Dosažení těchto cílů
bude vyžadovat přepracování energetického systému, který bude kombinovat
nízkouhlíkový profil, energetickou bezpečnost a cenovou dostupnost
při současném posílení hospodářské konkurenceschopnosti Evropy.
Nyní je Evropa od tohoto celkového cíle velmi daleko. Evropský energetický
systém stále z 80 % závisí na fosilních palivech a toto odvětví
produkuje 80 % všech emisí skleníkových plynů v Unii. Na dovoz
energie je každoročně vynaloženo 2,5 % hrubého domácího produktu
(HDP) Unie a tento podíl pravděpodobně poroste. Tento trend by do
roku 2050 vedl k úplné závislosti na dovozu ropy a plynu. Jelikož evropská
průmyslová odvětví a spotřebitelé čelí kolísání cen energie
na světovém trhu a zároveň obavám o bezpečnost dodávek,
vynakládají rostoucí podíl svých příjmů na energii.
Plán přechodu na konkurenceschopné
nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050[27]
ukazuje, že plánovaného snížení emisí skleníkových plynů se bude muset
dosáhnout do velké míry na území Unie. To by zahrnovalo snížení emisí CO2
do roku 2050 o více než 90 % v odvětví energetiky, o více než
80 % v průmyslu, alespoň o 60 % v dopravě a
přibližně o 90 % v odvětví bydlení a ve službách.
Aby se těchto snížení dosáhlo, je
třeba učinit významné investice do výzkumu, vývoje, demonstrací a
uvádění na trh účinných, bezpečných a spolehlivých nízkouhlíkových
energetických technologií a služeb. Ty musejí jít ruku v ruce
s netechnologickými řešeními jak na straně nabídky, tak na
straně poptávky. Toto vše musí být součástí integrované nízkouhlíkové
politiky, včetně zvládnutí klíčových technologií, zejména
řešení v oblasti IKT a vyspělé výroby, zpracování a
materiálů. Cílem je vytvořit technologie a služby pro účinnou
energii, které se budou moci výrazně rozšířit na evropských i
mezinárodních trzích, a zavést inteligentní řízení na straně poptávky
založené na otevřeném a transparentním trhu s energiemi a
inteligentních systémech řízení energetické účinnosti.
3.2.        Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
Nové technologie a řešení musí náklady a
spolehlivostí konkurovat vysoce optimalizovaným energetickým systémům
s dobře zavedenými provozovateli a technologiemi. Výzkum a inovace
jsou zásadní pro to, aby se tyto nové, čistší, nízkouhlíkové a
účinnější zdroje energie staly komerčně přitažlivými
v potřebném měřítku. Ani samotný průmysl, ani
jednotlivé členské státy nemohou nést náklady a rizika, jejichž hlavní
hnací síly (přechod na nízkouhlíkové hospodářství, poskytování
dostupné a bezpečné energie) se nacházejí mimo trh.
Urychlení tohoto vývoje bude vyžadovat
strategický přístup na úrovni Unie zahrnující dodávky energie, poptávku po
energii a využívání energie v budovách, službách, dopravě a
průmyslových hodnotových řetězcích. To bude rovněž
zahrnovat sladění zdrojů v celé Unii, včetně
fondů politiky soudržnosti, zejména prostřednictvím vnitrostátních a
regionálních strategií pro inteligentní specializaci, systémů pro
obchodování s emisemi (ETS), zadávání veřejných zakázek a dalších
mechanismů financování. Bude to také vyžadovat politiky pro regulaci a
zavádění obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti,
technickou pomoc na míru a budování kapacit za účelem odstranění
netechnologických překážek.
Takový strategický přístup nabízí
Evropský strategický plán pro energetické technologie (plán SET). Ten obsahuje
dlouhodobý program pro řešení klíčových problémů bránících ve
vývoji inovací, se kterými se potýkají energetické technologie při
hraničním výzkumu, ve fázi výzkumu a vývoje / potvrzení koncepce a ve fázi
demonstrace, kdy společnosti hledají kapitál na financování velkých
projektů, které jsou první svého druhu, a na zahájení procesu uvádění
na trh.
Zdroje potřebné k úplnému provedení
plánu SET se odhadují na 8 miliard EUR ročně
v průběhu následujících 10 let.[28]
To značně přesahuje možnosti samotných jednotlivých
členských států nebo samotných zúčastněných stran
z oblasti výzkumu a průmyslu. Zapotřebí jsou investice do
výzkumu a inovací na úrovni Unie v kombinaci s mobilizací úsilí
v celé Evropě ve formě společného provádění a sdílení
rizik a kapacit. Financování energetického výzkumu a inovací Unií proto doplní
činnosti členských států tím, že se zaměří na
činnosti se zřejmou přidanou hodnotou Unie, zejména na ty, které
mají vysoký potenciál zvýšit účinnost využití vnitrostátních zdrojů.
Postup na úrovni Unie také podpoří dlouhodobé programy s vysokými
riziky a náklady mimo dosah jednotlivých členských států, spojí úsilí
za účelem snížení investičních rizik u činností velkého rozsahu,
jako jsou průmyslové demonstrace, a vyvine celoevropská interoperabilní
energetická řešení.
Provádění plánu SET jako výzkumného a
inovačního pilíře evropské energetické politiky posílí
bezpečnost dodávek v Unii a přechod na nízkouhlíkovou ekonomiku,
přispěje k propojení výzkumných a inovačních programů
s transevropskými a regionálními investicemi do energetické infrastruktury
a zvýší ochotu investorů uvolnit kapitál na projekty s dlouhou dobou
mezi vypracováním návrhu a realizací a značnými technologickými a tržními
riziky. Vytvoří tak příležitosti k inovacím pro malé i velké
společnosti a pomůže jim stát se nebo zůstat konkurenceschopnými
na světové úrovni, kde jsou příležitosti pro energetické technologie
velké a dále rostou.
Na mezinárodní scéně vytváří postup
na úrovni Unie „kritické množství“ umožňující vyvolat zájem dalších
hlavních představitelů v oblasti technologií a posílit
mezinárodní partnerství pro dosažení cílů Unie. Pro mezinárodní partnery
tak bude snazší komunikovat s Unií za účelem společného postupu
v oblastech vzájemného prospěchu a zájmu.
Činnosti
v rámci této výzvy budou proto tvořit technologickou páteř
evropské energetické politiky a politiky v oblasti změny klimatu.
Přispějí rovněž k realizaci iniciativy Unie inovací
v oblasti energetiky a politických cílů uvedených v iniciativách
„Evropa účinněji využívající zdroje“, „Průmyslová politika pro
éru globalizace“ a „Digitální agenda pro Evropu“.
Výzkumné a
inovační činnosti v oblasti energie z jaderného
štěpení a jaderné syntézy se provádějí v části programu
Horizont 2020, který se týká Euratomu.
3.3.        Hlavní rysy činností
a)           Snížení spotřeby energie a
uhlíkové stopy prostřednictvím inteligentního a udržitelného využívání
Činnosti se zaměří na výzkum a
zkoušení v plném rozsahu, a to nových koncepcí, netechnologických
řešení, účinnějších, společensky přijatelnějších
a cenově dostupnějších technologických součástí a systémů
s vestavěnou inteligencí, které by umožnily řízení energie
v reálném čase pro budovy s téměř nulovými emisemi,
vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů, vysoce účinná
průmyslová odvětví a masové uplatnění řešení pro
energetickou účinnost mezi společnostmi, jednotlivci,
společenstvími a městy.
b)           Levné dodávky nízkouhlíkové
elektřiny
Činnosti se zaměří na výzkum,
vývoj a demonstrace v plném rozsahu týkající se inovativních technologií
v oblasti obnovitelných zdrojů a zachycování a ukládání CO2,
které nabízejí technologie většího rozsahu, nižších nákladů a
ekologicky bezpečné zvýšenou účinností konverze a větší
dostupností pro různá tržní a provozní prostředí.
c)           Alternativní paliva a mobilní zdroje
energie
Činnosti se zaměří na výzkum,
vývoj a demonstrace v plném rozsahu týkající se technologií a hodnotových
řetězců, které mají učinit biologickou energii
konkurenceschopnější a udržitelnější, zkrátit čas potřebný
k uvedení vodíkových technologií a palivových článků na trh a
převést nové možnosti s dlouhodobým potenciálem do fáze
vyspělosti.
d)           Jednotná inteligentní evropská
elektrická rozvodná síť
Činnosti se zaměří na výzkum,
vývoj a demonstrace v plném rozsahu týkající se nových síťových
technologií, včetně technologií pro skladování energie, systémů
a tržních modelů za účelem plánování, sledování, kontroly a
bezpečného provozu interoperabilních sítí na otevřeném,
dekarbonizovaném, a konkurenčním trhu odolném vůči
změně klimatu, v běžných i mimořádných podmínkách.
e)           Nové znalosti a technologie
Činnosti se zaměří na
víceoborový výzkum pro energetické technologie (včetně akcí
s vizionářským zaměřením) a na společné zavádění
celoevropských výzkumných programů a prvotřídních zařízení.
f)            Účinné rozhodování a zapojení
veřejnosti
Činnosti se zaměří na
přípravu nástrojů, metod a modelů pro účinnou a
transparentní podporu politiky, včetně činností
zaměřených na přijetí technologií veřejností, zapojení
veřejnosti, účast uživatelů a udržitelnost.
g)           Přijetí energetických inovací
na trhu
Činnosti se zaměří na
aplikované inovace s cílem usnadnit přijímání nových energetických
technologií a služeb na trhu, odstraňovat překážky, které nemají
technologický charakter, a urychlit nákladově efektivní provádění
energetických politik Unie.
4.           Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava
4.1         Specifický cíl
Specifickým cílem je dosáhnout evropského
systému dopravy, který ve prospěch občanů, hospodářství a
společnosti účinně využívá zdroje, je šetrný k životnímu
prostředí, bezpečný a bezproblémový.
Evropa musí sladit narůstající potřeby
mobility svých občanů s požadavky hospodářské výkonnosti a
požadavky společnosti s nízkou produkcí uhlíku a hospodářství
odolného vůči změně klimatu. Navzdory svému růstu musí
odvětví dopravy dosáhnout značného omezení emisí skleníkových
plynů a dalších nepříznivých dopadů na životní prostředí a
musí se zbavit své závislosti na ropě a zároveň si zachovat vysokou
úroveň účinnosti a mobility.
Udržitelné mobility lze dosáhnout pouze
prostřednictvím radikální změny systému dopravy inspirované
průlomy v dopravním výzkumu, dalekosáhlými inovacemi a soudržným
celoevropským prováděním ekologičtějších,
bezpečnějších a inteligentnějších řešení v oblasti
dopravy.
Výzkum a inovace musí přinést cílený a
včasný pokrok, který pomůže dosáhnout hlavních cílů politiky Unie
a zároveň podpořit hospodářskou konkurenceschopnost, podnítit
přechod k nízkouhlíkové ekonomice odolné vůči změně
klimatu a zachovat vedoucí postavení na světovém trhu.
Přestože nezbytné investice do výzkumu,
inovací a uvádění produktů na trh budou značné, pokud se
udržitelnost dopravy nezlepší, povede to z dlouhodobého hlediska
k nepřijatelně vysokým společenským, ekologickým a
hospodářským nákladům.
4.2         Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
Doprava je jednou z hlavních hybných sil
evropské hospodářské konkurenceschopnosti a růstu. Zajišťuje
mobilitu osob a zboží nezbytnou pro integrovaný evropský jednotný trh a
otevřenou společnost podporující začlenění.
Představuje jedno z největších bohatství Evropy, pokud jde o
průmyslovou kapacitu a kvalitu služeb, a zaujímá vedoucí postavení na
mnoha světových trzích. Odvětví dopravy a výroba dopravních
prostředků a zařízení společně představují
6,3 % HDP Unie. Evropské odvětví dopravy zároveň čelí stále
ostřejší konkurenci z dalších částí světa.
K zajištění budoucího konkurenčního náskoku Evropy a zmenšení
nedostatků našeho stávajícího dopravního systému budou třeba
průlomové technologie.
Odvětví dopravy je jedním z hlavních
původců skleníkových plynů a vytváří až čtvrtinu všech
emisí. Doprava je z 96 % závislá na fosilních palivech.
Současně jsou rostoucím problémem dopravní zácpy; systémy ještě
nejsou dostatečně inteligentní; alternativy pro střídání
různých druhů dopravy nejsou vždy lákavé; smrtelné úrazy na silnicích
v Unii zůstávají na dramaticky vysoké úrovni s 34 000
případů ročně; občané a podniky očekávají, že
dopravní systém bude bezpečný a zabezpečený. Specifické výzvy pro
udržitelnost dopravy představuje městský kontext.
Očekávané tempo růstu dopravy by za
několik desetiletí dovedlo evropskou dopravu ke kolapsu a vedlo
k neúnosným ekonomickým nákladům a společenským dopadům.
Podle předpovědí se počet osobokilometrů během
následujících 40 let zdvojnásobí a u cestování leteckou dopravou bude růst
ještě dvakrát rychleji. Emise CO2 by se do roku 2050 zvýšily o
35 %. Náklady způsobené dopravními zácpami by vzrostly
přibližně o 50 %, na téměř 200 miliard EUR za rok.
Externí náklady na nehody by se ve srovnání s rokem 2005 zvýšily
přibližně o 60 miliard EUR.
Zachování stávajícího přístupu proto není
alternativou. Výzkum a inovace založené na cílech politik a zaměřené
na hlavní výzvy významně přispějí k dosažení cílů
Unie, kterými jsou omezení nárůstu globálních teplot na 2 ºC, snížení
emisí CO2 z dopravy o 60 %, radikální snížení nákladů
způsobených dopravními zácpami a nehodami a faktické vymýcení smrtelných
úrazů na silnicích do roku 2050.
Problémy jako znečištění, dopravní
zácpy, bezpečnost a zabezpečení jsou společné v celé Unii a
vyžadují celoevropskou reakci založenou na spolupráci. Urychlení vývoje a
zavádění nových technologií a inovačních řešení pro vozidla,
infrastruktury a řízení dopravy bude klíčovým předpokladem pro
dosažení čistšího a efektivnějšího dopravního systému
v Evropě, pro realizaci výsledků nutných ke zmírnění
změny klimatu a zvýšení účinnosti využívání zdrojů a pro
zachování vedoucího postavení Evropy na světových trzích s dopravními
produkty a službami. Těchto cílů nelze dosáhnout pouze
prostřednictvím rozdrobených činností jednotlivých států.
Financování výzkumu a inovací v oblasti
dopravy na úrovni Unie doplní činnosti členských států tak, že
se zaměří na činnosti se zřejmou evropskou přidanou
hodnotou. To znamená, že se bude klást důraz na prioritní oblasti, které
odpovídají cílům evropské politiky, kde je třeba kritické míry úsilí,
kde je třeba usilovat o interoperabilní dopravní řešení pro celou
Evropu nebo kde může nadnárodní spojení úsilí snížit rizika investic do
výzkumu, zavádět nové společné normy a zkrátit dobu potřebnou
k uvádění výsledků výzkumu na trh.
