				|

		52011PC0330

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění nařízení (ES) č. 302/2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři /* KOM/2011/0330 konecném znení - COD 2011/0144 */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Na svém výročním zasedání v roce
2010 přijala ICCAT doporučení o změně plánu obnovy
populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a ve
Středozemním moři.
Za účelem obnovy populace byl plán obnovy
ICCAT pozměněn tak, aby dále snížil úroveň celkových
přípustných odlovů, posílil opatření omezující lovnou kapacitu
a posílil opatření kontroly, zejména s ohledem na
přemísťování a umísťování do klecí. Cílem těchto
opatření je zajistit účinnost tohoto plánu s cílem dosáhnout
Bmsy s pravděpodobností nejméně 60 %.
Společenství je smluvní stranou úmluvy
ICCAT od roku 1997 a doporučení se pro smluvní strany, které proti
nim nemají námitek, stávají závaznými. Jako smluvní strana této organizace je
Evropská unie zodpovědná za používání přijatých doporučení,
proti kterým nevyslovila námitky.
Účelem tohoto návrhu je provést
doporučení ICCAT o změně plánu obnovy populace tuňáka
obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři do práva
Unie.
Návrh nemá žádné důsledky pro
rozpočet Unie.
Právním základem je čl. 43
odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Evropský parlament a Rada se žádají, aby
byl tento návrh přijat co nejdříve.
2011/0144 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
kterým se mění nařízení (ES)
č. 302/2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve
východním Atlantiku a Středozemním moři
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise[1],
s ohledem na stanovisko
Hospodářského a sociálního výboru,
v souladu s řádným
legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků
v Atlantiku (ICCAT) přijala doporučení 10-04 o změně
víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného. Za účelem obnovy
populace stanoví toto doporučení dále snižovat úroveň celkových
přípustných odlovů, posílit opatření omezující lovnou kapacitu
a posílit opatření kontroly, zejména s ohledem na
přemísťování a umísťování do klecí.
(2)
Toto doporučení je pro Unii závazné,
a proto by mělo být provedeno do práva Unie.
(3)
Některá ustanovení nařízení (ES) č.
302/2009[2]
jsou zastaralá a měla by být zrušena. Další ustanovení by
měla být aktualizována s ohledem na změny právních
předpisů.
(4)
Nařízení (ES) č. 302/2009 by proto
mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 302/2009 se
mění takto:
1)           V článku 1 se odstavec 3
nahrazuje tímto:
„Cílem tohoto plánu obnovy je dosáhnout biomasy
odpovídající maximálním udržitelným výnosům s pravděpodobností vyšší
než 60 %.“
2)           Článek 2 se mění takto:
a)      Písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d) „pomocným plavidlem“ plavidlo používané pro
přepravu mrtvého tuňáka obecného (nezpracovaného) z klece nebo
z pasti na tuňáky do určeného přístavu a/nebo na zpracovatelské
plavidlo;“
b)      Písmeno h) se nahrazuje tímto:
„h) „přemístěním“:
i)        přemístění živého tuňáka
obecného ze sítě plavidla provádějícího odlov do přepravní
klece;
ii)       přemístění
živého tuňáka obecného z přepravní klece do jiné přepravní
klece;
iii)      přemístění
klece s tuňákem obecným z vlečného plavidla na jiné
vlečné plavidlo;
iv)      přemístění
mrtvého tuňáka obecného z přepravní klece do pomocného plavidla;
v)       přemístění
z hospodářství pro tuňáka obecného nebo z pasti na
tuňáky na zpracovatelské plavidlo nebo přepravní plavidlo či
přemístění klece obsahující tuňáka obecného z jednoho
hospodářství na druhé;
vi)      přemístění živého tuňáka
obecného z pasti do přepravní klece.“
c)      Písmeno l) se nahrazuje tímto:
„l) „chovem“ umístění tuňáka obecného do
klece na období delší než šest měsíců s cílem zvýšit biomasu;“
d)      Doplňuje se nový bod q), který zní:
„q)     „odpovědným členským státem“
a „členským státem odpovědným za“ členský stát vlajky nebo
členský stát, v jehož pravomoci se past nebo hospodářství
nachází, nebo v případě, že se past nebo hospodářství
nachází na volném moři, členský stát, v němž je usazen
provozovatel pasti nebo hospodářství.“
3)           Článek 4 se mění takto:
a)      Odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Nejpozději do 15. září každého
roku předloží členské státy Komisi předběžný roční
plán rybolovu na následující rok. Komise předá plán rybolovu Unie ke
schválení sekretariátu ICCAT.
Konečný roční plán rybolovu předají
členské státy Komisi každoročně nejpozději do
31. ledna. Komise předá plán rybolovu Unie sekretariátu ICCAT do
1. března každého roku.“
b)      Odstavce 12 a 14 se zrušují.
4)           Článek 5 se mění takto:
a)      Odstavec 7 se nahrazuje tímto:
„7. Aniž je dotčen odstavec 6, snižuje se
lovná kapacita uvedená v odstavcích 2 a 4 a v článku 9
tak, aby:
a)       každý členský stát do počátku
roku 2010 odstranil alespoň 25 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou
a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě;
b)      každý členský stát do počátku
roku 2011 odstranil alespoň 75 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou
a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě;
c)       každý členský stát do počátku
roku 2012 odstranil alespoň 95 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou
a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě;
d)      každý členský stát do počátku
roku 2013 odstranil 100 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou
lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě.
Výpočet snížení lovné kapacity vychází
z míry odlovu pro jednotlivé kategorie plavidel dle odhadu vědeckého
výboru ICCAT.
Tento požadavek na snížení se nevztahuje na
členský stát, který prokáže, že jeho lovná kapacita odpovídá jeho
kvótě.“
b)      Odstavec 9 se nahrazuje tímto:
„9. Každý členský stát vypracuje plán
řízení lovné kapacity na období 2010–2013. Tento plán musí být
předložen Komisi do 15. srpna 2009 a obsahovat informace uvedené
v odstavcích 2, 4, 6 a 7. Tento plán musí rovněž obsahovat
podrobné informace o způsobech, které členský stát užívá k
odstranění nadměrné kapacity nad rámec vrakování.
V případě potřeby se tento plán zreviduje
a každoročně předloží Komisi do 15. srpna.
Komise předloží plán řízení lovné
kapacity Unie k projednání a schválení komisi ICCAT.“
5)           Článek 7 se mění takto:
a)      Odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2.     Zakazuje se lov tuňáka obecného
košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři
od 15. června do 15. května.“
b)      Odstavec 6 se zrušuje.
6)           V ustanovení čl. 14
odst. 2 se vkládá nový pododstavec, který zní:
„Zpětné začlenění rybářských
plavidel do seznamů uvedených v odstavci 1 se neuznává.“
7)           V článku 18 se odstavec 1
nahrazuje tímto:
„1. Kromě dodržování článků 14, 15,
23 a 24 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu
2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění
dodržování pravidel společné rybářské politiky[3] zaznamenává velitel plavidla
Společenství provádějícího odlov do lodního deníku případně
informace uvedené v příloze II.“
8)           V ustanovení čl. 19
odst. 1 se vkládá nový pododstavec, který zní:
„Společné rybolovné operace s jinými
smluvními stranami úmluvy nejsou povoleny.“
9)           Článek 22 se nahrazuje tímto:
„Článek 22
Přemísťování
1.       Před jakýmkoliv
přemístěním zašle velitel plavidla provádějícího odlov nebo
vlečného plavidla, nebo provozovatel hospodářství či pasti,
odkud je příslušné přemístění prováděno, příslušným
orgánům daného odpovědného členského státu předběžné
oznámení, ve kterém uvede:
a)      název plavidla provádějícího odlov,
hospodářství nebo pasti a číslo v evidenci ICCAT;
b)      předpokládaný čas
přemístění;
c)      odhadované množství tuňáka obecného,
které má být přemístěno;
d)      informace o místě
(zeměpisná délka/šířka), kde bude přemístění provedeno,
a identifikovatelná čísla klecí;
e)      název přijímajícího vlečného
plavidla, počet vlečených klecí a případně číslo
v evidenci ICCAT;
f)       cílový přístav, hospodářství
nebo klec tuňáka obecného.
2.       Odpovědný členský stát
přidělí každému přemístění číslo oprávnění
a oznámí je veliteli rybářského plavidla, provozovateli pasti nebo
provozovateli hospodářství. Přemístění může být zahájeno
pouze na základě předchozího vydání oprávnění.
Oprávnění vydají orgány odpovědného
členského státu v souladu s jedinečným systémem
číslování, který zahrnuje třípísmenný kód smluvní strany úmluvy,
čtyři čísla uvádějící rok a tři písmena
indikující oprávnění (AUT), po nichž následují pořadová čísla.
Pokud je oprávnění zamítnuto, je zkratka AUT nahrazena zkratkou NEG
(oprávnění zamítnuto).
Odpovědný členský stát oznámí
udělení či zamítnutí oprávnění do 48 hodin po předložení
předběžného oznámení zaslaného před přemístěním.
Oprávnění k přemístění neudělí, pokud při přijetí
předběžného oznámení zaslaného před přemístěním
shledá, že:
a)      plavidlo provádějící odlov nebo
past, uvedené jako plavidlo nebo past, jež ryby ulovily, nemá dostatečnou
kvótu;
b)      plavidlo provádějící odlov nebo past
řádně neohlásily množství ryb nebo neměly oprávnění umístit
je do klece a nezohlednily toto množství pro využití případné
použitelné kvóty;
c)      plavidlo provádějící odlov uvedené
jako plavidlo, jež ryby ulovilo, není oprávněno lovit tuňáka
obecného, nebo
d)      vlečné plavidlo uvedené jako
plavidlo, na které byly ryby přemístěny, není uvedeno v evidenci
ICCAT všech ostatních rybářských plavidel podle článku 14 nebo
není vybaveno systémem sledování plavidel.
V případě, že se
přemístění nepovoluje:
a)      členský stát odpovědný za
plavidlo provádějící odlov vydá příkaz k vypuštění ryb
a oznámí veliteli plavidla provádějícího odlov, že
přemístění se nepovoluje a že je třeba vypustit ryby do
moře;
b)      kapitán
plavidla provádějící odlov, provozovatel hospodářství nebo
provozovatel pasti vypustí ryby do moře;
c)      vypuštění
tuňáka obecného do moře je nahráváno na videokameru a sledováno
regionálním pozorovatelem ICCAT, který vypracuje zprávu
a společně s videonahrávkou ji předloží sekretariátu
ICCAT.
3.       Při ukončení
přemísťování úlovku vyplní velitel plavidla provádějícího odlov
nebo vlečného plavidla, provozovatel pasti nebo provozovatel
hospodářství prohlášení ICCAT o přemístění v souladu
s formátem uvedeným v příloze VIIIa a předá ho
příslušným orgánům odpovědného členského státu.
Orgány členského státu odpovědného za
plavidlo, hospodářství nebo past, odkud se toto přemístění
provádí, formuláře prohlášení o přemístění očíslují.
Systém číslování zahrnuje třípísmenný kód smluvní strany úmluvy,
čtyři čísla uvádějící rok a tři pořadová
čísla, po nichž následují tři písmena ITD (CPC-20**/xxx/ITD).
