               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 12.1.2018
            COM(2018) 31 final
            2018/0011(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na 61. zasedání Komise pro narkotika, pokud jde o zařazení látek na seznamy podle Jednotné úmluvy o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a podle Úmluvy o psychotropních látkách z roku 1971

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.PŘEDMĚT NÁVRHU

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie na 61. zasedání Komise pro narkotika, pokud jde o zařazení látek na seznamy podle Jednotné úmluvy OSN o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a Úmluvy OSN o psychotropních látkách z roku 1971.

               2.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               2.1.Jednotná úmluva OSN o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a Úmluva OSN o psychotropních látkách z roku 1971

               Jednotná úmluva Organizace spojených národů (OSN) o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 (dále jen „úmluva o omamných látkách“)
                  1
                má za cíl potírat zneužívání drog prostřednictvím koordinované činnosti na mezinárodní úrovni. Existují dvě formy intervence a kontroly, které působí v součinnosti. Za prvé, jde o snahu omezit držení, užívání, šíření, dovoz, vývoz, výrobu a produkci drog a obchod s nimi výhradně na lékařské a vědecké účely. Za druhé, proti obchodu s drogami se bojuje prostřednictvím mezinárodní spolupráce s cílem odradit obchodníky s drogami.

               Úmluva Organizace Spojených národů o psychotropních látkách z roku 1971 (dále jen „Úmluva o psychotropních látkách“)
                  2
                stanoví systém mezinárodní kontroly psychotropních látek. Tato úmluva byla reakcí na diverzifikaci a rozšiřování škály zneužívaných drog a u řady syntetických drog zavedla kontroly jednak podle pravděpodobnosti zneužívání a jednak podle jejich terapeutické hodnoty.

               Smluvními stranami úmluvy o omamných látkách a Úmluvy o psychotropních látkách jsou všechny členské státy EU. Unie není smluvní stranou úmluv OSN.

               2.2.Komise pro narkotika

               Komise pro narkotika (CND) je komisí Ekonomické a sociální rady (ECOSOC) OSN a její funkce a pravomoci jsou stanoveny mimo jiné právě v úmluvě o omamných látkách a v Úmluvě o psychotropních látkách. Skládá se ze zástupců 53 členských států OSN zvolených radou ECOSOC. Dvanáct členských států je v současné době členy CND s hlasovacím právem
                  3
               . Unie má v komisi CND status pozorovatele.

               2.3.Zamýšlený akt Komise pro narkotika

               Komise CND na základě doporučení Světové zdravotnické organizace (WHO), které radí její výbor odborníků pro drogové závislosti, pravidelně mění seznam látek uvedených v příloze úmluvy o omamných látkách a Úmluvy o psychotropních látkách.

               Dne 8. prosince 2017 doporučila organizace WHO generálnímu tajemníkovi OSN
                  4
                doplnit na seznamy obsažené v úmluvách dvanáct nových látek.

               Rozhodnutí o zařazení těchto dvanácti látek na seznamy, jež jsou součástí úmluvy o omamných látkách a Úmluvy o psychotropních látkách, přijme komise CND na svém 61. zasedání, jež bude konat ve dnech 12. až 16. března 2018 ve Vídni.

               3.POSTOJ, KTERÝ MÁ BÝT ZAUJAT JMÉNEM UNIE

               Změny seznamů obsažených v úmluvě o omamných látkách a Úmluvě o psychotropních látkách mají přímé důsledky pro působnost práva Unie v oblasti boje proti drogám pro všechny členské státy. Článek 1 rámcového rozhodnutí Rady 2004/757/SVV ze dne 25. října 2004, kterým se stanoví minimální ustanovení týkající se znaků skutkových podstat trestných činů a sankcí v oblasti nedovoleného obchodu s drogami
                  5
               , uvádí, že pro účely rámcového rozhodnutí se „drogami“ rozumí látky uvedené v úmluvě o omamných látkách nebo v Úmluvě o psychotropních látkách. Rámcové rozhodnutí Rady 2004/757/SVV se tudíž vztahuje na látky uvedené na seznamech obsažených v úmluvě o omamných látkách a Úmluvě o psychotropních látkách. Jakákoli změna seznamů připojených k těmto úmluvám tak přímo ovlivňuje společná pravidla EU a mění jejich působnost ve smyslu čl. 3 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (SFEU). Nezáleží přitom na skutečnosti, zda dotyčná látka již podléhá kontrole na úrovni EU na základě rozhodnutí Rady 2005/387/JVV.

