title: Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik

text:
|

52010PC0526

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 29.9.2010KOM(2010) 526 v konečném znění2010/0280 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politikDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHUSvětová hospodářská a finanční krize odhalila a umocnila potřebu větší koordinace a posíleného dohledu v oblasti hospodářských politik v rámci hospodářské a měnové unie (HMU). Stávající nástroje a metody koordinace a dohledu umožnily EU přestát bouři, kterou by žádný členský stát samostatně nepřestál. Orgány a členské státy EU rychle zareagovaly a nadále společně pracují na obnově po krizi, která neměla v naší generaci obdoby.Tyto nedávné zkušenosti však také odhalily mezery a slabiny, které v dnešním systému koordinace a v dnešních postupech dohledu přetrvávají. Panuje obecná shoda, že rámec HMU musí být naléhavě posílen tak, aby zajistil makroekonomickou stabilitu a udržitelnost veřejných financí, která je předpokladem zajištění trvalého hospodářského růstu a růstu zaměstnanosti.Krize drasticky zvrátila příznivý vývoj podmínek v hospodářské a finanční oblasti, který trval do roku 2007, a opět ukázala, že neplánované příjmy nahromaděné v období prosperity nebyly dostatečně využity k vytvoření manévrovacího prostoru pro případ, že by se situace zhoršila. Ve většině členských států bude nutné provést výraznou konsolidaci, kterou se zahájí postupné snižování veřejného dluhu. Tato opatření jsou tím naléhavější, že evropské společnosti a ekonomiky čelí vlivům stárnutí populace, které ještě zvýší tlak na zajištění pracovních sil a na veřejné rozpočty. Vzhledem k nepříznivému dopadu zadluženosti na hospodářské pobídky a růst je potřeba snížit veřejný dluh prostřednictvím vyšších daní a rizikových prémií ve většině zemí nanejvýš aktuální.Klíčovým nástrojem koordinace a dohledu v oblasti fiskální politiky je Pakt o stabilitě a růstu, kterým se provádí ustanovení Smlouvy o rozpočtové kázni. Posílení paktu je důležité jak pro zvýšení důvěryhodnosti schválené koordinované strategie ústupu od fiskální angažovanosti, tak pro zabránění tomu, aby se opakovaly chyby z minulosti. Soubor návrhů, který je nyní předkládán, má posílit pakt tím, že: i) zdokonalí jeho ustanovení na základě zkušeností získaných mimo jiné v průběhu krize, ii) opatří jej účinnějšími donucovacími nástroji a iii) doplní jej o ustanovení o vnitrostátních fiskálních rámcích. Tento soubor návrhů je součástí rozsáhlejší reformy správy ekonomických záležitostí v rámci strategie Evropa 2020, jejíž součástí jsou i návrhy řešení makroekonomické nerovnováhy prostřednictvím zesíleného dohledu včetně mechanismů varování a sankcí. Jednotlivé prvky koordinace v oblasti hospodářské politiky včetně dohledu nad strukturálními reformami by se měly stát součástí nového cyklu dohledu, evropského semestru, který spojí stávající procesy v rámci Paktu o stabilitě a růstu s hlavními směry hospodářských politik a zajistí souběžné předkládání programů stability a konvergenčních programů a národních programů reforem.2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ ZÚČASTNĚNÝCH STRANKomise tyto návrhy nastínila ve dvou sděleních: Posílení koordinace hospodářské politiky ze dne 12. května 2010 a Lepší koordinace hospodářské politiky pro stabilitu, růst a nová pracovní místa – Nástroje pro silnější správu ekonomických záležitostí EU ze dne 30. června 2010. Rozhodnutím využít formálního sdělení si Komise přála vyjádřit svůj závazek podporovat dialog s členskými státy, Evropským parlamentem a všemi zúčastněnými stranami a zároveň předkládat konkrétní návrhy opatření.V červnu 2010 se Evropská rada shodla na tom, že je naléhavě třeba posílit koordinaci našich hospodářských politik. Dohoda zahrnovala první směry týkající se Paktu o stabilitě a růstu a rozpočtového dohledu. Evropská rada se především dohodla na: i) posílení preventivní i nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu, včetně sankcí a s patřičným přihlédnutím ke specifické situaci členských států eurozóny, ii) výrazném posílení významu výše a vývoje dluhu a celkové udržitelnosti v rámci rozpočtového dohledu, iii) zajištění toho, aby vnitrostátní rozpočtová pravidla a střednědobé rozpočtové rámce všech členských států byly v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, iv) zajištění kvality statistických údajů.Evropská rada vyzvala pracovní skupinu pro správu ekonomických záležitostí, vedenou předsedou Evropské rady a ustavenou v březnu 2010, a Komisi, aby tyto směry rychle hlouběji rozpracovaly a zajistily jejich účinnost. Mezi Komisí a pracovní skupinou se vytvořil konstruktivní vztah. Komise k činnosti pracovní skupiny přispěla výše zmíněnými sděleními a účelovými příspěvky.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHUPrávní základ Paktu o stabilitě a růstu tvoří články 121 a 126 Smlouvy o fungování Evropské unie. Součástí paktu je: nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (označované za preventivní složku), nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (označované jako nápravná složka) a usnesení Evropské rady ze dne 17. června 1997 o Paktu o stabilitě a růstu. Tato nařízení byla změněna v roce 2005 nařízeními (ES) č. 1055/2005 a (ES) č. 1056/2005 a doplněna zprávou Rady ze dne 20. března 2005 o „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“. Cílem předkládaných návrhů jsou další změny nařízení (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97. Další donucovací nástroje jsou předmětem nového nařízení Evropského parlamentu a Rady o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně, založeném na článku 136 Smlouvy ve spojení s čl. 121 odst. 6. Požadavky kladené na rozpočtové rámce členských států jsou předmětem nové směrnice Rady vycházející z čl. 126 odst. 14: cílem směrnice je zejména upřesnit povinnosti vnitrostátních orgánů v souladu s ustanoveními článku 3 Protokolu č. 12 o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám.Preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu má zajistit, aby členské státy sledovaly obezřetné fiskální politiky tak, aby nebylo nutné za účelem ochrany udržitelnosti veřejných financí, jejíž porušení by mohlo mít negativní dopad na celou HMU, přistoupit k přísnějším formám koordinace. Proto se od členských států požaduje, aby představily programy stability a konvergenční programy, v nichž nastíní své plány pro dosažení střednědobých rozpočtových cílů, které jsou definovány jako procentní podíl HDP ve strukturálním vyjádření (tj. očištěný od cyklických vlivů a jednorázových a dočasných opatření) a které se v jednotlivých zemích mírně odchylují od téměř vyrovnané rozpočtové pozice v závislosti na výši veřejného dluhu a rozsahu závazků souvisejících se stárnutím populace. Od členských států, které svých střednědobých rozpočtových cílů nedosáhly, se očekává, že k nim budou směřovat tempem 0,5 % HDP ročně ve strukturálním vyjádření.V dosahování střednědobých rozpočtových cílů však obecně nebyl učiněn dostatečný pokrok, což způsobilo, že se na veřejných financích nepříznivě projevil hospodářský útlum. Navíc se ukázalo, že strukturální saldo je jako ukazatel výchozí fiskální pozice zemí v praxi nedostatečné, a to vzhledem k obtížnému posouzení cyklické pozice ekonomiky v reálném čase a vzhledem k tomu, že není dostatečně brán zřetel na neplánované příjmy a výpadky příjmů, které přímo nesouvisí s hospodářským cyklem (zejména vývoj trhu s bydlením a finančního trhu). V důsledku toho došlo k tomu, že v mnoha zemích zdánlivě zdravý stav rozpočtu před krizí pouze zastíral silnou závislost na neplánovaných příjmech využívaných k financování výdajů. Absence těchto příjmů se pak podílela na prudkém nárůstu rozpočtových schodků.Navrhovaná reforma preventivní složky v reakci na tyto nedostatky zachovává stávající střednědobé rozpočtové cíle a požadavek konvergence ve výši 0,5 % HDP ročně, přičemž zajišťuje účinnost těchto opatření zavedením nové zásady obezřetné fiskální politiky. Podle této zásady by roční růst výdajů neměl být vyšší – a pokud nebyl dosažen střednědobý cíl, měl by být zřetelně nižší – než obezřetně plánované střednědobé tempo růstu HDP, pokud ovšem nedošlo k výraznému překročení střednědobého cíle nebo pokud nebyl růst výdajů překračující obezřetně plánovaný střednědobý růst kompenzován diskrečními opatřeními na straně příjmů. Hlavním cílem je zajistit, aby neplánované příjmy nebyly utráceny, nýbrž byly použity ke snížení dluhu. Tato nová zásada poskytne doporučenou hodnotu, na jejímž základě se budou hodnotit fiskální plány jednotlivých zemí v programech stability a konvergenčních programech. Členskému státu, který nedodrží schválené tempo růstu výdajů a neprovede stanovená opatření na straně příjmů, bude moci Komise vydat varování, a bude-li tato situace přetrvávat či bude-li obzvláště závažná, obdrží tento stát též doporučení Rady učinit nápravná opatření podle článku 121 Smlouvy. Toto doporučení vydané v rámci preventivní složky bude, při prvním udělení a pouze pro země eurozóny, podpořeno donucovacím mechanismem podle článku 136 Smlouvy ve formě úročeného vkladu ve výši 0,2 % HDP. Povinnost složit úročený vklad bude ukládána prostřednictvím nově zavedeného mechanismu založeného na pravidle „obrácené většiny“: při vydání doporučení se vklad stává splatným na základě návrhu Komise, pokud Rada do deseti dnů nerozhodne kvalifikovanou většinou o opaku. Rada může snížit výši vkladu pouze jednomyslně nebo na základě návrhu Komise a odůvodněné žádosti dotyčného členského státu. Vklad bude navrácen s úrokem poté, co Rada dospěje k názoru, že situace, která k uplatnění tohoto opatření vedla, již pominula.Účelem nápravné složky Paktu o stabilitě a růstu je zabránit vzniku závažných chyb v rozpočtových politikách, které by mohly ohrozit udržitelnost veřejných financí, a vytvořit tak potenciální riziko pro HMU. Z toho vyplývá povinnost členských států zabránit vzniku nadměrného schodku veřejných financí ve srovnání se stanovenou numerickou hranicí schodku veřejných financí (3 % HDP) a veřejného dluhu (60 % HDP nebo hodnota, která se této hranici dostatečně blíží). Postup při nadměrném schodku, kterým se provádí zákaz nadměrných schodků, stanoví sled kroků, mezi které v případě zemí eurozóny patří i případné uvalení finančních sankcí.Postup při nadměrném schodku byl opakovaně uplatněn v souladu s příslušnými ustanoveními, a to i za výjimečných okolností finanční krize, čímž se posílila očekávání, že bude řádně proveden. Přesto byly zjištěny určité nedostatky. Zatímco kritéria schodku a dluhu jsou v zásadě rovnocenná a dlouhodobě vysoká zadluženost pravděpodobně představuje vážnější hrozbu pro udržitelnost veřejných financí než příležitostně zvýšený schodek, v praxi se postup při nadměrném schodku téměř výhradně zaměřoval na hranici „3 % HDP“ a zadluženost doposud hrála pouze okrajovou roli. Vyplývá to z toho, že hraniční hodnota dluhu není ve srovnání se schodkem natolik přímočará, mimo jiné proto, že chybí jasný výklad dostatečného tempa snižování a že na poměr dluhu mají větší vliv proměnné, které nejsou pod kontrolou vlády, zejména inflace. Postup při nadměrném schodku se v zásadě opírá o silný donucovací mechanismus spočívající ve finančních sankcích, které mohou a měly by být uvaleny v případě trvající neschopnosti odstranit nadměrný schodek. Tyto sankce však pravděpodobně vstupují do hry v příliš pokročilé fázi procesu a nepředstavují tak efektivní odstrašující prostředek proti vážným chybám fiskální politiky, a to mimo jiné proto, že finanční situace dané země už může být tak špatná, že hrozba pokuty se ve chvíli, kdy by k ní mělo dojít, přestává jevit jako reálná. Nedávná krize navíc jasně ukázala, že pokud povinnost odstranění nadměrného schodku posiluje očekávání, že solventnost vlády bude zachována, měly by se při stanovení harmonogramu nápravy a rozvržení korekce zohlednit úvahy na úrovni celé HMU.V reakci na tyto nedostatky jsou navrženy následující klíčové návrhy reformy nápravné složky.Aby bylo kritérium dluhu v rámci postupu při nadměrném schodku funkční, je třeba zejména přijmout doporučenou číselnou hodnotu, pomocí které by bylo možné posoudit, zda poměr dluhu dostatečně klesá směrem k hranici 60 % HDP. Konkrétně se bude poměr dluhu vůči HDP přesahující 60 % považovat za klesající, pokud se odstup od 60% referenční hodnoty za předchozí tři roky snižoval tempem řádově jedné dvacetiny ročně. Nedosažení této doporučené číselné hodnoty však nemusí nutně vyústit v to, že bude u dotyčné země zahájen postup při nadměrném schodku. Takové rozhodnutí by muselo zohlednit všechny rozhodující faktory, zejména faktory sloužící k posouzení vývoje dluhu, například zda snižování dluhu brání velmi nízký nominální růst, a zároveň rizikové faktory spojené se strukturou dluhu, zadlužeností soukromého sektoru a implicitními závazky souvisejícími se stárnutím populace. V souladu s větším důrazem na zadluženost by se v případě nesplnění kritéria schodku měly více zohlednit rozhodující faktory, pokud se výše dluhu země nachází pod hranicí 60 % HDP.Navrhovaný flexibilnější přístup, pokud jde o zohledňování rozhodujících faktorů v procesu zjišťování existence nadměrného schodku, by také měl pomoci zemím, které provádějí systémové penzijní reformy, po uplynutí pětiletého přechodného období, jež je v současnosti stanoveno. Zvláštní ustanovení Paktu o stabilitě a růstu týkající se systémových penzijních reforem a věnované kritériu schodku se také rozšiřují na kritérium dluhu, a to zavedením shodného pětiletého přechodného období pro zhodnocení čistých nákladů na tyto reformy při posuzování souladu s kritériem dluhu. Kromě toho by se mělo rovněž zvážit částečné či úplné zrušení dříve provedených systémových penzijních reforem při zahájení i při ukončení postupu při nadměrném schodku.Prosazování je posíleno zavedením nové řady finančních sankcí pro členské státy eurozóny. Tyto sankce by se uplatňovaly v mnohem dřívější fázi procesu a byly by odstupňovány. Konkrétně by šlo o neúročený vklad ve výši 0,2 % HDP splatný na základě rozhodnutí o zahájení postupu při nadměrném schodku dané země. V případě nesplnění prvního doporučení k nápravě schodku by pak tento vklad byl převeden na pokutu. Částka se rovná pevné složce sankcí, které jsou již stanoveny v posledním kroku postupu při nadměrném schodku. Zároveň také souvisí s rozpočtem EU, což by mělo zjednodušit předpokládaný přechod na systém prosazování založený na rozpočtu EU, jak bylo nastíněno ve výše zmíněném sdělení Komise z 30. června 2010. Další nedodržení pravidel by vedlo ke stupňování sankcí v souladu s již existujícími ustanoveními Paktu o stabilitě a růstu. Aby se při prosazování omezil prostor pro diskreční rozhodování, má se pro ukládání nových sankcí v souvislosti s následnými kroky postupu při nadměrném schodku používat mechanismus založený na pravidle „obrácené většiny“. Konkrétně v každé fázi postupu při nadměrném schodku Komise navrhne relevantní sankci, která bude považována za schválenou, pokud Rada do deseti dnů nerozhodne kvalifikovanou většinou o opaku. Výši neúročeného vkladu nebo pokuty bude moci Rada snížit nebo zrušit pouze jednomyslně nebo na základě konkrétního návrhu Komise vycházejícího z mimořádných hospodářských okolností nebo na základě odůvodněné žádosti dotyčného členského státu.Kritéria pro posouzení toho, zda jsou doporučení v každé fázi splněna, včetně možnosti povolit prodloužení lhůt určených pro nápravu nadměrného schodku, jsou upřesněna s explicitním důrazem na fiskální proměnné, které lze považovat za proměnné podléhající přímé kontrole vlády, zejména výdaje, obdobně jako u přístupu navrhovaného v preventivní složce. Nad rámec těchto okolností specifických pro jednotlivé země se zavádí možnost prodloužit lhůty také v případě celkové hospodářské krize.Účinné prosazování koordinačního rámce v oblasti rozpočtů zemí HMU samozřejmě nemůže být založeno pouze na ustanoveních přijatých na úrovni EU. Vzhledem ke specifické decentralizované povaze tvorby fiskálních politik v rámci EU a obecné potřebě přenášet právní předpisy EU do vnitrostátních legislativ je nezbytné, aby se cíle rozpočtového koordinačního rámce HMU odrazily ve vnitrostátních rozpočtových rámcích. Vnitrostátní rozpočtový rámec je soubor prvků, které jsou základem vnitrostátního fiskálního řízení, tj. institucionální politické uspořádání charakteristické pro každou zemi, které formuje tvorbu fiskální politiky na úrovni jednotlivých členských států. Patří sem systémy veřejných účtů, statistika, postupy vytváření prognóz, numerická fiskální pravidla, rozpočtové postupy, kterými se řídí všechny fáze procesu vytváření rozpočtu a zejména střednědobé rozpočtové rámce, a fiskální vztahy mezi jednotlivými dílčími sektory státní správy. Ačkoli je nutné respektovat specifické potřeby a preference členských států, určité prvky se jeví jako potřebné pro zajištění minimální kvality a soudržnosti s rozpočtovým rámcem HMU. Tyto prvky jsou předmětem navrhované směrnice o národních rozpočtových rámcích, která má doplnit reformu Paktu o stabilitě a růstu. Uvedené prvky v první řadě vyžadují, aby nejzákladnější součásti vnitrostátních rozpočtových rámců, konkrétně účetní, statistické a prognostické postupy, fungovaly v souladu s minimálními evropskými standardy tak, aby bylo dosaženo transparentnosti a zjednodušilo se sledování vývoje ve fiskální oblasti. Do vnitrostátních rozpočtových rámců též musí být zavedena perspektiva víceletého fiskálního plánování, aby se zajistilo dosažení střednědobých cílů stanovených na úrovni EU. Členské státy navíc musejí zavést numerická fiskální pravidla vedoucí ke splnění mezních hodnot pro schodek a dluh. Členské státy musejí zajistit, aby se tyto prvky uplatnily ve všech dílčích sektorech státní správy. Vnitrostátní orgány také musejí zajistit transparentnost rozpočtového procesu a poskytovat podrobné informace o případných mimorozpočtových fondech, daňových výdajích a podmíněných závazcích.2010/0280 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politikEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 6 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,poté, co postoupily návrh legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:1.  Koordinace hospodářských politik členských států v rámci Unie podle Smlouvy by měla vést k souladu s hlavními zásadami stabilních cen, zdravých veřejných financí a měnových podmínek a udržitelné platební bilance.2.  Pakt o stabilitě a růstu původně sestával z nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku[2] a usnesení Evropské rady ze dne 17. června 1997 o Paktu o stabilitě a růstu[3]. Nařízení (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97 byla v roce 2005 změněna nařízeními (ES) č. 1055/2005 a (ES) č. 1056/2005. Navíc došlo k přijetí zprávy Rady ze dne 20. března 2005 o „Zdokonalení provádění Paktu o stabilitě a růstu“.3.  Cílem Paktu o stabilitě a růstu jsou zdravé veřejné finance jakožto prostředek posilující podmínky pro stabilitu cen a silný udržitelný růst založený na finanční stabilitě a přispívající k vytváření pracovních míst.4.  Preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu ukládá členským státům povinnost dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle a udržet jej a za tímto účelem předložit program stability a konvergenční program.5.  Je třeba dále přizpůsobit obsah programů stability a konvergenčních programů a kritéria pro jejich posuzování v závislosti na zkušenostech získaných při provádění Paktu o stabilitě a růstu.6.  Dodržování střednědobého rozpočtového cíle v rámci rozpočtových pozic by mělo členským státům umožnit zajistit si dostatečnou rezervu vůči referenční hodnotě 3 % HDP, dosáhnout tak rychlého vývoje směrem k udržitelnosti a získat prostor pro volnější nakládání s rozpočtem, zejména s ohledem na potřeby veřejných investic.7.  Povinnost dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle a udržet jej je třeba začít účinně uplatňovat upřesněním zásad obezřetné fiskální politiky.8.  Povinnost dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle a udržet jej by měla platit shodně pro zúčastněné členské státy a pro členské státy, na něž se vztahuje výjimka.9.  Tvorba obezřetné fiskální politiky znamená, že tempo růstu veřejných výdajů za normálních okolností nepřesáhne obezřetně stanovené střednědobé tempo růstu HDP, nárůst přesahující tuto normu je kompenzován diskrečním navýšením veřejných příjmů a diskreční snížení příjmů je kompenzováno snížením výdajů.10.  Dočasný odklon od obezřetné fiskální politiky by měl být umožněn v případě všeobecného závažného hospodářského útlumu, kdy je nutné podpořit hospodářskou obnovu.11.  V případě výrazného odklonu od obezřetné fiskální politiky by dotyčný členský stát měl dostat varování a v případě, že tento výrazný odklon pokračuje nebo je obzvláště vážný, by měl dotyčný členský stát obdržet doporučení, aby provedl potřebná nápravná opatření.12.  Aby byl zajištěn soulad s rámcem fiskálního dohledu Unie pro zúčastněné členské státy, měl by být na základě článku 136 Smlouvy zaveden zvláštní donucovací mechanismus pro případy, kdy dojde k dlouhotrvajícímu a výraznému odklonu od obezřetné fiskální politiky.13.  Odkazy použité v nařízení (ES) č. 1466/97 by měly zohlednit nové číslování článků Smlouvy o fungování Evropské unie.14.  Nařízení (ES) č. 1466/97 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1466/97 se mění takto:15.  Článek 2 se nahrazuje tímto:„Článek 2Pro účely tohoto nařízení se „zúčastněnými členskými státy“ rozumí členské státy, jejichž měnou je euro, a „členskými státy, na něž se vztahuje výjimka“ členské státy jiné než ty, jejichž měnou je euro.“16.  Článek 3 se mění takto:a) odstavec 1 se nahrazuje tímto:„1. Každý zúčastněný členský stát předkládá Radě a Komisi pravidelně podle článku 121 Smlouvy informace potřebné k mnohostrannému dohledu v podobě stabilizačního programu, který poskytuje základ pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst.“b) odstavec 2 se mění takto:i) písmeno a) se nahrazuje tímto:„a) střednědobý rozpočtový cíl a cestu k postupnému dosažení tohoto cíle pro saldo veřejných financí v procentuálním vyjádření k HDP, očekávaný vývoj poměru veřejného dluhu, plánovaný vývoj růstu veřejných výdajů, plánovaný vývoj růstu veřejných příjmů při zachování stávající politiky a vyčíslení plánovaných diskrečních opatření na straně příjmů;“ii) písmeno c) se nahrazuje tímto:„c) kvantitativní vyhodnocení přijímaných nebo navrhovaných rozpočtových opatření a jiných opatření hospodářské politiky k dosažení cílů programu, obsahující analýzu nákladů a přínosů významných strukturálních reforem přinášejících přímé dlouhodobé úspory nákladů, včetně úspor dosažených zvýšením potenciálního růstu;“c) odstavec 3 se nahrazuje tímto:„3. Informace o vývoji salda veřejných financí a poměru veřejného dluhu, růstu veřejných výdajů, plánovaném vývoji růstu veřejných příjmů při zachování stávající politiky, plánovaných diskrečních opatřeních na straně příjmů a o hlavních hospodářských předpokladech uvedených v odst. 2 písm. a) a b) se předkládají každoročně a zahrnují předcházející rok, běžný rok a nejméně tři následující roky.“17.  Článek 4 se nahrazuje tímto:„ Článek 41. Stabilizační programy budou předkládány každoročně v období od 1. do 30. dubna. Členský stát, který přijme euro, předloží stabilizační program do šesti měsíců od rozhodnutí Rady o jeho účasti na euru.2. Členské státy své stabilizační programy zveřejní.“18.  