Přemístění ryb provází originál
prohlášení o přemístění. Velitel
plavidla provádějícího odlov, provozovatel pasti, velitel vlečného
plavidla nebo provozovatel hospodářství uchová kopii tohoto prohlášení.
4.       Velitelé plavidel provádějících
přemístění (včetně vlečných plavidel) uvedou do svých
denních zpráv hmotnost a počet přemístěných ryb
společně s názvem plavidla provádějícího odlov, vlajkou
a číslem ICCAT, názvem a číslem ICCAT ostatních
zúčastněných plavidel, datem a místem přemístění
a cílovým hospodářstvím. Denní zpráva obsahuje údaje o všech
přemístěních provedených v průběhu daného rybolovného
období. Uchovává se na palubě a je kdykoli přístupná za
účelem kontroly.
5.       Oprávnění
k přemístění ryb vydané odpovědným členským státem
nepředjímá povolení umístit je do klecí.
6.       Velitel plavidla provádějícího
odlov, provozovatel hospodářství nebo provozovatel pasti, kteří
přepravují tuňáka obecného, zajistí, aby přemístění bylo
sledováno videokamerou umístěnou ve vodě.
Každý videozáznam přemístění je vyhotoven
ve dvou kopiích. Jednu kopii obdrží regionální
pozorovatel a jednu pozorovatel smluvní strany úmluvy, případně
vnitrostátní pozorovatel na palubě vlečné lodi. Kopie předaná pozorovateli
(pozorovatelům) smluvní strany úmluvy provází prohlášení o přemístění
a příslušné úlovky, na které se vztahuje. Na
počátku nebo na konci každého videa musí být zobrazeno číslo
prohlášení ICCAT o přemístění. V průběhu
každého videozáznamu se průběžně zobrazuje čas a datum
videa. Členské státy poskytnou na žádost
Komise kopie videozáznamů vědeckému výboru ICCAT.
7.       Regionální pozorovatel ICCAT na
palubě plavidla provádějícího odlov, uvedený v regionálním
programu pozorovatelů ICCAT stanoveném v příloze VII, zaznamená
údaje a podá zprávu o provedených přemístěních, ověří
polohu plavidla provádějícího odlov v okamžiku
přemísťování, sleduje a odhaduje přemístěné úlovky
a ověřuje záznamy uvedené v předběžném oznámení
zaslaném před přemístěním uvedeném v odstavci 2,
a v prohlášení ICCAT o přemístění uvedeném
v odstavci 3.
V případech, kdy je odhad regionálního
pozorovatele ohledně počtu a/nebo průměrné hmotnosti
nejméně o 10 % vyšší než odhad velitele plavidla
provádějícího odlov, zahájí členský stát odpovědný za plavidlo
provádějící odlov šetření, které musí být uzavřeno před
umístěním do klecí na hospodářství. Do doby, než budou známy výsledky
tohoto šetření, není povoleno umístění do klece a oddíl dokladu
o úlovcích tuňáka obecného týkající se odlovu není schválen.
8.       Regionální pozorovatel ICCAT uvede na
prohlášení ICCAT o přemístění čitelný podpis
a číslo ICCAT a ověří, že je prohlášení ICCAT
o přemístění řádně vyplněno a předáno
veliteli vlečného plavidla.
Při ukončení přemísťování
úlovku na rybářské plavidlo vyplní provozovatel pasti na tuňáky
prohlášení ICCAT o přemístění v souladu s formátem
uvedeným v příloze IV a zašle je příslušným
orgánům svého členského státu.
10)         Článek 24 se nahrazuje tímto:
„Článek 24
Umístění do klece
1.       Členský stát, v jehož pravomoci
se hospodářství nachází, zašle do jednoho týdne po ukončení
umístění do klece zprávu o umístění do klece potvrzenou
pozorovatelem členskému státu nebo smluvní straně úmluvy, pod jejichž
vlajkou provedla rybářská plavidla odlov tuňáka, a Komisi.
Komise předá tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT. Tato
zpráva obsahuje informace uvedené v prohlášení o umístění do
klece, jak je uvedeno v doporučení ICCAT [06-07] o výkrmu a chovu
tuňáka obecného.
2.       Před každým umístěním do klecí
uvědomí příslušný orgán členského státu odpovědného za
hospodářství odpovědný členský stát nebo smluvní stranu úmluvy,
pod jejichž vlajkou pluje plavidlo provádějící odlov, o umístění
množství ryb, jež ulovila plavidla provádějící odlov plující pod jeho
vlajkou, do klecí.
3.       Členský stát odpovědný za
plavidlo provádějící odlov požádá příslušný členský stát nebo
smluvní stranu úmluvy odpovědnou za hospodářství o zabavení
úlovku a vypuštění ryb do moře v souladu s postupem
uvedeným v čl. 22 odst. 2, pokud po obdržení této informace
shledá, že:
a)      plavidlo provádějící odlov uvedené
jako plavidlo, které ryby ulovilo, nemá dostatečnou individuální kvótu pro
tuňáka obecného umístěného v klecích;
b)      množství ryb nebylo plavidlem
provádějícím odlov řádně ohlášeno a nebylo zohledněno
pro výpočet použitelné kvóty;
c)      plavidlo provádějící odlov uvedené
jako plavidlo, které ryby ulovilo, není oprávněno lovit tuňáka
obecného.
4.       Umístění do klecí může být
zahájeno pouze s předchozím souhlasem smluvní strany úmluvy, pod
jejíž vlajkou plavidlo pluje, nebo členského státu odpovědného za
plavidlo provádějící odlov.
Tuňák obecný se do klece umísťuje
před 31. červencem s výjimkou případů, kdy
členský stát nebo smluvní strana úmluvy odpovědná za
hospodářství přijímající ryby uvede platné důvody včetně
vyšší moci, které jsou přiloženy k předložené zprávě
o umístění do klecí.
5.       Členský stát odpovědný za
hospodářství přijme nezbytná opatření k zákazu
umísťování do klecí pro účely chovu či výkrmu tuňáka
obecného, který není doprovázen přesnými, úplnými a ověřenými
doklady vyžadovanými komisí ICCAT včetně dokladů vyžadovaných
tímto nařízením a nařízením Evropského parlamentu a Rady
(EU) č. 640/2010 ze dne 7. července 2010
o vytvoření programu dokumentace úlovků tuňáka obecného (Thunnus
thynnus) a o změně nařízení Rady (ES)
č. 1984/2003[4].
6.       Povolení
umístění do klecí udělí nebo odmítne odpovědný členský stát
nebo případně smluvní strana úmluvy do 48 hodin po předložení
informací uvedených v odstavci 3. V případě,
že povolení umístění do klecí není vydáno, vydá členský stát nebo
smluvní strana úmluvy odpovědná za plavidlo provádějící odlov
členskému státu nebo smluvní straně úmluvy odpovědné za
vlečné plavidlo, případně členskému státu nebo
případně smluvní straně úmluvy odpovědné za
hospodářství příkaz k vypuštění ryb v souladu
s postupy uvedenými v čl. 22 odst. 2.
7.       Členský stát odpovědný za
hospodářství zajistí, že umísťování do klecí je sledováno
videokamerou umístěnou ve vodě.
Pro každé umístění do klece se pořídí
jeden videozáznam. Na počátku nebo na
konci každého videa je zobrazeno číslo prohlášení ICCAT
o přemístění. V průběhu
každého videozáznamu se průběžně zobrazuje čas a datum
videa.
8.       V případech, kdy je odhad
regionálního pozorovatele ohledně průměrné hmotnosti a/nebo
počtu více než o 10 % vyšší než odhad provozovatele hospodářství,
zahájí členský stát odpovědný za hospodářství šetření ve
spolupráci se státem vlajky plavidla provádějící odlov. Tento rozdíl se
vypočte podle počtu a/nebo průměrné hmotnosti. Do doby, než
budou známy výsledky tohoto šetření, se nesmí provádět odlov a oddíl
dokladu o úlovcích tuňáka obecného týkající se hospodářství není
schválen.
Pokud se šetření neuzavře do 10
pracovních dnů nebo pokud z výsledku šetření vyplyne, že
počet nebo průměrná hmotnost tuňáka obecného přesáhla
10 % počtu nebo průměrné hmotnosti uvedené provozovatelem
hospodářství, vydá smluvní strana úmluvy, pod jejíž vlajkou pluje plavidlo
provádějící odlov, nebo členský stát odpovědný za plavidlo
provádějící odlov příkaz k vypuštění přebytečného
množství ryb.
Členský stát odpovědný za hospodářství
zajistí, že provozovatel hospodářství tento příkaz
k vypuštění provede do 48 hodin po příchodu regionálního
pozorovatele. Vypuštění se provádí v souladu s postupy
stanovenými v čl. 22 odst. 2.
V případě, že konečný odhad
v době umístění do klece v hospodářství je vyšší než
konečný odhad v době prvního přemístění
z plavidla provádějícího odlov, rozhodne členský stát nebo
smluvní strana úmluvy odpovědná za plavidlo provádějící odlov
o konečném čerpání kvót, které schválí v příslušném
dokumentu (dokumentech) o úlovcích tuňáka obecného.
9.       Členské státy zahájí práci na
pilotních studiích týkajících se způsobu, jak přesněji odhadnout
počet i hmotnost tuňáka obecného v okamžiku odlovu
a umístění do klecí, včetně využití stereoskopických
systémů, a výsledky nahlásí vědeckému výboru ICCAT.
V době umísťování do klecí se zavede program odebírání
vzorků a/nebo jiný program s cílem zlepšit počítání a odhady
hmotnosti ryb umísťovaných do klecí.“
11)         V čl. 25 odst. 1
se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Přenos údajů ze systému sledování
plavidel rybářskými plavidly zahrnutými do „evidence ICCAT plavidel
provádějících odlov tuňáka obecného“ komisi ICCAT se zahájí
nejméně 15 dnů před zahájením rybolovných období a pokračuje
nejméně 15 dnů po ukončení rybolovných období
s výjimkou případů, kdy je Komisi předem zaslána žádost
o odstranění daného plavidla z evidence plavidel ICCAT.
Pro účely kontroly se přenos údajů
ze systému sledování plavidel prováděný rybářskými plavidly
oprávněnými lovit tuňáka obecného nesmí přerušit, pokud jsou
plavidla v přístavu, ledaže je k dispozici systém hlášení o vplutí do
přístavu a vyplutí z něj.
Rybářská plavidla zahrnutá do „evidence ICCAT
ostatních plavidel provádějících odlov tuňáka obecného“
přenášejí údaje ze systému sledování plavidel komisi ICCAT
v průběhu celého období platnosti oprávnění.“
12)         Článek 26 se nahrazuje tímto:
„Článek 26
Zaznamenávání a hlášení
činností souvisejících s pastmi
„1.     Po ukončení každé rybolovné operace
pomocí pastí na tuňáky se zaznamenají úlovky a tyto záznamy
o úlovcích se společně s odhadovaným množstvím ryb, které
zůstaly v pastích, elektronickou cestou nebo jiným způsobem
předají do 48 hodin od ukončení každé rybolovné operace
příslušnému orgánu členského státu odpovědného za danou past.
