Důležité právní upozornění

|

52007PC0271

Návrh nařízení Rady kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska  /* KOM/2007/0271 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 30.5.2007KOM(2007) 271 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“). |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které bylo provedeno v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nevztahuje se na tento návrh. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 28. března 2006 Komise zahájila antidumpingové šetření týkající se dovozů některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska. Šetřením byl zjištěn dumping dotyčného výrobku, který způsobil újmu výrobnímu odvětví Společenství. Šetření rovněž prokázalo, že neexistuje žádný závažný aspekt zájmu Společenství proti zavedení konečných antidumpingových opatření. Na základě toho byla nařízením Komise č. 1888/2006 uložena prozatímní opatření. Pokračující šetření potvrdilo prozatímní podstatná zjištění. Proto se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení a uložila konečná opatření. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů. |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhovaný nástroj: nařízení. |Jiné nástroje by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/ těchto důvodů: Jiné nástroje by nebyly přiměřené, neboť základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1.  NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z ThajskaRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ2.  Dne 28. března 2006 zveřejnila Komise oznámení[2] o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska do Společenství. Dne 20. prosince 2006 Komise uložila nařízením (ES) č. 1888/2006[3] (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz tohoto výrobku.B. DALŠÍ POSTUP3.  Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření, předložily některé zúčastněné strany své písemné připomínky k prozatímním zjištěním. Strany, které o to požádaly, měly možnost být vyslechnuty. Podle čl. 6 odst. 6 základního nařízení se dne 9. února 2007 uskutečnilo v prostorách Komise setkání jednoho vyvážejícího výrobce, Sdružení thajských výrobců, thajské vlády a výrobců ve Společenství. Schůze se věnovala otázce konkurence na trhu Společenství s kukuřicí cukrovou.4.  Komise nadále zkoumala a ověřovala veškeré informace nezbytné pro konečná zjištění.5.  Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Zúčastněným stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, ve které mohly předložit v návaznosti na poskytnutí podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě jsou uložena konečná opatření, svá vyjádření.6.  Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a na jejich základě byla zjištění případně upravena.7.  Připomíná se, že šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Pokud jde o trendy relevantní pro posouzení újmy, analyzovala Komise údaje, které se týkají období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2005 (dále jen „posuzované období“). Obdobím využitým pro zjišťování cenového podbízení, prodeje pod cenou a odstranění újmy je výše uvedené OŠ.C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK8.  Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se 13. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení.D. DUMPING1. Výběr vzorku a individuální přezkoumání9.  Řada vývozců a sdružení thajských výrobců vznesli námitky proti způsobu výběru vzorku a posouzení individuálního přezkoumání popisovaných v 16. až 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zejména tvrdili, že vzorek není reprezentativní, protože Komise pominula při jeho výběru další činitele, jako je velikost společností a jejich zeměpisné rozložení. Tvrdili dále, že by provedení šetření u více společností než u čtyř, které byly vybrány do vzorku, nepředstavovalo nepřiměřené zatížení.10.  Jak bylo vysvětleno v 16. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, měla Komise za to, že v zájmu dosažení nejvyšší možné reprezentativnosti vzorku při dodržení lhůt šetření je vhodné zahrnout do vzorku pouze čtyři společnosti, protože i) to umožnilo pokrýt velký objem vývozů a ii) ve stanovené lhůtě bylo možno provést šetření v těchto čtyřech společnostech. Článek 17 základního nařízení nestanoví žádný práh, po jehož překročení by byl počet vývozců považován za tak velký, aby to odůvodnilo výběr vzorku, ani neposkytuje přesný údaj o vhodném počtu stran, které by měly být do vzorku zahrnuty. Pokud jde o poslední uvedené, musí Komise sama posoudit, co je možné přezkoumat ve stanovené lhůtě, a zajistit, aby vzorek pokrýval co největší možnou část předmětných vývozů. V tomto ohledu vybraný vzorek pokrýval 52 % celkových thajských vývozů během období šetření, což se na základě objemu považuje za vysoce reprezentativní.11.  