Výzkumné a inovační činnosti zahrnují
širokou škálu iniciativ, které pokrývají celý inovační řetězec.
Několik činností je konkrétně určeno na pomoc při
uvádění výsledků na trh: programový přístup k výzkumu a
inovacím, demonstrační projekty, akce pro uvádění produktů na
trh a podpora normalizace, regulace a inovativní strategie zadávání zakázek, to
vše slouží tomuto cíli. Navíc využití účasti a odborných znalostí
zúčastněných stran pomůže překonat mezeru mezi výsledky
výzkumu a jejich zavedením do dopravního odvětví.
Investování do výzkumu a inovací
zaměřených na ekologičtější, inteligentnější a
integrovanější dopravní systém významně přispěje
k naplnění cílů strategie Evropa 2020 v oblasti
inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a
cílů stěžejní iniciativy Unie inovací. Činnosti budou
podporovat provádění bílé knihy o dopravě zaměřené
na jednotný evropský dopravní prostor. Rovněž přispějí
k politickým cílům uvedeným ve stěžejních iniciativách „Evropa
účinněji využívající zdroje“, „Průmyslová politika pro éru
globalizace“ a „Digitální agenda pro Evropu“.
4.3.        Hlavní rysy činností
a)           Doprava účinně využívající
zdroje a respektující životní prostředí
Záměrem je omezit dopad dopravy na klima
a životní prostředí na minimum zlepšením její účinnosti ve využívání
přírodních zdrojů a snížením její závislosti na fosilních palivech.
Činnosti se zaměří na snížení
spotřeby zdrojů a emisí skleníkových plynů a zlepšení
účinnosti vozidel, urychlení vývoje a uvádění na trh nové generace
elektrických a jiných vozidel s nízkými nebo nulovými emisemi
včetně prostřednictvím průlomových změn u motorů,
baterií a infrastruktury, na prozkoumání a využití možností alternativních
paliv a inovativních a účinnějších pohonných systémů
včetně palivové infrastruktury, na optimalizaci využití infrastruktur
prostřednictvím inteligentních dopravních systémů a inteligentního
zařízení a na větší využívání řízení poptávky a veřejné a
bezmotorové dopravy, zejména v městských oblastech.
b)           Lepší mobilita, méně dopravních
zácp, větší bezpečnost a ochrana
Záměrem je sladit narůstající
potřeby mobility s větší plynulostí dopravy prostřednictvím
inovativních řešení pro bezproblémové, bezpečné, zabezpečené a
silné dopravní systémy podporující začlenění.
Činnosti se zaměří na omezení
dopravních zácp, zlepšení přístupnosti a uspokojení potřeb
uživatelů podporou integrované dopravy „z domu do domu“ a logistiky,
na podporu intermodality a zavádění inteligentních řešení
v oblasti plánování a řízení a na razantní snížení výskytu nehod a dopadu
bezpečnostních hrozeb.
c)           Celosvětové vedoucí postavení
evropského odvětví dopravy
Záměrem je posílit konkurenceschopnost a
výkonnost evropských dopravních výrobních odvětví a souvisejících služeb.
Činnosti se zaměří na vývoj
nové generace inovativních dopravních prostředků a přípravu podmínek
pro tu následující prostřednictvím práce na nových konceptech a návrzích,
inteligentních systémech kontroly a interoperabilních normách, účinných
výrobních procesech, kratších dobách vývoje a snížených nákladech na životní
cyklus.
d)           Sociálně-ekonomický výzkum a
činnosti pro tvorbu politik zaměřené na budoucí vývoj
Záměrem je podpořit zlepšení tvorby
politik, které je nezbytné pro prosazování inovací a řešení problémů
týkajících se dopravy a společenských potřeb, které s ní
souvisejí.
Činnosti se zaměří na lepší
pochopení sociálně-ekonomických trendů a vyhlídek souvisejících
s dopravou a na poskytnutí údajů a analýz založených na důkazech
tvůrcům politik.
5.           Oblast klimatu, účinné využívání
zdrojů a suroviny
5.1.        Specifický cíl
Specifickým cílem je dosáhnout hospodářství účinně
využívajícího zdroje a odolného vůči změně klimatu a
udržitelných dodávek surovin za účelem uspokojení potřeb rostoucí
celosvětové populace v rámci udržitelných limitů přírodních
zdrojů naší planety. Činnosti přispějí ke zvýšení
konkurenceschopnosti Evropy a zlepšení životních podmínek, přičemž
zajistí ekologickou vyváženost a udržitelnost při udržení
průměrného globálního oteplení pod 2 °C
a zajištění toho, aby se ekosystémy a společnost mohly
přizpůsobit změně klimatu.
Během 20. století se na světě zvýšilo jak využívání
fosilních paliv, tak těžba surovin, a to v řádu
desetinásobků. Toto období zdánlivě hojných a levných zdrojů
nyní končí. Suroviny, voda, vzduch, biologická rozmanitost i zemské, vodní
a mořské ekosystémy jsou vystaveny velkému tlaku. Mnoho
nejvýznamnějších světových ekosystémů je znehodnocováno,
přičemž až 60 % služeb, které poskytují, se využívá
neudržitelným způsobem. V Unii se na jednu osobu použije
každoročně přibližně 16 tun materiálu,
z čehož 6 tun se vyplýtvá, přičemž polovina jde na
skládku. Celosvětová poptávka po zdrojích nadále narůstá
s rostoucí populací a zvyšujícími se aspiracemi, zejména u osob se
středně vysokými příjmy v rozvíjejících se ekonomikách. Je
třeba zcela oddělit hospodářský růst od využívání
zdrojů.
Průměrná teplota povrchu Země za posledních 100 let
stoupla přibližně o 0,8 °C a do konce 21. století se podle
projekcí zvýší o 1,8 až 4 °C (vzhledem k průměru
v letech 1980–1999)[29].
Pravděpodobné dopady na přírodní a lidské systémy spojené s těmito
změnami budou výzvou pro planetu a její schopnost se
přizpůsobit, stejně jako hrozbou pro budoucí hospodářský
rozvoj a dobré životní podmínky lidstva.
Rostoucí dopady změny klimatu a problémů týkajících se
životního prostředí, jako je acidifikace oceánů, tání ledů
v Arktidě, znehodnocování a využívání půdy, nedostatek vody,
chemické znečištění a ztráta biologické rozmanitosti, ukazují, že
planeta se přibližuje svým hranicím udržitelnosti. Například pokud se
nezlepší účinnost, poptávka po vodě podle projekcí za 20 let
překročí nabídku o 40 %. Lesy mizí znepokojivě vysokým
tempem 5 milionů hektarů za rok. Vzájemné působení mezi
zdroji může způsobit systémová rizika – s vyčerpáním jednoho
zdroje se jiné zdroje a ekosystémy dostávají do nevratného bodu zlomu. Podle
současných trendů bude do roku 2050 potřeba více než dvou planet
Země, aby bylo možné uživit rostoucí světovou populaci.
Pro fungování moderních společností a jejich hospodářství má
zásadní význam udržitelné zásobování surovinami a hospodaření se
surovinami na základě účinného využívání zdrojů,
včetně jejich průzkumu, těžby, zpracování, opětovného
využití, recyklace a nahrazování. Evropská odvětví, jako je stavebnictví,
chemický průmysl, automobilový průmysl, letecký a kosmický
průmysl či výroba strojů a zařízení, která celkem
vytvářejí přidanou hodnotu kolem 1,3 bilionu EUR a
zaměstnávají přibližně 30 milionů lidí, na
přístupu k surovinám výrazně závisejí. Dodávky surovin do Unie
se však dostávají pod stále větší tlak. Kromě toho je Unie vysoce
závislá na dovozu strategicky důležitých surovin a tento dovoz je ve
znepokojivé míře postihován narušením trhu. Navíc má Unie stále ještě
cenná nerostná ložiska, jejichž průzkum a těžba jsou omezeny vinou
nedostatečných technologií a brzděny v důsledku zvýšené
celosvětové konkurence. Vzhledem k významu surovin pro evropskou
konkurenceschopnost, hospodářství a pro použití v inovativních
výrobcích jsou udržitelné zásobování surovinami a hospodaření se
surovinami na základě účinného využívání zdrojů jednou ze
zásadních priorit Unie.
Schopnost
hospodářství přizpůsobit se a stát se odolnějším
vůči změně klimatu, účinně využívat zdroje a
zároveň zůstat konkurenceschopným závisí na vysoké úrovni
ekologických inovací jak společenské, tak technologické povahy. Jelikož
celosvětový trh s ekologickými inovacemi má hodnotu
přibližně 1 bilionu EUR ročně a očekává se, že se
do roku 2030 ztrojnásobí, představují ekologické inovace velkou
příležitost pro zvýšení konkurenceschopnosti a tvorbu pracovních míst
v evropských ekonomikách.
5.2.        Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
Splnění cílů Unie a mezinárodních cílů v oblasti
emisí a koncentrace skleníkových plynů a zvládnutí dopadů změny
klimatu vyžaduje vývoj a zavádění nákladově efektivních technologií,
jakož i zmírňující a adaptační opatření. Rámce politik Unie i
globálních politik musí zajistit, aby byly ekosystémy a biologická rozmanitost
chráněny, ceněny a vhodně obnovovány, aby si zachovaly svou
schopnost poskytovat v budoucnosti zdroje a služby. Výzkum a inovace mohou
pomoci zajistit spolehlivý a udržitelný přístup k surovinám a
zajistit významné snížení využívání zdrojů a plýtvání zdroji.
Akce
Unie se proto zaměří na podporu hlavních cílů a politik Unie
včetně: strategie Evropa 2020; iniciativy Unie inovací a iniciativy Evropa
účinněji využívající zdroje a příslušného plánu; Plánu
přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050[30]; bílé knihy
Přizpůsobení se změně klimatu: směřování
k evropskému akčnímu rámci[31];
Iniciativy v oblasti surovin[32];
strategie EU pro udržitelný rozvoj[33];
integrované námořní politiky Unie[34];
rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí[35]; akčního plánu
ekologických inovací a iniciativy Digitální agenda pro Evropu[36]. Tyto akce posílí schopnosti
společnosti stát se odolnější vůči změně
životního prostředí a klimatu a zajistí dostupnost surovin.
Vzhledem
k nadnárodní a celosvětové povaze klimatu a životního prostředí,
jejich rozsahu a složitosti a k mezinárodnímu rozměru dodavatelského
řetězce surovin, musí být činnosti prováděny na úrovni Unie
i na dalších úrovních. Víceoborový charakter nezbytného výzkumu vyžaduje
sdružení doplňujících se znalostí a zdrojů, aby tato výzva mohla být
účinně zvládnuta. Omezení využívání zdrojů a dopadů na
životní prostředí a současné zvýšení konkurenceschopnosti bude
vyžadovat rázný společenský a technologický přechod na
hospodářství založené na udržitelném vztahu mezi přírodou a dobrými
životními podmínkami lidí. Koordinované výzkumné a inovační činnosti
zlepší chápání a předpovídání změny klimatu a životního
prostředí ze systémového a meziodvětvového hlediska, omezí nejistoty,
určí a posoudí zranitelná místa, rizika, náklady a příležitosti a
také rozšíří škálu a zlepší účinnost společenských a politických
reakcí a řešení. Akce budou rovněž usilovat o posílení postavení
aktérů na všech úrovních společnosti, aby se tohoto procesu mohli
aktivně účastnit.
Řešení otázky
dostupnosti surovin vyžaduje koordinované výzkumné a inovační úsilí
v mnoha oborech a odvětvích s cílem přispět
k nalezení bezpečných, hospodářsky proveditelných a
sociálně přijatelných řešení šetrných k životnímu prostředí
v rámci celého hodnotového řetězce (průzkum, těžba,
zpracování, opětovné využití, recyklace a nahrazování). Inovace v těchto oblastech vytvoří
příležitosti k růstu a zaměstnanosti a také inovativní
alternativy zahrnující vědu, technologie, hospodářství, politiku a
správu věcí veřejných. Z toho důvodu se připravuje
založení evropského inovačního partnerství pro suroviny.
Ekologické
inovace zajistí cenné nové příležitosti pro růst a zaměstnanost.
Řešení vyvinutá prostřednictvím činnosti na úrovni Unie budou
čelit nejzávažnějším hrozbám pro průmyslovou konkurenceschopnost
a umožní rychlé zavádění a replikaci na celém jednotném trhu i mimo
něj. Díky tomu bude možný přechod na ekologické hospodářství,
které počítá s udržitelným využíváním zdrojů. Mezi partnery
tohoto přístupu budou patřit: mezinárodní, evropští a vnitrostátní
tvůrci politik, mezinárodní programy výzkumu a inovací a programy výzkumu
a inovací členských států, evropské podniky a průmysl, Evropská
agentura pro životní prostředí a vnitrostátní agentury pro životní
prostředí a další příslušné zúčastněné strany. Kromě
dvoustranné a regionální spolupráce budou akce na úrovni Unie rovněž podporovat
související mezinárodní činnosti a iniciativy, včetně
Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC), mezivládní platformy pro
biologickou rozmanitost a pro ekosystémové služby (IPBES) a skupiny pro
pozorování Země (GEO).
5.3.        Hlavní rysy činností
a)           Boj se změnou klimatu a
přizpůsobení se této změně
Záměrem je vyvinout a posoudit inovativní, nákladově
efektivní a udržitelná opatření pro přizpůsobování změnám a
jejich zmírňování, se zaměřením jak na CO2, tak na
ostatní skleníkové plyny a se zdůrazněním jak technologických, tak
netechnologických ekologických řešení, a to prostřednictvím
shromáždění důkazů pro informovanou, včasnou a účinnou
akci a prostřednictvím vytváření sítí potřebných dovedností.
Činnosti se zaměří na zlepšení porozumění změně
klimatu a zajištění spolehlivých klimatických projekcí, na posouzení
dopadů a zranitelných míst a vývoj inovativních nákladově efektivních
opatření pro přizpůsobování a předcházení rizikům a na
podporu politik pro zmírnění změny klimatu.
b)           Udržitelné řízení
přírodních zdrojů a ekosystémů
Záměrem je poskytnout znalosti pro řízení přírodních
zdrojů, které dosahuje udržitelné rovnováhy mezi omezenými zdroji a
potřebami společnosti a hospodářství. Činnosti
se zaměří na podporu našeho porozumění fungování
ekosystémů, jejich vzájemnému působení se sociálními systémy a jejich
roli v podpoře hospodářství a dobrých životních podmínek lidí a
na zajištění znalostí a nástrojů pro účinný rozhodovací proces a
zapojení veřejnosti.
c)           Zajištění udržitelných dodávek
neenergetických a nezemědělských surovin
Záměrem je
zlepšit znalostní základnu o surovinách a vyvinout inovativní řešení pro
nákladově efektivní a k životnímu prostředí šetrný průzkum,
těžbu, zpracování, recyklaci a využití surovin a pro jejich nahrazení
ekonomicky přitažlivými alternativami s menším dopadem na životní
prostředí. Činnosti se zaměří na zlepšení znalostní
základny o dostupnosti surovin, na podporu udržitelných dodávek a používání
surovin, na hledání alternativ k nejdůležitějším surovinám a na
zlepšení společenského povědomí a dovedností v oblasti surovin.
d)           Umožnění přechodu na
ekologické hospodářství prostřednictvím ekologických inovací
Záměrem je
podpořit veškeré formy ekologických inovací, které umožňují
přechod na ekologické hospodářství. Činnosti se zaměří
na posílení ekologicky inovativních technologií, procesů, služeb a
produktů a podporu jejich uvádění na trh a replikace se zvláštním
důrazem na MSP, na podporu inovativních politik a společenských
změn, na měření a hodnocení pokroku směrem
k ekologickému hospodářství a na podporu účinného využívání
zdrojů prostřednictvím digitálních systémů.
e)           Vývoj komplexních a dlouhodobých
globálních systémů pro monitorování životního prostředí a
environmentálních informačních systémů
Záměrem je
zajistit poskytování dlouhodobých údajů a informací nutných
k řešení této výzvy. Činnosti se zaměří na kapacity,
technologie a datové infrastruktury pro pozorování a sledování Země, které
dokáží průběžně poskytovat včasné a přesné informace,
předpovědi a projekce. Bude se podporovat bezplatný, otevřený a
neomezený přístup k interoperabilním údajům a informacím.