Článek 5 se nahrazuje tímto:„ Článek 51. Na základě hodnocení Komise a Hospodářského a finančního výboru Rada v rámci mnohostranného dohledu podle článku 121 Smlouvy přezkoumá střednědobé rozpočtové cíle předložené dotčenými členskými státy, posoudí, zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, věrohodné, zda je cesta k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle vhodná a zda jsou opatření přijímaná nebo navrhovaná pro dodržování této cesty dostatečná k tomu, aby bylo střednědobého rozpočtového cíle dosaženo v průběhu cyklu.Při hodnocení cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle Rada přezkoumá, zda dotyčný členský stát dosahuje odpovídajícího ročního zlepšení svého cyklicky očištěného rozpočtového salda, bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP, které se požaduje pro splnění střednědobého rozpočtového cíle daného státu. U členských států, které vykazují vysokou míru zadlužení nebo nadměrnou makroekonomickou nerovnováhu, případně obojí, Rada přezkoumá, zda je roční zlepšení cyklicky očištěného rozpočtového salda bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření vyšší než 0,5 % HDP. Rada bere v úvahu, zda je úsilí o rychlejší tempo vyvíjeno v hospodářsky příznivém období, přičemž v hospodářsky nepříznivých obdobích může být vyvíjené úsilí menší.Aby bylo zajištěno skutečné dosažení a udržení střednědobého rozpočtového cíle, prověří Rada, že vývoj růstu veřejných výdajů v kombinaci s účinky opatření přijímaných nebo plánovaných na straně příjmů odpovídá obezřetné fiskální politice.Fiskální politika se považuje za obezřetnou, a tedy vedoucí k dosažení střednědobého rozpočtového cíle a k jeho udržení po určité časové období, pokud jsou splněny tyto podmínky:a) u členských států, které dosáhly střednědobého rozpočtového cíle, nepřesahuje roční růst výdajů obezřetně plánované střednědobé tempo růstu HDP, pokud ovšem překročení není kompenzováno diskrečními opatřeními na straně příjmů;b) u členských států, které ještě nedosáhly svého střednědobého rozpočtového cíle, nepřesahuje roční růst výdajů tempo pod hranicí obezřetně plánovaného střednědobého tempa růstu HDP, pokud ovšem překročení není kompenzováno diskrečními opatřeními na straně příjmů. Míra, o kterou tempo růstu veřejných výdajů zaostává za obezřetně plánovaným střednědobým tempem růstu HDP, je nastavena takovým způsobem, aby bylo zajištěno postupné dosažení střednědobého rozpočtového cíle;c) diskreční snížení položek veřejných příjmů je kompenzováno buď snížením výdajů, nebo diskrečním zvýšením jiných položek veřejných příjmů, případně obojím.Obezřetně plánovaný střednědobý růst by měl být posuzován na základě projekcí na období deseti let a pravidelně aktualizován.Při definování cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle pro členské státy, které tohoto cíle ještě nedosáhly, a povolením dočasného odklonu od tohoto cíle pro členské státy, které jej již dosáhly, za podmínky, že bude zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě schodku a že se během programového období předpokládá návrat stavu rozpočtu na úroveň střednědobého rozpočtového cíle, zohlední Rada provádění významných strukturálních reforem přinášejících přímé dlouhodobé úspory nákladů, včetně úspor dosažených zvyšováním potenciálního růstu, které tedy mají prokazatelný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Zvláštní pozornost je věnována reformám důchodového systému zavádějícím vícepilířový systém, který zahrnuje povinný plně fondově financovaný pilíř. Členské státy, které takové reformy provádějí, se od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle nebo od cíle samotného mohou odchýlit, přičemž by odchylka měla odrážet čisté náklady na reformu veřejně spravovaného pilíře, za podmínky, že tato odchylka bude dočasná a že zůstane zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě schodku.Rada dále přezkoumá, zda obsah stabilizačního programu usnadňuje dosažení trvalé konvergence v rámci eurozóny a užší koordinaci hospodářských politik a zda jsou hospodářské politiky dotčených členských států v souladu s hlavními směry hospodářských politik členských států a Unie.V obdobích všeobecného závažného hospodářského útlumu může být členským státům povoleno dočasně se odklonit od cesty obezřetné fiskální politiky uvedené ve čtvrtém pododstavci.2. Rada přezkoumá stabilizační program do tří měsíců od předložení. Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem Rada v případě potřeby vydá k programu stanovisko. Jestliže Rada v souladu s článkem 121 Smlouvy usoudí, že cíle a obsah programu by měly být posíleny se zvláštním zřetelem k obezřetné fiskální politice, vyzve ve svém stanovisku dotyčný členský stát, aby program upravil.“19.  Článek 6 se nahrazuje tímto:„Článek 61. Jako součást mnohostranného dohledu podle čl. 121 odst. 3 Smlouvy sleduje Rada provádění stabilizačních programů na základě informací poskytovaných zúčastněnými členskými státy a na základě hodnocení Komise a Hospodářského a finančního výboru, zejména za účelem odhalení současných nebo očekávaných závažných odchýlení stavu rozpočtu od střednědobého rozpočtového cíle nebo od vhodné cesty k postupnému dosažení tohoto cíle způsobených odklonem od obezřetné fiskální politiky.2. V případě závažného odchýlení od obezřetné fiskální politiky uvedené v čl. 5 odst. 1 čtvrtém pododstavci tohoto nařízení a za účelem zabránění vzniku nadměrného schodku může Komise v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy dotyčnému členskému státu zaslat varování.Odchýlení od obezřetné fiskální politiky se považuje za závažné, pokud jsou splněny tyto podmínky: překročení růstu výdajů splňujícího pravidla obezřetné fiskální politiky, které není kompenzováno diskrečními opatřeními zvyšujícími příjmy; případně diskreční opatření snižující příjmy, která nejsou kompenzována snižováním výdajů; odchýlení má celkový dopad na saldo veřejných financí ve výši nejméně 0,5 % HDP v jediném roce nebo nejméně v průměru 0,25 % HDP ročně ve dvou po sobě následujících letech.Odchýlení od obezřetné fiskální politiky se neposuzuje, pokud dotyčný členský stát výrazně překonal střednědobý rozpočtový cíl s přihlédnutím k existenci nadměrné makroekonomické nerovnováhy a rozpočtové plány předložené ve stabilizačním programu neohrožují dosažení tohoto cíle v průběhu programového období.Odchýlení se rovněž nemusí brát v úvahu v případě všeobecného závažného hospodářského útlumu.3. V případě, že výrazné odchýlení od obezřetné fiskální politiky trvá nebo je obzvláště závažné, Rada na základě doporučení Komise dotyčnému členskému státu zašle doporučení, aby učinil nezbytné úpravy. Na návrh Komise Rada toto doporučení zveřejní.“20.  Článek 7 se mění takto:a) odstavec 1 se nahrazuje tímto:„1. Každý členský stát, na který se vztahuje výjimka, předkládá Radě a Komisi pravidelně podle článku 121 Smlouvy informace potřebné k mnohostrannému dohledu v podobě konvergenčního programu, který poskytuje základ pro cenovou stabilitu a pro silný a udržitelný růst vedoucí k vytváření pracovních míst.“b) odstavec 2 se mění takto:i) písmeno a) se nahrazuje tímto:„a) střednědobý rozpočtový cíl a cestu k postupnému dosažení tohoto cíle pro saldo veřejných financí v procentuálním vyjádření k HDP, očekávaný vývoj poměru veřejného dluhu, plánovaný vývoj růstu veřejných výdajů, plánovaný vývoj růstu veřejných příjmů při zachování stávající politiky a vyčíslení plánovaných diskrečních opatření na straně příjmů, střednědobé cíle měnové politiky, vztah těchto cílů ke stabilitě cen a směnných kurzů a k dosažení trvalé konvergence;“ii) písmeno c) se nahrazuje tímto:„c) kvantitativní vyhodnocení přijímaných nebo navrhovaných rozpočtových opatření a jiných opatření hospodářské politiky k dosažení cílů programu, obsahující analýzu nákladů a přínosů významných strukturálních reforem přinášejících přímé dlouhodobé úspory nákladů, včetně úspor dosažených zvýšením potenciálního růstu;“c) odstavec 3 se nahrazuje tímto:„3. Informace o vývoji salda veřejných financí a poměru veřejného dluhu, růstu veřejných výdajů, plánovaném vývoji růstu veřejných příjmů při zachování stávající politiky, plánovaných diskrečních opatřeních na straně příjmů a o hlavních hospodářských předpokladech uvedených v odst. 2 písm. a) a b) se předkládají každoročně a zahrnují předcházející rok, běžný rok a nejméně tři následující roky.“21.  Článek 8 se nahrazuje tímto:„ Článek 81. Konvergenční programy budou předkládány každoročně v období od 1. do 30. dubna.2. Členské státy své konvergenční programy zveřejní.“22.  Článek 9 se nahrazuje tímto:„ Článek 91. Na základě hodnocení Komise a Hospodářského a finančního výboru Rada v rámci mnohostranného dohledu podle článku 121 Smlouvy přezkoumá střednědobé rozpočtové cíle předložené dotčenými členskými státy, posoudí, zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, věrohodné, zda je cesta k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle vhodná a zda jsou opatření přijímaná nebo navrhovaná pro dodržování této cesty dostatečná k tomu, aby bylo střednědobého rozpočtového cíle dosaženo v průběhu cyklu a aby bylo dosaženo trvalé konvergence.Při hodnocení cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle bere Rada v úvahu, zda je úsilí o rychlejší tempo vyvíjeno v hospodářsky příznivém období, přičemž v hospodářsky nepříznivých obdobích může být vyvíjené úsilí menší. U členských států, které vykazují vysokou míru zadlužení nebo nadměrnou makroekonomickou nerovnováhu, případně obojí, Rada přezkoumá, zda je roční zlepšení cyklicky očištěného rozpočtového salda bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření vyšší než 0,5 % HDP. U členských států ERM2 Rada přezkoumá, zda dotyčný členský stát dosahuje odpovídajícího ročního zlepšení svého cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP, které se požaduje pro splnění střednědobého rozpočtového cíle daného státu.Aby bylo zajištěno skutečné dosažení a udržení střednědobého rozpočtového cíle, prověří Rada, že růst veřejných výdajů v kombinaci s účinky opatření přijímaných nebo navrhovaných na straně příjmů odpovídá obezřetné fiskální politice.Fiskální politika se považuje za obezřetnou, a tedy vedoucí k dosažení střednědobého rozpočtového cíle a k jeho udržení po určité časové období, pokud jsou splněny tyto podmínky:a) u členských států, které dosáhly střednědobého rozpočtového cíle, nepřesahuje roční růst výdajů obezřetně plánované střednědobé tempo růstu HDP, pokud ovšem překročení není kompenzováno diskrečními opatřeními na straně příjmů;b) u členských států, které ještě nedosáhly svého střednědobého rozpočtového cíle, nepřesahuje roční růst výdajů tempo pod hranicí obezřetně plánovaného střednědobého tempa růstu HDP, pokud ovšem překročení není kompenzováno diskrečními opatřeními na straně příjmů. Míra, o kterou tempo růstu veřejných výdajů zaostává za obezřetně plánovaným střednědobým tempem růstu HDP, je nastavena takovým způsobem, aby bylo zajištěno postupné dosažení střednědobého rozpočtového cíle;c) diskreční snížení položek veřejných příjmů je kompenzováno buď snížením výdajů, nebo diskrečním zvýšením jiných položek veřejných příjmů, případně obojím.Obezřetně plánovaný střednědobý růst by měl být posuzován na základě projekcí na období deseti let a pravidelně aktualizován.Při definování cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle pro členské státy, které tohoto cíle ještě nedosáhly, a povolením dočasného odklonu od tohoto cíle pro členské státy, které jej již dosáhly, za podmínky, že bude zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě schodku a že se během programového období předpokládá návrat stavu rozpočtu na úroveň střednědobého rozpočtového cíle, zohlední Rada provádění významných strukturálních reforem přinášejících přímé dlouhodobé úspory nákladů, včetně úspor dosažených zvyšováním potenciálního růstu, které tedy mají prokazatelný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.Zvláštní pozornost je věnována reformám důchodového systému zavádějícím vícepilířový systém, který zahrnuje povinný plně fondově financovatelný pilíř. Členské státy, které takové reformy provádějí, se od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle nebo od cíle samotného mohou odchýlit, přičemž by odchylka měla odrážet čisté náklady na reformu veřejně spravovaného pilíře, za podmínky, že tato odchylka bude dočasná a že zůstane zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě schodku.Rada dále přezkoumá, zda obsah konvergenčního programu usnadňuje užší koordinaci hospodářských politik a zda jsou hospodářské politiky dotyčného členského státu v souladu s hlavními směry hospodářských politik členských států a Unie. U členských států ERM2 navíc Rada přezkoumá, zda obsah konvergenčního programu zajišťuje bezproblémovou účast v mechanismu směnných kurzů.V obdobích všeobecného závažného hospodářského útlumu může být členským státům povoleno dočasně se odklonit od cesty obezřetné fiskální politiky uvedené ve čtvrtém pododstavci.2. Rada přezkoumá konvergenční program do tří měsíců od předložení. Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem Rada v případě potřeby vydá k programu stanovisko. Jestliže Rada v souladu s článkem 121 Smlouvy usoudí, že cíle a obsah programu by měly být posíleny se zvláštním zřetelem k obezřetné fiskální politice, vyzve ve svém stanovisku dotyčný členský stát, aby program upravil.