				|

		52013PC0500

			Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o účasti Unie na programu výzkumu a vývoje v oblasti aktivního a asistovaného žití, který společně provádí několik členských států /* COM/2013/0500 final - 2013/0233 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
1.1.        Cíle návrhu
Cílem tohoto návrhu je, aby Rada a Parlament
na základě článku 185 Smlouvy o fungování Evropské unie rozhodly o
poskytnutí právních prostředků k účasti Evropské unie na společném
programu v oblasti aktivního a asistovaného žití (Active and Assisted
Living Joint Programme – dále jen „program AAL“), prováděném několika
členskými státy.
K hlavním cílům programu AAL patří:
·
zvýšit dostupnost produktů a služeb založených
na informačních a komunikačních technologiích (IKT) a zaměřených
na aktivní a zdravé stárnutí, aby se zlepšila kvalita života starších občanů
a jejich pečovatelů a podpořila se udržitelnost pečovatelských
systémů;
·
zachovat kritický objem celoevropského aplikovaného
výzkumu, vývoje a inovací v oblasti produktů a služeb založených na IKT a zaměřených
na důstojné stárnutí, zvláště se zapojením malých a středních
podniků a uživatelů;
·
rozmnožit soukromé investice a zlepšit podmínky pro
průmyslové využití zajištěním soudržného rámce pro rozvoj evropských
přístupů a řešení, včetně společných minimálních
norem, které by splňovaly měnící se společenské preference a
regulační aspekty na vnitrostátní nebo regionální úrovni.
1.2.        Odůvodnění návrhu
Demografické stárnutí bylo ve strategii
Evropa 2020 identifikováno jako problém, ale také jako příležitost pro
inteligentní, udržitelný růst podporující začlenění. Jak stěžejní
iniciativa „Digitální agenda pro Evropu“, tak „Unie inovací“ se demografickým
stárnutím zabývají jako prioritou. Digitální agenda se zaměřuje na
inovační služby, produkty a procesy založené na IKT a zahrnuje několik
opatření v oblasti elektronického zdravotnictví a zvláštní opatření
na posílení programu AAL. Program AAL ke strategii Evropa 2020
a souvisejícím stěžejním iniciativám významně přispěje
a pomůže řešit problematiku demografického vývoje a vytvořit
nové příležitosti, zejména pro malé a střední podniky.
V rámci Evropského inovačního partnerství v oblasti aktivního
a zdravého stárnutí (EIP AHA) se očekává, že řešení
založená na IKT budou hrát důležitou úlohu při plnění cílů
tohoto partnerství, a sice prodloužit do roku 2020 život o další dva roky
prožité ve zdraví, zlepšit kvalitu života občanů a zvýšit účinnost
pečovatelských systémů v Evropě. Program AAL je důležitým
prvkem, který podporuje EIP AHA inovacemi založenými na IKT, neboť se zaměřuje
na úsek inovačního řetězce nazývaný „údolí smrti“, v němž
je třeba výsledky výzkumu přetvořit na nové produkty
a služby, se kterými je možné vstoupit na trh. Program AAL bude rovněž
z EIP těžit, protože EIP urychlí vytváření trhu, podpoří přijetí
nových produktů a také přispěje ke zlepšení hraničních
podmínek pro trh, například pokud jde o normalizaci a interoperabilitu,
které nejsou součástí tohoto programu, ale v hodnocení a v
konzultacích byly zmíněny jako překážky bránící zavádění nových
produktů a služeb. Program AAL doplňují velké vnitrostátní
iniciativy, například vnitrostátní iniciativa pro AAL a stárnutí
v Německu, inovační platforma pro asistované žití
ve Spojeném království a platforma pro inovace v oblasti stárnutí
ve Francii.
S těmito vzájemně propojenými
programy, které společně pokrývají významnou část výzkumného
a inovačního „řetězce“, má Evropa na celém světě
jedinečnou sílu v oblasti IKT zaměřených na důstojné
stáří. Program AAL dobře doplňuje navrhovaný dlouhodobější
výzkum a inovace v oblasti IKT a stárnutí a tržní prověřování
podle rámcového programu Horizont 2020.
Program AAL se rovněž vzájemně doplňuje
s iniciativou společného plánování (JPI) „Delší a lepší život“ v
oblasti demografických změn, která sdružuje 13 evropských zemí a zabývá se
novými znalostmi vycházejícími z vědeckých poznatků pro účely
budoucí tvorby politiky v oblasti stárnutí, která by se opírala o širokou
škálu výzkumných disciplín. Program AAL může poskytnout kontext pro aplikace
multidisciplinárního výzkumu v rámci JPI, obohatit výzkumný program JPI o
uživatelské zkušenosti a zároveň sdílet výzkumné metodiky, například
celoživotní přístup.
Souhrnně vzato tyto iniciativy pokrývají
rozsáhlou část řetězce od základního výzkumu až po uvedení
na trh, jak to doporučuje řada nezávislých hodnocení programů
EU v oblasti výzkumu a inovací, jakož i politické dokumenty EU.
Tyto synergie budou dále posíleny v návrhu programu Horizont 2020, rámcového
programu pro výzkum na období 2014–2020, který předloží Komise a
který obsahuje zvláštní oddíl věnovaný společenským výzvám, jehož prioritami
jsou zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky. Program AAL
je zmiňován jako jedna z iniciativ vycházejících z článku 185 Smlouvy
o fungování Evropské unie, které jsou způsobilé pro pokračující
podporu, za předpokladu, že splní stanovený soubor kritérií.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI
STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
2.1.        Konzultace o budoucnosti
společného programu AAL
Komise konzultovala plány programu AAL
s několika externími i interními zúčastněnými
stranami. Do veřejné konzultace on-line o EIP-AHA, jež proběhla
v roce 2011, se zapojilo 524 respondentů, kteří vyjádřili
své názory na stávající vnitrostátní, regionální a místní iniciativy v
oblasti aktivního a zdravého stárnutí. Asi
38 % odpovědí pocházelo od vládních institucí, 23 % od
zástupců průmyslu, včetně malých a středních
podniků, 7 % z odvětví zdravotní a sociální péče,
17 % z výzkumné a akademické komunity a 15 %
od organizací zastupujících starší občany.
Z konzultace vyplynulo, že koneční uživatelé nejsou dostatečné
zapojeni do fáze vývoje, což je nejvýznamnější překážkou pro
inovace.
Skupina pěti odborníků
na vysoké úrovni v čele s bývalou komisařkou M. Kunevovou
provedla v prosinci 2010 průběžné hodnocení současného
společného programu AAL[1]. Jeho součástí byly rozhovory s více než
40 vybranými zúčastněnými stranami z celé Evropy, které jsou přímo
zapojeny do hodnotového řetězce společného programu AAL. Přibližně 33 % z nich pocházelo
z vládních institucí, 27 % z průmyslu, včetně
malých a středních podniků, 27 % z výzkumné
a akademické komunity a 11 % z organizací zastupujících starší
občany. Hodnotící skupina zdůraznila,
že pro společný program AAL i jeho následná opatření je důležité
zajistit vysokou provozní výkonnost, více se zaměřit na široce cílená
řešení v reálných životních situacích, podpořit technologie pro
pečovatele a zprostředkovatele, posílit vazby s uživateli
a zabezpečit zaváděcí činnosti.
Dále proběhla v roce 2010 veřejná
konzultace online ohledně společného programu AAL a v roce
2011 byly posuzovány projekty financované v rámci programu AAL.
Komise v roce 2012 na zasedáních řídící
skupiny pro posuzování dopadů rovněž konzultovala různé
části programu, což přispělo k plánování přípravy zprávy o
posouzení dopadů, zejména pokud jde o formulaci problémů a význam
společného programu AAL pro ostatní generální ředitelství. Ke struktuře
této zprávy a její argumentaci rovněž přispěla koordinační
skupina zřízená podle článku 185 pod vedením GŘ pro výzkum a
inovace.
2.2.        Varianty opatření
Ve zprávě o posouzení dopadů byly
zvažovány tyto možnosti:
Možnost č. 1 – společný program
AAL 2 totožný se společným programem AAL 1. Tato možnost slouží jako
základní scénář a nepočítá se žádnou změnou programu.
V období 2014–2020 by tedy společný program AAL pokračoval ve
stejné podobě jako současný program AAL, který je prováděn
od roku 2008 do roku 2013.
Možnost č. 2 – neprovádět společný
program AAL 2. V rámci této možnosti by na úrovni EU po roce 2013
neexistoval žádný zvláštní program EU ani spolufinancování z EU, které by měly
za cíl sdružit vnitrostátní výzkumné a inovační programy
v oblasti IKT zaměřených na zajištění důstojného
stáří. Finanční prostředky
vyhrazené na opatření navazující na program AAL v rámci navrhovaného
programu Horizont 2020 by mohly být využity na další výzkum zaměřený
na důstojné stáří v rámci programu Horizont 2020, pokud bude
tento program schválen.
Možnost č. 3 — V rámci této možnosti
by společný program AAL 1 pokračoval, avšak byl by upraven jeho
rozsah a zlepšeno provádění. Rozsah
společného program AAL 2 by byl sladěn s úplným rozsahem EIP AHA. Kromě pilíře EIP AHA zahrnujícího
aktivní stárnutí a nezávislý život by se program rovněž vztahoval na
zbývající dva pilíře: jednak prevenci, screening
a včasnou diagnózu, a jednak péči a léčbu. Kvůli změně rozsahu plynoucí z přizpůsobení
EIP AHA by se název změnil ze společného programu pro asistované žití
v přirozeném prostředí na společný program pro aktivní
a asistované žití. Program by byl
spolufinancován členskými státy, jakož i účastníky projektů
stejně jako tomu je podle stávajícího společného programu AAL na roky
2008 až 2013. Úroveň financování ze
strany EK v rámci programu Horizont 2020 by zůstala stejná jako
v rámci 7. rámcového programu. Tato
možnost by též znamenala vyšší zapojení koncových uživatelů, rozšíření
základu pro financování na všechny subjekty a zlepšení provozní
výkonnosti.
2.3.        Konzultace o posouzení
dopadů
V únoru 2012 tyto možnosti přezkoumala
Valná hromada společného programu AAL, která na závěr odhlasovala, že
pokračování programu má strategický význam, a 15 z 23 současných
zúčastněných zemích uvedlo, že upřednostňují možnost č.
3. Druhou preferovanou možností bylo pokračovat v programu v jeho současné
podobě, tedy možnost č. 1. Pouze dvě země by pokračování
programu nepodpořily, a přiklání se tudíž k možnosti č. 2.
V listopadu 2012 výbor pro hodnocení
dopadů zprávu přezkoumal a schválil.
Ve svém stanovisku požadoval ve zprávě o posouzení dopadů
určitá zlepšení, která byla vzata v úvahu.
Zpráva nyní lépe vysvětluje souvislosti politiky, zbývající
problémy, selhání trhu a základní scénář.
Byly také revidovány cíle, aby byl poskytnut pevný základ pro měření
pokroku společného programu AAL 2. V rámci
analýzy citlivosti byly ucelenějším způsobem nastíněny různé
scénáře financování a byly dále rozvinuty možné sociální
a zdravotní dopady. Na závěr bylo doplněno
porovnání možností, pokud jde o účinnost, účelnost
a soudržnost.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
3.1.        Právní základ
Návrh programu AAL vychází z článku
185 Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že Unie může
stanovit pravidla pro účast Evropské unie na výzkumných
a rozvojových programech prováděných několika členskými
státy, včetně účasti ve strukturách vytvořených
k uskutečnění těchto programů.
3.2.        Zásada subsidiarity
Uplatní se zásada subsidiarity, jelikož návrh
nespadá do výlučné pravomoci Evropské unie. Subsidiarita je zabezpečena
tím, že návrh je založen na článku 185, který výslovně
stanoví účast Unie ve výzkumných programech prováděných několika
členskými státy. Všechny provozní aspekty činnosti jsou prováděny
pokud možno na vnitrostátní úrovni, přičemž na evropské úrovni společného
programu se zajišťuje koherentní přístup.
Cílů návrhu nemůže být uspokojivě
dosaženo pouze na úrovni členských států, protože specifické
a vysoce odborné znalosti požadované pro výzkum a vývoj produktů
a služeb založených na IKT pro zajištění důstojného stáří
přesahují hranice států, a nelze je proto shromáždit pouze
na vnitrostátní úrovni. Bez koherentního přístupu na evropské úrovni a
zajištění kritického množství existuje vysoké riziko duplicity činností
a z toho plynoucích zvýšených nákladů. Navíc je nepravděpodobné,
že by skutečný vnitřní trh zaměřený na interoperabilní řešení
IKT pro důstojné stáří mohl vzniknout bez společného programu s
evropskou dimenzí.
Přidaná hodnota plynoucí z účasti EU
je přímo spojena s uvedenými problémy: roztříštěností trhu EU a
výzkumných aktivit, nedostatečným zaměřením na uvedení na trh v
celé EU a chybějící sdílenou evropskou představou o trzích s IKT zaměřenými
na důstojné stárnutí.
3.3.        Zásada proporcionality
Článek 185 Smlouvy o fungování Evropské
unie vyzývá Unii, aby „se souhlasem dotyčných členských států
stanovi[la] pravidla pro účast na výzkumných a rozvojových programech
prováděných několika členskými státy, včetně účasti
ve strukturách vytvořených k uskutečnění těchto programů“.
Členské státy jsou hnací silou této iniciativy.
Návrh je v souladu se zásadou
proporcionality, protože členské státy budou odpovědné za vypracování
svého společného programu a za všechny provozní aspekty.
Specializovaná prováděcí struktura Sdružení AAL již za stávajícího
společného programu AAL prokázala, že může provádět program účinně
a efektivně. Unie poskytne pobídky k lepší koordinaci, zajistí, aby
byl program AAL v součinnosti s politikami EU a s prioritami programu
Horizont 2020 a přispíval k nim, bude provádění společného
programu sledovat a zajistí ochranu finančních zájmů EU.
Navrhovaná organizační struktura zajišťuje
minimální administrativní zátěž tím, že hlavní administrativní činnost
provádějí vnitrostátní agentury, na které dohlíží a za něž odpovídá
Sdružení AAL vytvořené pro tento účel.
3.4.        Volba nástroje
Navrhovaným nástrojem je rozhodnutí Evropského
parlamentu a Rady na základě článku 185 Smlouvy
o fungování Evropské unie. Závěry průběžného hodnocení
a analýza možností v posouzení dopadů prokázaly, že článek
185 je nejvhodnějším prostředkem pro dosažení cílů programu AAL.
3.5.        Odchylky od pravidel pro
účast v programu Horizont 2020
Aby bylo možné uplatnit finanční příspěvek
Unie a chránit práva duševního vlastnictví v souladu s pravidly
pro účast ve zúčastněných vnitrostátních programech jsou nutné
odchylky od následujících ustanovení nařízení (EU) č.... [pravidla
pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020].
·
Ověření finanční způsobilosti se
rozšiřuje na všechny účastníky a provádí je zúčastněné
vnitrostátní agentury pro financování: čl. 14 odst. 5.
·
Specializovaná prováděcí struktura neuzavírá
smlouvy s konečnými příjemci: čl. 16 odst. 1.
·
Uplatňují se vnitrostátní pravidla pro
financování, způsobilost nákladů, osvědčení o finančních
výkazech a osvědčení o metodice: čl. 19 [odst. 1
a 5 až 7] a články 22 až 29.
·
Pravidla pro práva duševního vlastnictví a šíření
výsledků se řídí vnitrostátními pravidly: články 38–45.
Tyto odchylky jsou oprávněné, protože
program AAL má sloužit jako program zaměřený na komerční využití,
v němž se spojuje mnoho různých vnitrostátních zdrojů
financování (například programy financování výzkumu a inovací, zdraví
a průmyslu). Tyto programy mají ze své povahy různá pravidla pro
účast a nelze očekávat, že budou plně v souladu s
pravidly pro účast v programu Horizont 2020.
Kromě toho se program AAL zejména zaměřuje
na malé a střední podniky a organizace uživatelů,
které se obvykle činností EU v oblasti výzkumu a inovací neúčastní.
Aby bylo možné snížit administrativní a právní práh pro jejich účast,
poskytuje se jim finanční příspěvek Unie v souladu
s pravidly jejich vnitrostátních programů financování, na které jsou
více zvyklí, a provádí se prostřednictvím jediného grantu společně
s odpovídající vnitrostátní veřejnou podporou. Společný program AAL
(2008–2013) prokázal, že tento přístup dobře funguje
a umožnil přilákat vysoký počet malých a středních
podniků – více než 40 % účastníků.
Návrh poskytuje odpovídající záruky k zajištění
toho, že specializovaná prováděcí struktura bude při poskytování
finanční podpory třetím osobám dodržovat zásady rovného zacházení
a transparentnosti, stejně jako k zajištění ochrany finančních
zájmů Unie. Návrh rovněž předpokládá, že v dohodě uzavřené
mezi Unií a specializovanou prováděcí strukturou budou k tomuto
účelu obsažena podrobná ustanovení.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
V legislativním finančním výkazu přiloženém
k tomuto rozhodnutí jsou předloženy orientační rozpočtové důsledky.
Ustanovení tohoto rozhodnutí a ustanovení pověřovací smlouvy,
jež má být uzavřena mezi Komisí a specializovanou prováděcí strukturou,
musí zajistit, že budou chráněny finanční zájmy EU.
Maximální částka příspěvku EU činí
[175 000 000 EUR] v rámci programu Horizont 2020 z rozpočtu
GŘ CONNECT přiděleného na společenskou výzvu č.
1, jejímž tématem je zdraví, demografická změna a dobré životní
podmínky[2].
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
5.1.        Zjednodušení
Návrh stanoví zjednodušení administrativních postupů pro soukromé
subjekty. Příjemci prostředků na financování výzkumu, vyčleněných
z nového společného programu, budou mít především prospěch z jednotného
smluvního a platebního režimu s použitím známých vnitrostátních pravidel, aniž
by museli podávat zvláštní hlášení ohledně příspěvku Unie. EU
bude jednat přímo se sdružením AAL, které bude odpovědné za přidělování,
sledování a podávání zpráv, pokud jde o využití příspěvku
ze strany EU.
5.2.        Přezkum/revize/doložka o
skončení platnosti
Návrh obsahuje doložku o přezkumu pro přezkum v polovině
období, tedy po třech letech provádění. Celková doba platnosti bude
omezena na dobu sedmi let činnosti a další tři roky dokončování.
5.3.        Evropský hospodářský
prostor
Navrhovaný akt se týká Evropského hospodářského prostoru, a proto
by jeho působnost měla být rozšířena i na Evropský hospodářský
prostor.
2013/0233 (COD)
Návrh
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
o účasti Unie na programu výzkumu a
vývoje v oblasti aktivního a asistovaného žití, který společně
provádí několik členských států
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA
EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 185 a čl. 188 druhý pododstavec této
smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského
a sociálního výboru[3],