V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl kritériem použitým na výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozů z Thajska do Společenství, který mohl být přiměřeně přezkoumán ve stanovené lhůtě. S ohledem na vysokou reprezentativnost vybraného vzorku podle objemu nebylo zvažování dalších činitelů, jako je velikost společností a jejich zeměpisné rozložení, považováno za nezbytné.12.  Jak už bylo uvedeno ve 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představovalo by šetření ve více společnostech nepřiměřené zatížení a zabránilo by jeho včasnému ukončení.13.  Žádosti vznesené některými zúčastněnými stranami a týkající se 16. až 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se proto zamítají a tyto body odůvodnění se potvrzují.2. Běžná hodnota14.  Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že výpočet jeho běžné hodnoty obsahuje řadu početních chyb. Toto tvrzení bylo přezkoumáno. Žádná chyba nebyla zjištěna.15.  Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné další připomínky, 21. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.3. Vývozní cena16.  Po uveřejnění prozatímního nařízení napadl jeden vyvážející výrobce zjištění v 34. bodě prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že v úvahu měly být vzaty veškeré prodeje společnosti na vývoz, včetně jejích prodejů koupeného výrobku, který vyrobili jiní nezávislí výrobci. Tato strana uvedla, že koupené hotové výrobky by měly být považovány za výrobky pocházející z její vlastní výroby, protože byly údajně vyrobeny v rámci speciálního systému výběru poplatků.17.  V této souvislosti je třeba upozornit na skutečnost, že při stanovování individuálních dumpingových rozpětí mohou být zvažovány jen výrobky vyrobené předmětným vyvážejícím výrobcem. Pokud vyvážející výrobce částečně nakoupí výrobek za účelem dalšího prodeje ve Společenství, dostane se ve skutečnosti do postavení podobného postavení zástupce nebo obchodníka v případě těchto nákupů, a takový další prodej nemůže být proto brán v potaz při stanovování individuálního dumpingového rozpětí.18.  Šetřením bylo prokázáno, že předmětný vyvážející výrobce skutečně nakoupil část zboží prodaného do Společenství od jiných výrobců. Dále bylo zjištěno, že tento vývozce pokaždé zaplatil za hotové výrobky a že tyto operace byly zaznamenány v jeho účetním systému jako nákupy hotových výrobků. Nebyly předloženy žádné smluvní nebo jiné důkazy (např. tzv. dohoda „o poplatcích“) prokazující, že zboží od samého začátku vlastnil vyvážející výrobce a že činnost jiných společností se omezila na prosté přepracování daných výrobků.19.  Po zveřejnění konečných informací dotčený vyvážející výrobce zopakoval svá tvrzení a zdůraznil, že by měl být považován za spoluvýrobce výrobku nakupovaného od jiných výrobců. Avšak vzhledem k tomu, že vlastnictví zboží vyrobeného ostatními stranami bylo převedeno na dotčeného vyvážejícího výrobce až po dokončení výrobního postupu (jak prokazují nákupní faktury), potvrzuje se, že tohoto vyvážejícího výrobce nelze považovat za výrobce či spoluvýrobce výrobku nakupovaného pro další prodej.20.  S ohledem na výše uvedené se žádost vyvážejícího výrobce zamítá a 33. a 34. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.21.  Jedno sdružení dovozců tvrdilo, že se měla provést úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení, aby se zohlednila skutečnost, že v důsledku rozsáhlých záplav v Thajsku byly vývozní ceny dotčeného výrobku relativně nízké v porovnání s náklady na surovinu v podobě kukuřice cukrové, které se po záplavách zvýšily. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že toto tvrzení nepředložil ani jeden vyvážející výrobce a že nebylo kvantifikováno. Navíc jsou záplavy v Thajsku poměrně častým jevem a nelze je považovat za nepředvídatelnou okolnost při sjednávání smluv a zejména vývozních cen. Dále z analýzy vyplynulo, že případný vliv záplav na cenu suroviny v podobě kukuřice cukrové by se omezil pouze na poslední čtvrtletí OŠ, ačkoli vyvážející výrobci podstatnou většinu nákupů surovin uskutečnili před uvedeným obdobím. Proto se žádost o úpravu zamítá.4. Srovnání22.  