2.       Každý
členský stát zašle zprávu o úlovcích společně
s odhadovaným množstvím ryb, které zůstaly v pastích, po jejím
obdržení elektronickou cestou Komisi. Komise zasílá tyto informace
neprodleně sekretariátu ICCAT.“
13)         V ustanovení čl. 29
odst. 2 se vkládá nový pododstavec, který zní:
„Provádí-li lov
tuňáka obecného v oblasti úmluvy ICCAT více než 15 rybářských
plavidel jednoho členského státu, má tento členský stát
v průběhu uvedené doby v oblasti úmluvy inspekční
pravidlo, nebo spolupracuje s jiným členským státem nebo smluvní
stranou úmluvy na společném provozu inspekčního plavidla.“
14)         V článku 30 se odstavec 1
nahrazuje tímto:
„1. Každý členský
stát zajistí na plavidlech provádějících aktivní lov tuňáka obecného
přítomnost vnitrostátního pozorovatele na nejméně:
a)      100 % svých aktivních plavidel
provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka v roce 2011 je
24 m nebo menší;
b)      100 % svých aktivních plavidel
provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka v roce 2012 je
20 m nebo menší;
c)      20 % svých aktivních trawlerů
pro pelagický rybolov (delších než 15 m);
d)      20 % svých aktivních plavidel
lovících na dlouhý vlasec (delších než 15 m);
e)      20 % svých aktivních návnadových
člunů (delších než 15 m);
f)       100 % pastí na tuňáky
během odlovu;
g)      100 % svých vlečných plavidel.“
15)         Článek 31 se mění takto:
a)      Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Každý členský stát zajistí
přítomnost regionálního pozorovatele ICCAT u:
a)      všech plavidel s košelkovými nevody
přesahujících délku 24 m po celou dobu rybolovného období v roce
2011;
b)      všech plavidel s košelkovými nevody
přesahujících délku 20 m po dobu rybolovného období v roce 2012;
c)      všech plavidel s košelkovými nevody
bez ohledu na délku plavidla po celé rybolovné období od roku 2013 dále.
Plavidla s košelkovými nevody uvedená
v písm. a), b) a c) bez regionálního pozorovatele ICCAT nejsou
oprávněna lovit tuňáka obecného ani provozovat činnosti
související s tuňákem obecným.“
b)      V odstavci 2 se doplňuje nový
pododstavec, který zní:
„V případě, že je tuňák obecný
loven z klecí a prodáván jako čerstvý produkt, může být
regionální pozorovatel, který pozoruje odlov, státním příslušníkem
členského státu odpovědného za hospodářství.“
16)         Článek 32 se nahrazuje tímto:
„Článek 32
Přístup k videozáznamům
1.       Každý členský stát zajistí, aby
videozáznamy uvedené v čl. 22 odst. 6
a v čl. 24 odst. 7 byly zpřístupněny
inspektorům a pozorovatelům ICCAT.
2.       Každý členský stát odpovědný za
hospodářství zajistí, aby videozáznamy uvedené v čl. 22
odst. 6 a v čl. 24 odst. 7 byly zpřístupněny
inspektorům a pozorovatelům Unie.
3.       Každý členský stát přijme
nezbytná opatření s cílem zabránit veškerým záměnám nebo úpravám
originálního videozáznamu nebo manipulaci s ním.“
17)         Vkládá se nový článek 33a, který
zní:
„Článek 33a
Předání inspekčního plánu
Unie ICCAT
Nejpozději do 15. září každého roku
předloží členské státy Komisi svůj inspekční plán na
následující rok. Komise předá inspekční plán Unie sekretariátu ICCAT
ke schválení komisí ICCAT.“
18)         V článku 34 se odstavec 1
nahrazuje tímto:
„1.     Zakazuje se vnitrostátní obchod, vykládka,
dovoz, vývoz, umísťování do klece pro účely výkrmu nebo chovu,
zpětný vývoz a překládka východoatlantického
a středomořského tuňáka obecného, které nejsou doprovázeny
přesnými, úplnými a ověřenými doklady v souladu
s požadavky tohoto nařízení a nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 640/2010 ze dne 7. července
2010 o vytvoření programu dokumentace úlovků tuňáka
obecného (Thunnus thynnus) a o změně nařízení
Rady (ES) č. 1984/2003[5].“
19)         Znění přílohy III se
nahrazuje zněním přílohy I tohoto nařízení.
20)         Příloha VI se mění takto:
a)      V bodě 1 se doplňuje nové
písmeno q), které zní:
„q) překládka na moři“.
b)      Bod 2 se
nahrazuje tímto:
„2.     V případě
nástupu na palubu rybářského plavidla a jeho inspekce, během
nichž pověření inspektoři zaznamenají činnost či
podmínky, které by představovaly vážné porušení podle bodu 1, oznámí
orgány státu vlajky inspekčních plavidel tuto skutečnost
okamžitě orgánům státu vlajky rybářského plavidla, a to
přímo i prostřednictvím sekretariátu ICCAT. V těchto situacích informuje inspektor,
je-li to možné, rovněž příslušné orgány státu vlajky rybářského
plavidla oznámené sekretariátu ICCAT a každé inspekční plavidlo státu
vlajky rybářského plavidla, o němž ví, že se nachází poblíž.
Inspektoři ICCAT zaevidují do lodního deníku
rybářského plavidla provedené inspekce a všechna případně
zjištěná porušení předpisů.“
c)      v odst. 3 prvním pododstavci se
slovo „okamžitě“ nahrazuje slovy „do 72 hodin“;
d)      Bod 7 se
nahrazuje tímto:
„7. S výhradou pravidel dohodnutých podle
bodu 12 této přílohy zastaví plavidlo lovící tuňáka obecného nebo
tuňákovité v oblasti úmluvy, která se nachází mimo vody podléhající
vnitrostátní pravomoci, po obdržení příslušného signálu v souladu
s mezinárodním signálním kódem, jež vyslala loď s inspektorem na
palubě, pokud právě neprovádí rybářské operace; pokud je
právě provádí, zastaví ihned po jejich ukončení. Velitel plavidla umožní inspektorovi, kterého
může doprovázet svědek, aby vstoupil na palubu, a za tímto
účelem mu musí poskytnout naloďovací žebřík. Velitel umožní inspektorovi zkontrolovat úlovek
nebo zařízení a všechny příslušné doklady, které inspektor
považuje za nutné pro ověření skutečnosti, zda jsou plněna
platná doporučení komise ICCAT týkající se státu vlajky dotčeného
plavidla, a inspektor může požadovat veškerá vysvětlení, která
považuje za nezbytná.
Inspekce se mohou zúčastnit nejvýše dva
inspektoři ICCAT, pokud si okolnosti nevyžádají účast dalších
inspektorů. Inspektora při inspekci
může doprovázet asistent, avšak pouze jako praktikant.“
21)         V příloze VII se zrušuje
odstavec 1.
22)         Znění přílohy II tohoto
nařízení se vkládá jako příloha VIIIa.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost
sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne […].
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda

PŘÍLOHA I
„Příloha III
Dokument č.                                                                       Prohlášení
ICCAT o překládce
 Přepravní plavidlo Název plavidla a radiová volací značka: Vlajka: Číslo oprávnění státu vlajky: Vnitrostátní registrační číslo: Registrační číslo ICCAT: Číslo IMO:   ||     || Rybářské plavidlo: Název plavidla a radiová volací značka: Vlajka: Číslo oprávnění státu vlajky: Vnitrostátní registrační číslo: Registrační číslo ICCAT: Externí identifikace: Lodní deník rybolovu stránka č.: || Místo konečného určení: Přístav Země Stát: ||
   ||   ||   ||   ||
                                Den          Měsíc       Hodina
Rok              |2_|0_|__|__|           Jméno velitele rybářského plavidla: |__________| Jméno
velitele přepravního plavidla:                   MÍSTO PŘEKLÁDKY
Vyplutí     |__|__|     |__|__|     |__|__| z  |__________|
Návrat     |__|__|     |__|__|     |__|__|     do            |__________|          Podpis:| __________|              Podpis:     |__________|
Překládka |__|__|     |__|__|     |__|__|     |__________|
U překládky uveďte hmotnost
v kilogramech nebo použité jednotky (např. bedny, koše)
a hmotnost této jednotky po vykládce: |___|
v kilogramech.
 Přístav   || Moře   Zem. šířka Zem. délka || Druh || Počet jednotek ryb || Druh produktu živé || Druh produktu vcelku || Druh produktu vykuchané || Druh produktu bez hlavy || Druh produktu filetované || Druh produktu   || Další překládky   Datum: |__________| Místo/poloha: |__________| Oprávnění smluvní strany č. Podpis velitele plavidla určeného k provedení přemístění úlovku:   Název přijímajícího plavidla: Vlajka Registrační číslo ICCAT: Číslo IMO: Podpis velitele   Datum: |__________|Místo/poloha: |__________| Oprávnění smluvní strany č. Podpis velitele plavidla určeného k provedení přemístění úlovku:   Název přijímajícího plavidla: Vlajka Registrační číslo ICCAT: Číslo IMO: Podpis velitele
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Podpis pozorovatele ICCAT (je-li přítomen):
Povinnosti v případě překládky:
     1.        Originál prohlášení
o překládce musí být předán přijímajícímu
zpracovatelskému/přepravnímu plavidlu.
     2.        Opis prohlášení o překládce
musí uchovávat příslušné plavidlo provádějící odlov či
příslušná past.
     3.        Další překládky povoluje
příslušná smluvní strana, která povolila činnost plavidla.
     4.        Originál prohlášení
o překládce musí uchovávat přijímající plavidlo, které
převzalo ryby, do okamžiku připlutí k místu vykládky.