v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Ve svém sdělení
„Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst
podporující začlenění“[4]
Komise zdůrazňuje potřebu vytvořit příznivé podmínky
pro investice do znalostí a inovací s cílem dosáhnout
v Unii inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění.
Evropský parlament i Rada tuto strategii schválily.
(2)       Horizont 2020 – rámcový
program pro výzkum a inovace (2014–2020), zřízený nařízením (EU)
č..../2013 Evropského parlamentu a Rady ze dne... 2013[5] (dále jen „rámcový program
Horizont 2020“) se zaměřuje na dosažení většího dopadu
na výzkum a inovace tím, že přispívá k posilování
partnerství veřejného a soukromého sektoru, a to i prostřednictvím
účasti Unie v programech prováděných několika členskými
státy v souladu s článkem 185 Smlouvy.
(3)       Rozhodnutí Evropského
parlamentu a Rady č. 742/2008/ES ze dne 9. července 2008
o účasti Společenství v programu výzkumu a vývoje
prováděném několika členskými státy a zaměřeném
na zvyšování kvality života starších občanů prostřednictvím
využití nových informačních a komunikačních technologií[6] stanoví finanční příspěvek
Společenství na společný program výzkumu a vývoje pro oblast
asistovaného žití v přirozeném prostředí (dále jen „společný
program AAL“), který odpovídá finančnímu příspěvku členských
států, avšak nepřesahuje částku 150 000 000 EUR po
dobu trvání sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum,
technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) vytvořeného
rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne
18. prosince 2006[7].