Po poskytnutí prozatímních informací mnozí vyvážející výrobci tvrdili, že by se v rámci výpočtu dumpingového rozpětí mělo u prodeje na domácím trhu přihlédnout i k dodatečným částkám (týkajícím se hlavně nákladů na manipulaci, nakládku a vedlejších výdajů a nákladů na úvěry). Tato tvrzení byla přezkoumána a v případě jedné společnosti bylo skutečně zjištěno, že by se dodatečné částky měly zohlednit. Po této úpravě se dumpingové rozpětí této společnosti snížilo z 4,3 % na 3,1 %.23.  Vzhledem k tomu, že údaje od společnosti uvedené v 21. bodě odůvodnění byly použity pro stanovení běžné hodnoty jiné společnosti, jak je vysvětleno v 29. a 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, snížilo se v důsledku zohlednění dodatečných částek i dumpingové rozpětí druhé uvedené společnosti z 11,2 % na 11,1 %.24.  Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné další připomínky, 35. a 36. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují kromě výše uvedených změn.5. Dumpingové rozpětí25.  Ve světle výše uvedené úpravy byla výše dumpingu nakonec stanovena a vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Společenství před proclením takto:Společnost | Dumpingové rozpětí |Karn Corn | 3,1 % |Malee Sampran | 17,5 % |River Kwai | 15,0 % |Sun Sweet | 11,1 % |26.  Pro spolupracující společnosti, které nebyly vybrány do vzorku, bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě váženého průměrného dumpingového rozpětí společností vybraných do vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto vážené průměrné dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranice Společenství před proclením, činí 12,9 %.27.  Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.E. ÚJMA28.  Jedna zúčastněná strana namítla, že přístup zvolený Komisí a popisovaný v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud se týká různých prodejních kanálů, není v souladu se základním nařízením a antidumpingovou dohodou WTO[4], protože údajně „bylo jeho záměrem uměle vyjádřit vyšší újmu a nemůže být považován za náležitě založený ani za objektivní a nestranný“ . Na podporu této námitky se žadatel odvolal na zprávu odvolacího orgánu WTO ze dne 24. 7. 2001[5] (dále jen „zpráva odvolacího orgánu“), v níž se má za to, že „ vyšetřovací orgány nejsou oprávněné provádět své šetření takovým způsobem, aby bylo pravděpodobnější, že na základě procesu vyšetřování nebo hodnocení stanoví, že domácí výrobní odvětví utrpělo újmu “ (odstavec 196 zprávy odvolacího orgánu).29.  Za prvé zúčastněná strana tohoto řízení nezpochybnila existenci dvou různých prodejních kanálů, popisovaných Komisí v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, spolu s důsledky, které z toho vyplývají pro prodejní náklady a prodejní ceny, dokonce ani samotný žadatel. Za druhé nebyla napadena ani skutečnost, rovněž prokázaná v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že veškeré dovozy od spolupracujících thajských vývozců náležely do prodejního kanálu maloobchodníků. Žadatel naopak uznává: „Je třeba připomenout, že se thajské prodeje maloobchodníkům v Evropě uskutečňují pod soukromou značkou maloobchodníků“ .30.  Dále je třeba upozornit na to, že zpráva odvolacího orgánu konstatuje v odstavci 204, že „[…] pro vyšetřující orgány může být nanejvýš případné prošetřit domácí výrobní odvětví podle části, sektoru nebo segmentu“ . Proto bylo adekvátní rozlišovat případně při posuzování určitých ukazatelů újmy mezi dvěma oddělenými prodejními kanály, aby tak bylo zajištěno spravedlivé vyhodnocení újmy pociťované výrobním odvětvím Společenství a aby bylo zjištěno, zda dumpingové dovozy z Thajska měly přímý vliv na újmu, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. Stanovování újmy se cílevědomě vztahovalo na oba prodejní kanály dohromady a navíc byly při něm podle potřeby zvlášť analyzovány prodeje pod značkou maloobchodníků.31.  Odstavec 204 zprávy odvolacího orgánu však pokračuje tvrzením, že „[…] když vyšetřovací orgány přezkoumávají jednu část domácího výrobního odvětví, měly by v zásadě podobným způsobem přezkoumat všechny ostatní části, které toto odvětví tvoří, a stejně tak přezkoumat dané výrobní odvětví jako celek “. Útvary Komise proto níže doplnily svou analýzu újmy s ohledem na tři ukazatele újmy, které byly v prozatímním nařízení analyzovány odděleně v rámci prodejního kanálu pod značkou maloobchodníků. K těmto třem ukazatelům patří objem prodejů (56. bod odůvodnění prozatímního nařízení), prodejní cena (63. bod odůvodnění prozatímního nařízení) a ziskovost (66. bod odůvodnění prozatímního nařízení). U těchto tří ukazatelů újmy byla proto provedena zvláštní analýza újmy týkající se prodejního kanálu pod vlastní značkou výrobce.32.  Jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tvořily během OŠ prodeje výrobního odvětví Společenství pod značkou maloobchodníků přibližně 63 % celkových prodejů výrobního odvětví Společenství (pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků). Prodeje pod vlastní značnou tedy představovaly přibližně 37 % celkových prodejů.33.  Objem prodejů výrobního odvětví Společenství pod vlastní značkou se na trhu Společenství nejdříve v roce 2003 snížil o 1 %, pak se v roce 2004 zvýšil o 6 procentních bodů a v OŠ o 6 procentních bodů poklesl. Během OŠ zůstal objem prodejů pod vlastní značkou prakticky na stejné úrovni jako v roce 2002, tj. nepatrně nad 68 000 tunami.34.  Jednotkové ceny prodejů výrobků výrobního odvětví Společenství pod vlastní značkou odběratelům, kteří nejsou ve spojení, zůstaly prakticky stejné v celém posuzovaném období. Z úrovně 1 380 EUR/t v roce 2002 se v roce 2003 zvýšily o 2 % a v roce 2004 poklesly o 2 procentní body, než se nepatrně snížily o 1 procentní bod v OŠ, kdy dosáhly úrovně 1 361 EUR/t.35.  Během posuzovaného období klesala ziskovost prodejů výrobního odvětví Společenství pod vlastní značkou, vyjádřená jako podíl čistých prodejů, postupně z téměř 30 % v roce 2002 na 29 % v roce 2003, pak na přibližně 27 % v roce 2004 a nakonec na přibližně 24 % v OŠ.2002 | 2003 | 2004 | OŠ |Objem prodejů v ES (vlastní značka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (tuny) | 68 778 | 68 002 | 72 387 | 68 193 |Index (2002 = 100) | 100 | 99 | 105 | 99 |Jednotková cena na trhu ES (vlastní značka) (EUR/t) | 1 380 | 1 405 | 1 386 | 1 361 |Index (2002 = 100) | 100 | 102 | 100 | 99 |Ziskovost prodejů v ES odběratelům, kteří nejsou ve spojení (vlastní značka) (% čistých prodejů | 29,7 % | 29,0 % | 27,4 % | 23,6 % |Index (2002 = 100) | 100 | 98 | 92 | 79 |Zdroj: šetření36.  Je tedy třeba poznamenat, že prodeje výrobků pod vlastní značkou zůstaly v posuzovaném období poměrně stejné, jak co do prodaných množství, tak co do cen. Ziskovost se naopak ve stejném období postupně snižovala. Tato situace kontrastuje s jasným obrazem újmy zjištěné pro veškeré prodeje brané dohromady a s obrazem zjištěným pro prodeje pod značkou maloobchodníků v prozatímním nařízení. Je nicméně zřejmé, že dopad dovozů z Thajska je nejvíce pociťován tam, kam se tyto vývozy soustřeďují, tj. u výrobků podávaných pod značkou maloobchodníků.37.  Po výše uvedeném doplnění je přezkoumání provedené útvary Komise v souladu s základním nařízením a vyhovuje požadavku na objektivitu stanovenému v čl. 3 odst. 1 antidumpingové dohody WTO, protože všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 4 antidumpingové dohody WTO byly přezkoumány s rozlišením i bez rozlišení mezi prodejními kanály, když to bylo považováno za vhodné s ohledem na specifičnosti daného případu. Výše uvedená žádost se proto zamítá.38.  Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné další připomínky, 41. až 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI1. Restriktivní obchodní praktiky39.  Několik zúčastněných stran tvrdilo, že se výrobní odvětví Společenství zapojilo do restriktivních obchodních praktik, údajně charakterizovaných zejména stanovováním cen na trhu Společenství s kukuřicí cukrovou. Na podporu toho jedna z těchto zúčastněných stran uvedla, že: i) výslovně upozornila Komisi na tento problém ve svém podání ze dne 21. června 2006; ii) jeden evropský maloobchodník vyjádřil podobné obavy v podání ze dne 17. května 2006 a nakonec iii) tato strana předložila dne 1. prosince 2006 dvě zprávy elektronické pošty předsedy žádajícího sdružení, uvedeného v 1. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V jedné z těchto zpráv elektronické pošty, ze dne 13. dubna 2005, předseda žádajícího sdružení údajně informoval generálního ředitele thajské vývozní společnosti, že se západoevropští zpracovatelé dohodli na cenách pro tři obchodní úpravy obdobného výrobku.40.  