     5.        Překládka se zaznamená do lodního
deníku všech plavidel zapojených do operace.“
PŘÍLOHA II
„PŘÍLOHA VIIIa
 Dokument č. ||                 Prohlášení ICCAT o přemístění || Příloha 4 ||
 1 – PŘEMÍSTĚNÍ ŽIVÉHO TUŇÁKA OBECNÉHO URČENÉHO K CHOVU ||   ||
 Název rybářského plavidla   Volací značka: Vlajka: Číslo oprávnění k přemístění státu vlajky: Registrační číslo ICCAT: Externí identifikace: Lodní deník rybolovu č.: Společná rybolovná operace č. || Název pasti:   Registrační číslo ICCAT: || Název vlečného plavidla: Volací značka: Vlajka: Registrační číslo ICCAT: Externí identifikace:   || Název cílového hospodářství:     Registrační číslo ICCAT:
 2 – PŘEMÍSTĚNÍ PO VÝLOVU
 Název hospodářství:   Registrační číslo ICCAT:   || Název pasti:   Registrační číslo ICCAT:   || Název přemísťovacího plavidla: Vlajka: Registrační číslo ICCAT: Externí identifikace: || Název zpracovatelského přepravního plavidla: Volací značka: Vlajka: Registrační číslo ICCAT: Externí identifikace:
 3 - INFORMACE O PŘEMÍSTĚNÍ
 Datum:_ _ / _ _ / _ _ _ _ || Místo/poloha:                             Přístav:                       Zem. šířka:                    Zem. Délka:
 Počet kusů: || Celková hmotnost v kg:           || Druh:
 Druh produktu:         Živé  Vcelku  Vykuchané  Jiné (specifikujte):
 Jméno a podpis velitele rybářského plavidla / provozovatele pasti / provozovatele hospodářství:   || Jméno a podpis velitele přijímajícího plavidla (vlečné, zpracovatelské, přepravní):
 4 – PŘEMÍSŤOVÁNÍ MRTVÝCH RYB NA POMOCNÉ PLAVIDLO
 Název pomocného plavidla: || Vlajka: || Množství (v kg) || Počet kusů:
 Datum:_ _ / _ _ / _ _ _ _ || Poloha:                                   Zem. šířka:                          Zem. délka: || Přístav vykládky:
 5 – DALŠÍ PŘEMISŤOVÁNÍ
 Datum:_ _ / _ _ / _ _ _ _ || Místo nebo poloha:  Přístav:                 Zem. šířka:            Zem. délka:
 Název vlečného plavidla: || Volací značka: || Vlajka: || Registrační číslo ICCAT:
 Číslo oprávnění k přemístění státu hospodářství: || Externí identifikace: || Jméno a podpis velitele přijímajícího plavidla:
 Datum:_ _ / _ _ / _ _ _ _ || Místo nebo poloha:  Přístav:                 Zem. šířka:            Zem. délka:
 Název vlečného plavidla: || Volací značka: || Vlajka: || Registrační číslo ICCAT:
 Číslo oprávnění k přemístění státu hospodářství: || Externí identifikace: || Jméno a podpis velitele přijímajícího plavidla:
 Datum:_ _ / _ _ / _ _ _ _ || Místo nebo poloha:  Přístav:                 Zem. šířka:            Zem. délka:
 Název vlečného plavidla: || Volací značka: || Vlajka: || Registrační číslo ICCAT:
 Číslo oprávnění k přemístění státu hospodářství: || Externí identifikace: || Jméno a podpis velitele přijímajícího plavidla:
“
[1]               Úř. věst. , , s.
[2]               Úř. věst. L 96, 15.4.2009, s. 1.
[3]               Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.
[4]               Úř. věst. L 194, 24.7.2010, s. 1.
[5]               Úř. věst. L 194, 24.7.2010, s. 1.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0644

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky {SEK(2008) 2615} {SEK(2008) 2616}  /* KOM/2008/0644 konečném znení - COD 2008/0198 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 17.10.2008KOM(2008) 644 v konečném znění2008/0198 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky {SEK(2008) 2615}{SEK(2008) 2616}(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHU-  Odůvodnění a cíle návrhuHlavním cílem tohoto návrhu je doplnit a podpořit stávající politický rámec EU a posílit mezinárodní boj proti nezákonné těžbě dřeva a souvisejícímu obchodu.-  Obecné souvislostiK nezákonné těžbě dřeva dochází, pokud je dřevo těženo a zpracováváno v rozporu s vnitrostátními právními předpisy použitelnými v zemi, v níž k těžbě došlo, nebo je s tímto dřevem obchodováno. Důvodů je mnoho, ale společným výchozím bodem je vysoká poptávka po dřevu a nedostatky v předpisech, jejichž cílem je obchodu s nezákonně vytěženým dřevem zabránit. Nezákonná těžba je součástí širší problematiky, do níž spadají otázky spojené se správou lesů, prosazováním práva a korupcí.Vzhledem k tomu, že jde o činnost nedovolenou, je obtížné odhadnout její rozsah a cenu, ale je zřejmé, že se jedná o zásadní a narůstající problém. V mnoha zemích probíhá tato činnost v podobném rozsahu jako zákonná těžba nebo v rozsahu výrazně vyšším. V Evropě se s ní lze setkat také, nikoliv však ve velkém měřítku.Nezákonná těžba velkou měrou přispívá k celosvětovému odlesňování, jež způsobuje obrovské škody životnímu prostředí. Přibližně 20 % globálních emisí skleníkových plynů (tedy více než celkové množství globálních emisí z odvětví dopravy) je způsobeno odlesňováním, jež je hlavní příčinou celkového úbytku biologické rozmanitosti.Nezákonná těžba dřeva navíc podkopává konkurenceschopnost legálních činností lesního hospodářství ve vyvážejících i dovážejících zemích a vede k výrazným ztrátám ve státních příjmech. Podkopává právní stát a zásady demokratického řízení, brání udržitelnému rozvoji v mnoha rozvojových zemích a může být i zdrojem pro financování ozbrojených konfliktů. Méně už je známý dopad nezákonné těžby dřeva v sociální oblasti. Byly nicméně zaznamenány případy závažného porušování lidských práv.Evropská unie pokračuje v zahajování a podpoře iniciativ na vnitrostátní, regionální a mezinárodní úrovni, jejichž cílem bude větší angažovaností a zvýšeným pracovním nasazením řešit problém nezákonné těžby a souvisejícího obchodu. Evropská komise a mnohé členské státy jsou aktivně zapojeny do velkého počtu těchto iniciativ, jako jsou například regionální procesy v rámci FLEG. Komise se rovněž účastní dvoustranných a mnohostranných jednání se třetími zeměmi v rámci vícestranných fór, jako je fórum Spojených národů o lesích a Mezinárodní organizace pro tropické dřevo, jakož i dvoustranných rozhovorů s největšími spotřebiteli dřeva, kterými jsou například USA, Čína, Rusko a Japonsko. Cílem těchto jednání a rozhovorů bude diskuze o tomto problému. Komise rovněž využívá právě probíhajících jednání o dohodách o partnerství a spolupráci, jakož i o dohodách o volném obchodu, k projednání otázek spojených se zachováním lesů a s jejich trvale udržitelným obhospodařováním, včetně nezákonné těžby a souvisejícího obchodu.Evropská komise navrhla ve svém sdělení Evropskému parlamentu a Radě z roku 2003 akční plán EU pro prosazování práva, správu a obchod v lesnictví (Forest Law Enforcement, Governance and Trade – FLEGT)[1] s cílem řešit problém nezákonné těžby dřeva a souvisejícího obchodu. Tato iniciativa je jasným vyjádřením závazku, jenž učinil komisař Nielson v roce 2002 na světovém summitu o trvale udržitelném rozvoji, a impulsu, který dodaly regionální procesy organizované Světovou bankou, zejména konference na vysoké úrovni o prosazování práva a správě v oblasti lesnictví (Forest Law Enforcement and Governance – FLEG), která se konala v roce 2001 na Bali .Akční plán EU FLEGT předkládá soubor opatření, mezi nimiž je mimo jiné podpora zemím produkujícím dřevo, úsilí o rozvoj mnohostranné spolupráce v boji proti obchodu s nezákonně vytěženým dřevem, iniciativy soukromého sektoru, jakož i opatření na zabránění investic do činností, které podporují nezákonnou těžbu a „konfliktní“ dřevo.Základním bodem v akčním plánu EU FLEGT byl návrh na režim licencí FLEGT, v němž by vývoz dřeva z účastnických zemí do EU podléhal licenci (FLEGT), která by byla potvrzením toho, že bylo dřevo vytěženo ve shodě s příslušnými vnitrostátními právními předpisy. Rada přijala v roce 2005 nařízení FLEGT[2], kterým se vytváří právní rámec pro dovoz dřeva pocházejícího z partnerských zemí do EU, a Komisi zplnomocnila k zahájení jednání se zeměmi produkujícími dřevo a s regionálními organizacemi, které vyjádřily zájem o účast v dobrovolných dohodách o partnerství s EU (Voluntary Partnership Agreements – VPA).Do října 2008 zahájilo jednání s EU o takové dohodě pět zemí – Malajsie, Indonésie, Kamerun, Kongo (Brazzaville) a Ghana – a řada dalších zemí produkujících dřevo, které projevily zájem, zahájila neformální konzultace. První z těchto dohod byla parafována s Ghanou v září. Vzhledem k lhůtě týkající se provádění veškerých VPA, jakož i riziku obcházení a praní peněz jsou nicméně samotné VPA nedostačující pro řešení problému nezákonné těžby.V akčním plánu FLEGT Komise rovněž uznala, že některé země, jež jsou významnými producenty dřeva, mohou společnou účast s EU ve FLEGT VPA odmítnout, a tudíž že v případě absence jakéhokoli pokroku na vícestranné úrovni či v případě jeho pomalého tempa, by Evropská unie měla přijmout dodatečná opatření pro boj proti nezákonné těžbě na celosvětové úrovni, včetně právních předpisů, kterými by se zabránilo dovozu nezákonně vytěženého dřeva do EU. Komise se zavázala provést přezkum takovýchto variant a Evropský parlament a Rada tento závazek poté znovu připomněly ve formálních usneseních[3] a závěrech[4].Členské státy, Komise, skupiny odborníků i nevládní organizace provedly v mezidobí rozsáhlý kus práce, aby našly co nejlepší cestu kupředu. Komise výsledky této rozsáhlé práce zohlednila a koncem roku 2006 zahájila posuzování celé řady dodatečných opatření. Výsledky tohoto procesu jsou shrnuty ve veřejné zprávě Komise.Komise zohledňuje výsledky provedeného posouzení a domnívá se, že politika EU týkající se nezákonné těžby dřeva a s ní spojeného obchodu musí být posílena. Mnohé členské státy uvedly, že v případě absence harmonizovaného přístupu přistoupí k přijetí vnitrostátních opatření. Zkušenosti nicméně ukázaly, že opatření na vnitrostátní úrovni by mohla vytvořit překážku volnému pohybu zboží a vést k narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Komise se tudíž domnívá, že opatření Společenství je nutné. Navrhuje se, aby tak bylo učiněno přijetím nařízení, které by stanovilo povinnosti pro hospodářské subjekty uvádějící dřevo a dřevařské výrobky na trh Společenství.Navrhované nařízení nevylučuje zásah Společenství v oblasti boje proti odlesňování a úbytku biologické rozmanitosti prostřednictvím dalších opatření, jako je například vypracování kritérií udržitelnosti pro biomasu.-  Platné předpisy vztahující se k oblasti návrhuStávající ustanovení jsou zcela vysvětleny v předchozím oddílu.