(4)       V prosinci 2012 předala
Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o průběžném
hodnocení společného programu AAL[8].
Toto hodnocení provedla skupina odborníků. Tito odborníci došli závěru,
že společný program AAL učinil dobrý pokrok k dosažení svých cílů
a dosáhl pozoruhodných výsledků a že by se v tomto programu
mělo pokračovat i nad rámec stávajícího období financování.
Skupina odborníků však upozornila na několik nedostatků,
zejména na potřebu více do projektů zapojit uživatele a dále
zlepšit provozní výkonnost, co se týče doby potřebné k uzavření
smlouvy a dobu potřebné pro platby.
(5)       Ve svém sdělení nazvaném
,,Demografická budoucnost Evropy – učiňme z problému výhodu“[9] Komise zdůraznila fakt, že
stárnutí je jedním z největších problémů, kterému čelí
všechny členské státy, a že větší využití nových technologií by mohlo
přispět ke kontrole nákladů a zlepšení tělesného a
duševního zdraví starších občanů a jejich aktivní účasti ve
společnosti, jakož i ke zvýšení konkurenceschopnosti ekonomiky Unie.
(6)       Ve sdělení nazvaném „Stěžejní
iniciativa strategie Evropa 2020 Unie inovací“[10]
Komise uvedla stárnutí obyvatelstva jako jednu ze společenských výzev, u
nichž inovační pokroková řešení mohou hrát významnou roli
a posílit konkurenceschopnost, umožnit evropským podnikům zaujmout vůdčí
postavení ve vývoji nových technologií, růst a zajistit si globální
vedoucí úlohu na nových rostoucích trzích, zlepšit kvalitu a účinnost
veřejných služeb, a přispět tak k vytvoření velkého počtu
nových kvalitních pracovních míst.
(7)       Ve sdělení zabývajícím
se evropskou stěžejní iniciativou „Digitální agenda pro Evropu“[11] navrhla Komise posílit společný
program AAL s cílem řešit problémy spojené se stárnutím obyvatelstva.
(8)       Ve svém sdělení
s názvem „Realizace strategického prováděcího plánu pro evropské
inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí“[12] Komise navrhla, aby se vzaly
v úvahu důležité priority plánu pro budoucí výzkumné a inovační
pracovní programy a nástroje, které jsou součástí rámcového programu
Horizont 2020. Komise rovněž navrhla, aby se zohlednily příspěvky,
kterými by mohl společný program AAL přispět k evropskému
partnerství pro inovace v oblasti aktivního a zdravého stárnutí.
(9)       V rámci evropského inovačního
partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí, vytvořeného
v rámci Unie inovací, se očekává, že řešení založená na IKT
budou hrát důležitou úlohu při plnění jeho cílů, které spočívají
v prodloužení života o další dva roky prožité ve zdraví, čehož by mělo
být dosaženo do roku 2020, dále ve zlepšení kvality života občanů
a zvýšení účinnosti pečovatelských systémů v Unii. V jeho
strategickém prováděcím plánu jsou stanoveny priority k urychlení
a rozšíření inovací v oblasti aktivního a zdravého stárnutí
v celé Unii ve třech oblastech: prevence a podpory zdraví,
péče a léčby a nezávislého života a sociálního začlenění.
(10)     Program výzkumu a vývoje v
oblasti aktivního a asistovaného žití (dále jen „program AAL“) by měl
navazovat na výsledky dosažené v rámci předchozího programu
a řešit jeho nedostatky tím, že bude podporovat silnější
zapojení uživatelů do projektů a svižnější provádění
programu.
(11)     Měla být stanovena horní
mez pro účast Unie na programu AAL po dobu platnosti rámcového programu
Horizont 2020. Účast Unie na programu AAL by neměla přesahovat
finanční příspěvek zúčastněných států po dobu
trvání rámcového programu Horizont 2020, aby bylo dosaženo vysokého pákového
efektu a zajistilo se účinné zapojení zúčastněných států
při dosahování cílů programu.
(12)     V souladu s cíli nařízení
(EU) č..../2013 (rámcového programu Horizont 2020) by kterýkoli členský
stát a kterákoli země přidružená k rámcovému programu
Horizont 2020 měly být oprávněny účastnit se programu AAL.
(13)     Aby se zajistilo,
že finanční závazek ze strany Unie bude doplněn zúčastněnými
státy, měl by být finanční příspěvek Unie podmíněn
formálními závazky zúčastněných států před zahájením
programu AAL a jejich plněním. Příspěvky zúčastněných
států na program AAL by v zájmu efektivního fungování tohoto programu
měly zahrnovat správní náklady vzniklé na vnitrostátní úrovni.
(14)     Společné provádění
programu AAL vyžaduje prováděcí strukturu. Zúčastněné státy se
dohodly na implementační struktuře pro program AAL a v roce
2007 zřídily mezinárodní neziskovou organizaci podle belgického práva,
Sdružení pro asistované žití v přirozeném prostředí AISBL (dále
jen „sdružení AAL“). Vzhledem k tomu, že podle zprávy o průběžném
hodnocení se stávající struktury řízení společného programu AAL
ukázaly jako účinné a kvalitní, mělo by sdružení AAL být využito
jako prováděcí struktura a mělo by působit jako orgán pro přidělování
prostředků a monitorování programu AAL. Sdružení AAL by mělo
spravovat finanční příspěvek Unie a mělo by zajistit účinné
provádění programu AAL.
(15)     V zájmu dosažení cílů
programu AAL by sdružení AAL mělo poskytovat finanční podporu především
prostřednictvím grantů pro účastníky akcí, které sdružení AAL
vybere. Tyto akce by měly být vybírány na základě výzev
k podání návrhů v rámci odpovědnosti sdružení AAL, kterému
by měli být nápomocni nezávislí externí odborníci. Pořadí na seznamu
by mělo být závazné, pokud jde o výběr návrhů a přidělování
finančních prostředků z finančního příspěvku
Unie a z vnitrostátních rozpočtů vyčleněných
na projekty programu AAL.
(16)     Finanční příspěvek
Unie by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního
řízení a s ustanoveními nepřímého řízení stanovenými v nařízení
Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25.
října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném
rozpočtu Unie[13],
a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012
ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení
Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012[14].
(17)     Za účelem ochrany finančních
zájmů Unie by Komise měla mít právo snížit, neposkytnout nebo ukončit
finanční příspěvek Unie, pokud bude program AAL prováděn
nedostatečně, částečně nebo opožděně, nebo
pokud zúčastněné státy na financování programu AAL nepřispějí,
nebo přispějí jen částečně či opožděně.
Tato práva by měla být stanovena v pověřovací dohodě,
jež má být uzavřena mezi Unií a sdružením AAL.
(18)     Účast na nepřímých
akcích financovaných v rámci programu AAL podléhá nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č..../2013 ze dne ... 2013, kterým se stanoví
pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020 –
rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020)[15]. Avšak vzhledem ke zvláštním
provozním potřebám společného programu AAL je nezbytné stanovit odchylky
od uvedeného nařízení v souladu s čl. 1 odst. 3
uvedeného nařízení.
(19)     Zvláštní odchylky od nařízení
(EU) č. … /2013 [H2020 RfP] jsou nezbytné, protože program AAL má sloužit
jako inovační program zaměřený na komerční využití, v němž
se spojuje mnoho různých vnitrostátních zdrojů financování (například
programy financování výzkumu a inovací, zdraví a průmyslu). Uvedené
vnitrostátní programy mají ze své povahy různá pravidla pro účast
a nelze očekávat, že budou plně v souladu s nařízením
(EU) č. …/2013 [pravidla pro účast v programu Horizont 2020].
Kromě toho se program AAL zejména zaměřuje na malé
a střední podniky a organizace uživatelů, které se obvykle činností
EU v oblasti výzkumu a inovací neúčastní. S cílem usnadnit
účast těchto podniků a organizací se finanční příspěvek
Unie poskytuje v souladu s dobře známými pravidly jejich
vnitrostátních programů financování a provádí se prostřednictvím
jediného grantu, který v sobě slučuje financování z prostředků
Unie s odpovídajícím vnitrostátním financováním.
(20)     Finanční zájmy Unie by měly
být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření
v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování
a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených,
neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků
a případně správních a finančních sankcí
v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, nařízením
v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012, nařízením
Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně
finančních zájmů Evropských společenství[16], nařízením Rady (ES,
Euratom) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách
a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany
finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům
a jiným nesrovnalostem[17]
a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999
ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem
pro boj proti podvodům (OLAF)[18].
(21)     Komise by měla provést průběžné
hodnocení posuzující zejména kvalitu a účinnost programu AAL
a pokrok dosažený při plnění stanovených cílů, měla by
rovněž provést závěrečné hodnocení a připravit
o těchto hodnoceních zprávu.
(22)     Hodnocení by mělo
vycházet z přesných a aktuálních informací. Na žádost
Komise by proto sdružení AAL a zúčastněné státy měly předložit
veškeré informace, které Komise do zpráv o hodnocení programu AAL
potřebuje zahrnout.
(23)     Program AAL by měl
zajistit účinné prosazování rovnosti žen a mužů a dodržovat
etické zásady uvedené v rámcovém programu Horizontu 2020.
(24)     Protože se zúčastněné
státy rozhodly v programu AAL i nadále pokračovat, protože jeho cíle
přímo podporují a doplňují politiky Unie v oblasti
aktivního a zdravého stárnutí, a vzhledem k tomu, že cílů
programu AAL nemůže být uspokojivě dosaženo pouze na úrovni členských
států a z důvodu jejich rozsahu jich může být lépe dosaženo
na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu
se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské
unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku
nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení
těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účast
v programu AAL
1.           Unie se účastní programu
výzkumu a vývoje v oblasti aktivního a asistovaného žití (dále jen
„program AAL“) prováděného společně [Belgií, Dánskem, Francií, Irskem,
Kyprem, Lucemburskem, Maďarskem, Nizozemskem, Polskem, Portugalskem, Rakouskem,
Rumunskem, Slovinskem, Spojeným královstvím, Španělskem, Švédskem
a Švýcarskem] (dále jen „zúčastněné státy“) v souladu
s podmínkami stanovenými v tomto rozhodnutí.
2.           Jakýkoli jiný členský
stát a jiná země přidružená k programu Horizont 2020 –
rámcovému programu pro výzkum a inovace (2014–2020) zřízenému nařízením
(EU) č..../2013 (dále jen „rámcový program Horizont 2020“) se může k
programu AAL připojit, pokud splňuje kritéria stanovená v čl. 3
odst. 1 písm. c) tohoto rozhodnutí. Členské státy a přidružené
země, které splňují podmínku uvedenou v čl. 3
odst. 1 písm. c), se pro účely tohoto rozhodnutí považují za zúčastněné
státy.
Článek 2
Finanční
příspěvek Unie
1.           Maximální finanční příspěvek
Unie na program AAL zahrnující správní a provozní náklady činí
175 000 000 EUR. Příspěvek bude uhrazen z prostředků
souhrnného rozpočtu Unie přidělených na příslušné části
zvláštního programu k provedení rámcového programu Horizont 2020 zřízeného
rozhodnutím ..../2013/EU v souladu s čl. 58 odst. 1
písm. c) bodem vi) a s články 60 a 61 nařízení (EU,
Euratom) č. 966/2012.
2.           Roční finanční
závazek EU v rámci programu AAL nesmí překročit roční finanční
závazek zúčastněných států v rámci programu AAL.
3.           Jako příspěvek
na správní náklady programu AAL se využije nejvýše 6 % finančního
příspěvku Unie.
Článek 3
Podmínky
pro poskytování finančního příspěvku Unie
1.           Finanční příspěvek
Unie bude uhrazen za těchto podmínek:
a)      zúčastněné státy prokáží, že
program AAL je vytvořen v souladu s přílohami I a II;
b)      zúčastněné státy nebo
organizace určené zúčastněnými státy jmenují sdružení pro
asistované žití v přirozeném prostředí, které je neziskovým sdružením
s právní subjektivitou založeným podle belgického práva (dále jen „sdružení
AAL“), jako strukturu odpovědnou za provádění programu AAL a za
přidělování a monitorování finančního příspěvku
Unie;
c)      jednotlivé zúčastněné státy se zaváží,
že se budou na financování programu AAL podílet;
d)      sdružení AAL prokáže schopnost provádět
program AAL, včetně přidělování a monitorování příspěvku
Unie v rámci nepřímého řízení rozpočtu Unie v souladu
s články 58, 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
e)      pro společný program AAL bude vytvořen
model řízení v souladu s přílohou III.
2.           Během provádění
programu AAL je finanční příspěvek Unie rovněž podmíněn
tím, že:
a)      sdružení AAL bude provádět cíle
programu AAL, jak je stanoveno v příloze I a činnosti
stanovené v příloze II v souladu s nařízením (EU) č...
[pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020],
s výhradou článku 5 tohoto rozhodnutí;
b)      bude udržován vhodný a účinný
model řízení v souladu s přílohou III;
c)      sdružení AAL bude splňovat požadavky
na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení
(EU, Euratom) č. 966/2012;
d)      každý zúčastněný stát bude
plnit své závazky uvedené v odst. 1 písm. c) a budou
plněny roční závazky na podporu financování programu AAL.
Článek 4
Příspěvky zúčastněných států
1.           Příspěvky
od zúčastněných států sestávají z:
a)      finančních příspěvků
na nepřímé akce podporované v rámci programu AAL v souladu
s přílohou II;
b)      věcné příspěvky
odpovídající administrativním nákladům vnitrostátních správních orgánů
na účinné provádění programu AAL v souladu s přílohou
II.
Článek 5
Pravidla
pro účast a šíření výsledků
1.           Pro účely nařízení
(EU) č..../2013 [pravidla pro účast a šíření výsledků
Horizontu 2020] se sdružení AAL považuje za orgán pro financování a poskytuje
finanční podporu na nepřímé akce v souladu s přílohou
II tohoto rozhodnutí.
2.           Odchylně od čl.
14 odst. 5 nařízení (EU) č..../2013 [pravidla pro účast
a šíření výsledků Horizontu 2020] ověřuje finanční
způsobilost žadatelů určená agentura odpovědná za
řízení vnitrostátních programů podle pravidel účasti v určených
vnitrostátních programech.
3.           Odchylně od čl. 16
odst. 1 nařízení (EU) č..../2013 [pravidla pro účast
a šíření výsledků Horizontu 2020] podepisuje dohody
o grantech s účastníky určená agentura odpovědná za
řízení vnitrostátních programů.
4.           Odchylně od článků
19 [(odst. 1, odst. 5 až 7] a 22 až 29 nařízení (EU) č..../2013
[pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020] se
na granty spravované určenými agenturami odpovědnými za
řízení vnitrostátních programů použijí pravidla pro financování určených
vnitrostátních programů.
5.           Odchylně od článků
38 až 46 nařízení (EU) č..../2013 [pravidla pro účast a šíření
výsledků Horizontu 2020] se použijí pravidla určených vnitrostátních
programů, kterými se řídí výsledky a přístupová práva
ke stávajícím znalostem a výsledkům.
Článek 6
Provádění programu AAL
1.           Program AAL je prováděn
na základě ročních pracovních plánů v souladu s přílohou
II.
Článek 7
Dohody
mezi Unií a sdružením AAL
1.           S výhradou kladného
hodnocení ex ante sdružení AAL v souladu s čl. 61
odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012
uzavře Komise, jménem Unie, se sdružením AAL pověřovací dohodu
a dohody o ročních převodech finančních prostředků.
2.           Pověřovací dohoda
uvedená v odstavci 1 se uzavře v souladu s čl. 58
odst. 3 a s články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012
a článkem 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Pověřovací dohoda též stanoví:
a)      požadavky týkající se příspěvku
sdružení AAL, pokud jde o příslušné ukazatele z ukazatelů
výkonnosti stanovených v příloze II rozhodnutí (EU) č..../2013
[zvláštní program k provedení rámcového programu Horizont 2020];
b)      požadavky týkající se příspěvku
sdružení AAL ke sledování uvedenému v rozhodnutí (EU) č..../2013
[zvláštní program k provedení rámcového programu Horizont 2020];
c)      specifické výkonnostní ukazatele nezbytné
k tomu, aby mohlo být sledováno fungování sdružení AAL v souladu s čl. 3
odst. 2;
d)      ujednání týkající se poskytování údajů
a informací nutných k zajištění toho, aby Komise byla schopna
plnit své povinnosti týkající se podávání zpráv a šíření informací.
Článek 8
Ukončení,
snížení nebo pozastavení finančního příspěvku Unie
1.           V případě,
že společný program AAL není prováděn v souladu
s podmínkami stanovenými v článku 3, může Komise ukončit,
úměrně snížit nebo pozastavit finanční příspěvek Unie
v závislosti na skutečném provádění společného
programu AAL.
2.           Jestliže zúčastněné
státy na financování programu AAL nepřispívají, nebo přispívají částečně
nebo opožděně, může Komise ukončit, úměrně snížit
nebo pozastavit finanční příspěvek Unie s přihlédnutím
k výši finančních prostředků, kterou na provedení programu
AAL vyčlenily zúčastněné státy.
Článek 9
Audity ex-post
1.           Audity ex-post výdajů
na nepřímé akce jsou prováděny určenými agenturami odpovědnými
za řízení vnitrostátních programů podle článku 23 nařízení
(EU) č.... [rámcového programu Horizont 2020].
2.           Komise může rozhodnout,
že audity uvedené v odstavci 1 provede sama.
Článek 10
Ochrana
finančních zájmů Unie
1.           Komise přijme vhodná
opatření k zajištění toho, aby při provádění akcí
financovaných podle tohoto rozhodnutí byly finanční zájmy Unie chráněny
prostřednictvím opatření na prevenci podvodů, korupce a jiného
protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny
nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek
a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími
správními a finančními sankcemi.
2.           Evropský úřad pro boj
proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně
kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy
stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999
ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem
pro boj proti podvodům (OLAF)[19]
a nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o
kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem
ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům
a jiným nesrovnalostem[20]
s cílem stanovit, zda v souvislosti s grantovými dohodami nebo rozhodnutími o
udělení grantu nebo smlouvami financovanými v souladu s tímto nařízením
došlo k podvodu, korupci nebo jiné nedovolené činnosti poškozující
finanční zájmy Unie.
3.           Smlouvy, grantové dohody
a rozhodnutí o udělení grantu plynoucí z provádění
tohoto rozhodnutí obsahují ustanovení, kterým se Komise, sdružení AAL, Účetní
dvůr a OLAF výslovně zmocňují k provádění auditů
a vyšetřování, a to v souladu s jejich příslušnými
pravomocemi.
4.           Sdružení AAL umožní zaměstnancům
Komise a jiným osobám zmocněným Komisí či Účetním dvorem přístup
do svých míst a prostor a ke všem informacím, včetně
informací v elektronické podobě, nezbytným k provedení auditů
uvedených v odstavci 3.
5.           Při provádění
programu AAL přijmou zúčastněné státy právní a správní předpisy
nebo jiná opatření nezbytná k ochraně finančních zájmů
Unie, zejména k zajištění úplného zpětného získání veškerých částek,
které náleží Unii, v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012
a nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 11
Předávání
informací
1.           Na žádost Komise předloží
sdružení AAL Komisi veškeré informace nezbytné k vypracování zpráv
uvedených v článku 12.
2.           Zúčastněné státy předloží
prostřednictvím sdružení AAL veškeré informace požadované Evropským
parlamentem a Radou ohledně finančního řízení programu AAL.
3.           Komise sdělí informace
uvedené v odstavci 2 ve zprávách stanovených v článku 12.
Článek 12
Hodnocení
1.           Do 31. prosince 2017
provede Komise průběžné hodnocení programu AAL. Komise vypracuje
o tomto hodnocení zprávu, která bude obsahovat závěry hodnocení
a připomínky Komise. Do 30. června 2018 předloží
Komise tuto zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
2.           Po skončení účasti
Unie na programu AAL, avšak nejpozději do 31. prosince 2022
provede Komise závěrečné hodnocení programu AAL. Komise vypracuje o tomto
hodnocení zprávu, ve které uvede výsledky hodnocení. Komise zašle zprávu
Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 13
Vstup v
platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským
státům.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
PŘÍLOHA I
CÍLE programu AAL
1.           Program AAL má splnit tyto
cíle:
1.1.        urychlit vznik inovačních
produktů, služeb a systémů založených na IKT pro zajištění aktivní
a zdravé stárnutí v domácím prostředí, v komunitě či v práci, a
zlepšovat tak kvalitu života, samostatnost, účast na společenském
životě, kvalifikaci nebo schopnost profesního zařazení starších občanů
a snižovat náklady na poskytování zdravotní a sociální péče;
1.2.        zachovat a dále rozvíjet
kritické množství aplikovaného výzkumu, vývoje a inovací na úrovni
Unie v oblasti produktů a služeb založených na IKT pro
aktivní a zdravé stárnutí;
1.3.        vyvíjet nákladově
efektivní řešení, což zahrnuje také stanovení norem důležitých pro
interoperabilitu a snazší lokalizaci a přizpůsobování společných
řešení, jež jsou slučitelná s měnícími se sociálními
preferencemi a regulačními aspekty na vnitrostátní nebo
regionální úrovni, respektují soukromí a důstojnost starších lidí
a případně podporují přístup ke službám
ve venkovských a okrajových oblastech nebo jsou výhodná i pro jiné
skupiny obyvatel, například osoby se zdravotním postižením.
2.           Program AAL má vytvořit
příznivé prostředí pro účast malých a středních podniků.