6.           INOVATIVNÍ A BEZPEČNÉ
SPOLEČNOSTI PODPORUJÍCÍ ZAČLENĚNÍ
6.1.        Specifický cíl
Specifickým
cílem je pomoci rozvinout inovativní a bezpečné evropské společnosti
podporující začlenění v kontextu nebývalých proměn a
rostoucí celosvětové vzájemné závislosti.
Evropa čelí
zásadním sociálně-ekonomickým výzvám, které mají významný vliv na její
budoucnost – jedná se například o rostoucí vzájemnou závislost
v hospodářské a kulturní oblasti, stárnutí, sociální vyloučení a
chudobu, nerovnosti a migrační toky, odstranění digitální propasti,
podporu kultury inovací a kreativity ve společnosti a podnicích i
zajištění bezpečnosti a svobody a důvěry
v demokratické instituce a mezi občany v rámci jednotlivých zemí
i přeshraničně. Tyto výzvy, které jsou nesmírně velké,
vyžadují společný evropský přístup.
Zaprvé v Unii přetrvávají
značné nerovnosti jak mezi zeměmi, tak v rámci zemí. V roce
2010 index lidského rozvoje, tedy souhrnný ukazatel pokroku v oblasti
zdraví, vzdělávání a příjmů, ohodnotil členské státy Unie
mezi 0,743 a 0,895, což odráží značné rozdíly mezi zeměmi.
Rovněž přetrvává značná nerovnost žen a mužů:
například rozdíl v odměňování žen a mužů v Unii
zůstává na 17,8 % ve prospěch mužů.[37] Každý šestý občan Unie
(přibližně 80 milionů lidí) je dnes ohrožen chudobou. Během
posledních dvou desetiletí narostla chudoba u mladých dospělých a rodin
s dětmi. Míra nezaměstnanosti mladých lidí převyšuje
20 %. Celkem 150 milionů Evropanů (přibližně
25 %) nikdy nepoužilo internet a možná nikdy nezíská dostatečnou
počítačovou gramotnost. Rovněž stoupla politická lhostejnost a
polarizace při volbách, což odráží slábnoucí důvěru
občanů v současné politické systémy. Tyto údaje
svědčí o tom, že některé sociální skupiny a společenství
jsou trvale vynechávány ze společenského a hospodářského rozvoje nebo
demokratické politiky.
Zadruhé
produktivita a tempo hospodářského růstu v Evropě již po
čtyři desetiletí relativně klesají. Navíc evropský podíl na
celosvětovém vytváření poznatků a vedoucí postavení
v inovační výkonnosti ve srovnání s hlavními rozvíjejícími se
ekonomikami, jako je Brazílie a Čína, rychle slábnou. Ačkoli má
Evropa silnou výzkumnou základnu, potřebuje z této základny učinit
významnou výhodu pro inovativní zboží a služby. Je všeobecně známo, že
Evropa potřebuje více investovat do vědy a inovací, ale bude také
muset tyto investice koordinovat mnohem inteligentněji než
v minulosti: více než 95 % vnitrostátních rozpočtů na výzkum
a vývoj se vynaloží bez jakékoli koordinace na úrovni Unie, což je
potenciálně ohromné plýtvání zdroji v období zmenšujících se možností
financování. Navíc inovační kapacity členských států, navzdory
jistému sbližování v poslední době, zůstávají velmi odlišné,
s velkými rozdíly mezi „vedoucími inovátory“ a „nejslabšími inovátory“.[38]
Zatřetí občany stále více zasahuje
mnoho forem nejistoty, ať už jde o trestnou činnost, násilí,
terorismus, kybernetické útoky, narušení soukromí a další druhy sociálních a
ekonomických potíží. Podle odhadů má trestná činnost
každoročně v Evropě pravděpodobně až 75
milionů přímých obětí[39].
Přímé náklady na trestnou činnost, terorismus, protiprávní
činnosti, násilí a katastrofy se v Evropě v roce 2010
odhadují nejméně na 650 miliard EUR (přibližně 5 % HDP
Unie). Jasným příkladem důsledků terorismu je útok na Twin
Towers na Manhattanu dne 11. září 2001. Došlo ke ztrátě
tisíců lidských životů a odhaduje se, že tato událost způsobila
v následujícím čtvrtletí ztráty v produktivitě Spojených
států dosahující 35 miliard USD, 47 miliard USD v celkové
produkci a nárůst nezaměstnanosti téměř o 1 %.
Občané, firmy a instituce se čím dál více zapojují do digitální
komunikace a transakcí v sociálních, finančních a obchodních oblastech
života, ale rozvoj internetu vedl také ke kyberkriminalitě, která stojí
miliardu eur ročně, a k narušování soukromí, která se dotýkají
jednotlivců i společností na celém kontinentu. Růst nejistoty
v každodenním životě vinou neočekávaných situací pravděpodobně
ovlivní důvěru občanů nejen v instituce, ale také
jeden ve druhého.
Tyto výzvy se musí
řešit společně a inovativními způsoby, protože se
komplikovaným a často nečekaným způsobem vzájemně
ovlivňují. Inovace může vést k oslabení začlenění, jak
lze vidět například u jevů jako digitální propast nebo segmentace
trhu práce. Sociální inovace, důvěra společnosti a
bezpečnost se někdy v politikách obtížně uvádějí
v soulad, například v sociálně postižených oblastech
velkých evropských měst. Kromě toho kombinace inovací a vyvíjejících
se požadavků občanů vedou také tvůrce politik a ekonomické
a sociální aktéry k nalézání nových odpovědí, které neberou ohled na
zavedené hranice mezi odvětvími, činnostmi, zbožím a službami. Jevy
jako růst internetu, finančních systémů, stárnoucí ekonomiky a
ekologické společnosti jasně ukazují, jak je nezbytné o těchto
záležitostech přemýšlet a reagovat na ně napříč jejich
aspekty začlenění, inovací a bezpečnosti zároveň.
Složitost
těmto úkolům vlastní a vývoj požadavků tak přináší nutnost
vyvinout inovativní výzkum a nové inteligentní technologie, procesy a metody,
mechanismy sociální inovace, koordinované akce a politiky, které budou
předjímat či ovlivňovat nejdůležitější vývoj
v Evropě. Vyžaduje to pochopení základních trendů a dopadů,
které u těchto výzev hrají roli, a opětovné objevování nebo
vynalézání úspěšných forem solidarity, koordinace a tvořivosti, které
z Evropy činí výrazný vzor otevřených, inovativních a
bezpečných společností ve srovnání s jinými regiony světa.
To vyžaduje strategičtější přístup ke spolupráci se třetími
zeměmi. Na závěr, jelikož by bezpečnostní politiky na sebe
měly vzájemně působit s rozličnými sociálními
politikami, bude důležitým aspektem této výzvy posílení společenského
rozměru výzkumu v oblasti bezpečnosti.
6.2.        Odůvodnění a
přidaná hodnota Unie
Tyto výzvy neberou
na vědomí státní hranice, a vyžadují tedy složitější srovnávací
analýzy mobility (osob, zboží, služeb a kapitálu, ale také schopností a
znalostí) a formy institucionální spolupráce, mezikulturního vzájemného
působení a mezinárodní spolupráce. Nejsou-li lépe chápány a
předvídány, tlačí síly globalizace evropské země také
k tomu, aby mezi sebou soutěžily, spíše než aby spolupracovaly,
čímž se zvýrazňují rozdíly v Evropě spíše než to, co je
společné, a než správná rovnováha mezi spoluprací a konkurencí. Zabývat se
tak kritickými sociálně-ekonomickými výzvami pouze na vnitrostátní úrovni
představuje nebezpečí neúčinného využití zdrojů,
externalizace problémů do jiných evropských a neevropských zemí a
zdůraznění sociálních, hospodářských a politických pnutí, která
mohou mít přímý vliv na záměry Smlouvy o Evropské unii týkající se
hodnot, zejména na hlavu I Smlouvy o Evropské unii.
Aby se vybudovaly
inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění,
potřebuje Evropa reakci, která znamená rozvoj nových znalostí, technologií
a kapacit, stejně jako určení možností politik. Takové úsilí
Evropě pomůže řešit své výzvy nejen interně, ale také jako
globálnímu hráči na mezinárodním poli. To následně také pomůže
členským státům těžit ze zkušeností odjinud a umožní jim lépe
vymezit svá vlastní zvláštní opatření odpovídající jejich vlastním
souvislostem.
Ústředním úkolem v rámci této výzvy
proto bude pomoci vyvinout nové způsoby spolupráce mezi zeměmi
uvnitř Unie a na celém světě, stejně jako mezi
příslušnými výzkumnými a inovačními společenstvími. Zapojení
občanů a průmyslu, podpora procesů sociálních a
technologických inovací, povzbuzování k inteligentní a participativní
veřejné správě, stejně jako podpora politiky založené na
důkazech, to vše se bude systematicky uskutečňovat, aby se
zvýšil význam všech těchto činností pro tvůrce politik, sociální
a ekonomické aktéry a občany. V tomto ohledu budou výzkum a inovace
předpokladem konkurenceschopnosti evropských průmyslových
odvětví a služeb, zejména v oblastech bezpečnosti, digitálního
rozvoje a ochrany soukromí.
Financování ze strany Unie v rámci této
výzvy tak podpoří rozvoj, provádění a přizpůsobení hlavních
politik Unie, zejména priorit strategie Evropa 2020 pro inteligentní a
udržitelný růst podporující začlenění, společné
zahraniční a bezpečnostní politiky a strategie vnitřní
bezpečnosti Unie, včetně politik týkajících se předcházení
katastrofám a reakcí na ně. Bude se usilovat o koordinaci s přímými
akcemi Společného výzkumného střediska.
6.3.        Hlavní rysy činností
6.3.1.     Společnosti podporující
začlenění
Záměrem je napomoci rozvoji solidarity,
sociálního, ekonomického a politického začlenění a pozitivní
mezikulturní dynamiky v Evropě a s mezinárodními partnery
prostřednictvím nejmodernějších vědeckých prostředků a
mezioborovosti, technologických zlepšení a organizačních inovací.
V tomto ohledu může hrát významnou úlohu výzkum v humanitních
vědách. Výzkum podpoří tvůrce politik při navrhování
politik, které bojují s chudobou a brání rozvoji různých forem rozdělení,
diskriminace a nerovnosti, jako jsou nerovnosti mezi ženami a muži nebo
digitální či inovační propast, a to v evropských
společnostech i ve vztahu k dalším světovým regionům.
Zejména ovlivní provádění a přizpůsobení strategie Evropa 2020 a
obecnou vnější činnost Unie. Přijmou se zvláštní
opatření k odhalení excelence v méně rozvinutých regionech,
čímž se rozšíří účast v programu Horizont 2020.
Činnosti se zaměří na:
a)           prosazování inteligentního a
udržitelného růstu podporujícího začlenění;
b)           budování odolných společností
podporujících začlenění v Evropě;
c)           posílení role Evropy jakožto
globálního hráče;
d)           odstranění rozdílů
v oblasti výzkumu a inovací v Evropě.
6.3.2.     Inovativní společnosti
Záměrem je napomoci rozvoji inovativních
společností a politik v Evropě prostřednictvím zapojení
občanů, podniků a uživatelů do výzkumu a inovací a podpory
koordinovaných výzkumných a inovativních politik v kontextu globalizace.
Zvláštní podpory se dostane rozvoji EVP a rozvoji rámcových podmínek pro
inovace.
Činnosti
se zaměří na:
a)           posílení datové základny a podporu
iniciativy Unie inovací a EVP;
b)           průzkum nových forem inovací
včetně sociálních inovací a kreativity;
c)           zajištění společenského
zapojení do výzkumu a inovací;
d)           podporu soudržné a účinné spolupráce
se třetími zeměmi.
6.3.3.     Bezpečné společnosti
Záměrem je podpořit politiky Unie
pro vnitřní a vnější bezpečnost a zajistit kybernetickou
bezpečnost, důvěru a soukromí v rámci jednotného
digitálního trhu a zároveň zlepšit konkurenceschopnost odvětví
bezpečnosti, IKT a služeb v Unii. Toho se dosáhne vývojem
inovativních technologií a řešení, které se zaměřují na
bezpečnostní nedostatky a vedou k prevenci bezpečnostních
hrozeb. Tyto cílevědomé akce začlení požadavky různých
konečných uživatelů (občanů, podniků a správ
včetně vnitrostátních a mezinárodních orgánů, civilní ochrany,
orgánů pro prosazování práva, pohraniční stráže atd.) tak, aby se
bral ohled na vývoj bezpečnostních hrozeb a ochrany soukromí a nezbytné
společenské aspekty.
Činnosti se zaměří na:
a)           boj proti trestné činnosti a
terorismu;
b)           posílení bezpečnosti
prostřednictvím správy hranic;
c)           zajištění kybernetické
bezpečnosti;
d)           zvýšení odolnosti Evropy
vůči krizím a katastrofám;
e)           zajištění soukromí a svobody na
internetu a posílení společenského rozměru bezpečnosti.
ČÁST IV
Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC)
1.           Specifický cíl
Specifickým cílem je poskytnout politikám
Unie vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníky a
současně pružně reagovat na nové požadavky politiky.
2.           Odůvodnění a přidaná
hodnota Unie
Unie stanovila ambiciózní politický program
pro období do roku 2020, který se zabývá souborem složitých a vzájemně
propojených úkolů, jako je udržitelné řízení zdrojů a
konkurenceschopnost. Aby se tyto úkoly úspěšně splnily, jsou nutní
solidní vědecké důkazy, které se dotýkají různých vědeckých
oborů a umožňují řádné posouzení možností politiky. JRC, které
dále posílí svou úlohu vědecké služby pro tvorbu politik Unie, bude
poskytovat potřebnou vědeckou a technickou podporu ve všech fázích
cyklu tvorby politiky od jejího vzniku po provádění a posuzování. Za tímto
účelem jasně zaměří svůj výzkum na politické priority
Unie a zároveň posílí průřezové kompetence. Nezávislost JRC na
zvláštních zájmech, ať už soukromých či národních, v kombinaci
s jeho vědecko-technickou referenční rolí, mu umožňuje
usnadňovat nutné hledání shody mezi zúčastněnými stranami a
tvůrci politik. Členské státy a občané Unie mají z výzkumu
JRC prospěch, nejviditelněji v oblastech, jako je zdraví a
ochrana spotřebitele, životní prostředí, bezpečnost a
zabezpečení a řízení krizí a katastrof.