“23.  Článek 10 se nahrazuje tímto:„ Článek 101. Jako součást mnohostranného dohledu podle čl. 121 odst. 3 Smlouvy sleduje Rada provádění konvergenčních programů na základě informací poskytovaných členskými státy, na něž se vztahuje výjimka, a na základě hodnocení Komise a Hospodářského a finančního výboru, zejména za účelem odhalení současných nebo očekávaných závažných odchýlení stavu rozpočtu od střednědobého rozpočtového cíle nebo od vhodné cesty k postupnému dosažení tohoto cíle způsobených odklonem od obezřetné fiskální politiky.Rada dále sleduje hospodářské politiky členských států, na něž se vztahuje výjimka, s ohledem na cíle konvergenčních programů, aby zajistila, že jejich politiky jsou zaměřeny na stabilitu, a tím na předcházení nevyrovnanostem reálných směnných kurzů a nadměrným výkyvům nominálních směnných kurzů.2. V případě závažného odchýlení od obezřetné fiskální politiky uvedené v čl. 9 odst. 1 čtvrtém pododstavci tohoto nařízení a za účelem zabránění vzniku nadměrného schodku může Komise v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy dotyčnému členskému státu zaslat varování.Odchýlení od obezřetné fiskální politiky se považuje za závažné, pokud jsou splněny tyto podmínky: překročení růstu výdajů splňujícího pravidla obezřetné fiskální politiky, které není kompenzováno diskrečními opatřeními zvyšujícími příjmy; případně diskreční opatření snižující příjmy, která nejsou kompenzována snižováním výdajů; odchýlení má celkový dopad na saldo veřejných financí ve výši nejméně 0,5 % HDP v jediném roce nebo nejméně v průměru 0,25 % HDP ročně ve dvou po sobě následujících letech.Odchýlení od obezřetné fiskální politiky se neposuzuje, pokud dotyčný členský stát výrazně překonal střednědobý rozpočtový cíl s přihlédnutím k existenci nadměrné makroekonomické nerovnováhy a rozpočtové plány předložené ve stabilizačním programu neohrožují dosažení tohoto cíle v průběhu programového období.Odchýlení se rovněž nemusí brát v úvahu v případě všeobecného závažného hospodářského útlumu.3. V případě, že výrazné odchýlení od obezřetné fiskální politiky trvá nebo je obzvláště závažné, Rada na základě doporučení Komise dotyčnému členskému státu zašle doporučení, aby učinil nezbytné úpravy. Na návrh Komise Rada toto doporučení zveřejní.“24.  Všechny odkazy na „článek 99“ se v celém nařízení nahrazují odkazy na „článek 121“.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda/předsedkyněLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU1.1. Název návrhu/podnětuNařízení Evropského parlamentu a Rady o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik1.2. Dotčené politické oblasti podle členění ABM/ABB[4]Hospodářské a finanční záležitosti1.3. Povaha návrhu/podnětu( Návrh/podnět se týká nové akce( Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[5]( Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce( Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci1.4. Cíle1.4.1. Strategické víceleté cíle Komise sledované návrhem/podnětemPosílit růst , tvorbu pracovních míst a udržitelný rozvoj v EU1.4.2. Specifické cíle a dotčené aktivity ABM/ABBSpecifické cíle : č. 1 a 3.- zajistit účinnou koordinaci politiky a celkový soulad politik při přijímání opatření EU reagujících na hospodářskou krizi v souvislosti s dosahováním cílů strategie Evropa 2020 a udržitelným rozvojem a s cílem zvýšit potenciál růstu členských států a konkurenceschopnost EU;- posílit opatření členských států k dosažení zdravého stavu rozpočtu a veřejných financí, které budou udržitelné a vysoce kvalitní, pokud jde o jejich přispění k růstu.Dotčené aktivity ABM/ABBHospodářská a měnová unie1.4.3. Očekávané výsledky a dopadyUpřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílovou skupinu obyvatelstva.Komise ve svém sdělení KOM(2010) 367 zdůrazňuje potřebu jasně definovaného politického přístupu EU za účelem i) hospodářského oživení, ii) ozdravení veřejných financí a iii) aktivního přispívání k udržitelnému růstu a zaměstnanosti.Navrhovaná změna nařízení, která představuje nápravnou složku Paktu o stabilitě a růstu, tvoří součást formálních návrhů právních předpisů oznámených ve výše uvedeném sdělení. Cílem změn je posílení koordinace hospodářské politiky, zejména prostřednictvím účinného prosazování hospodářského dohledu nad fiskálními politikami členských států za pomoci vhodných stimulů a sankcí, přičemž se zvýšená pozornost věnuje veřejnému dluhu a udržitelnosti veřejných financí.1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadůUpřesněte ukazatele, podle kterých je možno sledovat uskutečňování návrhu/podnětu.Dosahování obecného cíle Komise, kterým je posilování růstu, tvorby pracovních míst a udržitelného rozvoje v EU, se měří pomocí těchto ukazatelů dopadu:- míra souladu rozpočtových výsledků členských států s Paktem o stabilitě a růstu;- potenciální růst/výkon.Dosažení specifického cíle č. 3 uvedeného výše se měří pomocí tohoto ukazatele výsledků: procentní podíl doporučení Komise týkajících se Paktu o stabilitě a růstu, která členské státy provedly (v závislosti na jejich schválení Radou).1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu1.5.1. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuLegislativní návrh je součástí opatření oznámených Komisí v jejím sdělení KOM(2010) 367 ze dne 30. června 2010, které vychází z politických směrů schválených Evropskou radou dne 17. června 2010 a rozvíjí politické podněty uvedené ve sdělení Komise KOM(2010) 250 ze dne 12. května 2010.1.5.2. Přidaná hodnota účasti EUKoordinace hospodářských politik členských států tvoří nedílnou součást odpovědnosti EU podle hlavy VIII (Hospodářská a měnová politika) Smlouvy o fungování Evropské unie.1.5.3. Ponaučení z podobných zkušeností v minulostiMinulé zkušenosti ukázaly, že koordinaci hospodářské politiky je třeba posílit, zejména pokud jde o preventivní a nápravnou složku Paktu o stabilitě a růstu.1.5.4. Soudržnost a možná synergie s jinými příslušnými nástrojiLegislativní návrh je jedním z prvků rozsáhlého souboru hospodářských reforem uvedeného ve sdělení KOM(2010) 367 ze dne 30. června 2010.1.6. Doba trvání akce a finančního dopadu( Časově omezený návrh/podnět-  ( Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR-  ( Finanční dopad od RRRR do RRRR( Časově neomezený návrh/podnět-  Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,-  poté plné fungování.1.7. Předpokládaný způsob řízení[6]( Přímé centralizované řízení Komisí( Nepřímé centralizované řízení ze strany následujících subjektů pověřených k plnění úkolů:-  ( výkonných agentur-  ( subjektů zřízených Společenstvími[7]-  ( vnitrostátních veřejných subjektů / subjektů pověřených veřejnou službou-  ( osob pověřených prováděním určitých opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označené v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení( Sdílené řízení s členskými státy( Decentralizované řízení s třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.Poznámky2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ2.1. Ustanovení v oblasti sledování a podávání zprávUpřesněte frekvenci a podmínky.neuvedeno2.2. Řídicí a kontrolní systémy2.2.1. Zjištěná rizikaneuvedeno2.2.2. Předpokládané prostředky kontrolyneuvedeno2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostíUpřesněte stávající či plánovaná opatření k prevenci a ochraně.neuvedeno3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linieLegislativní návrh nevyžaduje další lidské nebo finanční zdroje.-  Stávající výdajové rozpočtové linieV pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.Okruh víceletého finančního rámce | Rozpočtová linie | Druh prostředků | Příspěvek |Číslo [Popis……………………………….…...….] | RP/NP [8] | zemí ESVO[9] | kandidátských zemí[10] | třetích zemí | ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení |[XX.YY.YY.YY] | RP/NRP | ANO/NE | ANO/NE | ANO/NE | ANO/NE |-  Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje: žádnéV pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.Okruh víceletého finančního rámce | Rozpočtová linie | Druh prostředků | Příspěvek |Číslo [Rozpočtová položka…………………………………..….] | Rozl./Nerozl. | zemí ESVO | kandidátských zemí | třetích zemí | ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení |[XX.YY.YY.YY] | ANO/NE | ANO/NE | ANO/NE | ANO/NE |3.2. Odhadovaný dopad na výdaje3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdajev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Okruh víceletého finančního rámce: | Číslo | [Okruh …………………………………..…………………………………..….] |v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)-  3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů-  ( Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů-  ( Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) |( Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) |XX 01 01 01 (v ústředí a zastoupeních Komise) |XX 01 01 02 (při delegacích) |XX 01 05 01 (nepřímý výzkum) |10 01 05 01 (přímý výzkum) |( Externí pracovníci (v přepočtu na pracovníky na plný úvazek: FTE)[18] |XX 01 02 01 (SZ, INT, SNE z celkového rámce) |XX 01 02 02 (SZ, INT, JED, MZ a SNE při delegacích) |10 01 05 02 (SZ, INT, SNE v přímém výzkumu) |Jiné rozpočtové linie (upřesněte) |CELKEM |XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a budou případně doplněny z jakékoli dodatečné dotace, kterou bude možno řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního příspěvku a s ohledem na rozpočtová omezení.Popis úkolů:Úředníci a dočasní zaměstnanci |Externí pracovníci |3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem-  ( Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.-  ( Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.Upřesněte požadovanou změnu, dotčené rozpočtové linie a odpovídající částky.-  ( Návrh/podnět vyžaduje účast nástroje flexibility nebo změnu víceletého finančního rámce[21].Upřesněte potřebu, dotčené rozpočtové okruhy a linie a odpovídající částky.3.2.5. Příspěvky třetích stran-  ( Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.-  ( Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) | Celkem |Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) |Článek ………… | | | | | | | | | |U „účelově vázaných“ ostatních příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové linie.Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.[2] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.[3] Úř. věst. C 236, 2.8.1997, s. 1.[4] ABM: Activity-Based Management (řízení rozpočtu podle jednotlivých činností) – ABB: Activity-Based Budgeting (sestavení rozpočtu podle jednotlivých činností).[5] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.[6] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[7] Uvedené v článku 185 finančního nařízení.[8] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky[9] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.[10] Kandidátské země, případně kandidátské země západního Balkánu.[11] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.[12] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programu a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA”), nepřímý výzkum, přímý výzkum.[13] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.[14] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány ( např.: počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).[15] Jak je popsáno v bodu 1.4.2. „Specifický cíl (specifické cíle) ...“.[16] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.[17] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programu a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA”), nepřímý výzkum, přímý výzkum.[18] SZ = smluvní zaměstnanec; INT = dočasný pracovník najatý zprostředkovatelskou agenturou ( intérimaire ); JED = mladý odborník při delegaci – Young Expert in Delegation ; MZ = místní zaměstnanec; SNE = přidělený odborník z členského státu.[19] Dílčí strop externích pracovníků podle operačních prostředků (bývalé linie „BA“).[20] Strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.[21] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[22] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.