3.           Program AAL se má zaměřit
na aplikovaný výzkum a inovace určené ke komerčnímu
využití a doplnit související dlouhodobější výzkum a rozsáhlé inovační
činnosti podle rámcového programu Horizont 2020 a dalších evropských
a vnitrostátních iniciativ. Měl by také přispět
k provádění evropského partnerství pro inovace v oblasti
aktivního a zdravého stárnutí.
PŘÍLOHA II
ČINNOSTI V RÁMCI programu AAL
I. Nepřímé akce
1.           Provádění programu AAL
musí především podporovat tržně orientované výzkumné a inovační
projekty v oblasti aktivního a zdravého stárnutí, které musí prokázat
možnost využít výsledky projektu v realistickém časovém rámci.
Financování těchto nepřímých akcí v rámci programu AAL má především
podobu grantů. Může mít i jinou formu, jako například ocenění,
zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání veřejných
zakázek na inovační řešení.
2.           Kromě toho mohou být
podporována opatření pro účely zprostředkování, propagace
programu, opatření ke zvyšování povědomí o současných
možnostech na podporu zavádění inovačních řešení
a propojení organizací na straně nabídky a poptávky a investorů.
3.           Rovněž mohou být podpořeny
akce zaměřené na zvýšení kvality návrhů, studie
proveditelnosti a semináře. V zájmu rozšíření skupiny zúčastněných
stran zapojených do programu AAL je možné zvážit spolupráci s regiony
Unie.
II. Provádění
1.           Program AAL je prováděn
na základě ročních pracovních plánů, které určují
témata pro výzvy k předkládání návrhů.
2.           Roční pracovní plány
jsou výsledkem dohody s Komisí a slouží jako základ pro roční finanční
příspěvek Unie.
3.           Součástí provádění
programu AAL jsou konzultace s příslušnými zúčastněnými
stranami (včetně politických činitelů z veřejných
orgánů, zástupců uživatelů, poskytovatelů služeb
a poskytovatelů pojištění ze soukromého sektoru, jakož
i zástupců průmyslu, včetně malých a středních
podniků) o prioritách aplikovaného výzkumu a inovací, jimiž je třeba
se zabývat.
4.           Provádění programu AAL
zohledňuje demografické trendy a demografický výzkum, aby bylo možné
nalézt řešení, která odpovídají sociální a hospodářské situaci
v celé Unii.
5.           Náležitá pozornost se věnuje
případným otázkám rovnosti pohlaví, etickým otázkám a problematice
soukromí v souladu s mezinárodními směrnicemi.
6.           V souladu s povahou
programu AAL zaměřenou na komerční využití a v souladu
s pravidly stanovenými v nařízení Evropského parlamentu
a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012,
kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie,
stanoví sdružení AAL příslušné minimální výkonnostní cíle pro lhůtu k
udělení grantu a lhůtu pro platbu podle [pravidel pro účast
a] [finančního nařízení] a zajistí, že je zúčastněné
státy během provádění programu AAL dodržují.
7.           Každý zúčastněný
stát umožní účast organizacím zastupujícím subjekty na straně
poptávky.
8.           Každý zúčastněný
stát spolufinancuje vybrané projekty účastníků ve svých příslušných
vnitrostátních programech prostřednictvím určených agentur odpovědných
za řízení vnitrostátních programů. Tyto agentury následně směřují
financování Unie ze sdružení AAL na základě popisu společného
projektu, který tvoří součást dohody, jež bude uzavřena mezi určenými
agenturami odpovědnými za řízení vnitrostátních programů
a příslušnými účastníky každého financovaného projektu.
9.           Po uzávěrce pro podávání
návrhů projektů provede sdružení AAL ve spolupráci s agenturami odpovědnými
za řízení vnitrostátních programů centrální kontrolu způsobilosti.
Tato kontrola se provede na základě společných kritérií způsobilosti
pro program AAL, která jsou zveřejněna společně
s výzvou k předkládání návrhů projektů.
10.         Sdružení AAL s pomocí
agentur odpovědných za řízení vnitrostátních programů
zkontroluje, zda jsou splněna doplňující vnitrostátní kritéria způsobilosti
stanovená ve výzvě k předkládání návrhů projektů.