JRC je nedílnou součástí EVP a bude
nadále aktivně podporovat jeho fungování prostřednictvím úzké
spolupráce se svými protějšky a zúčastněnými stranami,
otevřením přístupu ke svým zařízením a prostřednictvím
odborné přípravy výzkumných pracovníků. To také podpoří
integraci nových členských států a přidružených zemí; pro
ně bude JRC nadále poskytovat specializované kurzy odborné přípravy o
vědecko-technickém základě souboru právních předpisů Unie.
JRC vytvoří vazby za účelem koordinace s příslušnými
dalšími specifickými cíli programu Horizont 2020. Jako doplněk svých
přímých akcí a za účelem další integrace a vytváření sítí
v EVP se JRC může účastnit také nepřímých akcí a
koordinačních nástrojů programu Horizont 2020 v oblastech, kde
má příslušné odborné znalosti pro vytváření přidané hodnoty.
3.           Hlavní rysy činností
Činnosti JRC v programu „Horizont
2020“ se zaměří na priority politiky Unie a na společenské
výzvy, kterými se zabývají; tyto činnosti jsou v souladu se strategií
Evropa 2020 a jejími hlavními cíli inteligentního a udržitelného růstu
podporujícího začlenění a s agendami „bezpečnost a
občanství“ a „globální Evropa“.
Oblastmi klíčových kompetencí JRC budou
energetika, doprava, životní prostředí a změna klimatu,
zemědělství a zajišťování potravin, zdraví a ochrana
spotřebitele, informační a komunikační technologie,
referenční materiály a bezpečnost a zabezpečení
(včetně jaderné oblasti v programu Euratomu).
Tyto oblasti
kompetencí budou výrazně posíleny kapacitami k řešení úplného
politického cyklu a k posuzování možností politiky. To zahrnuje posílení
kapacit v těchto oblastech:
a)           předvídání a prognózy – aktivní
strategické informace týkající se trendů a událostí ve vědě,
technologiích a společnosti a jejich možných důsledků pro
veřejnou politiku;
b)           ekonomie – pro integrovanou službu
zahrnující jak vědecko-technické, tak makroekonomické aspekty;
c)           modelování – soustředění
se na udržitelnost a ekonomii a snížení závislosti Komise na vnějších
dodavatelích, pokud jde o zásadní analýzy scénářů;
d)           analýza politik – s cílem
umožnit meziodvětvové zkoumání možností politiky;
e)           posuzování dopadů – poskytování
vědeckých důkazů na podporu možností politiky.
JRC nadále usiluje o excelenci ve výzkumu jako
základ pro důvěryhodnou a silnou vědecko-technickou podporu
politiky. Za tímto účelem posílí spolupráci s evropskými a
mezinárodními partnery, mj. účastí na nepřímých akcích. Provede také
předběžný výzkum a bude selektivně budovat kompetence
v nově vznikajících oblastech souvisejících s politikami.
JRC se zaměří na tyto oblasti:
3.1         Vynikající věda
Provádění výzkumu za
účelem posílení vědecké důkazní základny pro tvorbu politik a
posuzování nově vznikajících oblastí vědy a technologie, mimo jiné
prostřednictvím programu předběžného výzkumu.
3.2         Vedoucí postavení
v průmyslu
Příspěvek
k evropské konkurenceschopnosti prostřednictvím podpory procesu
normalizace a norem pomocí prenormativního výzkumu, vypracovávání
referenčních materiálů a měření a harmonizace metodik
v pěti ústředních oblastech (energetika, doprava, Digitální
agenda, zabezpečení a bezpečnost, ochrana spotřebitele).
Posuzování bezpečnosti nových technologií v oblastech, jako je energetika
a doprava či zdraví a ochrana spotřebitele. Příspěvek
k usnadnění využívání, normalizace a validace vesmírných technologií
a údajů, zejména za účelem zvládnutí společenských výzev.
3.3         Společenské výzvy
a)           Zdraví, demografická změna a
dobré životní podmínky
Příspěvek ke zdraví a ochraně
spotřebitele prostřednictvím vědecké a technické podpory
v oblastech, jako jsou potraviny, krmivo, spotřební zboží, životní
prostředí a zdraví, diagnostické a screeningové postupy v oblasti
zdraví a výživa a strava.
b)           Zajišťování potravin,
udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a
biohospodářství
Podpora přípravy, provádění a sledování
evropských zemědělských a rybářských politik včetně bezpečnosti
a zajišťování potravin a rozvoje biohospodářství např.
prostřednictvím prognóz produkce plodin, technických a
sociálně-ekonomických analýz a modelování.
c)           Bezpečná, čistá a
účinná energie
Podpora cíle 20-20-20 v oblasti klimatu a
energetiky výzkumem technologických a ekonomických aspektů dodávek
energie, účinnosti, nízkouhlíkových technologií,
energetických/elektrických přenosových soustav.
d)           Inteligentní, ekologická a
integrovaná doprava
Podpora politiky Unie pro udržitelnou,
bezpečnou a zabezpečenou mobilitu osob a zboží
prostřednictvím laboratorních studií, přístupů založených na
modelování a monitorování, včetně nízkouhlíkových technologií pro
dopravu, jako jsou elektrifikace, čistá a účinná vozidla a
alternativní paliva, a inteligentních systémů mobility.
e)           Oblast klimatu, účinné
využívání zdrojů a suroviny
Zkoumání meziodvětvových výzev udržitelného
hospodaření s přírodními zdroji prostřednictvím sledování
klíčových environmentálních proměnných a vývoje rámce pro integrované
modelování pro posuzování udržitelnosti.
Podpora účinného využívání zdrojů,
snižování emisí a udržitelných dodávek surovin prostřednictvím
integrovaných sociálních, environmentálních a ekonomických posouzení
čistých výrobních procesů, technologií, produktů a služeb.
Podpora cílů rozvojové politiky Unie
prostřednictvím výzkumu, který pomůže zajistit dostatečné
dodávky nejdůležitějších zdrojů se zaměřením na
sledování parametrů týkajících se životního prostředí a zdrojů,
na analýzy týkající se bezpečnosti a zajišťování potravin a na
přenos znalostí.
f)            Inovativní a bezpečné
společnosti podporující začlenění
Příspěvek k provádění
iniciativy Unie inovací a jeho sledování prostřednictvím
makroekonomických analýz hybných sil a překážek výzkumu a inovací a
prostřednictvím vývoje metodik, srovnávacích přehledů a
ukazatelů.
Podpora Evropského výzkumného prostoru (EVP)
sledováním jeho fungování a analyzováním hybných sil a překážek
některých z jeho hlavních prvků a vytvářením výzkumných
sítí, odbornou přípravou, otevíráním zařízení a databází JRC
uživatelům v členských státech a kandidátských a přidružených
zemích.
Příspěvek k hlavním cílům
Digitální agendy pomocí kvalitativních a kvantitativních analýz
hospodářských a sociálních aspektů (digitální ekonomika, digitální
společnost, digitální žití).
Podpora vnitřní bezpečnosti a
zabezpečení prostřednictvím určení a posouzení zranitelnosti
nejdůležitějších infrastruktur jako podstatných složek
společenských funkcí a prostřednictvím posouzení provozní výkonnosti
technologií spojených s digitální identitou; řešení celosvětových
bezpečnostních výzev včetně nově vznikajících a
hybridních hrozeb prostřednictvím vývoje vyspělých nástrojů pro
získávání a analýzu informací, jakož i pro řízení krizí.
Podpora kapacity Unie pro zvládání
přírodních a člověkem způsobených katastrof posílením
sledování infrastruktur a rozvojem globálních informačních systémů
včasného varování a řízení rizik zohledňujících větší
počet nebezpečí, a to za využití družicových systémů pro
pozorování Země.
ČÁST V
Evropský inovační a technologický institut (EIT)
1.           Specifický cíl
Specifickým cílem je integrovat znalostní
trojúhelník výzkumu, inovací a vzdělávání, a tím posílit inovační
kapacitu Unie a řešit společenské výzvy.
V Evropě existuje řada
strukturálních nedostatků, pokud jde o inovační kapacitu a schopnost
realizovat nové služby, výrobky a procesy. K hlavním problémům
v této oblasti patří poměrně slabé výsledky Evropy
v získávání a udržování talentovaných lidí, nedostatečné využití
současných silných stránek výzkumu pro vytváření hospodářských a
sociálních hodnot, nízká úroveň podnikatelské činnosti,
nedostatečný rozsah zdrojů v pólech excelence neumožňující
soutěžit celosvětově a přílišný počet překážek
spolupráce ve znalostním trojúhelníku vyššího vzdělávání, výzkumu a podnikání
na evropské úrovni.
2.           Odůvodnění a přidaná
hodnota Unie
Má-li být Evropa schopna soutěžit
v mezinárodním měřítku, musí být tyto strukturální nedostatky
překonány. Výše uvedené aspekty jsou společné všem členským
státům a ovlivňují inovační kapacitu Unie jako celku.
EIT bude tyto problémy řešit
prostřednictvím podpory strukturálních změn v evropském
inovačním prostředí. Bude postupovat cestou podpory integrace vyššího
vzdělávání, výzkumu a inovací na nejvyšší úrovni, čímž bude
vytvářet nová prostředí příznivá pro inovace, a cestou
prosazování a podpory nové generace podnikavých lidí. Přitom bude EIT
v plné míře přispívat k realizaci cílů strategie
Evropa 2020 a zejména stěžejních iniciativ Unie inovací a Mládež
v pohybu.
Propojení vzdělávání a podnikání
s výzkumem a inovacemi
Zvláštním rysem EIT je propojení
vzdělávání a podnikání s výzkumem a inovacemi jakožto
článků jediného inovačního řetězce v celé Unii i
za jejími hranicemi.
Obchodní logika a přístup
zaměřený na výsledky
EIT prostřednictvím svých znalostních a
inovačních společenství funguje v souladu s obchodní
logikou. Nezbytným předpokladem je pevné vedení: každé znalostní a
inovační společenství řídí výkonný ředitel. Partneři
znalostního a inovačního společenství jsou zastoupeni jedinými
právními subjekty za účelem jednoduššího rozhodování. Znalostní a
inovační společenství musí každoročně připravovat
obchodní plány, včetně ambiciózního portfolia činností od
vzdělávání po zakládání podniků, s jasnými cíli a výstupy, které
usilují jak o dopad na trh, tak o společenský dopad. Stávající pravidla
pro účast, hodnocení a sledování znalostních a inovačních
společenství umožňují rychlá a praktická rozhodnutí.
Překonání
roztříštěnosti pomocí dlouhodobých integrovaných partnerství
Znalostní a inovační společenství
EIT jsou vysoce integrované podniky, které sdružují partnery
z průmyslu, vyššího vzdělávání, výzkumu a technologických
ústavů, kteří jsou známi svou excelencí. Znalostní a inovační
společenství umožňují partnerům světové úrovně
spojovat se v nových přeshraničních uspořádáních,
optimalizovat stávající zdroje a otevírat přístup k novým obchodním
příležitostem skrze nové hodnotové řetězce, a reagovat tak na
výzvy s vyšším rizikem a většího rozsahu.
Péče o hlavní bohatství v oblasti
inovací v Evropě: její vysoce talentované lidi
Talent je hlavní složkou inovací. EIT se stará
o lidi a interakce mezi nimi tak, že jádrem svého inovačního modelu
činí studenty, výzkumné pracovníky a podnikatele. EIT bude vytvářet
podnikatelskou a kreativní kulturu a poskytovat mezioborové vzdělání
talentovaným lidem prostřednictvím magisterských titulů
a titulů PhD pod značkou EIT, ze kterých by se měla stát
mezinárodně uznávaná známka excelence. Přitom EIT výrazně
podporuje mobilitu v rámci znalostního trojúhelníku.
3.           Hlavní rysy činností
EIT působí především, ale nikoli
výlučně prostřednictvím znalostních a inovačních
společenství v oblastech společenských výzev, které jsou velmi
významné pro společnou budoucnost Evropy. Znalostní a inovační
společenství mají sice značnou míru samostatnosti při
určování vlastních strategií a činností, ale řada inovativní
prvků je společná všem těmto společenstvím. EIT bude navíc
svůj dopad zesilovat zpřístupňováním zkušeností
z těchto společenství po celé Unii a aktivním pěstováním nové
kultury sdílení znalostí.
a)           Přenos a využití činností
v oblasti vyššího vzdělávání, výzkumu a inovací pro zakládání nových
podniků
EIT se zaměří na uvolnění
inovačního potenciálu lidí a na využití jejich nápadů bez ohledu na
jejich místo v inovačním řetězci. Tím EIT rovněž
pomůže řešit „evropský paradox“ – že stávající vynikající výzkum
zdaleka není plně využíván. Přitom EIT pomůže při
uvádění nápadů na trh. Zejména prostřednictvím svých znalostních
a inovačních společenství a svého zaměření na rozvoj
podnikatelského myšlení bude vytvářet nové podnikatelské příležitosti
ve formě zakládání podniků a osamostatňování podniků, ale
také v rámci stávajícího průmyslu.
b)           Špičkový výzkum
zaměřený na inovace v oblastech hlavního hospodářského a
společenského zájmu
Strategie a činnosti EIT budou vedeny
zaměřením na společenské výzvy, které jsou nanejvýše
důležité pro budoucnost, jako je změna klimatu nebo udržitelná výroba
energie. EIT bude řešit hlavní společenské výzvy komplexním
způsobem, a bude tak podporovat mezioborové a víceoborové přístupy a
pomůže soustředit výzkumné úsilí partnerů znalostních a
inovačních společenství.
c)           Rozvoj talentovaných,
kvalifikovaných a podnikavých lidí pomocí vzdělávání a odborné
přípravy
EIT plně integruje vzdělávání a odbornou
přípravu ve všech fázích profesní dráhy a rozvíjí nové a inovativní
vzdělávací programy, aby reagoval na potřebu nových profilů
danou složitými společenskými a ekonomickými výzvami. Za tímto účelem
bude EIT hrát klíčovou roli, pokud jde o podporu uznávání nových
titulů a diplomů v členských státech.