-  Soulad s ostatními politikami a cíli UniePolitika změny klimatu: v průběhu posledních let vzrůstalo povědomí o prvořadé úloze, kterou hrají lesy v globálním uhlíkovém cyklu tím, že akumulují téměř polovinu celosvětového množství uhlíku nacházejícího se v pevninské části světa. Především se nyní stále větší množství lidí shoduje v tom, že bude jednoduše nemožné omezit globální oteplování na úroveň o 2 °C vyšší než je teplota předindustriálního období, pokud se ovšem nezačne řešit problém odlesňování. Ani nebude možné využít výhod plynoucích z úsilí EU v oblasti boje proti změnám klimatu.Nezákonná těžba je jednou z nejdůležitějších přímých příčin odlesňování a poškozuje rovněž správu v oblasti lesnictví i udržitelné obhospodařování lesů, které mají prvořadý význam pro účinnost opatření v odvětví lesnictví, jež by měla být přijata v rámci mezinárodní dohody o klimatu na období po roce 2012.Levné dřevařské výrobky pocházející z nezákonné těžby rovněž postihují evropské hospodářské subjekty dřevařského průmyslu a jejich zaměstnance. Tento návrh má za cíl bojovat proti tomuto problému a zajistit rovné podmínky pro průmysl i pro pracovníky.Cílem tohoto návrhu je poskytovat v souladu se strategickými cíli Komise a se zásadami zlepšování právní úpravy zejména účinná a účelná opatření, zajistit vysokou míru právní jistoty v celé EU, umožnit hospodářským subjektům, aby byly dynamičtější bez výrazného zvýšení zátěže, a tudíž i pomoci posílit důvěryhodnost Společenství v očích jeho občanů.Návrh se v souladu s akčním plánem FLEGT zaměřuje pouze na otázku zákonnosti a nezabývá se udržitelností. V mnoha zemích jsou právní předpisy týkající se lesů nicméně založeny na předpokladu udržitelného obhospodařování lesa, a zákonnost není tudíž naprosto odlišná od udržitelnosti. Navíc vzhledem k tomu, že má tento návrh za cíl lépe podporovat prosazování práva a správu, byl by důležitým krokem na cestě k udržitelnosti, a to zejména v zemích, jež jsou nezákonnou těžbou dřeva postiženy. Cíle tohoto návrhu byly posouzeny v souvislosti se strategií pro udržitelný rozvoj schválenou Evropskou radou v červnu roku 2006 a s přezkumem evropské energetické strategie, který Komise předložila Evropské radě v lednu roku 2007. Návrh a všechna prováděcí opatření by měla být s těmito cíli v souladu.2. KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮV období od prosince 2006 do června 2008 se uskutečnily rozsáhlé konzultace, které zahrnovaly veřejnou konzultaci na webových stránkách i řadu setkání se zainteresovanými stranami. Kromě toho provedla Komise posouzení dopadů navrhovaných variant politiky, což vedlo ke zveřejnění zprávy.Původně byly zvažovány čtyři varianty:Varianta č. 1: Rozšíření oblasti působnosti bilaterálního přístupu prostřednictvím dobrovolných dohod o partnerství FLEGTV rámci této varianty by Společenství dávalo přednost intenzivnějšímu provádění koncepce dobrovolných dohod o partnerství (VPA). Tato koncepce by však měla významný účinek pouze tehdy, pokud by všechny země, které jsou hlavními producenty a zpracovateli, jakož i všechny země tranzitu, přistoupily k FLEGT VPA, nebo v případě, že by tato koncepce vyústila v mnohostrannou iniciativu. První předpoklad se zdá být naprosto nemožný, zatímco ten druhý se zdá být velmi nepravděpodobný.Varianta č. 2: Další rozvoj dobrovolných opatření ze strany soukromého sektoruPodle této varianty by Společenství podpořilo posilování opatření soukromého sektoru, kterými jsou například kodexy chování a programy certifikace lesů, a to například tím, že budou uznány v rámci FLEGT VPA, členství ve svazech se stane povinným a budou podpořena opatření, jako jsou finanční nebo regulační pobídky.Kodexy chování byly zavedeny svazy obchodníků se dřevem a hospodářskými subjekty, které vypracovávají zodpovědné nákupní politiky a radí na toto téma svým členům. Soukromé certifikační programy byly zřízeny s cílem vypracovat normy pro obhospodařování lesa a na základě těchto norem poté vydávat schválení týkající se lesů, výrobků a/nebo manažerů. Ačkoli tyto iniciativy představují jisté výhody, co se týká jejich pružnosti, silného motivačního účinku a vyrovnaného poměru mezi náklady a účinností, jejich dobrovolný charakter, nedostatek kontroly provádění a absence sankcí v případě nedodržování norem zpochybnily v průběhu let jejich důvěryhodnost a udržitelnost.Varianta č. 3: Opatření na hranicích zabraňující dovozu nezákonně vytěženého dřevaV rámci této varianty by byl dovoz dřevařských výrobků pocházejících z nezákonné těžby považován v souladu s právními předpisy Společenství za nezákonný a dovoz dřeva na trh Společenství by podléhal důkazu o jeho zákonném charakteru. Tento zákaz a požadavky by se vztahovaly na všechny země bez ohledu na míru rizika, které přináší obchodování s nezákonně vytěženým dřevem. Kontrola týkající se splnění těchto požadavků by probíhala na hranicích EU na základě dokumentace, která by byla důkazem zákonnosti daného dřeva.V rámci této varianty by Společenství vycházelo z předpokladu, že nezákonná těžba probíhá pouze mimo EU, a v boji proti této nezákonné těžbě by tudíž hrála obchodní opatření významnou úlohu. Varianta představuje jisté potíže, co se týká její slučitelnosti s pravidly WTO (diskriminace hospodářských subjektů dřevařského průmyslu) a proporcionality.Varianta č. 4: Zákaz uvádění nezákonně vytěženého dřeva na trh EUV rámci této iniciativy by bylo nezákonné uvádět na trh EU nezákonně vytěžené dřevo nebo výrobky z tohoto dřeva. Varianta by se použila na dovážené výrobky ze dřeva i na ty výrobky, které byly vyrobeny v EU.Připadaly by v úvahu dvě alternativy:Varianta 4A: Právní předpisy zakazující nejen obchodování se dřevem, jehož těžba představuje porušení právních předpisů země původu, ale i držení tohoto dřeva, obchodování s výrobky z něj vyrobenými a jejich drženíTato varianta by zakazovala uvádění nezákonně vytěženého dřeva na trh EU. Prokázat nezákonnost by bylo povinností donucovacích orgánů a hospodářské subjekty by musely předložit důkaz o dodržování právních předpisů pouze v případě, že by o to byly požádány.Tato varianta by se skutečně zaměřila na vysoce rizikové případy. Hospodářské subjekty by tudíž podněcovala k tomu, aby se zásobovaly dřevem, u něhož existuje přiměřená záruka, co se týká jeho zákonnosti. Provádění této varianty by bylo nicméně dost komplikované. Prokázat latentní nezákonnost by bylo totiž obtížné vzhledem ke složitým zásobovacím řetězcům, kterými dřevařské výrobky procházejí a které zahrnují četné země a hospodářské subjekty. Pro evropské soudy by to znamenalo, že budou rozhodovat o přestupcích, jež se odehrály ve třetích zemích v rozporu s právními předpisy těchto zemí. Navíc by tato varianta neposkytovala právní jistotu nutnou pro řádné fungování trhu.Tato varianta je srovnatelná s ustanoveními týkajícími se změny zákona Spojených států amerických o nezákonné těžbě „Lacey Act“, která byla schválena dne 2. června 2008 a která rozšiřuje ochranu na rostliny a stromy, jež jsou předmětem nezákonné těžby mimo USA.Varianta 4B: Právní předpisy povolující uvádět na trh Společenství pouze zákonně vytěžené dřevo či výrobky z tohoto dřevaV rámci této varianty by uvádění dřeva a dřevařských výrobků na trh Společenství podléhalo důkazu o jejich zákonném charakteru, který by musel být předložen hospodářským subjektem. Tento důkaz by měl mít pro účely prosazování práva podobu písemných dokladů zahrnujících každou jednotlivou zásilku, čímž by mohlo dojít k riziku, že bude v rámci této varianty vytvořen obtížný a nákladný systém s negativním účinkem na trh.V určité míře by tato varianta byla založena na podobném přístupu, jako je přístup popsaný ve variantě č. 3. Po hospodářských subjektech by se požadovalo poskytnutí písemného dokladu o zákonnosti každé zásilky dřeva a dřevařských výrobků, které byly těmito hospodářskými subjekty uvedeny na trh EU, a to bez ohledu na jejich původ. Takový doklad by musel být poskytnut buď na požádání nebo automaticky a pro účely prosazování práva by měl mít podobu dokumentu prokazujícího zákonný charakter zásilky.Posouzením čtyř různých výše uvedených variant se dospělo k závěru, že varianty mají podstatné nevýhody, které by mohly omezovat jejich účinnost. Specifický charakter nezákonné těžby dřeva vyžaduje nový přístup, který by zohledňoval strukturu celého odvětví dřevařského průmyslu, jehož cílem by byla systematická změna v chování hospodářských subjektů a spotřebitelů a jenž by se zaměřil na podporu systémů charakteristických pro toto odvětví, kterými by bylo možno zabránit vstupu nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh Společenství. Při zohledňování těchto cílů se objevila nová varianta.Varianta č. 5: Právní předpisy vyžadující náležitou péči ( due diligence ) od všech hospodářských subjektů, jež uvádějí na trh Společenství dřevo či dřevařské výrobkyTato varianta od hospodářských subjektů vyžaduje, aby co nejlépe a náležitě zajistily to, že dřevo a dřevařské výrobky, jež tyto subjekty uvádějí na trh Společenství, budou pocházet ze zákonné těžby. Vychází ze zásady, podle níž by měla účinná strategie podporovat rozvoj důkladných systémů vytvořených za účelem odstranění nezákonně vytěženého dřeva z trhu Společenství.Jednou z největších výhod této varianty je, že bude upřednostňovat zásobování v zemích používajících spolehlivé způsoby obhospodařování lesa, zejména v zemích, které s EU podepsaly FLEGT VPA, neboť licence FLEGT zajišťuje vysoký stupeň jistoty, co se týká zákonnosti dotyčných dřevařských výrobků. Náklady se zdají být přiměřené potřebě Společenství týkající se zlepšení účinnosti své politiky zaměřené proti nezákonné těžbě dřeva a s ní spojenému obchodu. Časem budou hospodářské subjekty také těžit z toho, že byly dřevařské výrobky pocházející z nezákonné těžby z trhu odstraněny.V rámci této varianty by dotyčné hospodářské subjekty používaly systémy a postupy, které by umožnily co nejlepší zajištění toho, že tyto subjekty na trh Společenství uvedou pouze dřevo a dřevařské výrobky pocházející ze zákonné těžby.-  Veřejné konzultaceNa začátku roku 2007 Komise vedla veřejnou konzultaci na webových stránkách. Tato konzultace měla za cíl shromáždit názory o potřebě, náležitosti a proveditelnosti opatření EU zaměřených na řešení problému uvádění dřeva a dřevařských výrobků pocházejících z nezákonné těžby na evropský trh. Názory se týkaly pouze prvních čtyř variant, neboť pátá varianta byla vypracována až po původním posouzení. Ačkoli počet věcných odpovědí nebyl velký (93 příspěvků), jejich obsah a rozmanitost poskytnutých názorů uspokojily očekávání Komise. Komise také obdržela 7 161 e-mailů v rámci kampaně s názvem „Zakažme nezákonnou těžbu dřeva“ zahájené hnutím Greenpeace.Většina respondentů se domnívala, že je oblast působnosti bilaterálního přístupu FLEGT nedostatečná k tomu, aby byl problém nezákonné těžby vyřešen. Respondenti se rovněž domnívali, že by doplňkem důkladného závazného rámce mohly být další dobrovolné systémy soukromého sektoru. Někteří z respondentů byli toho názoru, že kombinace těchto přístupů by mohla umožnit zaměřit se na ty oblasti, ve kterých je riziko nezákonné těžby největší. Značná část respondentů vyjádřila výslovné přání, aby EU ukončila tento neměnný stav („business as usual“) a zejména odstranila možné nedostatky systému v rámci FLEGT VPA. Obecně byl v rámci těchto odpovědí preferován legislativní přístup, ačkoli žádná konkrétní varianta nebyla jasně upřednostněna. Zpráva shrnující výsledky konzultace je uvedena na následující adrese: http://www.cc.cec/dgintranet/env/i/e2/doc/pdf_docs/forests/AddlOptionsSynthFinal.pdf-  Národní studieRada ve svých závěrech vyzvala členské státy, aby Komisi poskytly příslušné informace o rozsahu, v jakém je možno uplatnit stávající vnitrostátní právní předpisy k zamezení obchodu s nezákonně vyrobeným a obchodovaným dřevem. Mnohé členské státy provedly analýzu na základě tohoto požadavku. Analýza uvádí, že by bylo v určité míře možné řešit nezákonnou těžbu dřeva stávajícími právními předpisy, jako například zákony týkajícími se krádeže a obchodování s ukradeným zbožím, praní špinavých peněz, korupce a pašování.