Výše uvedené zúčastněné strany proto Komisi požádaly, aby okamžitě stávající šetření zastavila, a to z důvodu neexistence příčinné souvislosti mezi dumpingovými dovozy a újmou působenou tomuto odvětví Společenství, protože úroveň cen uplatňovaných v praxi výrobním odvětvím Společenství je nespolehlivá a uměle nadsazená v důsledku jednání výrobního odvětví Společenství, které údajně narušuje hospodářskou soutěž. Jedna zúčastněná strana se výslovně odvolala na čl. 3 odst. 7 základního nařízení a na věc Mukand [6] a požádala Komisi, aby před přijetím jakéhokoli závěru o příčinných souvislostech posoudila potenciální dopad na újmu výrobního odvětví Společenství, vyplývající z výše uvedeného údajného jednání porušujícího hospodářskou soutěž.41.  K bodům i) a ii) v 38. bodu odůvodnění se poznamenává, že uvedená dvě podání obsahují jen několik málo neopodstatněných tvrzení. V podání uvedeném v bodě i) žadatel sám uvedl, že „ další informace a důkazy o těchto případech zneužívání, které představují zjevná porušení pravidel ES o hospodářské soutěži, budou poskytnuty v pravý čas “. Dotčená strana následně zaslala zprávy elektronické pošty uvedené výše v 38. bodě odůvodnění.42.  Na základě těchto přijatých zpráv elektronické pošty vyzvaly útvary Komise, které mají na starosti antidumpingové záležitosti, žadatele, aby tyto materiály zaslal útvarům Komise, které se zabývají záležitostmi hospodářské soutěže. S ohledem na existenci těchto zpráv elektronické pošty a zejména na to, že předseda žádajícího sdružení potvrdil, že je autorem těchto zpráv elektronické pošty, útvary Komise, které mají na starosti antidumpingové záležitosti, pak důkladně přezkoumaly ceny uplatňované v praxi různými výrobci ve Společenství.43.  Uvedený předseda rozhodně popřel, že by kdy výrobní odvětví Společenství opravdu dospělo k nějaké dohodě nebo že by uplatňovalo „referenční“ ceny, jak se uvádělo ve zprávě elektronické pošty. Protože útvary Komise mají v rámci stávajícího antidumpingového řízení k dispozici podrobné informace o cenách příslušných pro jednotlivé transakce, získaných od všech spolupracujících výrobců ve Společenství, ověřilo se, zda mohlo být ve skutečnosti zjištěno nějaké slaďování cen.44.  Během tohoto antidumpingového šetření nebyly zjištěny žádné důkazy efektivního slaďování cen mezi spolupracujícími výrobci ve Společenství. Navíc naprostá většina skutečných cen byla výrazně nižší než „referenční“ ceny uvedené ve výše uvedené zprávě elektronické pošty ze dne 13. dubna 2005.45.  Proto orgány Společenství nezjistily během tohoto antidumpingového šetření žádné důkazy o tom, že by stav, kdy se ceny dumpingových dovozů z dotčené země podbízely cenám výrobního odvětví Společenství, byl především výsledkem uměle stanovené výše cen opírající se o jednání v rozporu s pravidly hospodářské soutěže.46.  Konstatuje se rovněž, že Komise nevydala žádné konečné rozhodnutí, které by došlo k závěru, že výrobní odvětví Společenství uplatňovalo kartel.47.  Na základě všech výše uvedených skutečností má Komise za to, že současné antidumpingové šetření nepřineslo žádné důkazy, že ceny výrobního odvětví Společenství a ukazatele újmy byly ovlivněny jednáním v rozporu s hospodářskou soutěží nebo restriktivními obchodními praktikami. Toto tvrzení se proto zamítá.2. Dopad povětrnostních podmínek48.  Několik zúčastněných stran tvrdilo, že při zkoumání příčinných souvislostí měl být vzat v potaz dopad povětrnostních podmínek. Přesněji řečeno tyto strany poukázaly na: i) vlnu veder v létě roku 2003 a ii) záplavy, které postihly Maďarsko v období květen až srpen 2005.49.  Bylo pečlivě přezkoumáno, zda vlna veder v Evropě v roce 2003 (žádost i) výše) a záplavy v Maďarsku v roce 2005 (žádost ii) výše) mohly mít dopad na nepříznivý stav výrobního odvětví Společenství.50.  Zjistilo se, že vlna veder v roce 2003 a záplavy v roce 2005 neměly v podstatě žádný dopad na celkové množství sklizené kukuřice cukrové na celkové úrovni výrobního odvětví Společenství. Údaje získané od výrobců ve Společenství v rámci šetření doložily velmi stabilní hodnoty výnosů (v tunách kukuřice cukrové na hektar) po celé posuzované období. Připomíná se dále, že Komise zjistila, jak je popsáno v 86. a 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že jednotkové výrobní náklady stouply v době od roku 2002 do OŠ o pouhých 5 %, hlavně kvůli zvýšení cen oceli (konzerva je nejdůležitější nákladovou položkou). Na základě těchto skutečností se výše uvedené žádosti i) a ii) zamítají.51.  Má se proto za to, že povětrnostní podmínky nemohly přerušit příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.52.  Jelikož k příčinným souvislostem nebyly vzneseny žádné další připomínky, 77. až 99. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ53.  