EIT bude také hrát zásadní roli při
upřesňování pojmu „podnikání“ prostřednictvím svých
vzdělávacích programů, které podporují podnikání v kontextu
náročném na znalosti, přičemž staví na inovativním výzkumu a
přispívají k řešením velkého společenského významu.
d)           Šíření osvědčených
postupů a systémové sdílení znalostí
Záměrem EIT je zavádět jako první nové
přístupy v inovacích a vytvořit společnou kulturu inovací a
přenosu znalostí, mimo jiné sdílením rozmanitých zkušeností svých
znalostních a inovačních společenství prostřednictvím
různých mechanismů pro jejich šíření, jako je platforma
zúčastněných stran a doktorandský studijní program.
e)           Mezinárodní rozměr
EIT si je ve své činnosti vědom
celosvětového kontextu, ve kterém působí a podílí se na navazování
vztahů s klíčovými mezinárodními partnery. Rozšiřováním
středisek excelence prostřednictvím znalostních a inovačních
společenství a podporou nových vzdělávacích příležitostí bude
usilovat o zvýšení přitažlivosti Evropy pro talentované lidi ze
zahraničí.
f)            Zesílení celoevropského dopadu
pomocí inovačního modelu financování
EIT významně přispěje
k realizaci cílů stanovených v programu Horizont 2020, zejména
tím, že bude společenské výzvy řešit způsobem, který doplní
další iniciativy v těchto oblastech. Bude zkoušet nové a zjednodušené
přístupy k financování a řízení, a sehraje tak průkopnickou
roli v evropském inovačním prostředí. Jeho přístup
k financování bude pevně postaven na silném pákovém efektu
s mobilizací veřejných i soukromých finančních
prostředků. Kromě toho bude používat zcela nové prostředky
cílené podpory jednotlivých činností pomocí nadace EIT.
g)           Propojení regionálního rozvoje
s evropskými příležitostmi
Prostřednictvím znalostních a inovačních
společenství a jejich center společného umístění, tedy
středisek excelence, která sdružují partnery z vyššího
vzdělávání, výzkumu a podnikání v dané zeměpisné oblasti, bude
EIT napojen také na regionální politiku. Zajistí zejména lepší propojení mezi
institucemi vyššího vzdělávání a inovacemi a růstem na regionální úrovni
v rámci regionálních a vnitrostátních strategií pro inteligentní
specializaci. Tímto způsobem přispěje k naplnění
cílů politiky soudržnosti Unie.
PŘÍLOHA II
Rozdělení rozpočtu
Orientační rozdělení pro program
Horizont 2020 je následující (v milionech EUR):
 I.          Vynikající věda, z toho: || 27 818
                 1.             Evropská rada pro výzkum || 15 008
                 2.             Budoucí a vznikající technologie || 3 505
                 3.             Akce „Marie Curie“ týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje || 6 503
                 4.             Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) || 2 802
 II.        Vedoucí postavení v průmyslu, z toho: || 20 280
                 1.             Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích* || 15 580 z toho 500 pro EIT
                 2.             Přístup k rizikovému financování** || 4 000
                 3.             Inovace v MSP || 700
 III.       Společenské výzvy, z toho: || 35 888
                 1.             Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky || 9 077 z toho 292 pro EIT
                 2.             Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství || 4 694 z toho 150 pro EIT
                 3.             Bezpečná, čistá a účinná energie || 6 537 z toho 210 pro EIT
                 4.             Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava || 7 690 z toho 247 pro EIT
                 5.             Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny || 3 573 z toho 115 pro EIT
                 6.             Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění || 4 317 z toho 138 pro EIT
 Evropský inovační a technologický institut (EIT) || 1 542 + 1 652***
 Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska || 2 212
 CELKEM || 87 740
* Včetně 8
975 milionů EUR na informační a komunikační technologie (IKT), z toho
1 795 milionů EUR na fotoniku a mikro- a nanoelektroniku, 4 293 milionů
EUR na nanotechnologie, vyspělé materiály a vyspělou výrobu a
zpracování, 575 milionů EUR na biotechnologii a 1 737 milionů EUR na
oblast vesmíru. V důsledku toho je na podporu klíčových
technologií k dispozici 6 663 milionů EUR.
** Přibližně
1 131 milionů EUR z této částky půjde zřejmě na
provádění projektů Strategického plánu pro energetické technologie
(plán SET). Zhruba třetina této částky může být použita pro MSP.

*** Celková částka
bude poskytnuta v přídělech podle čl. 6 odst. 3. Druhý
příděl ve výši 1 652 milionů EUR se orientačně a
s výhradou přezkumu podle čl. 26 odst. 1 poskytne poměrným
dílem z rozpočtu na společenské výzvy a vedoucí postavení v základních
a průmyslových technologiích.
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle
              1.5.    Odůvodnění návrhu/podnětu
              1.6.    Doba trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla pro sledování a podávání zpráv

              2.2.    Systém řízení a kontroly
              2.3.    Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2.    Odhadovaný dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název
návrhu/podnětu
Horizont
2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020)
1.2.        Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB[40]
-
08 – Výzkum a inovace
-
09 – Informační společnost a média
-
02 – Podniky a průmysl
-
05 – Zemědělství
-
32 – Energetika
-
06 – Mobilita a doprava
-
15 – Vzdělávání a kultura
-
07 – Životní prostředí a oblast klimatu
-
10 – Společné výzkumné středisko
1.3.        Povaha
návrhu/podnětu
ý Návrh/podnět
se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se týká nové akce
následující po pilotním projektu / přípravné akci[41]
¨ Návrh/podnět se
týká prodloužení stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté
strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
Horizont 2020
– rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) (dále jen „program
Horizont 2020“) přispěje k realizaci strategie
Evropa 2020, včetně dokončení Evropského výzkumného
prostoru, prostřednictvím podpory inteligentního a udržitelného růstu
podporujícího začlenění.
–
Inteligentní růst – rozvinout hospodářství založené na znalostech a
inovacích (provádění stěžejní iniciativy Unie inovací).
–
Udržitelný růst – podporovat ekologičtější a
konkurenceschopnější hospodářství, které účinněji využívá
zdroje.
–
Růst podporující začlenění – podpořit ekonomiku
s vysokou zaměstnaností, jež se bude vyznačovat ekonomickou,
sociální a územní soudržností.
1.4.2.     Specifické
cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
-
Část I: priorita „vynikající věda“
-
Část II: priorita „vedoucí postavení v průmyslu“
-
Část III: priorita „společenské výzvy“
-
Část IV: nejaderné přímé akce Společného výzkumného
střediska
-
Část V: „integrace znalostního trojúhelníku“ (Evropský inovační a
technologický institut)
Příslušné aktivity ABM/ABB
-
08 – Výzkum a inovace
-
09 – Informační společnost a média
-
02 – Podniky a průmysl
-
05 – Zemědělství
-
32 – Energetika
-
06 – Mobilita a doprava
-
15 – Vzdělávání a kultura
-
07 – Životní prostředí a oblast klimatu
-
10 – Společné výzkumné středisko
1.4.3.     Očekávané
výsledky a dopady
Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Odhaduje
se, že do roku 2030 vytvoří program Horizont 2020 navíc 0,92 procenta HDP,
1,37 procenta vývozu, –0,15 procenta dovozu a 0,40 procenta zaměstnanosti.

Další
informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
Komise o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
legislativní návrh.
1.4.4.     Ukazatele
výsledků a dopadů
Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
V následující
tabulce je pro obecné a specifické cíle programu Horizont 2020 uveden
omezený počet klíčových ukazatelů pro posuzování výsledků a
dopadů.
Pro
zachycení různých druhů výsledků a dopadů různých
konkrétních činností budou použity další ukazatele, včetně
nově vypracovaných ukazatelů.
Obecný
cíl:
Přispět
k realizaci cílů strategie Evropa 2020 a k dokončení
Evropského výzkumného prostoru
-
Cíl strategie Evropa 2020 pro VaV (3 % HDP)
Současný
stav:            2,01 % HDP (EU-27, 2009)
Cíl:     3 %
HDP (2020)
-
Hlavní ukazatel pro inovace strategie Evropa 2020
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     významná
váha rychle rostoucích inovativních podniků v hospodářství
Část I: priorita „vynikající věda“
Specifické cíle
* Evropská
rada pro výzkum
-
Podíl publikací z projektů financovaných ERV, které patří do
1 % nejcitovanějších
Současný
stav:            0,8 % (publikace EU od roku 2004 do roku 2006, citovanost
do roku 2008)
Cíl:     1,6
% (publikace ERV, 2014–2020)
-
Počet politických opatření orgánů a vnitrostátních/regionálních
politických opatření inspirovaných financováním ERV
Současný
stav:            20 (odhad pro období 2007–2013)
Cíl:     100
(2014–2020)
* Budoucí
a vznikající technologie
-
Publikace ve vysoce impaktovaných recenzovaných časopisech
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     25
publikací na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
-
Patentové přihlášky v oblasti budoucích a vznikajících technologií
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     1
patentová přihláška na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
* Akce
„Marie Curie“ týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního
rozvoje
-
Meziodvětvový a přeshraniční pohyb výzkumných pracovníků
včetně doktorandů
Současný
stav:            50 000, přibl. 20 % doktorandů (2007–2013)
Cíl:     65 000,
přibl. 40 % doktorandů (2014–2020)
* Evropské
výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur)
-
Výzkumné infrastruktury, které jsou díky podpoře ze strany Unie
zpřístupněny všem výzkumným pracovníkům v Evropě i
mimo ni
Současný
stav:            650 (2012)
Cíl:     1000
(2020)
Část II: priorita „vedoucí postavení v průmyslu“
Specifické cíle
* Vedoucí
postavení v základních a průmyslových technologiích (IKT,
nanotechnologie, vyspělé materiály, biotechnologie, vyspělá výroba a
vesmír)
-
Počet přijatých patentových přihlášek v oblasti
různých základních a průmyslových technologií
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     3
patentové přihlášky na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
- Přístup
k rizikovému financování
-
Celkové investice mobilizované prostřednictvím dluhového financování a
investic rizikového kapitálu
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     celkové
investice ve výši 100 milionů EUR na vynaložený příspěvek Unie
ve výši 10 milionů EUR (2014–2020)
* Inovace
v MSP
-
Podíl účastnických MSP zavádějících inovace, které jsou nové pro
danou společnost nebo pro trh (v období projektu plus tři roky)
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     50
%
Část III: priorita „společenské výzvy“
Specifické cíle
U
každé výzvy se bude pokrok posuzovat podle příspěvku k realizaci
níže uvedených specifických cílů, které jsou podrobně popsány
v příloze I programu Horizont 2020 spolu s popisem
podstatného pokroku nutného k vyřešení výzev a s popisem
ukazatelů s významem pro politiku.
-
Zlepšení celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek pro všechny.
-
Zajištění dostatečného zásobování bezpečnými a vysoce kvalitními
potravinami a dalšími biologickými výrobky prostřednictvím rozvoje
produktivních systémů prvovýroby účinně využívajících zdroje i
podpory souvisejících ekosystémových služeb, a to vedle konkurenceschopných a
nízkouhlíkových dodavatelských řetězců.
-
Uskutečnění přechodu na spolehlivý, udržitelný a
konkurenceschopný energetický systém v situaci rostoucího nedostatku
zdrojů, zvyšující se energetické potřeby a změny klimatu.
-
Dosažení evropského systému dopravy, který účinně využívá zdroje a je
šetrný k životnímu prostředí, bezpečný a bezproblémový, ve
prospěch občanů, hospodářství a společnosti.
-
Dosažení hospodářství účinně využívajícího zdroje a odolného
vůči změně klimatu a udržitelných dodávek surovin za
účelem uspokojení potřeb rostoucí celosvětové populace
v rámci udržitelných limitů přírodních zdrojů naší planety.

-
Pomoc při rozvoji inovativních a bezpečných evropských
společností podporujících začlenění v kontextu nebývalých
proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti.
Dále
se použijí dodatečné ukazatele výkonnosti:
- Publikace ve vysoce impaktovaných recenzovaných
časopisech v oblasti různých společenských výzev
Současný
stav:            nový přístup (u sedmého rámcového programu (2007–2010)
šlo celkem o 8 149 publikací – předběžný údaj)
Cíl:     průměrně
20 publikací na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
-
Patentové přihlášky v oblasti různých společenských výzev
Současný stav:            153 (zvláštní program
„Spolupráce“ v rámci sedmého rámcového programu, 2007–2010,
předběžný údaj)
Cíl:     průměrně
2 patentové přihlášky na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
-
Počet právních předpisů Unie odkazujících na podporované
činnosti v oblasti různých společenských výzev
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     průměrně
1 na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
Část IV: nejaderné přímé akce Společného výzkumného
střediska
Poskytnout
politikám Unie vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníky
-
Počet výskytů hmatatelných konkrétních dopadů technické a
vědecké podpory politiky, kterou poskytuje Společné výzkumné
středisko, na evropské politiky
Současný
stav:            175 (2010)
Cíl:     230
(2020)
-
Počet recenzovaných odborných publikací
Současný
stav:            430 (2010)
Cíl:     500
(2020)
Část V: „integrace znalostního trojúhelníku“
(Evropský inovační a technologický institut)
-
Organizace z vysokých škol, podnikové sféry a výzkumu, které jsou
začleněny do znalostních a inovačních společenství
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     540
(2020)
-
Spolupráce v rámci znalostního trojúhelníku, jež vede k vývoji
inovačních výrobků a postupů
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     600
nově založených nebo osamostatněných podniků vytvořených
studenty / výzkumnými pracovníky / profesory, kteří jsou zapojeni do
znalostních a inovačních společenství;
6 000 inovací ve stávajících podnicích, které vyvinuli studenti / výzkumní
pracovníci / profesoři ze znalostních a inovačních společenství
1.5.        Odůvodnění
návrhu/podnětu
1.5.1.     Potřeby,
které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
-
Zlepšit příspěvek výzkumu a inovací k vyřešení hlavních
společenských výzev.
-
Zlepšit průmyslovou konkurenceschopnost Evropy prostřednictvím
podpory vedoucího postavení v oblasti technologií a uvádění dobrých
nápadů na trh.
-
Posílit vědeckou základnu v Evropě.
-
Dosáhnout Evropského výzkumného prostoru a zvýšit jeho efektivitu
(průřezové cíle).
Další
informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
Komise o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
legislativní návrh.
1.5.2.     Přidaná
hodnota ze zapojení EU
Existuje
jasný argument pro veřejnou intervenci při řešení problémů
uvedených v bodu 1.5.1 výše. Samotné trhy nezajistí vedoucí postavení
Evropy v novém technologicko-ekonomickém paradigmatu. Bude třeba
rozsáhlé veřejné intervence prostřednictvím opatření jak na
straně nabídky, tak na straně poptávky, aby se překonala selhání
trhu spojená se systémovými změnami základních technologií.
Samotné
členské státy nicméně nebudou schopné potřebnou veřejnou
intervenci provést. Jejich investice do výzkumu a inovací jsou
poměrně nízké, roztříštěné a vyznačují se
neefektivitou – což je klíčová překážka v případě
systémových technologických změn. Pro samotné členské státy je
obtížné, aby urychlily technologický rozvoj v dostatečně širokém
souboru technologií, nebo aby vyřešily absenci nadnárodní koordinace.