				|

		52011PC0446

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1085/2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP) /* KOM/2011/0446 v konečném znění - 2011/0193 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.
Souvislosti

Island a Černá Hora
Evropská rada dne 17. června 2010 ve
svých závěrech uvedla, že Island splňuje politická kritéria stanovená
Evropskou radou na zasedání v Kodani v roce 1993 a uvítala stanovisko
Komise o žádosti Islandu o členství v EU. Na tomto základě
Evropská rada rozhodla zahájit s Islandem jednání. Island je tedy
kandidátskou zemí.
Evropská rada na zasedání ve dnech 16.–17.
prosince 2010 podpořila závěry Rady ze dne 14. prosince 2010 o
rozšíření a souhlasila s udělením statusu kandidátské země
Černé Hoře.
Komise tudíž navrhuje Radě a Parlamentu
změnit nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne
17. července 2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní
pomoci (NPP) (dále jen „nařízení NPP“) s cílem převedení Islandu
a Černé Hory ze seznamu možných kandidátských zemí (příloha II) na
seznam kandidátských zemí (příloha I).
Článek 19
Komise navrhuje Radě a Parlamentu
změnu článku 19 „Pravidla účasti a původu, způsobilost
pro získání grantů” nařízení NPP (ES) č. 1085/2006 za účelem
sladění jeho ustanovení s ustanoveními článku 21 „Účast na
zadávání zakázek a poskytování grantů“ nařízení o evropském
nástroji sousedství a partnerství (ES) č. 1638/2006.
Tato změna reaguje na obavy, které
členské státy EU zahrnuté do programů přeshraniční
spolupráce NPP vyjádřily ohledně účasti ve výzvách k
předkládání návrhů. Členské státy žádaly, aby účast ve
výzvách k předkládání návrhů byla omezena pouze na žadatele ze zemí,
jež se účastní příslušného programu přeshraniční spolupráce
NPP, tak jako tomu je u programů přeshraniční spolupráce v
rámci evropského nástroje pro sousedství a partnerství (ENPI). Rada vyzvala
Komisi, aby při nejbližší příležitosti navrhla možné řešení.
Komise provedla zhodnocení možných dopadů
revize článku 19, obzvláště co se týče spojitosti s jinými
nástroji vnější pomoci, především ENPI, jenž rovněž zahrnuje
složku pro přeshraniční spolupráci. Komise tedy navrhuje, aby byl
článek 19 sladěn s článkem 21 nařízení o evropském nástroji
sousedství a partnerství (ES) č. 1638/2006 vložením nového odstavce 9,
který by vzhledem k místní povaze programů přeshraniční
spolupráce umožnil, aby byla účast ve výzvách k předkládání
návrhů omezena na místní subjekty.
Pomoc tureckému společenství na
Kypru a řídící výbor NPP
Komise navrhuje změnit nařízení NPP
s cílem umožnit výboru pro program Phare být nadále Komisi nápomocen při
řízení finanční pomoci tureckému společenství na Kypru, jak je
stanoveno v nařízení (ES) č. 389/2006 o pomoci tureckému společenství
na Kypru.
Platné předpisy vztahující se na
oblast návrhu
Nařízení Evropského parlamentu a Rady
(EU) č. 540/2010 ze dne 16. června 2010, kterým se mění
nařízení Rady (ES) č. 1085/2006, kterým se zřizuje nástroj
předvstupní pomoci (NPP)([1]).
Nařízení Komise (ES)
č. 718/2007 ze dne 12. června 2007, kterým se provádí
nařízení Rady (ES) č. 1085/2006, kterým se zřizuje nástroj
předvstupní pomoci (NPP) ([2]).
Nařízení Rady (ES) č. 389/2006 ze
dne 27. února 2006, kterým se vytváří nástroj finanční podpory na
posílení hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru a
mění nařízení (ES) č. 2667/2000 ze dne 5. prosince 2000 o
Evropské agentuře pro obnovu ([3]).
Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
Komise hodnotila možné dopady revize
článku 19 ze dvou pohledů:
1) hodnocení souladu s nařízením č.
2112/2005 (tzv. „uvolňovací nařízení“),
2) koherence s dalšími nástroji vnější
pomoci.
Z hodnocení vyplynul závěr, že
článek 19 nařízení NPP (ES) č. 1085/2006 by měl být
sladěn s článkem 21 „Účast na zadávání zakázek a poskytování
grantů“ nařízení o evropském nástroji sousedství a partnerství (ES)
č. 1638/2006 vložením nového odstavce 9 do nařízení NPP.

2.
Konzultace zúčastněných stran a sběr a využití
výsledků odborných konzultací

Komise provedla vnitřní konzultace.
Nebylo třeba využít externích odborných konzultací.
Posouzení dopadů
Nevztahuje se na tento návrh.

3.
Právní prvky návrhu

Shrnutí navrhovaných opatření: tři
změny nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne
17. července 2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní
pomoci (NPP).
I.            Island a Černá Hora
budou převedeny ze seznamu možných kandidátských zemí (příloha II) na
seznam kandidátských zemí (příloha I) na základě rozhodnutí Evropské
rady.
II.           Do článku 19 se doplní
nový odstavec 9.
III.          Ustanovení čl. 25 odst.
1 druhého pododstavce se mění.
Právní základ
Ustanovení čl. 212 odst. 2 Smlouvy o
fungování Evropské unie.
Zásada subsidiarity
Nevztahuje se na tento návrh.
Zásada proporcionality
Nevztahuje se na tento návrh.
Volba nástrojů
Navrhovaný nástroj: změna nařízení
Rady. Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto
důvodu: nařízení musí být pozměněno nařízením.

4.
Dopady na rozpočet

Opatření nepředstavuje žádné
dodatečné výdaje.