-  Konzultace s třetími zeměmiKonzultace proběhly s mnoha mezinárodními partnery. Schůzky na vysoké úrovni proběhly s dalšími významnými dovozci dřeva, například Čínou, Japonskem a USA. Byly zorganizovány schůzky se zeměmi, které v současnosti se Společenstvím vyjednávají FLEGT VPA (například s Malajsií, Indonésií, Ghanou a Kamerunem), jakož i s některými jinými vývozci dřeva (Ruskem, Brazílií) a zeměmi, jež projevily zájem o projednávání VPA s Evropskou unií.-  Zpráva o posouzení dopadůKomise vypracovala zprávu, v níž zkoumala dopad různých strategických variant na životní prostředí, hospodářství a společnost v rámci EU i mimo ní. Tato zpráva je dostupná na internetových stránkách GŘ pro životní prostředí v rámci Evropské komise. Komise pověřila poradenskou firmu provedením studie, která byla jedním z podkladů pro vypracování této zprávy.-  Konzultace ad hocV souvislosti s posouzením dopadů byly zainteresované strany konzultovány formou pracovních porad a rozhovorů. Zainteresované strany byly vyzvány, aby dodatečné varianty seřadily v pořadí od varianty nejlepší k té nejhorší. Vzhledem k tomu, že v tu dobu ještě nebyla vypracována varianta č. 5, názory se týkaly pouze čtyř dostupných variant.Po vypracování páté varianty útvary Komise zorganizovaly celou řadu schůzek se zainteresovanými stranami, aby projednaly výhody i nevýhody tohoto přístupu. Varianta č. 5 se setkala s obecně pozitivní odezvou. Zúčastněné strany se však neshodly na tom, zda by měla být zahrnuta vnitrostátní produkce dřeva, neboť počet případů nezákonné těžby dřeva v rámci EU je malý. Ačkoli většina zainteresovaných stran podpořila jednotný přístup, který by všechny aktéry na trhu se dřevem považoval za rovnocenné partnery, vyvstala další otázka týkající se technické proveditelnosti uplatňování legislativních požadavků u směsných produktů.Byly rovněž vyjádřeny obavy z toho, že varianta č. 5 ve skutečnosti nezakazuje uvádět na trh nezákonně vytěžené dřevo ani výrobky z tohoto dřeva, na druhou stranu ale od hospodářských subjektů dřevařského průmyslu vyžaduje, aby s náležitou pečlivostí zajistily to, že se na trh nezákonně vytěžené dřevo nedostane. Bylo však uznáno, že navrhovaná opatření, jimž se dostává opory ze strany zodpovědných hospodářských subjektů, mohou vyvolat trvalé a proveditelné změny na unijním trhu se dřevem, a mohou být tudíž zdrojem lepších řešení ožehavého problému, kterým je nezákonná těžba dřeva a s ní spojený obchod.3. PRVKY NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatřeníNávrh se zaměřuje na první uvedení dřeva a dřevařských výrobků na trh Společenství bez ohledu na jejich původ a určuje povinnosti pro ty hospodářské subjekty, které dřevo a dřevařské výrobky na trh Společenství uvádějí. Návrh je založen na zásadě náležité péče, kterou se po příslušných hospodářských subjektech požaduje, aby uplatňovaly systém (systém náležité péče) za účelem maximálního snížení rizika uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh Společenství. Systém náležité péče zahrnuje opatření a postupy, které hospodářským subjektům umožní sledovat původ dřeva a dřevařských výrobků, získávat přístup k informacím týkajícím se souladu s použitelnými právními předpisy a řídit riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh Společenství. Cílem navrhovaných opatření je odradit hospodářské subjekty od uvádění dřeva a dřevařských výrobků na trh Společenství, pokud jim nebyla poskytnuta přiměřená záruka, co se týká jejich zákonnosti, a tím přispívat k celosvětovému úsilí vynaloženému na boj proti nezákonné těžbě. Spotřebitelé tak rovněž získají jistotu, že nákupem dřeva a dřevařských výrobků nepřispívají k prohlubovaní problému nezákonné těžby a s ním spojeného obchodu.Je důležité poznamenat, že náležitá péče není jen morální povinností týkající se obezřetnosti, ale i právním požadavkem pro proaktivní chování. Hospodářské subjekty jsou tak povinny prokazovat opatrnost, soudnost a pozitivně přispívat k zajištění zákonnosti dřeva a dřevařských výrobků, které se dostanou do jejich dodavatelského řetězce, za účelem maximálního snížení rizika uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh Společenství.Zákonnost je vymezena na základě právních předpisů země původu vytěženého dřeva, které jsou použitelné pro obhospodařování lesů, těžbu dřeva a obchod s tímto dřevem.Dřevo a dřevařské výrobky podléhající licenci FLEGT nebo povolení v rámci úmluvy CITES jsou považovány za produkty pocházející ze zákonné těžby.Hospodářské subjekty, které by měly uplatňovat systém náležité péče, mohou buď systém samy vyvinout, nebo se spolehnout na uznávaný systém náležité péče, neboť tento návrh uznává systémy náležité péče, které byly vyvinuty kontrolními organizacemi. To znamená, že ačkoli návrh jasně stanoví zásady, které je třeba zohlednit při uplatňování systému náležité péče, hospodářským subjektům poskytuje pružnost při výběru mechanismů za účelem dosažení požadovaného výsledku.Hlavními zásadami navrhovaného nařízení je účinnost a jasnost právních závazků. Hospodářské subjekty ponesou prostřednictvím systému opatření a postupů zodpovědnost za to, že riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh bude sníženo na minimum. Hlavní prvky tohoto systému jsou uvedeny v návrhu. Další podrobnosti budou stanoveny prováděcími opatřeními, jejichž cílem bude usnadnit provádění, zejména s ohledem na identifikaci kritérií pro vymezení vysokého či nízkého rizika uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh Společenství. Stanovením těchto prováděcích opatření by měly být dodrženy následující zásady: vyhnout se jakémukoli nepotřebnému zatěžování hospodářských subjektů; vytvořit pro hospodářské subjekty, na které se toto nařízení vztahuje, rovnováhu mezi náklady a přínosy; dodržet nutnou pružnost při uplatňování prováděcích opatření; usnadnit adaptaci drobných hospodářských subjektů na požadavky stanovené v tomto nařízení. Při vědomí toho, že účinné provádění navrhovaných opatření je možné, jen pokud budou přijata dodatečná opatření, začne uplatňování těchto opatření až po jejich schválení.I ten nejkomplexnější přístup nemůže efektivně fungovat bez závazku a pevné spolupráce všech zúčastněných stran zapojených do provádění tohoto nařízení. Ve všech aspektech vztahujících se k tomuto návrhu je podstatné, aby byly zúčastněné strany, zejména průmysl a občanská společnost, konzultovány za účelem vymezení nejlepšího možného způsobu provádění pomocí strukturovaného diskusního rámce a sdílení informací.-  Právní základUstanovení tohoto nařízení se vztahují na ochranu životního prostředí. Vhodným právním základem je tudíž čl. 175 odst. 1 Smlouvy.-  Volba nástrojůNavrhovaným nástrojem je nařízení, neboť nařízení je nutné z toho důvodu, aby byla zajištěna nejvyšší úroveň harmonizace a nedocházelo k souběžné existenci různých norem mezi členskými státy.-  Zásada subsidiarity a proporcionalityZásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné pravomoci Společenství.Existují závažné důkazy o tom, že nezákonná těžba se běžně praktikuje, což způsobuje výraznou újmu pro životní prostředí, přispívá k úbytku biologické rozmanitosti a podkopává konkurenceschopnost v činnostech zákonného lesního hospodářství. Zároveň je nezákonná těžba úzce spjata s korupcí, organizovaným zločinem a násilnými konflikty. Cílem návrhu je snížit na minimum riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh Společenství uložením celé řady povinností hospodářským subjektům, jež dřevo a dřevařské výrobky na trh Společenství uvádějí. Navrhované nařízení se rovněž vztahuje na hospodářské subjekty, které uvádějí vnitrostátně vyrobené dřevo a dřevařské výrobky na trh Společenství, a to i přesto, že je v rámci EU počet případů nezákonné těžby dřeva omezený a že neexistují žádné požadavky Společenství, co se týká uvádění na trh dřeva a dřevařských výrobků vyrobených v rámci EU. Hlavní zásadou je zákaz diskriminace s cílem zajistit komplexní a integrovaný přístup a vyhnout se konfliktům s mezinárodními obchodními pravidly. Jádrem navrhovaného opatření Společenství je vypracování všeobecných povinností pro hospodářské subjekty uvádějící na trh Společenství dřevo a dřevařské výrobky. Přístup založený na analýze rizika umožňuje snížení administrativní zátěže pro hospodářské subjekty a lepší orientaci kontrol na případy, které představují zvýšené riziko. Navrhovaný harmonizovaný přístup by zjednodušil požadavky, které jsou kladeny na hospodářské subjekty, a tím by stimuloval konkurenceschopnost, zatímco spotřebitelé by byli lépe informováni o platných normách. Tento systém by také poskytoval právní jistotu a jasnost, které jsou nutné pro řádné fungování trhu.Odhady nákladů, které různé druhy variant představují, byly vypracovány v rámci posouzení dopadů. Náklady pro dovozce a výrobce z EU jsou v rámci navrhovaného nařízení nízké ve srovnání s dalšími variantami, které byly přezkoumány v posouzení dopadů. Je důležité poznamenat, že tento návrh zohledňuje běžnou praxi soukromého sektoru, co se týká záruky zákonnosti, a respektuje stávající mechanismy. Část nákladů byla tudíž již pokryta v rámci stávajících systémů.Objevily se námitky, že opatření týkající se dovozu dřeva a dřevařských výrobků by jen orientovala obchod směrem k nediskriminačním trhům. Evropská unie je nicméně důležitým hráčem na mezinárodní scéně. Podobná iniciativa by byla příkladem a jasným signálem svědčícím o závazku EU bojovat proti nezákonné těžbě dřeva, úbytku biologické rozmanitosti a změně klimatu a zároveň podporovat obdobné iniciativy dalších zemí, které jsou významnými spotřebiteli.S ohledem na tyto skutečnosti je opatření EU vzhledem k danému problému oprávněné a přiměřené.4. DOPAD NA ROZPOČETTento návrh má omezený finanční dopad na rozpočet Společenství, co se týká správních účelů.5. PŘEZKUM / REVIZE / DOLOŽKA O ČASOVÉM OMEZENÍNávrh neobsahuje žádná ustanovení o přezkumu.6. ZJEDNODUŠENÍNávrh neobsahuje prvek zjednodušení, protože se nedotýká platných právních předpisů.7. ZRUŠENÍTento návrh nepovede ke zrušení platných právních předpisů.8. PŘEPRACOVÁNÍPřepracování není součástí návrhu.9. SROVNÁVACÍ TABULKANení k dispozici, jelikož srovnávací tabulky jsou vyžadovány pouze u směrnic.10. EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTORNávrh se týká záležitosti EHP, a měl by být proto rozšířen na Evropský hospodářský prostor.2008/0198 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[5],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[6],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[8],vzhledem k těmto důvodům:(1) Lesy přinášejí velký hospodářský, ekologický a sociální užitek, který zahrnuje i dřevní a nedřevní produkty a ekologické služby.(2) Vzhledem k celosvětově rostoucí poptávce po dřevu a dřevařských výrobcích ve spojení s institucionálními nedostatky a nedostatky v oblasti správy, které se objevují v oblasti lesnictví v řadě zemí produkujících dřevo, vyvolává nezákonná těžba dřeva a související obchod stále větší znepokojení.