Jak
je zdůrazněno v návrhu příštího víceletého finančního
rámce, Unie je dobře připravena poskytnout přidanou hodnotu tím,
že bude rozsáhle investovat do hraničního základního výzkumu, cíleného
aplikovaného VaV a do souvisejícího vzdělávání, odborné přípravy a
infrastruktur, které přispějí ke zlepšení naší výkonnosti
v tematicky zaměřeném VaV a základních technologiích, dále tím,
že podpoří úsilí podniků o využití výsledků výzkumu a jejich
přeměnu na prodejné výrobky, procesy a služby, a tím, že bude
podněcovat zavádění těchto inovací. Řadu
přeshraničních akcí – týkajících se koordinace vnitrostátního
financování výzkumu, celounijní soutěže o financování výzkumu, mobility a
odborné přípravy výzkumných pracovníků, koordinace výzkumných
infrastruktur, nadnárodní spolupráce ve výzkumu a inovacích a podpory inovací –
lze nejefektivněji a nejúčelněji zorganizovat na evropské
úrovni. Důkazy z hodnocení ex post
přesvědčivě ukazují, že unijní programy pro výzkum a
inovace podporují výzkum a další činnosti, které mají velký strategický
význam pro účastníky a které by se bez podpory ze strany Unie jednoduše
neuskutečnily. Jinými slovy: podporu na úrovni Unie nelze ničím
nahradit.
Důkazy
také svědčí o evropské přidané hodnotě akcí na podporu
politiky, která vyplývá ze sdružování znalostí a zkušeností z různých
kontextů, z podpory srovnávání nástrojů inovační politiky a
zkušeností mezi zeměmi a z možnosti určovat, prosazovat a
zkoušet osvědčené postupy z co největší oblasti.
Přímé
akce Společného výzkumného střediska (JRC) poskytují evropskou
přidanou hodnotu díky svému jedinečnému evropskému rozměru. Tyto
přínosy sahají od uspokojení potřeby Komise mít interní přístup
k vědeckým důkazům nezávislým na národních a soukromých
zájmech po přímé přínosy pro občany Unie prostřednictvím
příspěvků k politikám, které vedou ke zlepšení
hospodářských, environmentálních a sociálních podmínek.
Další
informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
Komise o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
legislativní návrh.
1.5.3.     Závěry
vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
Program
staví na zkušenostech nashromážděných z minulých rámcových
programů pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, programu pro
konkurenceschopnost a inovace a Evropského inovačního a technologického
institutu (EIT).
Za
období několika desetiletí programy Unie:
– úspěšně zapojily
nejlepší výzkumné pracovníky a ústavy v Evropě;
–
měly rozsáhlé strukturální účinky, vědecké, technologické a
inovativní dopady, mikroekonomické přínosy a následné makroekonomické,
sociální a environmentální dopady pro všechny členské státy.
Vedle
uvedených úspěchů plynou z minulosti důležitá
ponaučení:
–
k výzkumu, inovacím a vzdělávání by se mělo přistupovat
koordinovanějším způsobem;
–
výsledky výzkumu by se měly lépe šířit a zhodnocovat
v podobě nových produktů, procesů a služeb;
–
intervenční logika by měla být soustředěnější,
konkrétnější, podrobnější a průhlednější;
–
měl by se zlepšit přístup k programu a měla by se zvýšit
účast začínajících podniků, MSP, průmyslu, méně
výkonných členských států a zemí mimo Unii;
–
je třeba posílit sledování a hodnocení programu.
Doporučení
pro přímé akce v nedávných hodnotících zprávách mj. uvádějí, že
JRC může:
–
podporovat pevnější integraci při vytváření znalostí
v Unii;
–
zavést analýzy dopadů a studie nákladů a přínosů
konkrétních prací;
–
vylepšit spolupráci s průmyslem, aby se posílily účinky ve
prospěch konkurenceschopnosti evropského hospodářství.
Další
informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
Komise o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
legislativní návrh.
1.5.4.     Provázanost
a možná synergie s dalšími relevantními nástroji
V kontextu
dosažení cílů strategie Evropa 2020 se vytvoří a rozvinou synergie
s dalšími programy Unie, jako je společný strategický rámec pro
hospodářskou, sociální a územní soudržnost, a s programem
Konkurenceschopnost a malé a střední podniky.
1.6.        Doba
trvání akce a finanční dopad
ý Časově omezený návrh/podnět
–
ý  Návrh/podnět s platností od 1. ledna 2014
do 31. prosince 2020
–
ý  Finanční dopad od roku 2014 do roku 2026
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
RRRR,
–
poté plné fungování.
1.7.        Předpokládaný
způsob řízení[42]

ý Přímé centralizované řízení Komisí
ý Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny:
–
ý  výkonným agenturám
–
ý  subjektům zřízeným Společenstvími[43]
–
ý  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům
/ subjektům pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním
zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným
v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49
finančního nařízení
¨ Sdílené řízení
s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
ý Společné řízení s mezinárodními organizacemi, včetně Evropské kosmické
agentury
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky:

Komise
má k provedení této činnosti v úmyslu použít různé
způsoby řízení založené na způsobech řízení používaných
podle stávajících finančních výhledů. Tyto způsoby řízení
zahrnují centralizované řízení a společné řízení.
Řízení
bude realizováno prostřednictvím útvarů Komise, prostřednictvím
stávajících výkonných agentur Komise, jejichž mandát bude vyváženým
způsobem obnoven a rozšířen, a prostřednictvím dalších externích
subjektů, jako jsou subjekty vytvořené podle článku 187
(např. společné podniky, jimž bude po posouzení obnoven mandát nebo
které budou nově založeny např. v rámci provádění
části programu týkající se „společenských výzev“) a
článku 185 (programy prováděné společně několika
členskými státy, ve kterých budou hrát úlohu vnitrostátní
veřejnoprávní subjekty / subjekty pověřené výkonem veřejné
služby) Lisabonské smlouvy, jakož i prostřednictvím Evropského
inovačního a technologického institutu a finančních nástrojů.
Činnosti
již externalizované podle současného finančního výhledu (např.
hraniční výzkum, akce „Marie Curie“, akce pro MSP, znalostní a
inovační společenství), které budou pokračovat v rámci
programu Horizont 2020, se budou provádět při zachování současné
podoby externalizace. To může zahrnovat prohloubení specializace a
zjednodušení řízení příslušných externích subjektů a jejich
převedení na srovnatelnou operační velikost.
Předpokládá
se externalizace dalších činností programu Horizont 2020, zejména
prostřednictvím využití stávajících výkonných agentur Komise, pokud bude
slučitelná se zachováním klíčových politických pravomocí
v útvarech Komise. Způsoby externalizace použité k provedení
těchto činností budou vybrány na základě jejich prokázané
účelnosti a efektivnosti. Zároveň se poměrně k části
rozpočtu odpovídající externalizovaným činnostem bude muset zvýšit
personál přidělený výkonným agenturám Komise, a to při
zohlednění závazku Komise o personálním stavu (Rozpočet – Evropa
2020, KOM(2011) 500).
V případě,
že tak lze dosáhnout většího pákového efektu, může se na
provádění činností programu Horizont 2020 souvisejících
s vesmírem podílet Evropská kosmická agentura.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
Zjednodušení
Program
Horizont 2020 musí přilákat špičkové výzkumné pracovníky a
nejinovativnější evropské podniky. Toho lze dosáhnout pouze pomocí
programu s co nejmenší administrativní zátěží pro účastníky a
vhodných podmínek financování. Zjednodušení v programu Horizont
2020 se proto zaměří na tři zastřešující cíle: snížit
administrativní náklady účastníků; zrychlit veškeré procesy
řízení návrhů a grantů a snížit míru finančních chyb. Ke
zjednodušení financování výzkumu a inovací navíc povede také revize
finančního nařízení (např. žádné úročené účty pro
předběžné financování, způsobilost DPH, omezení extrapolace
systematických chyb).
Zjednodušení
v programu Horizont 2020 bude dosaženo v několika směrech.
Strukturální
zjednodušení se zajistí prostřednictvím:
-
integrace všech nástrojů financování spojených s výzkumem a inovacemi
(EIT, program pro konkurenceschopnost a inovace, rámcový program) do rámcového
programu Horizont 2020 a jeho zvláštního programu;
-
jediného zvláštního programu pro provedení programu Horizont 2020;
-
jediného souboru pravidel pro účast, který se vztahuje na všechny složky
programu Horizont 2020.
Významné
zjednodušení pravidel financování usnadní přípravu návrhů a
řízení projektů. Zároveň sníží počet finančních chyb. Navrhuje
se tento přístup:
Hlavní
model financování grantů:
-
zjednodušená náhrada skutečných přímých nákladů s širším
přijetím obvyklého účetnictví příjemců včetně
způsobilosti určitých daní a poplatků;
-
možnost využití jednotkových osobních nákladů (průměrných
osobních nákladů) pro příjemce, pro které je toto obvyklou metodou
účetnictví, a pro vlastníky MSP nepobírající plat;
-
zjednodušení zaznamenávání času poskytnutím jasného a jednoduchého souboru
minimálních podmínek, zejména zrušení povinností týkajících se zaznamenávání
času pro zaměstnance pracující výhradně na projektu EU;
-
jediná sazba náhrad pro všechny účastníky namísto tří různých
sazeb podle typu účastníka;
-
obecné pravidlo jediné pevné sazby pro nepřímé náklady namísto
čtyř metod výpočtu nepřímých nákladů;
-
pokračování systému jednotkových nákladů a pevných sazeb pro akce
mobility a odborné přípravy (akce „Marie Curie“);
financování
založené na výstupech s paušálními částkami pro celé projekty ve
specifických oblastech.
Revidovaná kontrolní strategie popsaná v oddíle 2.2.2 dosahující
nové vyváženosti mezi důvěrou a kontrolou
ještě více sníží administrativní zátěž pro účastníky.
Kromě
jednodušších pravidel a kontrol budou racionalizovány všechny postupy a
procesy provádění projektů. To zahrnuje podrobná ustanovení o
obsahu a formě návrhů, procesy pro přeměnu návrhů
v projekty, požadavky pro podávání zpráv a sledování, stejně jako
související pokyny a podpůrné služby. Významným příspěvkem ke
snížení administrativních nákladů na účast bude jediná uživatelsky
vstřícná platforma informačních technologií, založená na portálu
účastníků sedmého rámcového programu Unie pro výzkum a technologický
rozvoj (2007–2013) (dále jen „sedmý rámcový program“).
2.1.        Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
Pro
hodnocení a sledování nepřímých akcí programu Horizont 2020 bude
vyvinut nový systém. Bude založen na komplexní, dobře načasované a
harmonizované strategii silně zaměřené na výkon, výstup,
výsledky a dopady. Bude podporován vhodným archivem údajů, odborníky,
specializovanou výzkumnou činností a zvýšenou spoluprací
s členskými a přidruženými státy a bude zhodnocen
prostřednictvím přiměřeného šíření výsledků a
podávání zpráv. U přímých akcí bude JRC nadále zdokonalovat své sledování
prostřednictvím dalších úprav svých ukazatelů pro měření
výstupů a dopadů.
Systém
bude zahrnovat informace o průřezových tématech, jako jsou udržitelnost
a změna klimatu. Výdaje na oblast klimatu budou vypočítány
v souladu se systémem sledování, který je založen na ukazatelích
vycházejících z cílů úmluv OSN z Ria.
2.2.        Systém
řízení a kontroly
Jako
hlavní ukazatel týkající se legality a správnosti v oblasti grantů na
výzkum byla zavedena 2% míra chyb. To ovšem vedlo k řadě
neočekávaných nebo nežádoucích vedlejších účinků. Mezi
příjemci i v legislativním orgánu se rozšířil výrazný pocit, že
kontrola nyní představuje příliš velkou zátěž. S tím je
spojeno riziko snížení přitažlivosti výzkumného programu Unie, a tedy i
nepříznivého dopadu na výzkum a inovace v Unii.
Na
zasedání Evropské rady dne 4. února 2011 byl přijat závěr, že
„nástroje EU zaměřené na podporu výzkumu, vývoje a inovací je
nezbytné zjednodušit tak, aby se usnadnilo jejich využívání ze strany
nejlepších vědeckých pracovníků a nejvíce inovativních podniků,
čehož lze dosáhnout zejména tím, že se příslušné instituce dohodnou
na nové rovnováze mezi důvěrou a kontrolou a mezi akceptací a vyvarováním
se rizika“ (viz EUCO 2/1/11 REV 1, v Bruselu dne
8. března 2011).
Evropský
parlament ve svém usnesení P7_TA(2010)0401 ze dne 11. listopadu 2010 o
zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum výslovně
podporuje možnost vyššího rizika chyb u financování výzkumu a „vyjadřuje
své znepokojení nad skutečností, že stávající systém a praxe
řízení sedmého rámcového programu jsou příliš orientované na
kontrolu, což vede k plýtvání zdroji, nižší účasti a méně
přitažlivému výzkumnému prostředí; bere se znepokojením na
vědomí, že jak se zdá, stávající řídící systém „nulové rizikové
tolerance“ se rizikům spíše vyhýbá, než aby je zvládal“.
Prudké
zvýšení počtu auditů a následná extrapolace výsledků také
vyvolaly vlnu stížností z prostředí výzkumu (např. iniciativu
Trust Researchers[44],
kterou dosud podepsalo více než 13 800 lidí).
Zúčastněné
strany a orgány proto souhlasí s tím, že je nutné přezkoumat
současný přístup. Zohlednit je třeba i další cíle a zájmy,
zejména úspěšnost výzkumné politiky, mezinárodní konkurenceschopnost a
vědeckou excelenci. Současně je nepochybně nutné spravovat
rozpočet efektivně a účelně a zamezovat podvodům a
plýtvání. To jsou tedy úkoly pro program Horizont 2020.
Konečným
cílem Komise zůstává dosažení míry zbytkových chyb nižší než 2 %
celkových výdajů za dobu trvání programu a za tímto účelem zavedla
řadu zjednodušujících opatření. Je ovšem třeba vzít v úvahu
také další cíle, jako jsou přitažlivost a úspěšnost výzkumné politiky
EU, mezinárodní konkurenceschopnost, vědecká excelence a zejména náklady
na kontroly (viz bod 2.2.2).
Při
vyváženém zohlednění těchto aspektů se navrhuje, aby generální
ředitelství pověřená plněním rozpočtu na výzkum a
inovace zavedla nákladově efektivní systém interní kontroly, který povede
k přiměřené jistotě, že se riziko chyb za víceleté období
výdajů bude ročně pohybovat v rozmezí 2–5 %; konečným cílem
je dosáhnout při uzavření víceletých programů (po
zohlednění finančního dopadu všech auditů, nápravných opatření
a zpětného získání) míry zbytkových chyb, která se bude co nejvíce blížit
2 %.
2.2.1.     Rámec
interní kontroly
Rámec
interní kontroly pro granty je založen na:
-
uplatňování norem vnitřní kontroly Komise;
-
postupech pro výběr nejlepších projektů a jejich přeměnu
v právní nástroje;
-
řízení projektů a zakázek po celou dobu existence každého projektu;
-
kontrolách ex ante u 100 % žádostí, včetně přijímání
auditních osvědčení a certifikace metodik nákladů ex ante;

-
následných auditech vzorku žádostí;
-
a vědeckém hodnocení výsledků projektů.