Jelikož k zájmu Společenství nebyly předloženy žádné nové a odůvodněné argumenty, 100. až 118. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.H. KONEČNÁ OPATŘENÍ54.  Několik zúčastněných stran tvrdilo, že: i) Komise by měla lépe objasnit, jak vypočítala ziskové rozpětí, kterého by mohlo být dosaženo při neexistenci dumpingových dovozů, ve výši 14 %, jak je uvedeno v 121. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a ii) výše uvedené ziskové rozpětí 14 % je příliš vysoké. Pokud se týká druhého tvrzení, byl učiněn odkaz na stávající ochranná a antidumpingová řízení týkající se podobně zpracovaných zemědělských produktů, jako jsou konzervované citrusové plody[7] a zmrazené jahody[8], v jejichž případech bylo použito ziskové rozpětí 6,8 % a 6,5 % . Jiná zúčastněná strana v této souvislosti tvrdila, iii) že ziskové rozpětí 14 % je příliš nízké a mělo by být spíše stanoveno na 17 %, aby tak odráželo ziskovost dosaženou v roce 2002 u prodejů pod značkou maloobchodníků.55.  K žádostem obsaženým výše v bodech i) a iii) 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení vysvětluje, že ziskové rozpětí ve výši 21,4 %, kterého bylo dosaženo v roce 2002 u prodejů pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků, bylo upraveno na 14 %, aby se zde odrazil rozdíl ve dvojím značení výrobků výrobního oddělení Společenství oproti dovozům z Thajska. Komise zaznamenala, jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že ziskovost prodejů přes prodejní kanál pod značkou maloobchodníků činila v roce 2002 17,0 % a v roce 2003 11,1 % (doba, kdy byl objem dumpingových dovozů nejnižší). Komise považovala za přiměřené vzít průměr z těchto dvou ziskových rozpětí, který činí 14 %.56.  Pokud se týká výše uvedené žádosti ii), má se za to, že ziskové rozpětí musí při neexistenci dumpingových dovozů co možná nejvíce odrážet skutečná specifika daného výrobního odvětví Společenství. Jen při neexistenci takových informací mohou být relevantní údaje z jiných oborů, které patří do stejného širšího odvětví. Tento přístup, který Komise důsledně uplatňuje, potvrdil Soud prvního stupně ve věci EFMA [9].57.  Žádosti i), ii) a iii) se proto zamítají a potvrzuje se zjištění, že při neexistenci dumpingových dovozů by mohlo být dosaženo ziskového rozpětí ve výši 14 %.58.  S ohledem na závěry dosažené při šetření dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo antidumpingové clo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, nemělo by však být vyšší než rozpětí újmy uvedené ve 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzené v tomto nařízení. Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce se clo pro zbývající společnosti, které na šetření nespolupracovaly, stanoví na úrovni nejvyššího cla, uloženého společnostem na šetření spolupracujícím. Zbytkové clo se proto stanoví ve výši 12,9 %.59.  Konečná cla budou tedy tato:Společnost | Rozpětí újmy | Dumpingové rozpětí | Antidumpingové clo |Karn Corn | 31,3 % | 3,1 % | 3,1 % |Malee Sampran | 12,8 % | 17,5 % | 12,8 % |River Kwai | 12,8 % | 15,0 % | 12,8 % |Sun Sweet | 18,6 % | 11,1 % | 11,1 % |Spolupracující vývozci nezahrnutí do vzorku | 17,7 % | 12,9 % | 12,9 % |Všechny ostatní společnosti | 31,3 % | 17,5 % | 12,9 % |I. ZÁVAZKY60.  Po uložení prozatímních opatření vyjádřila řada spolupracujících vyvážejících výrobců zájem nabídnout cenový závazek. Avšak po zveřejnění konečných informací nepředložili nabídky závazku ve lhůtě stanovené podle čl. 8 odst. 2 základního nařízení (s výjimkou dvou společností uvedených v 60. bodě odůvodnění).61.  Jeden spolupracující vyvážející výrobce nepředložil dostatečně podloženou nabídku závazku ve lhůtě stanovené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení. Proto nemohla Komise od tohoto vyvážejícího výrobce nabídku závazku přijmout. Nicméně Rada se s ohledem na složitost celé věci pro daný hospodářský subjekt a ostatní spolupracující vyvážející výrobce v podobné situaci (rozdrobenost odvětví, vyvážející výrobci v rozvojové zemi, kteří jsou často zároveň obchodníky a vyvážejícími výrobci, což komplikuje přípravu přijatelné nabídky závazku), ale i vysokou úroveň spolupráce v průběhu šetření domnívá, že tito vyvážející výrobci by měli výjimečně mít možnost dokončit své nabídky závazků i po uplynutí výše uvedené lhůty, avšak nejpozději do 10 kalendářních dnů od vstupu tohoto nařízení v platnost. Komise může navrhnout odpovídající změnu tohoto nařízení.62.  