5.
Další informace

Zjednodušení
Nevztahuje se na tento návrh.
2011/0193 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
kterým se mění nařízení Rady (ES)
č. 1085/2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci
(NPP)
EVROPSKÝ
PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na čl. 212 odst. 2 této Smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise ([4]),
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Prostřednictvím nařízení Rady (ES)
č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006([5]), kterým
se zřizuje nástroj předvstupní pomoci, se kandidátským zemím a možným
kandidátským zemím poskytuje pomoc při postupném sbližování s normami a politikami
Unie, případně včetně acquis communautaire, s
ohledem na budoucí členství.
(2)
Nařízení Rady (ES) č. 1085/2006
jasně rozlišuje mezi kandidátskými zeměmi a možnými kandidáty.
(3)
Evropská rada dne 17. června 2010 uvítala
stanovisko Komise o žádosti Islandu o členství v Unii, uvedla,
že Island splňuje politická kritéria stanovená Evropskou radou na zasedání
v Kodani v roce 1993, a rozhodla zahájit s Islandem přístupová
jednání. Island je tedy kandidátskou zemí.
(4)
Evropská rada na zasedání dne 17. prosince 2010
podpořila závěry Rady z prosince 2010 o rozšíření a souhlasila s
udělením statusu kandidátské země Černé Hoře.
(5)
Rada vyzvala Komisi, aby navrhla změnu
článku 19 nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 s cílem vyjasnit
pravidla ohledně účasti na poskytování grantů financovaných v
rámci složky NPP pro přeshraniční spolupráci a zajistit koherenci s
dalšími nástroji vnější pomoci, zejména s evropským nástrojem sousedství a
partnerství.
(6)
Nařízení Rady (ES) č. 389/2006 ze dne 27.
února 2006, kterým se vytváří nástroj finanční podpory na posílení
hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru a mění
nařízení (ES) č. 2667/2000 o Evropské agentuře pro obnovu ([6]),
ustavuje výbor upravený v nařízení Rady (EHS) č. 3906/89 ([7]) ze dne
18. prosince 1989 („výbor pro program Phare“), jenž má být Komisi nápomocen
při řízení pomoci tureckému společenství na Kypru. V souladu s článkem 25 nařízení (ES)
č. 1085/2006, bylo nařízení (EHS) č. 3906/89 zrušeno, ale nadále
se použije pro právní úkony a závazky, kterými se plní rozpočtové roky
před rokem 2007. Vzhledem k tomu, že
nařízení (ES) č. 389/2006 je nadále základním aktem pro finanční
pomoc tureckému společenství na Kypru nad rámec těchto
rozpočtových let, by výbor pro program Phare měl rovněž za tímto
účelem pokračovat v činnosti.
(7)
Nařízení (ES) č. 1085/2006 by proto
mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1085/2006 se
mění takto:
(1)
V článku 19 se doplňuje odstavec, který
zní:
„9. Odstavci 1 až 8 není dotčena účast
kategorií organizací způsobilých z důvodu povahy nebo místa s ohledem
na cíle činnosti.“
(2)
V čl. 25 odst. 1 se druhý pododstavec
nahrazuje tímto:
„Zrušená nařízení a nařízení (ES)
č. 2666/2000 se nadále použijí pro právní úkony a závazky, kterými se
plní rozpočtové roky před rokem 2007, a pro provádění
článku 31 Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a
Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (*) a pro
provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006 (**).
______________________________
*Úř. věst. L 157, 21.6.2005, s. 203.
**Úř. věst. L 65, 7.3.2006, s. 5.“
(3)
V příloze I se za údaj týkající se Chorvatska
vkládají tyto údaje:
„— Island
— Černá Hora“.
(4)
V příloze II se zrušují tyto údaje:
„— Island
— Černá Hora“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost
prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu
a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne .
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda/předsedkyně                                   předseda/předsedkyně
([1])            Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 82.
([2])            Úř. věst. L 170, 29.6.2007, s. 1.
([3])            Úř. věst. L 65,
7.3.2006, s. 5
([4])            Úř. věst. C ,s. .
([5])            Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 82.
([6])            Úř. věst. L 65, 7.3.2006,
s. 5.
([7])            Úř. věst. L 375, 23.12.1989, p. 11.