U
přímých akcí finanční okruhy zahrnují kontroly ex ante pro
zadávání zakázek a následné kontroly. Rizika jsou každoročně
posuzována a pokrok v provádění práce a využívání zdrojů je
pravidelně sledován na základě stanovených cílů a
ukazatelů.
2.2.2.     Náklady a
přínosy kontrol
Náklady
na systém interní kontroly pro generální ředitelství pověřená
plněním rozpočtu na výzkum a inovace se odhadují na
267 milionů EUR za rok (na základě prací provedených
v souvislosti s koncepcí přijatelného rizika výskytu chyb
v roce 2009). Systém též vede ke značné zátěži pro příjemce
i útvary Komise.
Z celkových
nákladů na kontrolu, které vznikají útvarům Komise, (tj. bez
nákladů pro příjemce) je 43 % vynaloženo ve fázi řízení
projektu, 18 % při výběru návrhů a 16 % při
sjednávání smluv. Následné audity a práce s jejich výsledky
představují 23 % (61 milionů EUR) z celkové
částky.
Jedná
se o značnou kontrolní činnost, která však plně nedosahuje svého
cíle. Odhadovaná míra „zbytkových“ chyb u šestého rámcového programu po
zohlednění všech zpětně získaných částek a oprav, které
byly nebo budou provedeny, zůstává vyšší než 2 %. Současná míra
chyb vyplývající z auditů sedmého rámcového programu provedených
Generálním ředitelstvím pro výzkum a inovace činí přibližně
5 %, a přestože tato hodnota poklesne účinkem auditů a
přestože je poněkud neobjektivní vzhledem k zaměření
na příjemce, kteří dosud nebyli předmětem auditu, dosažení
míry zbytkových chyb ve výši 2 % je nepravděpodobné. Míra chyb,
kterou zjistil Evropský účetní dvůr, se pohybuje v podobném
rozmezí.
2.2.3.     Očekávaná
úroveň rizika nesouladu s pravidly
Vychází
se ze stávajícího stavu na základě dosud provedených auditů
v sedmém rámcovém programu. Předběžná reprezentativní míra chyb
se blíží 5 % (u Generálního ředitelství pro výzkum a inovace). K většině
zjištěných chyb dochází, protože současný systém financování výzkumu
je založen na náhradě skutečných nákladů výzkumného projektu
deklarovaných účastníkem. To vede ke značné složitosti týkající
se posouzení způsobilých nákladů.
Byla
provedena analýza míry chyb u auditů sedmého rámcového programu, jež byly
v Generálním ředitelství pro výzkum a inovace dosud provedeny;
přinesla tato zjištění:
-
Přibližně 27 % chyb z hlediska počtu a 35 %
z hlediska objemu se týká účtování osobních nákladů. K zjištěným
pravidelně se opakujícím problémům patří účtování
průměrných nebo rozpočtových nákladů (namísto
skutečných nákladů), neexistence náležitých záznamů o čase
stráveném prací na programu a účtování nezpůsobilých položek.
-
Přibližně 40 % chyb z hlediska počtu a 37 %
z hlediska hodnoty se týká ostatních přímých nákladů (mimo
osobní náklady). K zjištěným pravidelně se opakujícím chybám
patří zahrnování DPH, chybějící jasná vazba na projekt,
nepředložení faktur nebo dokladů o zaplacení a chybný výpočet
odpisů vedoucí k účtování plných nákladů na zařízení
místo částky snížené o odpisy a zadávání subdodávek bez předchozího
schválení nebo v rozporu s pravidly o hospodářsky
nejvýhodnější nabídce atd.
-
Přibližně 33% chyb z hlediska počtu a 28% z hlediska objemu
se týká nepřímých nákladů. Zde existují stejná rizika jako u osobních
nákladů a dodatečným rizikem je nesprávné nebo nekorektní
přiřazování režijních nákladů projektům Unie.
Nepřímé
náklady jsou v řadě případů stanoveny pevnou sazbou
v procentech přímých nákladů, takže míra chyb
v nepřímých nákladech je úměrná míře chyb
v přímých nákladech.
Program
Horizont 2020 zavádí významný počet důležitých zjednodušujících
opatření (viz bod 2 výše), která sníží míru chyb ve všech kategoriích
chyb. Nicméně konzultace zúčastněných stran a orgánů
ohledně dalšího zjednodušení a posouzení dopadů programu
Horizont 2020 jasně ukazují, že pokračování modelu financování
založeného na náhradě skutečných nákladů je upřednostňovanou
volbou. Systematické používání financování založeného na výstupech, pevných
sazeb nebo paušálních částek se v této fázi jeví jako předčasné,
neboť nebylo v předchozích programech odzkoušeno. Zachování systému
založeného na náhradě skutečných nákladů však znamená, že se
chyby budou vyskytovat i nadále.
Analýza
chyb zjištěných během auditů sedmého rámcového programu ukazuje,
že navrhovanými zjednodušujícími opatřeními by se zamezilo
přibližně 25–35 % z nich. Pak by se dalo očekávat, že míra
chyb klesne o 1,5 %, tj. z téměř 5 % na přibližně 3,5
%, což je hodnota uvedená ve sdělení Komise „Více či méně
kontrol? Rovnováha mezi administrativními náklady a rizikem chyb“.
Komise
má proto za to, že u výdajů na výzkum v rámci programu Horizont 2020 je
riziko chyby v rozmezí 2–5 % ročně realistickým cílem, vezmou-li se v
úvahu náklady kontrol, zjednodušení navržená ke snížení složitosti pravidel a
související inherentní riziko spojené s náhradou nákladů výzkumného
projektu. Konečným cílem je dosáhnout při uzavření programů
(po zohlednění finančního dopadu všech auditů, nápravných
opatření a zpětného získání) míry zbytkových chyb, která se bude co
nejvíce blížit 2 %.
Strategie
následných auditů výdajů v rámci programu Horizont 2020 tento
cíl zohledňuje. Bude založena na finančním auditu jednoho
reprezentativního vzorku výdajů za celý program, doplněného o vzorek
sestavený na základě zvážení rizik.
Celkový
počet následných auditů bude omezen na to, co je naprosto nezbytné
pro dosažení uvedeného cíle a realizaci uvedené strategie. Řízením
činností spojených s následnými audity bude zajištěna
minimalizace zátěže, kterou audity představují pro účastníky. Za
určité vodítko považuje Komise maximální hodnotu 7 % účastníků
programu Horizont 2020, kteří budou za celé programové období
předmětem auditu. Z dosavadních zkušeností vyplývá, že podíl
výdajů, které budou podrobeny auditu, bude podstatně vyšší.
Strategie
následných auditů týkající se legality a správnosti bude doplněna
posíleným vědeckým hodnocením a strategií proti podvodům (viz bod 2.3
níže).
Tento
scénář je založen na předpokladu, že se zjednodušující opatření
nestanou předmětem zásadních změn v procesu rozhodování.
Poznámka:
tento oddíl se týká pouze procesu řízení grantů; pro správní a
provozní výdaje vynakládané prostřednictvím procesů zadávání
veřejných zakázek se jako přijatelné riziko výskytu chyb použije 2%
strop.
2.3.        Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
Generální
ředitelství odpovědná za plnění rozpočtu na výzkum a
inovace jsou odhodlána bojovat proti podvodům ve všech fázích procesu
řízení grantů. Vypracovala a provádějí strategie proti
podvodům, včetně většího využívání informací, zvláště
pomocí vyspělých nástrojů informačních technologií, a odborné
přípravy a informování zaměstnanců. Byly vypracovány sankce,
které mají odrazovat od podvodů, stejně jako přiměřené
tresty pro případ odhalení podvodu. Toto úsilí bude pokračovat. U
návrhů programu Horizont 2020 bylo provedeno zabezpečení proti
podvodům a posouzení dopadu těchto návrhů. Celkově by
navrhovaná opatření, zejména větší důraz na audity založené na
analýze rizika a posílené vědecké hodnocení a kontrola, měla mít
pozitivní dopad na boj proti podvodům.
Je
třeba zdůraznit, že rozsah odhalených podvodů je
v poměru k celkovým výdajům velmi nízký, nicméně
generální ředitelství odpovědná za plnění rozpočtu na
výzkum jsou nadále odhodlána s podvody bojovat.
Komise
přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při
provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční
zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního
jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti,
zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a
případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími
sankcemi.
Komise
nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na
základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech
příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo
poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu
obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský
úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a
inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto
financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v
nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti
s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií
nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu
finanční zájmy Unie.
Aniž
jsou dotčeny výše uvedené odstavce, musí dohody o spolupráci se
třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody,
rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení
Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů,
kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.        Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
·      Stávající výdajové rozpočtové linie (nepoužije se)
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název……………………….……...……….] || RP/NRP ([45]) || zemí ESVO[46] || kandidátských zemí[47] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
   || [XX.YY.YY.YY.]   || RP/NRP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [okruh 1 – Inteligentní růst podporující začlenění] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
   || Správní výdaje Nepřímý výzkum XX 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky XX 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu XX 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu Přímý výzkum 10 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky 10 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu 10 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu 10 01 05 04 Ostatní výdaje na významné výzkumné infrastruktury[48]   || NRP || ANO || ANO || ANO || ANO
   || Operační výdaje XX 02 01 01 Horizontální akce   Vynikající věda 08 02 02 01 Evropská rada pro výzkum 15 02 02 00 Akce „Marie Curie“ týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje 08 02 02 02 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) 09 02 02 01 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) 08 02 02 03 Budoucí a vznikající technologie 09 02 02 02 Budoucí a vznikající technologie   Vedoucí postavení v průmyslu 08 02 03 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích 09 02 03 00 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích 02 02 02 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích 08 02 03 02 Přístup k rizikovému financování 02 02 02 02 Přístup k rizikovému financování 08 02 03 03 Inovace v MSP 02 02 02 03 Inovace v MSP   Společenské výzvy 08 02 04 01 Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky 08 02 04 02 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství 05 02 01 00 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství 08 02 04 03 Bezpečná, čistá a účinná energie 32 02 02 00 Bezpečná, čistá a účinná energie 08 02 04 04 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava 06 02 02 00 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava 08 02 04 05 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny 07 02 02 00 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny 02 02 03 01 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny 08 02 04 06 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění 02 02 03 02 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění 09 02 04 00 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění 15 02 03 00 Evropský inovační a technologický institut 10 02 01 00 Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska || RP || ANO || ANO || ANO || ANO
3.2.        Odhadovaný
dopad na výdaje
3.2.1.     Odhadovaný
souhrnný dopad na výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo || [okruh 1 – Inteligentní růst podporující začlenění]
 GŘ pro výzkum a inovace / informační společnost a média / vzdělávání a kulturu / podniky a průmysl / energetiku / mobilitu a dopravu / zemědělství a rozvoj venkova / JRC – přímý výzkum / životní prostředí || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || CELKEM
  Operační prostředky ||
 Horizontální akce
 XX 02 01 01 || Závazky || (1a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Platby || (2a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 08 02 02 01 Evropská rada pro výzkum || Závazky || (1b) || 1640,417 || 1753,575 || 1879,819 || 2009,349 || 2144,525 || 2284,826 || 2427,130 ||   || 14139,641
 Platby || (2b) || 204,154 || 1055,485 || 1335,717 || 1661,563 || 1868,955 || 2063,161 || 2199,449 || 3751,158 || 14139,641
 08 02 02 02 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) || Závazky || (1c) || 199,794 || 211,723 || 225,177 || 238,964 || 253,364 || 268,311 || 283,451 ||   || 1680,784
 Platby || (2c) || 24,865 || 128,015 || 161,107 || 199,448 || 223,066 || 244,699 || 259,212 || 440,372 || 1680,784
 08 02 02 03 Budoucí a vznikající technologie**   09 02 02 02 Budoucí a vznikající technologie** || Závazky || (1d) || 283,318 || 300,310 || 320,217 || 469,448 || 606,917 || 642,722 || 678,989 ||   || 3301,921
 Platby || (2d) || 48,847 || 251,487 || 316,496 || 391,819 || 438,217 || 480,715 || 509,225 || 865,115 || 3301,921
 08 02 03 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích || Závazky || (1e) || 545,193 || 577,744 || 614,457 || 652,078 || 691,372 || 732,159 || 773,472 ||   || 4586,474
 Platby || (2e) || 67,851 || 349,323 || 439,624 || 544,249 || 608,697 || 667,728 || 707,329 || 1201,673 || 4586,474
 08 02 03 02 Přístup k rizikovému financování** 02 02 02 02 Přístup k rizikovému financování** || Závazky || (1f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 ||   || 3768,450
 Platby || (2f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 || 0 || 3768,450
 08 02 03 03 Inovace v MSP** 02 02 02 03 Inovace v MSP** || Závazky || (1g) || 78,373 || 83,053 || 88,330 || 93,738 || 99,387 || 105,250 || 111,189 ||   || 659,320
 Platby || (2g) || 9,754 || 50,216 || 63,197 || 78,238 || 87,502 || 95,988 || 101,681 || 172,744 || 659,320
 08 02 04 01 Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky || Závazky || (1h) || 1030,952 || 1051,848 || 1073,128 || 950,146 || 1398,959 || 1481,491 || 1565,088 ||   || 8551,612
 Platby || (2h) || 126,578 || 651,675 || 820,134 || 1015,317 || 1135,546 || 1245,671 || 1319,549 || 2237,142 || 8551,612
 08 02 04 02 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství** 05 02 01 00 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství** || Závazky || (1i) || 525,695 || 557,082 || 592,481 || 628,757 || 666,645 || 705,974 || 745,810 ||   || 4422,444
 Platby || (2i) || 65,424 || 336,830 || 423,901 || 524,785 || 586,927 || 643,848 || 682,032 || 1158,697 || 4422,444
 08 02 04 03 Bezpečná, čistá a účinná energie** 32 02 02 00 Bezpečná, čistá a účinná energie** || Závazky || (1j) || 732,073 || 775,781 || 825,079 || 875,596 || 928,359 || 983,126 || 1038,601 ||   || 6158,614
 Platby || (2j) || 91,108 || 469,063 || 590,317 || 730,805 || 817,344 || 896,610 || 949,786 || 1613,580 || 6158,614
 08 02 04 04 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava** 06 02 02 00 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava** || Závazky || (1k) || 861,218 || 912,637 || 970,631 || 1030,059 || 1092,129 || 1156,559 || 1221,820 ||   || 7245,052
 Platby || (2k) || 107,180 || 551,811 || 694,454 || 859,727 || 961,532 || 1054,781 || 1117,337 || 1898,231 || 7245,052
 08 02 04 05 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny** 02 02 03 01 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny** 07 02 02 00 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny** || Závazky || (1l) || 400,096 || 423,983 || 450,925 || 478,534 || 507,370 || 537,302 || 567,620 ||   || 3365,830
 Platby || (2l) || 49,793 || 256,354 || 322,622 || 399,403 || 446,698 || 490,019 || 519,081 || 881,860 || 3365,830
 08 02 04 06 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění** 09 02 04 00 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění** 02 02 03 02 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění** || Závazky || (1m) || 483,533 || 512,402 || 544,963 || 578,329 || 613,179 || 649,353 || 685,994 ||   || 4067,754
 Platby || (2m) || 60,177 || 309,815 || 389,903 || 482,696 || 539,855 || 592,210 || 627,332 || 1065,767 || 4067,754
 09 02 02 01 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) || Závazky || (1n) || 113,951 || 120,755 || 128,428 || 136,291 || 144,504 || 153,029 || 161,664 ||   || 958,622
 Platby || (2n) || 14,181 || 73,012 || 91,886 || 113,754 || 127,224 || 139,562 || 147,839 || 251,163 || 958,622
 09 02 03 00 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích || Závazky || (1o) || 1005,176 || 1065,189 || 1132,878 || 1202,241 || 1274,686 || 1349,886 || 1426,056 ||   || 8456,112
 Platby || (2o) || 125,096 || 644,049 || 810,537 || 1003,436 || 1122,258 || 1231,095 || 1304,108 || 2215,533 || 8456,112
 02 02 02 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích || Závazky || (1p) || 194,477 || 206,088 || 219,184 || 232,604 || 246,620 || 261,169 || 275,907 ||   || 1636,048
 Platby || (2p) || 24,203 || 124,608 || 156,819 || 194,140 || 217,129 || 238,186 || 252,313 || 428,651 || 1636,048
 15 02 02 00 Akce „Marie Curie“ týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje || Závazky || (1q) || 728,274 || 771,756 || 820,798 || 871,052 || 923,542 || 978,025 || 1033,212 ||   || 6126,659
 Platby || (2q) || 90,635 || 466,629 || 587,254 || 727,013 || 813,103 || 891,958 || 944,858 || 1605,208 || 6126,659
 15 02 03 00 Evropský inovační a technologický institut * || Závazky || (1r) || 267,498 || 324,047 || 389,375 || 472,279 || [497,465]* || [554,83]* || [599,78]* ||   || 1453,199
 Platby || (2r) || 232,723 || 281,921 || 338,756 || 410,883 || 188,916 + [243,863]* || [482,704]* || [521,806]* || [403,684]* || 1453,199
 10 02 01 00 Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska || Závazky || (1s) || 32,459 || 33,108 || 33,771 || 34,445 || 35,134 || 35,838 || 36,554 ||   || 241,311
 Platby || (2s) || 12,325 || 27,672 || 31,582 || 33,891 || 34,568 || 35,261 || 35,965 || 30,048 || 241,311
* Z rozpočtů na cíle
„společenské výzvy“ a „vedoucí postavení v základních a
průmyslových technologiích” bude poměrně na roky 2018–2020
orientačně a s výhradou přezkumu podle čl. 26 odst. 1
uvolněna dodatečná částka ve výši 1652,057 milionů EUR.