(3) Nezákonná těžba dřeva je přetrvávající a značný problém na mezinárodní úrovni. Představuje významnou hrozbu pro lesy, protože přispívá k odlesňování, které stojí asi za 20 % emisí CO2, ohrožuje biologickou rozmanitost a podkopává udržitelné obhospodařování a rozvoj lesa. Kromě jiného má i sociální, politické a hospodářské dopady.(4) Ve sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o akčním plánu EU pro prosazování práva, správu a obchod v lesnictví (FLEGT) byl navržen balíček opatření na podporu mezinárodního úsilí za účelem vyřešení problému nezákonné těžby dřeva a souvisejícího obchodu[9].(5) Rada a Evropský parlament uznaly potřebu, aby Společenství přispělo k celosvětovému úsilí o vyřešení problému nezákonné těžby dřeva a toto sdělení přivítaly.(6) V souladu s cílem uvedeného sdělení, tj. zajistit, aby do Společenství mohly vstupovat pouze dřevařské produkty, které byly vyrobeny v souladu s vnitrostátními právními předpisy země produkující dřevo, jedná Společenství se zeměmi produkujícími dřevo (partnerské země) o dobrovolných dohodách o partnerství, na jejichž základě je stranám uložena právně závazná povinnost provést režim licencí a regulovat obchod se dřevem a dřevařskými výrobky vymezenými v dohodách.(7) S ohledem na značný rozsah a naléhavost problému je nezbytné aktivně podporovat boj proti nezákonné těžbě dřeva a s ní souvisejícímu obchodu, doplnit a posílit iniciativu dobrovolných dohod o partnerství a zlepšit součinnost politik zaměřených na ochranu lesů a na dosažení vysoké úrovně ochrany životního prostředí, včetně boje se změnou klimatu a se snižováním biologické rozmanitosti.(8) Úsilí zemí, které uzavřely dobrovolné dohody o partnerství FLEGT se Společenstvím, a zásady, jež do nich byly začleněny, především pokud jde o definici pojmu „zákonně vytěžené dřevo“ by měly být uznány. Mělo by být také zohledněno, že v režimu licencí FLEGT se do Společenství dováží pouze dřevo a výrobky ze dřeva vytěženého v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy. Proto by dřevařské výrobky uvedené v přílohách II a III nařízení Rady (ES) č. 2173/2005 ze dne 20. prosince 2005 o zavedení režimu licencí FLEGT pro dovoz dřeva do Evropského společenství[10], které pocházejí z partnerských zemí zařazených do přílohy I nařízení Rady (ES) č. 2173/2005, měly být považovány za vytěžené zákonným způsobem za předpokladu, že jsou v souladu s tímto nařízením a všemi prováděcími ustanoveními.(9) Měla by být rovněž zohledněna skutečnost, že Úmluva o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) klade na strany úmluvy požadavek, aby udělovaly povolení k vývozu pouze v případě, že druh uvedený na seznamech CITES byl získán mj. v souladu s vnitrostátními právními předpisy státu vývozu. Dřevařské produkty z druhů dřev vyjmenovaných v přílohách A, B, a C nařízení Rady (ES) č. 338/97 ze dne 9. prosince 1996 o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin regulováním obchodu s nimi[11] by měly být považovány za pocházející ze zákonné těžby, pokud jsou s tímto nařízením a všemi prováděcími ustanoveními v souladu.(10) S ohledem na komplexní povahu nezákonné těžby dřeva, pokud jde o související faktory a dopady, pozornost by se pro zamezení nezákonnému jednání měla soustředit na hospodářské subjekty.(11) Při absenci mezinárodně dohodnuté definice by určení toho, co představuje nezákonnou těžbu dřeva, mělo vycházet z právních předpisů země, kde bylo dřevo vytěženo.(12) Mnoho dřevařských výrobků se před svým prvním uvedením na trh a po něm zpracovává četnými způsoby. Aby se zabránilo zbytečné administrativní zátěži, požadavky stanovené tímto nařízením by se měly vztahovat jen na ty hospodářské subjekty, které uvádějí dřevo a dřevařské výrobky na trh poprvé, a nikoli na všechny hospodářské subjekty v prodejním řetězci.(13) Celkový cíl, jímž je dosažení udržitelnosti prostřednictvím podpory kritérií udržitelnosti, je i nadále prioritou Společenství. Vzhledem k tomuto cíli a za účelem snížení zátěže hospodářských subjektů, které uvádějí na trh dřevo a dřevařské výrobky podléhající závazným kritériím udržitelnosti stanoveným směrnicí Evropského parlamentu a Rady (ES) č XX/XX o podpoře užívání energie z obnovitelných zdrojů, by se toto nařízení na takové výrobky nemělo vztahovat[12].(14) Hospodářské subjekty uvádějící dřevo a dřevařské výrobky poprvé na trh Společenství by měly vykonávat náležitou péči prostřednictvím systémů a postupů (systém náležité péče, due diligence system ), aby se snížilo na minimum riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a dřevařských výrobků na trh.(15) Systém náležité péče by měl poskytnout přístup ke zdrojům a dodavatelům dřeva a dřevařských výrobků uváděných na trh Společenství a k informacím týkajícím se souladu s použitelnými právními předpisy.(16) Dřevařský průmysl má pro hospodářství Společenství značný význam. Organizace hospodářských subjektů jsou důležité prvky tohoto odvětví, protože zastupují zájmy těchto subjektů ve velkém měřítku a jednají s celou řadou zúčastněných stran. Tyto organizace mají rovněž odborné znalosti a kapacitu pro analýzu příslušných právních předpisů a pro pomoc svým členům při dodržování předpisů, a to za předpokladu, že svou pravomoc nevyužívají s cílem ovládnout trh. Pro snazší provádění tohoto nařízení a vytvoření dobrých postupů je vhodné uznat organizace, které vypracovaly požadavky pro realizaci systémů náležité péče. Seznam těchto uznaných organizací se zveřejní a bude umožněno, aby všechny příslušné orgány členských států uznaly kontrolní organizace, jež jsou do něj začleněny.(17) Příslušné orgány by měly sledovat, zda hospodářské subjekty dodržují povinnosti stanovené tímto nařízením. Za tímto účelem by měly provádět úřední kontroly a v případě potřeby by měly požadovat, aby hospodářské subjekty přijaly nápravná opatření.(18) Příslušné orgány by měly uchovávat záznamy o kontrolách a zveřejňovat shrnutí v souladu se směrnicí 2003/4/ES Evropského Parlamentu a Rady ze dne 23. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí[13].(19) Vzhledem k mezinárodní povaze nezákonné těžby dřeva a souvisejícího obchodu by příslušné orgány měly spolupracovat mezi sebou i se správními orgány třetích zemí či s Komisí.(20) Členské státy by měly zajistit, že porušování tohoto nařízení bude potrestáno účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.(21) Opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[14].(22) Komise by měla být zmocněna zejména k přijetí podrobných pravidel pro uplatňování systému náležité péče a zejména k přijetí kritérií pro posouzení rizika uvádění nezákonně vytěženého dřeva a dřevařských výrobků na trh, ke stanovení kritérií pro uznání systémů náležité péče vypracovaných kontrolními organizacemi a ke změně seznamu dřeva a dřevařských výrobků, které podléhají tomuto opatření, pokud jejich technické vlastnosti, konečné použití nebo výrobní postupy takovou změnu vyžadují. Jelikož tato opatření mají obecnou působnost a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení jeho doplněním o nové jiné než podstatné prvky, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.(23) S cílem umožnit hospodářským subjektům a příslušným orgánům, aby se připravily na plnění požadavků uvedených v tomto nařízení, se toto nařízení použije za dva roky po svém vstupu v platnost.(24) Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž doplnit a podpořit stávající politický rámec a posílit mezinárodní boj proti nezákonné těžbě dřeva a souvisejícímu obchodu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1 PředmětTímto nařízením se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky.Článek 2 DefinicePro účely tohoto nařízení se rozumí:a) „dřevem a dřevařskými výrobky“ dřevo a dřevařské výrobky uvedené v příloze, s výjimkou dřeva a dřevařských výrobků podléhajících závazným kritériím udržitelnosti stanoveným ve směrnici (ES) č. XX/XX;b) „uváděním na trh“ jakékoli dodávání dřeva a dřevařských výrobků poprvé na trh Společenství za účelem distribuce nebo použití v průběhu obchodní činnosti, ať již za úplatu nebo zdarma;c) „hospodářským subjektem“ každá fyzická nebo právnická osoba uvádějící dřevo nebo dřevařské výrobky na trh;d) „zákonně vytěženým“ dřevo a dřevařské výrobky vytěžené v souladu s použitelnými právními předpisy v zemi původu vytěženého dřeva;e) „řízením rizika“ soubor opatření a postupů prováděných hospodářskými subjekty s cílem snížit na minimum riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh;f) „použitelnými právními předpisy“ právní předpisy země původu vytěženého dřeva upravující zachování a obhospodařování lesa a těžbu dřeva a právní předpisy pro obchodování se dřevem a dřevařskými výrobky vztahující se k zachování lesa a jeho obhospodařování a k těžbě dřeva;g) „zemí původu vytěženého dřeva“ země, kde bylo dřevo nebo dřevo, jež je součástí dřevařských výrobků, vytěženo;h) „kontrolní organizací“ právnická osoba nebo členské sdružení nebo svaz s právní způsobilostí sledovat a zajišťovat uplatňování systémů náležité péče ze strany hospodářských subjektů, které mají osvědčení o používání těchto systémů.Článek 3 Povinnosti hospodářských subjektů1. Hospodářské subjekty vykonávají náležitou péči, aby snížily na minimum riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a dřevařských výrobků na trh. Za tímto účelem použijí postupy a opatření, dále jen „systém náležité péče“.2. Hospodářské subjekty zavedou systém náležité péče obsahující prvky stanovené v čl. 4 odst. 1 nebo použijí systém náležité péče uznané kontrolní organizace uvedené v čl. 5 odst. 1.3. Dřevařské výrobky zařazené do příloh II a III nařízení (ES) č. 2173/2005, které pocházejí z partnerských zemí uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 2173/2005 a které splňují požadavky tohoto nařízení a jeho prováděcích ustanovení, se pro účely tohoto nařízení považují za zákonně vytěžené.4. Dřevařské výrobky z druhů zařazených v přílohách A, B a C nařízení (ES) č. 338/97, které jsou v souladu s tímto nařízením a jeho prováděcími ustanoveními, se pro účely tohoto nařízení považují za zákonně vytěžené.Článek 4 Systémy náležité péče1. Systém náležité péče uvedený v čl. 3 odst. 1:a) poskytuje přístup k následujícím informacím o dřevě a dřevařských výrobcích uvedených hospodářským subjektem na trh:i) popis;ii) země původu vytěženého dřeva;iii) objem a/nebo váha;iv) případně název a adresa hospodářského subjektu, který dřevo a dřevařské výrobky dodal;v) informace o souladu s požadavky použitelných právních předpisů;b) obsahuje postup pro řízení rizika ac) zavádí audity k zajištění účinného uplatňování systémů náležité péče;2. Komise přijme opatření k provedení tohoto článku. Komise především stanoví kritéria pro posouzení, zda existuje riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a výrobků z tohoto dřeva na trh.Uvedená opatření, jejichž účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11 odst. 2.