Po zveřejnění konečných informací nabídli dva spolupracující vyvážející výrobci přijatelné cenové závazky spojené s množstevním limitem v souladu s čl. 8 odst. 1 a 2 základního nařízení. Nabídli prodávat dotčený výrobek v rámci množstevního limitu za cenu rovnající se částce nutné k odstranění poškozujících účinků dumpingu nebo vyšší. Na dovozy nad rámec množstevního limitu se budou vztahovat antidumpingová cla. Společnosti budou Komisi rovněž poskytovat pravidelné a podrobné informace o svých vývozech do Společenství tak, že Komise bude schopna závazek účinně sledovat. Rovněž struktura prodeje těchto společností je taková, že se Komise domnívá, že riziko obcházení dohodnutého závazku je omezené.63.  Komise výše uvedené nabídky závazků přijala rozhodnutím [INSERT][10]. Uvedené rozhodnutí uvádí podrobněji důvody přijetí těchto závazků.64.  Aby byly Komise a celní orgány dále schopny účinně sledovat plnění závazku společnostmi, je osvobození od antidumpingového cla při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušným celním orgánům podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň údaje a prohlášení uvedené v příloze II; ii) skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství; a iii) skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.65.  Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží z těchto transakcí do volného oběhu celní dluh.66.  Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno v 62. a 63. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od nějž přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.67.  Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by proto celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazku.68.  Z výše uvedených důvodů považuje Komise závazky nabídnuté thajskými vyvážejícími výrobci za přijatelné a dotčeným společnostem byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.69.  V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazku, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4.J. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA70.  S ohledem na velikost zjištěných dumpingových rozpětí u vyvážejících výrobců v Thajsku a ve světle úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány ve výši částky konečného cla uložené tímto nařízením.71.  Sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti, uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Proto odrážejí stav zjištěný v průběhu šetření, pokud jde o uvedené společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.72.  S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba neprodleně se obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Podle potřeby pak bude nařízení pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovozy kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata ) v podobě zrn, připravené nebo konzervované v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, kódu KN ex 2001 90 30 (kód TARIC 2001 90 30 10) a kukuřice cukrové ( Zea mays var. saccharata ) v podobě zrn, připravené nebo konzervované jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, jiné než výrobky čísla 2006, kódu KN ex 2005 80 00 (kód TARIC 2005 80 00 10), pocházející z Thajska.2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:Společnost | Anti-dumpingové clo (%) | Doplňkový kód TARIC |Karn Corn Co., Ltd., 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thajsko | 3,1 | A789 |Malee Sampran Public Co., Ltd., Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thajsko | 12,8 | A790 |River Kwai International Food Industry Co., Ltd., 52 Thaniya Plaza, 21st. Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thajsko | 12,8 | A791 |Sun Sweet Co., Ltd., 9 M. 1, Sanpatong, Chiangmai, Thajsko 50120 | 11,1 | A792 |Výrobci uvedení v příloze I | 12,9 | A793 |Všechny ostatní společnosti | 12,9 | A999 |3. Bez ohledu na první odstavec se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovozy propuštěné do volného oběhu podle článku 2.4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.Článek 21. Dovozy, pro něž bylo předloženo prohlášení k propuštění do volného oběhu, fakturované společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí Komise [2007/[INSERT]/ES] ve znění pozdějších předpisů, jsou osvobozeny od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 pod podmínkou, že:-  jsou vyráběny, dodávány a fakturovány přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství; a-  k těmto dovozům je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň údaje a prohlášení uvedené v příloze II tohoto nařízení; a-  zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.2. Přijetím prohlášení k propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:-  pokud se ve vztahu k dovozům popsaným v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo-  pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.