** Rozdělení mezi GŘ není v této
fázi stanoveno.
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || CELKEM
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 9570,455 || 10155,782 || 10814,513 || 11489,691 || 12194,753 || 12926,590 || 13668,077 ||   || 80819,860
 Platby || (5) || 1802,849 || 6502,665 || 8079,171 || 9906,943 || 10785,6 || 11613,07 || 12312,62 || 19816,94 || 80819,860
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||
 XX 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky* || (6a) || 226,187 || 230,711 || 235,325 || 240,031 || 244,832 || 249,729 || 254,723 ||   || 1681,538
 XX 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu* || (6b) || 169,252 || 232,572 || 258,456 || 289,571 || 316,454 || 341,909 || 376,531 ||   || 1984,745
 XX 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu* || (6c) || 138,404 || 162,149 || 172,823 || 185,361 || 196,450 || 207,073 || 220,939 ||   || 1283,199
 10 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky || (6d) || 151,686 || 156,996 || 162,490 || 168,178 || 174,064 || 180,156 || 186,461 ||   || 1180,031
 10 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu || (6e) || 34,280 || 35,052 || 35,840 || 36,647 || 37,471 || 38,314 || 39,176 ||   || 256,781
 10 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu || (6f) || 65,312 || 66,618 || 67,950 || 69,309 || 70,695 || 72,109 || 73,551 ||   || 485,545
 10 01 05 04 Ostatní výdaje na významné výzkumné infrastruktury || (6g) || 6,551 || 6,682 || 6,816 || 6,952 || 7,091 || 7,233 || 7,378 ||   || 48,703
  Správní prostředky CELKEM || 6 || 791,672 || 890,780 || 939,700 || 996,049 || 1047,057 || 1096,523 || 1158,759 ||   || 6920,542
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 10362,127 || 11046,561 || 11754,214 || 12485,739 || 13241,811 || 14023,113 || 14826,837 ||   || 87740,402
 Platby || =5+ 6 || 2383,229 || 7221,855 || 8818,966 || 10664,002 || 11835,992 || 12920,485 || 13694,775 || 20201,100 || 87740,402
Tyto číselné údaje se zakládají na
téměř plném využití schválených stropů správních výdajů
stanovených v právním základu. Jsou pro názornost vyjádřeny počtem
pracovníků, kteří by mohli být za tyto částky zaměstnáni.
Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Platby || (5) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Platby || =5+ 6 || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 GŘ: <…….> ||
  Lidské zdroje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
  Ostatní správní výdaje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 GŘ <…….> CELKEM || Prostředky || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok ≥2021 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 10362,127 || 11046,561 || 11754,214 || 12485,739 || 13241,811 || 14023,113 || 14826,837 ||   || 87740,402
 Platby || 2383,229 || 7221,855 || 8818,966 || 10664,002 || 11835,992 || 12920,485 || 13694,775 || 20201,100 || 87740,402
3.2.2.     Odhadovaný
dopad na operační prostředky
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití
operačních prostředků
–
þ  Návrh/podnět vyžaduje využití
operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa) / běžné ceny
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[49] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1[50] – Vynikající věda   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 – Vynikající věda ||   || 2965,755 ||   || 3158,119 ||   || 3374,440 ||   || 3725,105 ||   || 4072,852 ||   || 4326,913 ||   || 4584,446 ||   || 26207,628
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2 – Vedoucí postavení v průmyslu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 – Vedoucí postavení v průmyslu ||   || 2271,175 ||   || 2406,774 ||   || 2559,714 ||   || 2716,437 ||   || 2880,127 ||   || 3050,036 ||   || 3222,143 ||   || 19106,407
 SPECIFICKÝ CÍL č. 3 – Společenské výzvy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3 – Společenské výzvy ||   || 4033,565 ||   || 4233,731 ||   || 4457,207 ||   || 4541,423 ||   || 5206,640 ||   || 5513,803 ||   || 5824,934 ||   || 33811,304
 SPECIFICKÝ CÍL č. 4 – Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 4 – Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska ||   || 32,459 ||   || 33,108 ||   || 33,771 ||   || 34,445 ||   || 35,134 ||   || 35,838 ||   || 36,554 ||   || 241,311
 SPECIFICKÝ CÍL č. 5 – „Integrace znalostního trojúhelníku“ (Evropský inovační a technologický institut) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 5 – „Integrace znalostního trojúhelníku“ (Evropský inovační a technologický institut) ||   || 267,5 ||   || 324,050 ||   || 389,380 ||   || 472,280 ||   || [497,46] ||   || [554,832] ||   || [599,777] ||   || 1453,199
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY CELKEM ||   || 9570,455 ||   || 10155,782 ||   || 10814,513 ||   || 11489,691 ||   || 12194,753 ||   || 12926,590 ||   || 13668,077 ||   || 80819,860
3.2.3.     Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití správních
prostředků
–
þ  Návrh/podnět vyžaduje využití správních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2014 [51] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Lidské zdroje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Ostatní správní výdaje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Mimo OKRUH 5[52] víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje* || 581,406 || 655,330 || 692,112 || 734,426 || 772,821 || 810,108 || 856,892 || 5103,095
 Ostatní výdaje správní povahy* || 210,266 || 235,449 || 247,589 || 261,622 || 274,237 || 286,415 || 301,868 || 1817,447
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 791,672 || 890,779 || 939,701 || 996,048 || 1047,058 || 1096,523 || 1158,760 || 6920,545
 CELKEM** || 791,672 || 890,779 || 939,701 || 996,048 || 1047,058 || 1096,523 || 1158,760 || 6920,545
* Tyto číselné údaje se zakládají na
téměř plném využití schválených stropů správních výdajů
stanovených v právním základu. Jsou pro názornost vyjádřeny počtem
pracovníků, kteří by mohli být za tyto částky zaměstnáni.
** Tyto údaje mohou být upraveny v důsledku
plánované externalizace.
3.2.3.2.  Odhadované
potřeby v oblasti lidských zdrojů
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských
zdrojů
–
þ  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
zdrojů Komise, jak je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřený v celých číslech
(nebo zaokrouhlený nejvýše na 1 desetinné místo)
 ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 || XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 || XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)** || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[53] ||
 || XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[54] || – v ústředí[55] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu)* || 867 || 867 || 867 || 867 || 867 || 867 || 867
 || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || CELKEM || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631
* Výše uvedené
údaje budou upraveny podle výsledků plánované externalizace.
** Zátěž odpovídající provádění EIT a
inovací se odhaduje na cca 100 míst podle plánu pracovních míst pro Komisi.
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Celkový počet úředníků a dočasných zaměstnanců bude přispívat k naplňování cílů programu Horizont 2020 během celého procesu, od přípravy pracovního programu po konečné šíření výsledků v období 2014–2020. Tyto lidské zdroje zahrnují všechny potřeby v různých způsobech řízení podle bodu 1.7 legislativního finančního výkazu.
 Externí zaměstnanci || Celkový počet externích zaměstnanců bude pomáhat úředníkům a dočasným zaměstnancům, aby mohli přispívat k naplňování cílů programu Horizont 2020 během celého procesu, od přípravy pracovního programu po konečné šíření výsledků v období 2014–2020. Tyto lidské zdroje zahrnují všechny potřeby v různých způsobech řízení podle bodu 1.7 legislativního finančního výkazu.
3.2.4.     Soulad se
stávajícím víceletým finančním rámcem
–
þ  Návrh/podnět je v souladu se stávajícím
víceletým finančním rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu
příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
Nepoužije se.
.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje
pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[56].
Nepoužije se.
.
3.2.5.     Příspěvky
třetích stran
–
Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
podle následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || Třetí země přidružené k programu ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM* || p.m.
* Tyto prostředky budou doplněny po
sjednání dvoustranných dohod o přidružení.

3.3.      Odhadovaný dopad na příjmy
–
¨  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad
na příjmy.
–
þ  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨         dopad na vlastní zdroje
–
þ         dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[57]*
 Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
 Bod 6011 Bod 6012 Bod 6013 Bod 6031 ||   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
* Tyto prostředky budou doplněny po
sjednání dvoustranných dohod o přidružení.
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
02 03 01 Prostředky
z příspěvků třetích stran
05 03 01 Prostředky
z příspěvků třetích stran
06 03 01 Prostředky
z příspěvků třetích stran
07 03 01 Prostředky
z příspěvků třetích stran
08 04 01 Prostředky
z příspěvků třetích stran
09 03 01 Prostředky
z příspěvků třetích stran
10 02 02 Prostředky
z příspěvků třetích stran
15 03 01 Prostředky
z příspěvků třetích stran
32 03 01 Prostředky
z příspěvků třetích stran
Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy.
Některé
přidružené státy mohou prostřednictvím dohod o přidružení
přispívat na dodatečné financování rámcového programu. Metoda
výpočtu bude dojednána v těchto dohodách o přidružení,
přičemž nemusí být ve všech dohodách stejná. Výpočty se
většinou zakládají na HDP přidruženého státu v porovnání
v HDP členských států za použití této procentuální sazby na
celkový schválený rozpočet.
[1]               KOM(2011) 500 v konečném znění.
[2]               Úř. věst. C , , s. .
[3]               Úř. věst. C , , s. .
[4]               KOM(2010)2020.
[5]               P7 TA(2011)0401.
[6]               P7 TA(2011)0236.
[7]               P7 TA(2011)0256.
[8]               P7
TA(2011)0401.
[9]               ERAC 1210/11.
[10]             CdR 67/2011.
[11]             CESE 1163/2011.
[12]             KOM(2011)48.
[13]             KOM(2011)500.
[14]             K(2005) 576 v konečném znění ze dne 11. března
2005.
[15]             Úř. věst. L 124, 30.5.2003, s. 36.
[16]             KOM(2008) 394.
[17]             Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.
[18]             Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 1.
[19]             Úř. věst. L [], [], s. [].
[20]             Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
[21]             ESFRI
Strategy Report on Research Infrastructure — Roadmap 2010 (Strategická
zpráva ESFRI o výzkumné infrastruktuře – plán 2010).
[22]             KOM(2009) 512.
[23]             KOM(2010) 245.
[24]             KOM(2011) 112 v konečném znění.
[25]             KOM(2011) 152.
[26]             KOM (2011) 112.
[27]             KOM(2011) 112.
[28]             KOM(2009) 519.
[29]             Čtvrtá hodnotící zpráva Mezivládního panelu pro změnu klimatu
(IPCC), 2007, (www.ipcc.ch).
[30]             KOM(2011) 112.
[31]             KOM(2009) 147.
[32]             KOM(2011) 25.
[33]             KOM(2009) 400.
[34]             KOM (2007) 575 v konečném znění.
[35]             Směrnice 2008/56/ES.
[36]             KOM(2010) 245.
[37]             KOM(2010) 491 v konečném znění.
[38]             Srovnávací
přehled výzkumu a inovací Unie 2010.
[39]             KOM(2011)
274 v konečném znění.
[40]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB:
sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
[41]             Uvedené
v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
[42]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na
finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[43]             Uvedené
v článku 185 finančního nařízení.
[44]             http://www.trust-researchers.eu/.
[45]             RP
= rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
[46]             ESVO:
Evropské sdružení volného obchodu.
[47]             Kandidátské
země a případně potenciální kandidátské země západního
Balkánu.
[48]             JRC
žádá o novou rozpočtovou linii pro investice do infrastruktury.
Většina zařízení JRC pochází ze 60. a 70. let a již neodpovídá
současnému stavu techniky. Aby mohl být víceletý pracovní programu JRC
proveden v souladu se standardy EU v oblasti bezpečnosti a
zabezpečení, jakož i s cíli EU 20/20/20 v oblasti životního
prostředí, jsou nezbytná nová zařízení a modernizace stávající
infrastruktury. JRC sestavilo svůj Plán rozvoje infrastruktury na období
2014–2020, v němž jsou popsány investiční potřeby pro všechna
pracoviště JRC do roku 2020, které se odráží v nově navržené
rozpočtové linii.
[49]             Výstupy
se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet
financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
silnic atd.).
[50]             Popsaný
v části 1.4.2. „Specifické cíle…“.
[51]             Rokem
N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
[52]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[53]             SZ
= smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
odborník.
[54]             Dílčí
strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
linie „BA“).
[55]             V
podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
[56]             Viz
body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[57]             Pokud
jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést
čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů
na výběr.