11.         Tato vnitrostátní kritéria způsobilosti
se vztahují pouze k právnímu postavení a finanční situaci jednotlivých účastníků,
a nikoli k obsahu návrhu a týkají se:
11.1.      typu účastníka, např.
právní formy a předmětu činnosti;
11.2.      odpovědnosti a
životaschopnosti, včetně finančního zdraví a plnění daňových
a sociálních povinností.
12.         Návrhy způsobilých
projektů hodnotí a vybírá sdružení AAL za účasti nezávislých odborníků
na základě transparentních a společných hodnotících kritérií
stanovených ve zveřejněné výzvě k předkládání návrhů.
Jakmile je tento výběr schválen valnou hromadou sdružení AAL, stává se pro
zúčastněné státy závazným.
13.         Pokud účastník projektu
nesplňuje jedno nebo více z výše uvedených vnitrostátních kritérií způsobilosti,
nebo pokud je odpovídající vnitrostátní rozpočet na závazky týkající
se financování vyčerpán, výkonná rada sdružení AAL může rozhodnout,
že by mělo být provedeno dodatečné centrální nezávislé hodnocení příslušného
návrhu ve spolupráci s nezávislými odborníky, v jehož rámci se
návrh posoudí buď bez účasti příslušného účastníka, nebo s
náhradním účastníkem, kterého navrhnou účastníci projektu.
14.         Právní a finanční
otázky týkající se účastníků projektů vybraných pro financování
vyřizuje určená agentura odpovědná za řízení vnitrostátních
programů. Použijí se vnitrostátní správní předpisy a zásady.
PŘÍLOHA III
ŘÍZENÍ programu AAL
Organizační struktura programu AAL je tvořena
takto:
1.           Sdružení AAL, mezinárodní
neziskové sdružení založené podle belgického práva, představuje specializovanou
prováděcí strukturu vytvořenou zúčastněnými státy.
2.           Sdružení AAL je odpovědné
za veškeré aktivity v rámci programu AAL. K úkolům sdružení AAL
náleží správa smluv a rozpočtu, vypracování ročních pracovních plánů,
vyhlašování výzev k předkládání návrhů, zajišťování hodnocení a
vytváření pořadí projektů pro účely financování.
3.           Kromě toho sdružení AAL
dohlíží na monitorování projektů a je za ně odpovědné a převádí
související platby příspěvků Unie určeným agenturám odpovědným
za řízení vnitrostátních programů. Rovněž organizuje osvětovou
činnost.
4.           Sdružení AAL je řízeno
valnou hromadou. Valná hromada je rozhodovací orgán programu AAL. Jmenuje členy
výkonné rady a dohlíží na provádění programu AAL, včetně
schvalování ročních pracovních programů, přidělování
vnitrostátních finančních prostředků na projekty a vyřizování
žádostí o nová členství. Jeho činnost je založena na zásadě
jedna země – jeden hlas. Rozhodnutí se přijímají prostou většinou,
kromě rozhodnutí o nástupnictví, přijetí nebo vyloučení členů
nebo rozpuštění sdružení, pro něž mohou být ve stanovách sdružení
zakotveny zvláštní podmínky hlasování.
5.           Komise má na zasedáních
valné hromady sdružení AAL status pozorovatele a schvaluje roční
pracovní plán. Komise je zvána na všechna zasedání sdružení AAL a může
se účastnit diskusí. Všechny příslušné dokumenty rozesílané
v souvislosti s valnou hromadou se předávají také Komisi.
6.           Výkonná rada AAL – složená
alespoň z předsedy, místopředsedy a pokladníka – je volena
valnou hromadou k výkonu specifických řídících funkcí, jako je plánování
rozpočtu, personální obsazení a uzavírání smluv. Právně zastupuje
sdružení a podléhá valné hromadě.
7.           Ústřední řídící
jednotka zřízená jako součást sdružení AAL odpovídá za ústřední řízení
provádění programu AAL v úzké koordinaci a spolupráci
s agenturami odpovědnými za řízení vnitrostátních programů,
které jsou zmocněny zúčastněnými státy k provádění
prací souvisejících s řízením projektů a správními
a právními aspekty v zastoupení účastníků vnitrostátního
projektu a k poskytování podpory při hodnocení a projednávání
návrhů projektů. Ústřední řídící jednotka a agentury
odpovědné za řízení vnitrostátních programů spolupracují jako řídící
jednotka pod dohledem sdružení AAL.
8.           Poradní výbor složený ze
zástupců průmyslu, uživatelů a dalších zúčastněných
stran, pokud možno v rovnoměrném zastoupení pohlaví a generací, předkládá
doporučení týkající se priorit a témat, která mají být předmětem
výzev pro předkládání návrhů a dalších akcí v rámci programu
AAL.
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ
1.         RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
            1.1.      Název návrhu/podnětu
            1.2.      Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
            1.3.      Povaha
návrhu/podnětu
            1.4.      Cíle