				|

		52012PC0284

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se mění nařízení (EU) č. 349/2012 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky /* COM/2012/0284 final - 2012/0148 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
·      Odůvodnění a cíle návrhu
Tento návrh se týká použití nařízení Rady
(ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009
o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou
členy Evropského společenství[1]
(dále jen „základní nařízení“) v prozatímním přezkumném
řízení týkajícím se platného antidumpingového cla z dovozu kyseliny vinné
pocházející z Čínské lidové republiky (dále „ČLR“).
·      Obecné souvislosti
Tento návrh se předkládá
v souvislosti s prováděním základního nařízení a je
výsledkem šetření, které proběhlo v souladu
s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním
nařízení.
·      Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu
Konečné antidumpingové clo z dovozu
kyseliny vinné pocházející z ČLR bylo uloženo nařízením Rady (ES)
č. 130/2006[2].
Toto clo bylo pozměněno prováděcím nařízením Rady (EU)
č. 332/2012[3]
a prodlouženo na dalších pět let prováděcím nařízením Rady (EU)
č. 349/2012[4].
·      Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
Nevztahuje se na tento návrh.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
·      Konzultace se zúčastněnými stranami
Zúčastněné strany dotčené tímto
řízením měly možnost v průběhu šetření
v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy.
·      Sběr a využití výsledků odborných konzultací
Nebylo třeba využít externích odborných
konzultací.
·      Posouzení dopadů
Tento návrh je výsledkem provádění
základního nařízení.
Základní nařízení nestanoví obecné
posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být
posouzeny.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
·      Shrnutí navrhovaných opatření
Komise dne 29. července 2011
prostřednictvím oznámení („oznámení o zahájení přezkumu“)
zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie informovala
o zahájení prozatímního přezkumu platného antidumpingového cla z dovozu
kyseliny vinné pocházející z ČLR. Učinila tak na základě žádosti
o přezkum omezený na posouzení dumpingu, pokud jde o dva výrobce kyseliny
vinné v ČLR, jmenovitě Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai a
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd., Changzhou.
Na základě šetření byl zjištěn
přetrvávající dumping.
Proto se navrhuje, aby Rada přijala
připojený návrh nařízení za účelem změny opatření,
které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské
unie nejpozději dne 28. července 2012.
·      Právní základ
Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým
dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství.
·      Zásada subsidiarity
Návrh spadá do výlučné pravomoci Evropské
unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
·      Zásada proporcionality
Návrh je v souladu se zásadou
proporcionality z těchto důvodů:
Podoba opatření je popsána v základním
nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní
úrovni.
Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho,
aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských
států, regionálních a místních orgánů, hospodářských
subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená
cíli návrhu, není třeba uvádět.
·      Volba nástrojů
Navrhované nástroje: nařízení.
Jiné prostředky by nebyly
přiměřené z tohoto důvodu:
Základní nařízení nestanoví náhradní
možnosti.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Návrh nemá žádné důsledky pro
rozpočet Unie.
2012/0148 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY,
kterým se mění nařízení (EU)
č. 349/2012 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz
kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně
před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského
společenství[5]
(dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a
čl. 11 odst. 3 , 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou
komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A.        ŘÍZENÍ
1.           Platná opatření
(1)       V roce 2006 Rada
nařízením (ES) č. 130/2006[6]
uložila konečné antidumpingové cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z
Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „dotčená
země“) („původní antidumpingová opatření“). Uvedené
nařízení bylo pozměněno nařízením Rady (ES)
č. 150/2008[7].
V roce 2012 Rada tato opatření změnila prováděcím nařízením
(EU) č. 332/2012[8]
a prodloužila platná opatření na dobu dalších pěti let
prováděcím nařízením (EU) č. 349/2012[9].
2.           Zahájení prozatímního
přezkumu
(2)       Žádost
o přezkum podali tito výrobci v Unii: Distillerie Bonollo SpA,
Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie
Srl a Comercial Quimica Sarasa s.l. („žadatelé“).
(3)       Žádost o přezkum byla omezena
na posouzení dumpingu, pokud jde o dva čínské vyvážející výrobce,
jmenovitě Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou a Ninghai
Organic Chemical Factory, Ninghai. V žádosti je uvedeno, že
uplatňování opatření na stávající úrovni, která byla založena na
dříve stanovené úrovni dumpingu, již zjevně není dostačující
k vyrovnávání dumpingu vzhledem k tomu, že by oběma
společnostem mělo být odmítnuto zacházení jako v tržním
hospodářství („tržní zacházení“).
(4)       Po zjištění, že Komise
disponuje dostatečnými důkazy prima facie pro zahájení
prozatímního přezkumu, a po konzultaci s poradním výborem Komise dne
29. července 2011 Komise zveřejněním oznámení v Úředním
věstníku Evropské unie[10]
(dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení
prozatímního přezkumu omezeného na posouzení dumpingu
podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
3.           Šetření
3.1.        Období šetření
(5)       Šetření dumpingu se
týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen
„období přezkumného šetření“).
3.2.        Strany dotčené tímto
šetřením
(6)       Komise o zahájení
prozatímního přezkumu oficiálně informovala dva zmíněné
vyvážející výrobce v dotčené zemi a orgány dotčené
země.
(7)       Zúčastněným stranám
byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o
zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o
slyšení.
3.3.        Odpovědi na dotazník a inspekce
na místě
(8)       Komise zaslala dotazníky
oběma vyvážejících výrobcům uvedeným v žádosti o přezkum a
výrobcům ve srovnatelné zemi, Argentině.
(9)       Odpovědi na dotazník
byly obdrženy od obou těchto čínských vyvážejících výrobců a
rovněž od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(10)     Aby bylo oběma
vyvážejícím výrobcům v ČLR, pokud o to projeví zájem, umožněno
předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství („tržní
zacházení“) nebo o individuální zacházení, zaslala jim Komise za tímto
účelem příslušné formuláře. Oba vyvážející výrobci podali žádost
o tržní zacházení a popřípadě individuální zacházení, pokud by šetření
došlo k závěru, že nesplňují podmínky pro přiznání tržního
zacházení.
(11)     Komise si vyžádala a
ověřila veškeré informace, které považovala za nutné pro stanovení
toho, zda se jedná o dumping, a provedla kontrolu v prostorách těchto
společností:
(a)
vyvážející výrobci v ČLR
–
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai,
–
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd,
Changzou;
(b)
vyvážející výrobci ve srovnatelné zemi
–
TARCOL S.A., Buenos Aires.
B.        DOTČENÝ VÝROBEK A
OBDOBNÝ VÝROBEK
1.           Dotčený výrobek
(12)     Výrobek, jenž je
předmětem tohoto přezkumu, je shodný jako v případě
původního přezkumu, jmenovitě kyselina vinná, s výjimkou
D-(-)-vinné kyseliny se zápornou optickou rotací nejméně 12,0
stupňů, měřenou ve vodném roztoku metodou popsanou v
Evropském lékopisu, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2918
12 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(13)     Dotčený výrobek se
používá u vína, přídatných látek do potravin a nápojů, jako
zpomalovač do sádry a v řadě dalších výrobků. Získává se
buď jako vedlejší produkt při výrobě vína, jak je tomu u výrobců
v Unii, nebo chemickou syntézou petrochemických složek, jak je tomu v
případě výroby v ČLR. Z vedlejších produktů při
výrobě vína se vyrábí pouze L-(+)-vinná kyselina. Syntetická výroba
umožňuje vyprodukovat obě kyseliny vinné, tj. L+ a DL. Oba typy jsou
dotčeným výrobkem a jejich použití se překrývá.
2.           Obdobný výrobek
(14)     Shodně s předchozím
šetřením také v tomto šetření byly kyselina vinná vyráběná
v ČLR a vyvážená do EU, kyselina vinná vyráběná a prodávaná na
domácím trhu srovnatelné země a kyselina vinná vyráběná a prodávaná v
EU výrobci z Unie považovány za látky, které mají tytéž základní fyzikální
a chemické vlastnosti a tytéž základní způsoby použití. Proto byly
považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C.        DUMPING
1.           Zacházení jako v tržním
hospodřářství („tržní zacházení“)
(15)     Obě společnosti
uvedené v žádosti o přezkum požadovaly přiznání zacházení jako
v tržním hospodářství („tržní zacházení“). Podle čl. 2 odst. 7
písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových
šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1
až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že
splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního
nařízení.
(16)     Kritéria pro přiznání
zacházení jako v tržním hospodářství ve stručné a souhrnné
podobě pouze pro orientaci:
(1)
podnikatelská rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech
jsou přijímána na základě tržních signálů a bez podstatných
zásahů státu;
(2)
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v
souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny
účely;
(3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému
bývalým systémem netržního hospodářství;
(4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví
zajišťují právní jistotu a stabilitu;
(5)
převod měn se provádí podle tržních
kurzů.
(17)     O tržní zacházení podle
čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení požádali oba výrobci v
ČLR. Jednotlivé žádosti o tržní zacházení byly podrobeny analýze a u
těchto spolupracujících společností bylo uskutečněno šetření
na místě.
(18)     Oběma společnostem
bylo odepřeno tržní zacházení na základě prvního z kritérií
uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) na základě důkazů, že
cena suroviny, benzenu, byla zkreslena. Srovnání domácích cen v Číně
na základě nákupních cen jednoho spolupracujícího výrobce s cenami v
dalších zemích s tržní ekonomikou ukázalo rozdíly v cenách mezi 19 % a 51 %
během období šetření. ČLR ukládá dovozní clo na benzen ve výši
40 % (ačkoliv nebylo ve skutečnosti v platnosti během období
přezkumného šetření) a rovněž nevrací žádný podíl ze 17% DPH
vybírané z vývozu. Zkreslení cen bylo rovněž zjištěno u ceny
meziproduktu, maleinanhydridu, nakupovaného druhým ze spolupracujících
výrobců, a to na základě údajů o těchto nákupech.
(19)     Tržní zacházení bylo
rovněž zamítnuto jedné společnosti na základě druhého a
třetího kritéria v důsledku důkazů o snížených cenách za
práva k využívání pozemků a nadhodnocení aktiv společnosti za
účelem ručení za úvěr od státem vlastněné banky.
(20)     Obě společnosti
zpochybnily zjištění Komise poté, co jim byla zpřístupněna. Ani
jedna z obou společností však nedokázala vysvětlit nízkou cenu
benzenu na čínském trhu. Společnost zmíněná v 19. bodě
odůvodnění předložila některé dokumenty zpochybňující
naše zjištění ohledně cen za práva k využívání pozemků a
ocenění jejích aktiv. Jelikož však tyto dokumenty byly požadovány
během inspekce a nebyly poskytnuty, bylo rozhodnuto, že tyto informace
nebylo možné ověřit a považovat za spolehlivé.
(21)     Tržní zacházení se tudíž
zamítá oběma společnostem.
(22)     Obě společnosti však
splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení,
a mají proto nárok na přiznání individuálního antidumpingového cla na
základě jejich vlastních vývozních cen.
2.           Srovnatelná země
(23)     V souladu s čl. 2 odst. 7
písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na
základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající
třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále též „srovnatelná země“)
nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí
včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli
jiném přiměřeném základě, včetně ceny
skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný
výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o
přiměřené ziskové rozpětí.
(24)     Stejně jako při
původním šetření byla v oznámení o zahájení přezkumu navržena
Argentina jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné
hodnoty podle čl. 2 odst. 7 písm. a). Po zveřejnění
oznámení o zahájení přezkumu byla jako možný alternativní výrobce ve
třetí zemi s tržním hospodářstvím určena jedna společnost v
Indii a jedna v Austrálii. Žádná z těchto dvou společností však
neodpověděla na dotazník, který jim byl zaslán.
(25)     Jeden výrobce kyseliny vinné v
Argentině při šetření spolupracoval a odpověděl na
dotazník. Šetření ukázalo, že Argentina má konkurenční trh s
kyselinou vinnou představovaný dvěma vzájemně si konkurujícími
místními výrobci a dovozem ze třetích zemí. Objem výroby v Argentině
odpovídá více než 20 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku
do EU. Argentinský trh byl proto vyhodnocen jako dostatečně
reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty v případě ČLR.
(26)     Byl tudíž stejně jako
při předchozím šetření učiněn závěr, že Argentina
představuje vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a)
základního nařízení.
3.           Běžná hodnota
(27)     Běžná hodnota byla
stanovena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve
srovnatelné zemi. Přestože výrobce ze srovnatelné země
uskutečňoval prodej dotčeného výrobku na domácím trhu, vzhledem
k rozdílu v metodě výroby mezi Argentinou a ČLR, který má významný
dopad na ceny a náklady, bylo rozhodnuto určit běžnou hodnotu na
základě výpočtu, a nikoli na základě těchto prodejních cen
na domácím trhu. Náklady na suroviny v Argentině byly nahrazeny
průměrnou tržní cenou za benzen upravenou o prodejní, správní a
režijní náklady v Argentině, aby byla lépe zohledněna situace na
domácím trhu v Číně.
(28)     Běžná hodnota pro
L-(+)-vinnou kyselinu (kterou zmíněný argentinský výrobce vyrábí) byla
proto vypočítána z nákladů na výrobu kyseliny L-(+)-vinné kyseliny v
Argentině, přičemž byl vzat v úvahu rozdíl mezi Argentinou a
ČLR v metodě výroby.
(29)     Vzhledem k tomu, že
argentinský výrobce nevyráběl DL-vinnou kyselinu, byla běžná hodnota
rovněž vypočtena na základě rozdílu v cenách obou typů
výrobku.
4.           Vývozní cena
(30)     Vývozní ceny byly pro oba
čínské vyvážející výrobce stanoveny na základě skutečné
zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, prvním nezávislým
odběratelem v Unii.
5.           Srovnání
(31)     Pro účely zajištění
spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny v souladu s čl. 2
odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k
některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojistné a rozdílům
v nepřímém zdanění, které se prokazatelně promítly do cen a
jejich srovnatelnosti.
6.           Dumpingová rozpětí
(32)     Pro obě společnosti
byla podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení vážená
průměrná běžná hodnota pro každý výrobek srovnána s váženou
průměrnou vývozní cenou stejného výrobku.
(33)     Na tomto základě jsou
vážené průměry dumpingového rozpětí vyjádřené jako
procentní podíly z ceny CIF na hranici Unie před proclením následující:
 Podnik || Dumpingové rozpětí
 Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou || 13,1 %
 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai || 8,3 %
7.           Trvalá povaha změny
okolností
(34)     V žádosti o přezkum bylo
uvedeno, že by oběma čínským vyvážejícím výrobcům již
nemělo být přiznáno tržní zacházení a že je tato změna trvalé
povahy. Na základě uvedených důvodů pro odepření
tržního zacházení lze mít za to, že závěry tohoto přezkumu jsou
trvalé povahy. Důkazy ukazují, že ke zkreslení ceny benzenu v
Číně docházelo již před začátkem období přezkumného
šetření a že neexistují žádné důkazy z nichž by vyplývalo, že
čínská vláda odstranila nebo má v úmyslu odstranit dané zkreslení
cen.
(35)     Důvody uvedené v 19.
bodě odůvodnění týkající se konkrétních společností jsou
rovněž trvalé povahy, neboť ovlivňují náklady a rozhodování
společnosti po značně dlouhou dobu. Nejedná se o
skutečnosti, které by ovlivnily původní šetření, v němž
bylo dané společnosti přiznáno tržní zacházení.
D.        Změna platných
antidumpingových opatření
(36)     S ohledem na výše uvedené se
má za to, že současný přezkum antidumpingových opatření by
měl vést ke změně úrovně stávajících platných opatření
na dovoz kyseliny vinné z Čínské lidové republiky.
(37)     Všechny strany byly
informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž
základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající
opatření změněna. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta,
během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(38)     Jedna čínská
společnost reagovala na poskytnuté informace a znovu zpochybnila
zjištění ohledně odepření tržního zacházení na základě
zkreslených cen hlavní suroviny. Společnost však nepředložila žádné
nové důkazy na podporu svých tvrzení, a její argumenty byly proto
odmítnuty. Společnost rovněž požadovala další informace o úpravách
uvedených v 27. bodě odůvodnění, což však muselo být
odmítnuto z důvodu nemožnosti poskytovat tyto informace, aniž by
nebyly prozrazeny informace o výrobních metodách a nákladech samotného výrobce
v Argentině.
(39)     Výrobní odvětví Unie
reagovalo na poskytnuté informace zpochybněním postupu
upřednostňujícího početně zjištěnou běžnou
hodnotu před prodejními cenami na domácím trhu ve srovnatelné zemi a
rovněž zpochybněním uvedených úprav početně zjištěné
běžné hodnoty, beroucích v úvahu rozdíly mezi Argentinou a Čínou, pokud
jde o suroviny a výrobní proces.
(40)     Použití početně
zjištěné běžné hodnoty, a nikoli cen v Argentině nelze
považovat za změnu metodiky podle čl. 11 odst. 9 základního
nařízení. V původním šetření bylo přiznáno oběma
čínským společnostem tržní zacházení, a proto byla běžná hodnota
zjištěna z jejich vlastních domácích cen. Poté, co bylo nyní oběma
společnostem tržní zacházení odepřeno, již nebylo možné použít
stejnou metodiku.
(41)     Výrobní odvětví Unie dále
uvedlo, že Komise měla pro výpočet individuálního rozpětí pro
oba vývozce, jichž se týká tento přezkum, použít stejnou metodu, která
byla v původním šetření použita pro výpočet zbytkového cla pro
Čínu. Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť zbytkové clo bylo
vypočítáno pro společnosti, které v rámci původního
šetření nespolupracovaly. Nebylo tudíž srovnatelné s výpočtem
individuálního cla pro spolupracujího vývozce, kterému bylo odepřeno tržní
zacházení.
(42)     Pokud jde o úpravy výše
uvedené běžné hodnoty, tyto úpravy byly nezbytné k zajištění
spravedlivého srovnání vývozní ceny synteticky vyrobené kyseliny vinné s
běžnou hodnotou založenou na přírodním výrobním procesu. Stejný
výpočet s využitím domácích prodejních cen v Argentině a následnou
úpravou běžné hodnoty a/nebo vývozní ceny podle čl. 2 odst. 10
základního nařízení by nepřinesl spravedlivé srovnání. Tyto argumenty
byly proto zamítnuty.
E.         ZÁVAZKY
(43)     Jeden vyvážející výrobce z
ČLR nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního
nařízení. Dotčený výrobek není vhodný pro pevný cenový závazek
vzhledem k nestálosti vývozní ceny. Pro odstranění této překážky
navrhl vyvážející výrobce ustanovení o indexaci, avšak bez upřesnění,
jak by tato indexace byla vypočítána. Nabízená indexace navíc vycházela ze
zkreslených cen benzenu na domácím trhu v Číně, což nemohlo být
přijato.
(44)     Tento vyvážející výrobce
kromě toho vyrábí různé typy dalších chemických produktů a je
možné, že je prodává stejným zákazníkům v Evropské unii
prostřednictvím obchodních společností ve spojení. Tím by vznikalo
vážné riziko křížové kompenzace a účinné sledování by bylo mimořádně
ztíženo.
(45)     Kromě toho existují
různé druhy dotčeného výrobku, které nejsou snadno rozlišitelné a
jejich ceny vykazují významné rozdíly. Různé minimální dovozní ceny
navržené vyvážejícím výrobcem by z těchto důvodů sledování
znemožnily. Na základě výše uvedeného bylo konstatováno, že nabídnuté
závazky nelze přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Article 1
Tabulka v čl. 1 odst. 2 prováděcího
nařízení Rady (EU) č. 349/2012 se nahrazuje tímto:
 Společnost || Antidumpingové clo || Doplňkový kód TARIC
 Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou || 13,1 % || A688
 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai || 8,3 % || A689
 Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – doplňkový kód TARIC A687) || 34,9 % || A999
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.
[2]               Úř. věst. L 23,
27.1.2006, s. 1.
[3]               Úř. věst. L 108, 20.4.2012, s. 1.
[4]               Úř. věst. L 110, 24.4.2012, s. 3.
[5]               Úř. věst. L 343,
22.12.2009, s. 51.
[6]               Úř. věst. L 23,
27.1.2006, s. 1.
[7]               Úř. věst. L 48, 22.2.2008, s. 1.
[8]               Úř. věst. L108, 20.4.2012, s. 1.
[9]               Úř. věst. L110, 24.4.2012, s. 3.
[10]             Úř. věst. C 223, 29.7.2011,
s. 16.