Článek 5 Uznání kontrolních organizací1. Příslušné orgány uznají kontrolní organizaci, která o uznání požádala, pokud kontrolní organizace splní tyto požadavky:a) má právní subjektivitu;b) zavedla systém náležité péče obsahující prvky stanovené v čl. 4 odst. 1;c) hospodářským subjektům, kterým uděluje osvědčení, ukládá povinnost používat její systémy náležité péče;d) zavedla kontrolní mechanismy k zajištění toho, že hospodářské subjekty, jimž udělila osvědčení jakožto uživatelům jejího systému náležité péče, že tento systém náležité péče používají;e) přijímá příslušná disciplinární opatření vůči každému hospodářskému subjektu, který získal osvědčení, avšak neplní systém náležité péče kontrolní organizace.2. Kontrolní organizace předloží příslušnému orgánu spolu s žádostí o uznání tyto údaje:a) statut;b) jména osob jednajících jejím jménem;c) podrobný popis svého systému náležité péče.3. Příslušné orgány rozhodnou o uznání kontrolní organizace do tří měsíců od předložení žádosti kontrolní organizací.Provádějí pravidelné kontroly pro ověření, zda kontrolní organizace plní požadavky uvedené v odstavci 1.4. Příslušný orgán odejme kontrolní organizaci uznání, pokud se prokáže, že přestala splňovat požadavky stanovené v odstavci 1.5. O každém rozhodnutí o udělení, zamítnutí či odejmutí uznání kontrolní organizaci uvědomí příslušné orgány Komisi do dvou měsíců.6. Komise přijme opatření k provedení tohoto článku.Uvedená opatření, jejichž účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11 odst. 2.Článek 6 Seznam kontrolních organizacíKomise zveřejní seznam kontrolních organizací uznaných příslušnými orgány v řadě C Úředního věstníku Evropské unie , jakož i na své internetové stránce. Seznam je pravidelně aktualizován.Článek 7 Kontrolní opatření1. Příslušné orgány provádějí kontroly s cílem ověřit, zda hospodářské subjekty plní požadavky stanovené v čl. 3 odst. 1 a 2 a čl. 4 odst. 1.2. Hospodářské subjekty poskytnou všechnu pomoc nezbytnou pro snazší provádění kontrol uvedených v odstavci 1.3. Na základě kontrol uvedených v odstavci 1 mohou příslušné orgány požádat hospodářský subjekt o přijetí nápravných opatření.Článek 8 Záznamy o kontrolách1. Příslušné orgány uchovávají záznamy o kontrolách stanovených v čl. 7 odst. 1 s uvedením zejména jejich povahy a výsledků, včetně nápravných opatření, která mají být přijata. Záznamy o všech kontrolách se uchovávají nejméně 10 let.2. Shrnutí záznamů uvedených v odstavci 1 se zveřejňuje v souladu se směrnicí 2003/4/ES.Článek 9 Spolupráce1. Příslušné orgány spolupracují mezi sebou a se správními orgány třetích zemí a s Komisí, aby zajistily dodržování tohoto nařízení.2. Příslušné orgány si vyměňují informace o výsledcích kontrol uvedených v čl. 7 odst. 1 s příslušnými orgány dalšího členského státu nebo států a s Komisí.Článek 10 Příslušné orgány1. Každý členský stát určí jeden či několik příslušných orgánů odpovědných za uplatňování tohoto nařízení.Členské státy oznámí Komisi název a adresu příslušných orgánů nejpozději do 31. prosince 20XX. Členské státy sdělí Komisi všechny změny názvu a adresy příslušných orgánů.2. Komise veřejně zpřístupní seznam příslušných orgánů.Article11 Výbor1. Komisi je nápomocen výbor pro obchodování se dřevem, dále jen „výbor“.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.Článek 12 ZměnyKomise může změnit seznam dřeva a dřevařských výrobků v příloze s přihlédnutím k technickým vlastnostem, konečnému použití a výrobním postupům.Uvedená opatření, jejichž účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11 odst. 2.Článek 13 SankceČlenské státy stanovují pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijímají veškerá opatření nezbytná pro provádění těchto pravidel. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí tyto předpisy Komisi do 31. prosince 20XX a neprodleně ji uvědomí o jakékoli následné změně, která je ovlivní.Článek 14 Podávání zpráv1. Členské státy předloží Komisi do 30. dubna každého druhého roku následujícího po datu použitelnosti tohoto nařízení zprávu o uplatňování uvedeného nařízení v předchozích dvou letech.2. Na základě těchto zpráv Komise vypracuje zprávu, kterou předkládá Evropskému parlamentu a Radě každé dva roky.Článek 15 Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne […][15].Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za RaduPředseda předsedaPŘÍLOHA – Dřevo a dřevařské výrobky, na něž se vztahuje toto nařízení, podle svého zařazení v kombinované nomenklatuře uvedené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87[16]1. Výrobky uvedené v přílohách II a III nařízení Rady (ES) 2173/2005, na něž se vztahuje režim licencí FLEGT;2. Buničina a papír uvedené v kapitolách 47 a 48 KN, s výjimkou výrobků na bázi bambusu a sběrových výrobků (odpad a výmět);3. Dřevěný nábytek – kódy KN 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 a 9403 90 30;4. Montované stavby – kód KN 9406 00 20;5. Palivové dřevo v polenech, špalcích, větvích, otepích nebo v podobných tvarech, dřevěné štěpky nebo třísky; piliny a dřevěné zbytky a dřevěný odpad, též aglomerované do polen, briket, pelet nebo podobných tvarů – kód KN 4401;6. Výrobky stavebního truhlářství a tesařství, včetně dřevěných voštinových desek, sestavených podlahových desek a šindelů („shingles“ a „shakes“) ze dřeva; dřevo (včetně nesestavených pruhů a vlysů pro parketové podlahy) souvisle profilované (s pery, drážkované, polodrážkové, zkosené, spojované do V, vroubkované, lištované, zaoblené nebo podobně profilované) podél jakékoliv z jeho hran, konců nebo ploch, též hoblované, broušené pískem nebo na koncích spojované – kód KN 4418;7. Třískové desky, desky s orientovanými třískami tzv. „oriented strand board“ (OSB) a podobné desky, též aglomerované s pryskyřicemi nebo jinými organickými pojivy – kód KN 4410;8. Dřevovláknité desky a podobné desky z jiných dřevitých materiálů, též pojené pryskyřicemi nebo jinými organickými látkami – kód KN 4411;9. Zhutněné dřevo, ve tvaru špalků, desek, pruhů nebo profilů – kód KN 4413 00 00;10. Dřevěné rámy na obrazy, fotografie, zrcadla nebo podobné předměty – kód KN 4414 00;11. Bedny, krabice, laťové bedny, bubny a podobné dřevěné obaly; dřevěné kabelové bubny; jednoduché palety, skříňové palety a jiné nakládací plošiny ze dřeva; nástavce palet ze dřeva; rakve – kód KN 4415;12. Sudy, džbery, kádě, nádrže, vědra a jiné bednářské výrobky a jejich části a součásti, ze dřeva, včetně dužin (dílů pláště) sudu – kód KN 44 16 00 00.LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:0703 – Provádění politiky v oblasti životního prostředí3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex-linie B.A) včetně okruhů:3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Nevztahuje se na tento návrh.Nevztahuje se na tento návrh.3.3. Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby doplňte řádky):Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | Rok 2014 | Rok 2015 | Celkem |Provozní výdaje[17] |Prostředky na závazky (PZ) | 8.1. | a |Prostředky na platby (PP) | b |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[18] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Prostředky na závazky | a+c |Prostředky na platby | b+c |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[19] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | 0.334 | 0.334 | 0.334 | 0.334 | 0.334 | 0.334 | 2.004 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.732 |Celkové orientační finanční náklady zásahu |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 2.736 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 0.456 | 2.736 |SpoluúčastPokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky):v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem |…………………… | f |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f |4.1.2. Soulad s finančním plánem( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[20] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí [Rok n-1] | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM5.4. Způsob provádění (orientační)( Centralizované řízení( přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systém6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante )6.2.2. Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post ) (na základě podobných zkušeností z minulosti)6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení7. Opatření proti podvodům8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | Rok 2014 | Rok 2015 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[23] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 |Zaměstnanci financovaní[24] podle čl. XX 01 02 |Ostatní zaměstnanci[25] financovaní podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM | 1.5 | 1.5 | 1.5 | 1.5 | 1.5 | 1.5 |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceMezi úkoly patří vypracování prováděcích ustanovení a řízení zasedání.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen.( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc |– interní (intra muros) |– externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | Rok 2014 | Rok 2015 |Úředníci a dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci |Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 |8.2.6. 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) |Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | Rok 2014 | Rok 2015 | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.012 |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference |XX 01 02 11 03 – Výbory[27] | 0.120 | 0.120 | 0.120 | 0.120 | 0.120 | 0.120 | 0.72 |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 – Informační systémy |2. Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.732 |3. Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.122 | 0.732 |Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky |Od roku 2010 dvě služební cesty za rok s náklady ve výši 1 000 na služební cestu. Zasedání regulativního výboru zřízeného podle tohoto nařízení (jednotkový náklad: 30 000 EUR na zasedání) čtyřikrát ročně. |[1] KOM(251), 21.5.2003.[2] Úř. věst. L 347, 30.12.2005, s. 1.[3] Dokument Rady 7014/04.[4] Závěry Rady č. 268/2003, s. 1.[5] Úř. věst. C , , s. .[6] Úř. věst. C , , s. .[7] Úř. věst. C , , s. .[8] Úř. věst. C , , s. .[9] KOM(2003) 251, 24.5.2003.[10] Úř. věst. L 347, 30.12.2005, s. 1.[11] Úř. věst. L 61, 3.3.1997, s. 1.[12] *pozn. pro Úř. věst.: odkaz bude doplněn po přijetí tohoto aktu.[13] Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 26.[14] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[15] *pozn. pro Úř. věst.: dva roky po vstupu tohoto nařízení v platnost.[16] Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).[17] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[18] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[19] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[20] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[21] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[22] Jak je popsáno v bodě 5.3.[23] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[24] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[25] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[26] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[27] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.