            1.5.      Odůvodnění
návrhu/podnětu
            1.6.      Doba
trvání akce a finanční dopad
            1.7.      Předpokládaný
způsob řízení
2.         SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
            2.1.      Pravidla
pro monitorování a podávání zpráv
            2.2.      Systém
řízení a kontroly
            2.3.      Opatření
k zamezení podvodům a nesrovnalostem
3.         ODHADOVANÝ FINANČNÍ
DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
            3.1.      Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové
položky
            3.2.      Odhadovaný
dopad na výdaje
            3.2.1.   Odhadovaný
souhrnný dopad na výdaje
            3.2.2.   Odhadovaný
dopad na operační prostředky
            3.2.3.   Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy
            3.2.4.   Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem
            3.2.5.   Příspěvky
třetích stran
            3.3.      Odhadovaný
dopad na příjmy
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název návrhu/podnětu
Účast
Unie na programu výzkumu a vývoje v oblasti aktivního a asistovaného žití (program
AAL), který společně provádí několik členských států
1.2.        Příslušné oblasti
politik podle členění ABM/ABB[21]

Výzkum
a technologický rozvoj: rámcový program Horizont 2020
opatření
Digitální agendy č. 78; posílení společného programu AAL
1.3.        Povaha návrhu/podnětu
¨ Návrh/podnět se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu
/ přípravné akci[22]

¨ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
X Návrh/podnět se týká akce přesměrované
na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem
Evropa
2020
Unie
inovací
Digitální
agenda pro Evropu
Evropský
výzkumný prostor
1.4.2.     Specifické cíle a příslušné
aktivity ABM/ABB
Hlavní
operační cíl tohoto legislativního návrhu, tj. účast Unie ve
společném programu výzkumu a vývoje a inovací v oblasti aktivního a
asistovaného žití, prováděném několika členskými státy, byl již
stanoven v rámcovém programu Horizont 2020 pro výzkum a technologický
rozvoj, a sice v jeho zvláštním programu ,,společenské výzvy“.
Konkrétní
cíle související s tímto provozním cílem jsou:
(1)
Zavést a provádět program AAL
(2)
Zahájit opatření na podporu programu
(3)
Zahájit a spolufinancovat projekty spolupráce v
oblasti výzkumu a inovací s výhledem na uplatnění na trhu po dvou až třech
letech
1.4.3.     Očekávané
výsledky a dopady
Upřesněte
dopady, které by návrh/podnět měl mít na příjemce/cílové
skupiny.
Program
AAL bude financován ze společných prostředků vyčleněných
z rozpočtu Unie, vnitrostátních rozpočtů a soukromých zdrojů
a jeho účelem je realizace inovačních řešení v oblasti IKT,
která občanům Evropy umožní nezávislé a důstojné stáří a
zároveň přispějí k celkovému udržitelnému rozvoji péče o občany
a zajistí nové ekonomické příležitosti pro evropský průmysl.
Přidaná
hodnota zásahu ze strany Unie je podstatná, neboť:
Zásah
Unie umožní vytvořit nový právní rámec, v němž lze slučovat
finanční prostředky Unie a vnitrostátní finanční prostředky
v rámci společné strategie na podporu mezinárodních projektů
spolupráce v oblasti výzkumu, vývoje a inovací, zejména za účasti
malých a středních podniků. S použitím stávajících struktur by
takové spolufinancování nebylo možné.
Program
AAL umožní řešit problém demografického stárnutí tím, že podpoří
vznik nových inovačních produktů a služeb založených na IKT
pro nezávislý život starších lidí, a zvýší tak kvalitu jejich života,
samostatnost a sníží náklady na jejich péči. Řešení této
výzvy bude probíhat koherentním a neroztříštěným způsobem s vyšším
kritickým množstvím, což povede k hospodárnějším a interoperabilním řešením.

Průmyslu,
a zejména malým a středním podnikům bude poskytována účinnější
podpora v podobě kritického množství a koherentního evropského přístupu
k vývoji interoperabilních řešení. Kromě toho bude možné přizpůsobovat
řešení v oblasti asistovaného žití vnitrostátním/regionálním sociálním
preferencím a předpisům. Jedná se o důležitý předpoklad pro
komerční využití a rozvoj trhu, který vytváří silný potenciál pro
spoluúčast malých a středních podniků.
Navrhovaný
systém vytvoří pobídky pro zvýšené vnitrostátní a průmyslové
investice do výzkumu, vývoje a inovací v oblasti IKT a stárnutí, a tím přispěje
ke splnění cíle investovat do výzkumu a vývoje 3 % evropského HDP.
Tento
finanční výkaz se nezabývá makroekonomickou přidanou hodnotou pro
evropskou ekonomiku a společnost, která vyplyne z využívání výsledků
programu pro důstojné stárnutí.
1.4.4.     Ukazatele výsledků a
dopadů
Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
Ukazatele
výsledků a dopadů stanovené ve specifickém cíli programu
Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace sleduje specializovaná
řídící struktura a každoročně je nahlašuje Komisi.
Očekávají
se tyto výsledky, které budou měřeny pomocí souvisejících ukazatelů:

Posílení investic a vnitrostátního úsilí:
poskytováním pobídek pro investice na základě společných strategií a
společného provádění.
Ukazatele:
i) počet zúčastněných zemí; ii) závazky a platby zúčastněných
států; iii) vnitrostátní závazky k financování a vynaložené prostředky
na projekty v rámci společného programu; iv) zdroje investované průmyslem
a dalšími zúčastněnými stranami prostřednictvím jejich účasti
a spolufinancování projektů.
Zlepšení provázanosti výzkumu, vývoje a inovací v oblasti IKT pro
zajištění důstojného stárnutí v celé Evropě: odstraněním stávající roztříštěnosti pomocí společných
strategií a společných výzev k podávání návrhů s kritickým
množstvím.
Ukazatele:
Tohoto výsledku bude de facto dosaženo, až se společný program
naplno rozběhne a bude se ho účastnit významný počet zemí.
Efektivnost programu: poskytnutím jistoty,
pokud jde o dostupnost vnitrostátních rozpočtů, zavedením centrálního
systému podávání návrhů, hodnocení a výběru a zajištěním
uživatelsky vstřícného systému pro společný evropský aplikovaný a
tržně orientovaný výzkum a inovace, který bude založen na obecně
známých vnitrostátních pravidlech. Tato opatření by měla mít za
následek novou účinnější podporu pro dotčené účastníky,
zejména malé a střední podniky, a měla by tudíž vést k vyšším průmyslovým
investicím a kratším lhůtám pro uvedení na trh a využití výsledků.
Ukazatele: v) časový interval mezi předložením
návrhu a zahájením projektu; vi) počet účastnících se malých a středních
podniků; vii) režijní náklady na provádění společného programu.
Významný ekonomický a sociální prospěch a podíl na plnění klíčových
cílů politiky: tento ukazatel bude, spolu
s ostatními předloženými ukazateli, posuzován v rámci plánovaného
nezávislého hodnocení v polovině období a závěrečného hodnocení.