|

52010PC0336

 Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady (EU) č. xxxx/ 2010 ze dne […], kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (jednotné nařízení o společné organizaci trhů), pokud jde o státní podporu poskytovanou v rámci německého lihového monopolu  /* KOM/2010/0336 konecném znení - COD 2010/0183 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 24.6.2010KOM(2010)336 v konečném znění2010/0183 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. xxxx/ 2010ze dne […],kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (jednotné nařízení o společné organizaci trhů), pokud jde o státní podporu poskytovanou v rámci německého lihového monopoluDŮVODOVÁ ZPRÁVANěmecké orgány mohou v současné době jako výjimku z pravidel státní podpory poskytovat státní podporu v rámci německého lihového monopolu pro produkty prodávané po dalším zpracování monopolem, jako je líh zemědělského původu. Celková přípustná státní podpora je omezena na 110 milionů EUR za rok.Podle čl. 182 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“), odchylka končí dne 31. prosince 2010. Tento návrh nařízení prodlužuje uplatňování odchylky a doporučuje postupně snižovat výrobu/prodej uskutečňované monopolem tak, aby monopol nakonec přestal ke dni 1. ledna 2018 existovat. Odlišně jsou řešeny dvě kategorie lihovarů:- zemědělské lihovary s celní uzávěrou (landwirtschaftliche Verschlussbrennereien – v současné době existuje kolem 670 lihovarů tohoto typu), které zpracovávají hlavně obiloviny a brambory, mohou zůstat v monopolu do konce roku 2013. Jejich výroba se však bude postupně snižovat z 540 000 hl v roce 2011 na 360 000 hl v roce 2012 a 180 000 hl v roce 2013. V případě, že zemědělské lihovary s celní uzávěrou odejdou z monopolu, mohou obdržet vyrovnávací podporu ve výši 257,50 EUR na hl jmenovitých lihovarnických práv. Tato vyrovnávací podpora se poskytuje nejdéle do 31. prosince 2013, ale může se uhradit v několika splátkách do 31. prosince 2017;- malé lihovary s paušální platbou (Abfindungsbrennereien) , uživatelé lihovarů (vlastníci suroviny) ( Stoffbesitzer) a ovocné družstevní lihovary (Obstgemeinschaftsbrennereien), které jsou místního významu a vyrábějí velmi malá množství líhu z ovoce (do 300 litrů za rok), mohou do konce roku 2017 vyrábět maximálně celkem 60 000 hl ročně.Celková výše podpory vyplacené od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2013 nesmí překročit 269,9 milionu EUR a celková výše podpory vyplacené od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 nesmí překročit 268 milionů EUR.Německo bude nadále předkládat Komisi každoroční zprávu o fungování systému. Kromě toho od roku 2013 do roku 2016 Německo každý rok zahrne roční plán postupného vyřazování malých lihovarů s paušální platbou, uživatelů lihovarů a ovocných družstevních lihovarů.Návrh nemá finanční dopad na rozpočet Společenství.2010/0183 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. xxxx/ 2010ze dne […],kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (jednotné nařízení o společné organizaci trhů), pokud jde o státní podporu poskytovanou v rámci německého lihového monopoluEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 42 první pododstavec a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ([1]),poté, co postoupily návrh vnitrostátním parlamentům,v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:1.  Zvláštní pravidla pro podporu, jež Německo může poskytovat v rámci německého lihového monopolu (dále jen „monopol“) podle ustanovení čl. 182 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů)[2], pozbudou platnosti dnem 31. prosince 2010.2.  Podle zprávy, kterou Komise předložila podle čl. 184 odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007, význam monopolu se v posledních letech snižoval. Od roku 2001 do roku 2008 odešlo z monopolu přibližně 70 zemědělských lihovarů s celní uzávěrou ( landwirtschaftliche Verschlussbrennereien ). Objemy prodávané monopolem se od roku 2003 snižovaly a rozpočet klesl ze 110 milionů EUR v roce 2003 na 80 milionů EUR v roce 2008. Některé lihovary už tedy vyvinuly úsilí za účelem přípravy pro vstup na volný trh tak, že vytvořily družstva, investovaly do zařízení s menší spotřebou energie s cílem snížit výrobní náklady, a ve zvýšené míře prodávají líh přímo. Je však zapotřebí více času, aby byl tento proces přizpůsobení usnadněn a aby se lihovarům umožnilo přežít na volném trhu. Prodloužení o několik let se považuje za nutné, aby se dokončil proces zrušení monopolu a také podpory a aby se umožnilo jeho definitivní postupné odstranění.3.  V některých částech Německa jsou lihovary tradičně napojeny na malé a střední zemědělské podniky a poskytováním dodatečného příjmu zemědělcům a zajišťováním zaměstnanosti ve venkovních oblastech hrají významnou úlohu v tom, aby zemědělské podniky mohly pokračovat ve svých činnostech. Zemědělské lihovary s celní uzávěrou, které zpracovávají většinou obiloviny a brambory, mohou proto do 31. prosince 2013 nadále dostávat podporu prostřednictvím monopolu. Do tohoto termínu by všechny lihovary s celní uzávěrou měly vstoupit na volný trh. Tato lhůta se rovněž shoduje s novým programovým obdobím rozvoje venkova na roky 2014–2020, což znamená, že Německo má možnost převést část finančních prostředků používaných pro monopol do svého programu rozvoje venkova.4.  Malé lihovary s paušální platbou ( Abfindungsbrennereien ), uživatelé lihovarů – vlastníci suroviny ( Stoffbesitzer ) a ovocné družstevní lihovary ( Obstgemeinschaftsbrennereien ) přispívají zejména k zachování tradiční krajiny a biologické rozmanitosti tím, že pomáhají udržovat sady, z nichž se dodává lihovarům surovina. S přihlédnutím také ke skutečnosti, že výroba těchto lihovarů je místního významu a velmi omezená, měly by i nadále využívat podporu poskytovanou v rámci monopolu v průběhu posledního období do 31. prosince 2017. K tomuto termínu musí být monopol zrušen. Aby se zaručilo ukončení této podpory, Německo by mělo každý rok počínaje rokem 2013 předkládat roční plán jejího postupného rušení.5.  Výroba lihu v rámci monopolu je omezena a v současné době odpovídá méně než 10 % celkové výroby lihu zemědělského původu v Německu. S přihlédnutím zejména k tomu, že všechny lihovary s celní uzávěrou musí vstoupit na volný trh nejpozději do 31. prosince 2013, uvedené procento se po tomto termínu značně sníží.6.  Aby se zajistila kontinuita v poskytování podpory, mělo by se toto nařízení použít od 1. ledna 2011.7.  Nařízení (ES) č. 1234/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 182 nařízení (ES) č. 1234/2007 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„4. Odchylně od článku 180 tohoto nařízení se pouze čl. 108 odst. 1 a první věta čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie použije do 31. prosince 2017 na podporu poskytovanou Německem ve stávajícím vnitrostátním rámci německého lihového monopolu (dále jen „monopol“) pro produkty, které jsou po dalším zpracování uváděny monopolem na trh jako líh zemědělského původu a které jsou uvedeny v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie, a to za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:a) celková výroba lihu v rámci monopolu, která využívá podporu, se bude postupně snižovat z maximálně 600 000 hl v roce 2011 na 420 000 hl v roce 2012 a 240 000 hl v roce 2013 a od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017, kdy monopol přestane existovat, může činit nejvýše 60 000 hl za rok;b) výroba zemědělských lihovarů s celní uzávěrou využívajících podporu se bude postupně snižovat z 540 000 hl v roce 2011 na 360 000 hl v roce 2012 a 180 000 hl v roce 2013. Do 31. prosince 2013 musejí všechny zemědělské lihovary s celní uzávěrou odejít z monopolu. V případě, že zemědělské lihovary s celní uzávěrou odejdou z monopolu, mohou obdržet vyrovnávací podporu ve výši 257,50 EUR na hl jmenovitých lihovarnických práv. Tato vyrovnávací podpora může být poskytnuta nejdéle do 31. prosince 2013. Může však být uhrazena v několika splátkách nejpozději do 31. prosince 2017;c) malé lihovary s paušální platbou, uživatelé lihovarů (vlastníci suroviny) a ovocné družstevní lihovary mohou využívat podporu poskytovanou monopolem do 31. prosince 2017 za podmínky, že výroba využívající podporu nepřekročí 60 000 hl za rok;d) celková výše podpory vyplacené od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2013 nesmí překročit 269,9 milionu EUR a celková výše podpory vyplacené od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2017 nesmí překročit 268 milionů EUR; ae) Německo předloží Komisi každý rok do 30. června zprávu o fungování monopolu a o podpoře poskytnuté v jeho rámci za předcházející rok. Kromě toho každoroční zprávy, které se mají předkládat od roku 2013 do roku 2016, musejí zahrnovat roční plán na následující rok týkající se postupného vyřazování malých lihovarů s paušální platbou, uživatelů lihovarů a ovocných družstevních lihovarů.Článek 2 Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne 1. ledna 2011.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda [1] Úř. věst. C …, s. ...[2] Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.