Článek 3Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (ES) č. 1888/2006 z dovozů kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata ) v podobě zrn, připravené nebo konzervované v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, kódu KN ex 2001 90 30 (kód TARIC 2001 90 30 10) a kukuřice cukrové ( Zea mays var. saccharata ) v podobě zrn, připravené nebo konzervované jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, jiné než výrobky čísla 2006, kódu KN ex 2005 80 00 (kód TARIC 2005 80 00 10), pocházející z Thajska, se s konečnou platností vybírají. Zajištěné částky převyšující částku konečných cel stanovených v čl. 1 odst. 2 se uvolňují.Článek 4Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHA ISeznam spolupracujících výrobců uvedených v čl. 1 odst. 2 pod doplňkovým kódem TARIC A793:Název | Adresa |Agro-On (Thailand) Co., Ltd. | 50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thajsko |B.N.H. Canning Co., Ltd. | 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Klongsan, Bangkok 10600, Thajsko |Boonsith Enterprise Co., Ltd. | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thajsko |Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thajsko |Great Oriental Food Products Co., Ltd. | 888/127 Panuch Village, Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thajsko |Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd. | 236 Krung Thon Muang Kaew Bldg., Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thajsko |Lampang Food Products Co., Ltd. | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thajsko |O.V. International Import-Export Co., Ltd. | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thajsko |Pan Inter Foods Co., Ltd. | 400 Sunphavuth Rd., Bangna, Bangkok 10260, Thajsko |Siam Food Products Public Co., Ltd. | 3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Thajsko |Viriyah Food Processing Co., Ltd. | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Thajsko |Vita Food Factory (1989) Ltd. | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thajsko |PŘÍLOHA IINa obchodní faktuře doprovázející dodávku zboží, které prodává společnost do Společenství a na které se vztahuje závazek, se uvedou tyto údaje:1. 1. Nadpis „OBCHODNÍ FAKTURA DOPROVÁZEJÍCÍ ZBOŽÍ PODLÉHAJÍCÍ ZÁVAZKU“.2. Název společnosti, která vystavila obchodní fakturu.3. Číslo obchodní faktury.4. Datum vystavení obchodní faktury.5. Doplňkový kód TARIC, pod kterým má být zboží uvedené na faktuře celně odbaveno na hranicích Společenství.6. Přesný popis zboží, zahrnující:-  kódové číslo výrobku (Product Code Number – PCN), používané pro účely závazku,-  jasný popis zboží odpovídajícího dotčenému PCN,-  podnikové kódové číslo výrobku (Company Product Code Number – CPC),-  kód Taric,-  množství (v tunách).7. Popis podmínek prodeje, zahrnující:-  cenu za tunu,-  příslušné platební podmínky,-  příslušné dodací podmínky,-  celkové slevy a rabaty.8. Název společnosti, která působí jako dovozce ve Společenství, pro kterou byla obchodní faktura doprovázející zboží podléhající závazku danou společností přímo vystavena.9. Jméno zástupce společnosti, která vystavila obchodní fakturu, a toto podepsané prohlášení:„Já, níže podepsaný(á), potvrzuji, že prodej zboží zahrnutého v této faktuře a určeného k přímému vývozu do Evropského společenství se provádí v rámci a za podmínek závazku nabídnutého společností [SPOLEČNOST] a přijatého Evropskou komisí [rozhodnutím 2007/XXXX/ES]. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. C 75, 28.3.2006, s. 6.[3] Úř. věst. L 364, 20.12.2006, s. 68.[4] Dohoda o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994.[5] WT/DS184/AB/R, 23.8.2001, Spojené státy – Antidumpingová opatření vztahující se na některé ocelové výrobky válcované za tepla, které pocházejí z Japonska.[6] Věc T-58/99 Mukand a další v. Rada [2001] Sb. rozh. II-2521.[7] Nařízení (ES) č. 658/2004, Úř. věst. L 104, 8.4.2004, s. 67, (viz 115. bod odůvodnění).[8] Nařízení (ES) č. 1551/2006, Úř. věst. L 287, 18.10.2006, s. 3, (viz 144. bod odůvodnění).[9] Věc T-210/95 EFMA v Rada [1999] Sb. rozh. ECR II-3291 (odst. 54 a následující).[10] Úř. věst. L [INSERT]