1.5.        Odůvodnění
návrhu/podnětu
1.5.1.     Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
Program
AAL bude financován ze společných prostředků vyčleněných
z rozpočtu Unie, vnitrostátních rozpočtů a soukromých zdrojů
a jeho účelem je realizace inovačních řešení v oblasti IKT,
která občanům Evropy umožní nezávislé a důstojné stáří a
zároveň přispějí k celkovému udržitelnému rozvoji péče o občany
a zajistí nové ekonomické příležitosti pro evropský průmysl.
1.5.2.     Přidaná hodnota ze zapojení
EU
Přidaná
hodnota zásahu ze strany Unie je podstatná, neboť:
·
Zásah Unie umožní pokračovat ve stávajícím
programu AAL, v němž lze slučovat finanční prostředky
Unie a vnitrostátní finanční prostředky v rámci společné
strategie na podporu mezinárodních projektů spolupráce v oblasti
výzkumu, vývoje a inovací, zejména za účasti malých a středních
podniků. S použitím stávajících struktur by to nebylo možné.
·
Program AAL umožní řešit problém
demografického stárnutí tím, že podpoří vznik nových inovačních produktů
a služeb založených na IKT pro nezávislý život starších lidí,
a zvýší tak kvalitu jejich života a samostatnost a sníží náklady na
péči o ně. Řešení této výzvy bude probíhat koherentním a neroztříštěným
způsobem s vyšším kritickým množstvím, což povede k hospodárnějším a
interoperabilním řešením.
·
Průmyslu, a zejména malým a středním
podnikům bude poskytována účinnější podpora v podobě
kritického množství a koherentního evropského přístupu k vývoji
interoperabilních řešení. Kromě toho bude možné přizpůsobovat
řešení v oblasti asistovaného žití vnitrostátním/regionálním sociálním
preferencím a předpisům. Jedná se o důležitý předpoklad pro
komerční využití a rozvoj trhu, který vytváří silný potenciál pro zapojení
malých a středních podniků.
·
Navrhovaný systém vytvoří pobídky pro zvýšené
vnitrostátní a průmyslové investice do výzkumu, vývoje a inovací v oblasti
IKT a stárnutí, a tím přispěje ke splnění cíle investovat do
výzkumu a vývoje 3 % evropského HDP.
Tento
finanční výkaz se nezbývá makroekonomickou přidanou hodnotou pro
evropskou ekonomiku a společnost, která vyplyne z využívání výsledků
programu AAL.
1.5.3.     Závěry vyvozené
z podobných zkušeností v minulosti
Na základě
průběžného hodnocení předchozího společného programu AAL
prováděného v rámci 7. RP byly získány tyto zkušenosti:
·
program AAL by měl pokračovat, neboť
jednoznačně přináší přidanou hodnotu, zejména pro malé
a střední podniky, a to vytvořením nezbytného kritického
množství v oblasti výzkumu a inovací pro důstojné stáří
na evropské úrovni s cílem pomoci relevantním produktům
a službám vstoupit na trh;
·
program by se měl zaměřit
na to, jak umožnit regionálním inovativním subjektům (většinou
malým a středním podnikům) porozumět evropskému trhu
a uplatnit se na něm;
·
měl by zlepšit svou provozní účinnost,
zejména pokud jde o dobu potřebnou pro udělení grantu a pro
platby;
·
měl by lépe zapojit poskytovatele služeb již
do raných fází návrhu projektu a zejména zapojit koncové uživatele
při vytváření specifikace výzev k předkládání návrhů
a jejich hodnocení.
Tyto
zkušenosti byly při formování programu AAL 2 vzaty v úvahu.
1.5.4.     Soulad
a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji
V rámci
prvního Evropského inovačního partnerství v oblasti aktivního
a zdravého stárnutí (EIP AHA)[23]
se očekává, že řešení založená na IKT budou hrát důležitou úlohu
při plnění jeho cílů, a sice prodloužit do roku 2020 život
o další dva roky prožité ve zdraví, zlepšit kvalitu života občanů
a zvýšit účinnost pečovatelských systémů v Evropě. V
jeho strategickém prováděcím plánu jsou stanoveny priority
k urychlení a posílení inovací v oblasti aktivního
a zdravého stárnutí v celé Evropě ve třech oblastech:
prevence a podpora zdraví, péče a léčba, nezávislý život
a sociální začlenění. Zahájením EIP AHA Rada posílila budoucí
význam programu AAL a jeho následných opatření. Program AAL je důležitou
součástí provádění strategického prováděcího plánu, neboť
se zaměřuje na úsek inovačního řetězce nazývaný „údolí
smrti“. Program AAL bude z EIP rovněž těžit, protože EIP urychlí
vytváření trhu, podpoří přijetí nových produktů a také
přispěje ke zlepšení hraničních podmínek pro trh, například
v oblasti normalizace a interoperability, které nejsou součástí
programu AAL, ale v hodnocení a v konzultacích byly zmíněny jako
překážky bránící zavádění nových produktů a služeb.
Program
AAL doplňují významné vnitrostátní iniciativy, například vnitrostátní
iniciativa pro AAL a stárnutí v Německu, inovační platforma
pro asistované žití ve Spojeném království a platforma pro inovace
v oblasti stárnutí ve Francii.
S těmito
vzájemně propojenými programy, které společně pokrývají
významnou část výzkumného a inovačního „řetězce“, má
Evropa na světě jedinečnou sílu v oblasti IKT zaměřených
na důstojné stáří. Program AAL dobře doplňuje dlouhodobější
výzkum v oblasti IKT a stárnutí v rámci programu Horizont 2020
a řešení založená na IKT, která dodává, mohou být využita při inovačních
činnostech a tržním ověřování v rámci programu Horizont
2020.
Program
AAL se rovněž vzájemně doplňuje s iniciativou společného
plánování (JPI) „Delší a lepší život“[24]
zabývající se demografickými změnami, která sdružuje 13 evropských zemí a zabývá
se novými znalostmi vycházejícími z vědeckých poznatků pro účely
budoucí tvorby politiky v oblasti stárnutí, která by se opírala o širokou
škálu výzkumných disciplín. Program AAL může poskytnout kontext pro aplikace
multidisciplinárního výzkumu v rámci JPI, obohatit výzkumný program JPI o
uživatelské zkušenosti a zároveň sdílet výzkumné metodiky, například
celoživotní přístup.
V návrhu
rozhodnutí o strategickém programu inovací Evropského inovačního
a technologického institutu (EIT) 2014–2020 označila Komise „Inovace
pro zdravý život a aktivní stárnutí“ jako jedno z prioritních témat
pro vlnu znalostních a inovačních společenství EIT v letech
2014–2015.
Souhrnně
vzato tyto iniciativy pokrývají rozsáhlou část řetězce
od základního výzkumu až po uvedení na trh, jak to doporučuje řada
nezávislých hodnocení programů EU v oblasti výzkumu a inovací
i politické dokumenty EU.
1.6.        Doba
trvání akce a finanční dopad
X Časově omezený návrh/podnět

–
Návrh/podnět s platností od 01/01/2014 do
31/12/2023
–
Finanční dopad od roku 2014 do roku 2020 u
prostředků na závazky a od roku 2014 do roku 2023 u prostředků
na platby.
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od roku
RRRR do roku RRRR,
–
následně plné fungování.
1.7.        Předpokládaný způsob
řízení[25]
¨ Přímé centralizované řízení Komisí
X Nepřímé centralizované řízení,
při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
–
¨  výkonným agenturám
–
¨  subjektům zřízeným Evropskou unií[26]
–
X  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům/subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
¨ Sdílené řízení s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více způsobů
řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky
Za
účelem řízení této iniciativy byla zřízena specializovaná prováděcí
struktura nazvaná „Sdružení pro asistované žití v přirozeném prostředí“,
kterou spravují zúčastněné země. Finanční příspěvek
Unie na tuto iniciativu bude poskytován prostřednictvím této organizace.
Vnitrostátní financující orgány nebo jimi pověřené subjekty budou spravovat
finanční příspěvek EU a uzavírat grantové dohody
s organizacemi, které tak získají finanční podporu pro společné činnosti
v oblasti výzkumu a inovací.
Příslušné
poznámky:
Finanční
příspěvek Evropské unie bude vyplácen specializovanému řídícímu
subjektu zřízenému zúčastněnými státy, který bude program řídit.
Příspěvek Unie bude poskytnut za předpokladu, že byl schválen
pracovní plán a související vnitrostátní rozpočtové závazky.
Organizační
struktura programu AAL se skládá z těchto subjektů:
Sdružení
AAL, které zúčastněné státy vytvořily jako specializovanou řídící
strukturu, podepíše s Evropskou komisí pověřovací dohodu
a dohody o ročních převodech finančních prostředků,
aby získalo roční financování z rámcového programu. Sdružení AAL bude
odpovědné za veškeré aktivity v rámci programu AAL a bude řízeno
ředitelem, který bude právním zástupcem sdružení.
Sdružení
AAL bude odpovědné za veškeré aktivity v rámci programu AAL. K úkolům
sdružení AAL náleží správa smluv a rozpočtu, vypracování ročních
pracovních programů, vyhlašování výzev k předkládání návrhů,
zajišťování hodnocení a klasifikace projektů. Sdružení kromě
toho dohlíží na monitorování projektů a převádí související platby příspěvků
Evropské unie na určené agentury odpovědné za řízení vnitrostátních
programů. Organizuje rovněž osvětovou činnost.
Sdružení
AAL je řízeno valnou hromadou. Valná hromada je rozhodovacím orgánem
programu AAL, jmenuje členy správní rady a dohlíží na provádění
programu AAL, což mimo jiné znamená, že schvaluje roční pracovní plány, příděly
z vnitrostátních rozpočtů na financování projektů a žádosti
o nová členství. Její činnost bude založena na zásadě jedna
země – jeden hlas a bude rozhodovat prostou většinou. Komise
bude mít na jednáních valné hromady status pozorovatele.
Správní
rada sdružení AAL – složená z ředitele a dvou náměstků
(eventuálně jednoho náměstka a jednoho pokladníka) – bude volena
k výkonu specifických řídících funkcí, jako je plánování rozpočtu,
personální obsazení a uzavírání smluv. Právně zastupuje sdružení a podléhá
valné hromadě.
Agentury
odpovědné za řízení vnitrostátních programů jsou zmocněny
zúčastněnými státy k provádění prací souvisejících s řízením
projektů a správními a právními aspekty v zastoupení partnerů
vnitrostátních projektů a k poskytování podpory při hodnocení a
projednávání návrhů projektů. Práce těchto agentur probíhá pod
dohledem sdružení AAL.
Poradní
výbor složený ze zástupců průmyslu a dalších zúčastněných
stran předkládá doporučení týkající se priorit a témat, která mají
být předmětem výzev pro předkládání návrhů v rámci
programu AAL.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla pro monitorování
a podávání zpráv
Upřesněte četnost
a podmínky.
Specializovaná
struktura řízení v souladu s programem Horizont 2020 — rámcovým
programem pro výzkum a inovace každoročně provádění
programu AAL monitoruje a případně o něm podává zprávy
Komisi. Program bude monitorován prostřednictvím výročních zpráv,
které bude předkládat specializovaná řídící struktura. Uvedené zprávy
budou poskytovat podrobný přehled o provádění společného
programu podle ukazatelů uvedených v oddílu 1.4.4.
Po
třech letech provádění programu bude za asistence nezávislých
expertů provedeno hodnocení v polovině období, které posoudí: 1)
provádění programu směřující k další integraci v oblasti vědy,
řízení a financí; 2) přidanou hodnotu a účinnost společného
programu při plnění jeho cílů. Na konci programu provedou
externí odborníci závěrečné hodnocení.
2.2.        Systém řízení
a kontroly
2.2.1.     Zjištěná rizika
1)
Hlavní rizika se týkají schopnosti specializované prováděcí struktury
spravovat příspěvek z rozpočtu Unie a účinného
sledování vnitrostátních agentur zapojených do každodenního fungování
programu.
2)
Dalším rizikem je účinná ochrana proti podvodům a možným finančním
ztrátám v důsledku vysokého zapojení malých a středních
podniků a přístupu spočívajícího v nepřímém
centralizovaném řízení.
3)
Třetí riziko se týká schopnosti zúčastněných zemí efektivně
financovat své příspěvky na program.
2.2.2.     Předpokládané kontrolní
metody
Ohledně
rizik č. 1 a 2, viz kapitola 2.3.
Pokud
jde o riziko č. 3, budou zavedena bezpečnostní opatření,
která zajistí, že fondy EU mohou být uvolněny pouze na základě
důkazů o vnitrostátních finančních závazcích jak na úrovni
dohod o ročních převodech finančních prostředků, tak
na úrovni plateb vnitrostátním účastníkům projektů společného
programu. Další pojistkou je, že financování EU nesmí přesáhnout
50 % celkových veřejných finančních prostředků
poskytnutých v programu a že podpora EU určená
na správní výdaje nesmí překročit 6 % celkového příspěvku
EU.
2.2.3.     Náklady na provádění
kontrol a jejich přínosy; pravděpodobná míra nesouladu
V souladu
s článkem 7 rozhodnutí o programu bude kontrolní systém zřízený
pro provádění programu koncipován tak, aby poskytoval přiměřenou
jistotu ohledně dosažení náležitého řízení rizik týkajících se účinnosti
a efektivnosti operací, jakož i zákonnosti a řádnosti
souvisejících transakcí, přičemž se vezme v úvahu zvláštní povaha
programu AAL jako partnerství v rámci veřejného sektoru. Kontrolní systém
zajišťuje náležitou vyváženost mezi důvěrou a kontrolou, přičemž
bere ohled na správní a jiné náklady na kontroly na všech
úrovních, a to zejména pro účastníky, aby mohl co nejlépe přispívat
k dosažení cílů rámcového programu Horizont 2020.
2.3.        Opatření k zamezení
podvodům a nesrovnalostem
Uveďte stávající
nebo plánovaná opatření k prevenci a ochraně.
Článek
3 rozhodnutí o programu AAL uvádí, že příspěvek Unie je
podmíněn tím, že sdružení AAL splní požadavky na podávání zpráv
stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Podle článku 8 může Komise svůj příspěvek ukončit,
snížit nebo pozastavit.
Pověřovací
smlouva, jež má být uzavřena mezi Komisí a sdružením AAL
v souladu s článkem 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012,
umožní Komisi, aby dohlížela na činnost sdružení AAL, zejména prováděním
auditů.
Další
opatření proti podvodům budou prováděna jako součást
podrobné dohody mezi Komisí a specializovanou řídící strukturou.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.        Okruhy víceletého finančního
rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
·
Stávající rozpočtové položky
V pořadí okruhů
víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo 09 04 03 01 Zlepšení celoživotního zdraví a životních podmínek u všech || RP/NRP ([27])   || zemí ESVO[28]   || kandidátských zemí[29]   || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1A ||   || RP/NRP || ANO || ANO || ANO || ANO
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná
místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || číslo 1A || Okruh ...........................................................................................]
 GŘ: CNECT ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo 09 04 03 01 || Závazky || (1) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Platby || (2) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
 Číslo rozpočtové položky || Závazky || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[30]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové položky ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky pro GŘ CNECT || Závazky || =1+1a +3 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Platby || =2+2a +3 || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Platby || (5) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1A víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25,008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 ||   ||   ||   || 175,116
 Platby || =5+ 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116
Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25,008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 ||   ||   ||   || 175,116
 Platby || =5+ 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná
místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || CELKEM
 GŘ: CNECT ||   ||   ||   ||
  Lidské zdroje || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 ||   ||   ||   || 1,834
  Ostatní správní výdaje || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 ||   ||   ||   || 0,168
 GŘ CNECT CELKEM || Prostředky || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 ||   ||   ||   || 2,002
 CELKEM prostředky na OKRUH 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 ||   ||   ||   || 2,002
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná
místa)
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   ||   ||   || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 25,294 || 25,294 || 25,324 || 25,294 || 25,294 || 25,294 || 25,324 ||   ||   ||   || 177,118
 Platby || 2,994 || 10,294 || 17,624 || 24,994 || 24,994 || 24,994 || 25,024 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 177,118
3.2.2.     Odhadovaný dopad na operační
prostředky
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků

–
X  Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh[31]   || Průměrné náklady || počet || Náklady || počet || Náklady || počet || Náklady || počet || Náklady || počet || Náklady || počet || Náklady || počet || Náklady || Celkový počet || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1[32]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup 1 || Zavedení a provoz společného programu (*) || 1,5/ rok || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup 2 || Podpůrné akce || 0,200 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7
 SPECIFICKÝ CÍL č. 3… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup 3 || Projekty (*) || 2 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5
 NÁKLADY CELKEM ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 175
(*)        Náklady na centrální řízení
společného programu AAL budou podpořeny až 6 % příspěvku
EU a zahrnují náklady na hodnocení návrhů.
(**)      Za předpokladu, že průměrná
celková částka nákladů na projekt bude činit 4 miliony EUR,
z čehož 50 % bude hrazeno z veřejných zdrojů a
rozdělí se mezi EU a zúčastněné státy v souladu s poměrem
mezi příslušnými ročními závazky (odhad cca 40–50 %).
3.2.3.     Odhadovaný dopad na prostředky
správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní
povahy.
–
X  Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků
správní povahy, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na tři desetinná místa)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 ||   ||   ||   || 1,834
 Ostatní správní výdaje || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 ||   ||   ||   || 1,260
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 ||   ||   ||   || 3,094
 Mimo OKRUH 5[33] víceletého finančního rámce   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 CELKEM || 0,450 || 0,450 || 0,480 || 0,450 || 0,450 || 0,450 || 0,480 ||   ||   ||   || 3,210
Potřeby v oblasti
správních prostředků budou pokryty z prostředků GŘ,
které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení.
3.2.3.2.  Odhadované potřeby
v oblasti lidských zdrojů
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
–
X  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
zdrojů, jak je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v přepočtu na
plné pracovní úvazky
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017–2020 || Celkem
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 2 || 2 || 2 || 8 || 14
 XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[34]   ||
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[35]   || – v ústředí   ||   ||   ||   ||   ||
 – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 2 || 2 || 2 || 8 || 14
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby
v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které
jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ a případně doplněny
z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ
poskytnout v rámci ročního přidělování
a s ohledem na rozpočtová omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Hlavní úkoly vyplývající z akce budou tyto: -    účast na jednáních valné hromady sdružení AAL jako pozorovatel Komise, 4 dvoudenní zasedání ročně (na úrovni ředitelů / vedoucích útvarů) -    účast na pracovních seminářích a osvětových akcích třikrát za rok (na úrovni vedoucích útvarů) -    sjednávání, příprava a placení grantových smluv se specializovanou prováděcí strukturou (na úrovni vedoucích pracovníků odpovědných za projekt + asistentů) -    monitorování provádění + asistence při střednědobém a závěrečném hodnocení (na úrovni vedoucích pracovníků odpovědných za projekt) -    Finanční a právní audit provádění programu (na úrovni finančních úředníků)
 Externí zaměstnanci ||
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
–
X  Návrh/podnět je v souladu se stávajícím
víceletým finančním rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové linie a odpovídající částky.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo změnu
víceletého finančního rámce[36].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
3.2.5.     Příspěvky třetích
stran
–
Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
podle následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || Celkem
 Zúčastněné státy || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Spolufinancované prostředky CELKEM || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175

Spoluúčast
Maximální částka příspěvku Evropské
unie ve výši až 25 milionů EUR ročně se vyplatí v případě,
že zúčastněné státy vloží do programu AAL investice ve výši minimálně
25 milionů EUR ročně a v období 2014–2020 přispějí
z vnitrostátních rozpočtů na programu AAL částkou nejméně
175 milionů EUR.
Příspěvek EU na provozní náklady
v rámci programu AAL bude činit maximálně 6 %
z celkového příspěvku EK na program AAL.
Příspěvek EU představuje paušální
procentuální částku z celkového objemu veřejných prostředků
ze zúčastněných vnitrostátních programů, ale v žádném případě
nepřesáhne 50 % z celkového objemu veřejných prostředků
na financování společného programu AAL. Tato paušální procentuální částka
bude definována ve smlouvě mezi specializovanou řídící strukturou a
Komisí a bude založena na víceletém závazku zúčastněných partnerských
států a příspěvku Evropské unie.
Navíc budou tyto projekty spolufinancovány
organizacemi, které se účastní projektů v oblasti výzkumu a vývoje
vybraných na základě výzev k předkládání návrhů, jejichž
vyhlašování bylo zahájeno v rámci programu. Tyto příspěvky by měly
dosáhnout částky nejméně 300 milionů EUR po dobu trvání
programu.
3.3.        Odhadovaný
dopad na příjmy
–
X  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad
na příjmy.
[1]               Viz http://ec.europa.eu/information_society/activities/einclusion/docs/aal/interim_evaluation_report.pdf
[2]               Částka je orientační a bude záviset na
konečném legislativním finančním výkazu schváleném v rámci programu
Horizont 2020 a na částce vyčleněné pro GŘ CONNECT na
společenské výzvy, kterými jsou zdraví, demografická změna a dobré
životní podmínky.
[3]               Úř. věst. C …, …, s. …
[4]               KOM(2010) 2020 v konečném znění ze dne 3.
března 2010.
[5]               Úř. věst. … [H2020 RP].
[6]               Úř. věst. L 201, 30.7.2008, s. 49.
[7]               Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.
[8]               KOM(2010) 763 v konečném znění ze dne 16.
prosince 2010.
[9]               KOM(2006) 571 v konečném znění ze dne 12.
října 2006.
[10]             KOM(2010) 546 v konečném znění ze dne 6.
října 2010.
[11]             KOM(2010) 245 v konečném znění ze dne 19.
května 2010.
[12]             COM(2012) 83 final ze dne 29. února 2012.
[13]             Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.
[14]             Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1.
[15]             Úř. věst ..., ….,
s. ….[H2020 RP].
[16]             Úř. věst. L 312,
23.12.1995, s. 1.
[17]             Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
[18]             Úř. věst. L 136,
31.5.1999, s. 1.
[19]             Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
[20]             Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
[21]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(Activity-Based Budgeting).
[22]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a)
nebo b) finančního nařízení.
[23]             COM(2012) 83 final ze dne 29. února 2012.
[24]             KOM (2008) 468, Cesta ke společnému plánování
ve výzkumu.
[25]             Vysvětlení způsobů řízení spolu
s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na
stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[26]             Uvedené v článku 185 finančního
nařízení.
[27]             RP = Rozlišené prostředky / NP = Nerozlišené
prostředky
[28]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[29]             Kandidátské země a případně
potenciální kandidátské země ze západního Balkánu.
[30]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[31]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných studentských výměn, počet
vybudovaných kilometrů silnic atd.).
[32]             Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle…“.
[33]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[34]             SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec
agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
[35]             Dílčí strop na externí zaměstnance financované z
operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
[36]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.