               Z dvanácti látek, které WHO doporučila zařadit na seznamy, jsou kontrolním opatřením na úrovni EU již podrobeny pouze dvě látky, akryloylfentanyl (akrylfentanyl)
                  6
                a furanylfentanyl
                  7
               . Na základě zprávy Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) o hodnocení rizik provedeném v souladu s ustanoveními čl. 6 odst. 2, 3 a 4 rozhodnutí Rady 2005/387/JVV o výměně informací, hodnocení rizika a kontrole nových psychoaktivních látek
                  8
                předložila Komise dne 15. prosince 2017 návrhy na podrobení sedmi dalších nových psychoaktivních látek, tj. látek karfentanil, 4-fluorisobutyrfentanyl (4-FIBF, pFIBF), tetrahydrofuranylfentanyl (THF-F), AB-CHMINACA, ADB-CHMINACA, CUMYL-4CN-BINACA a 5F-MDMB-PINACA (5F-ADB) kontrolním opatřením na celém území EU
                  9
               . Dále se navrhuje zařazení pěti z těchto látek na mezinárodní seznamy (viz podtržené látky). U ostatních pěti látek se zatím neuvažuje o kontrolních opatřeních na úrovni EU.

               Je nezbytné, aby se členské státy připravily na zasedání komise CND, až bude vyzvána, aby rozhodla o zařazení látek na seznamy, dosažením společného postoje v Radě. Takový postoj by vzhledem k omezením daným povahou statusu Unie coby pozorovatele měl být vyjádřen členskými státy, které jsou v současné době členy CND, vystupujícími v CND společně v zájmu Unie. Unie, která není stranou úmluvy o omamných látkách ani Úmluvy o psychotropních látkách, v CND nemůže hlasovat.

               Komise za tímto účelem navrhuje přijmout na 61. zasedání CND společný postoj jménem Evropské unie ohledně zařazení látek na seznamy podle úmluvy o omamných látkách a Úmluvy o psychotropních látkách. Komise předkládá takový návrh společného postoje EU již podruhé; první byl přijat pro zasedání CND v březnu 2017
                  10
               . Rada tento společný postoj přijala
                  11
               , a EU tak mohla na březnovém zasedání CND vystupovat v otázce zařazování látek na mezinárodní seznamy jednotně, protože členské státy účastnící se zasedání komise CND hlasovaly pro zařazení látek v souladu s přijatým společným postojem.

               4.PRÁVNÍ ZÁKLAD

               4.1.Procesněprávní základ

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU se použije bez ohledu na to, zda je Unie členem dotyčného orgánu nebo stranou dotyčné dohody. Komise CND je „orgán zřízený dohodou“ ve smyslu uvedeného článku, neboť se jedná o orgán, který byl pověřen konkrétními úkoly podle úmluvy o omamných látkách a Úmluvy o psychotropních látkách.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“
                  12
               .

               Rozhodnutí CND o zařazení na seznamy jsou „akty s právními účinky“ ve smyslu čl. 218 odst. 9 SFEU. Podle úmluvy o omamných látkách a Úmluvy o psychotropních látkách se rozhodnutí CND stávají automaticky závaznými, pokud jedna ze stran nepředloží rozhodnutí během stanovené lhůty radě ECOSOC k přezkoumání
                  13
               . Rozhodnutí ECOSOC v dané věci jsou konečná. Rozhodnutí CND o zařazení na seznamy mají na základě práva Unie, jmenovitě rámcového rozhodnutí Rady 2004/757/SVV, právní účinky rovněž v právním řádu EU. Změny seznamů obsažených v úmluvě o omamných látkách a Úmluvě o psychotropních látkách mají přímé důsledky pro oblast působnosti tohoto právního nástroje EU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají nedovoleného obchodu s drogami.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 83 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), který označuje nedovolený obchod s drogami za jednu z oblastí trestné činnosti se zvláštním přeshraničním rozměrem a zmocňuje Evropský parlament a Radu, aby stanovily minimální pravidla pro definici trestných činů a sankcí v oblasti nedovoleného obchodu s drogami.

               4.3.Proměnlivá geometrie

               V souladu s čl. 10 odst. 4 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvám oznámilo Spojené království, že nepřijímá zplnomocnění Komise a Soudního dvora, pokud jde o akty v oblasti policejní a justiční spolupráce v trestních věcech přijaté před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost. V důsledku se rámcové rozhodnutí Rady 2004/757/SVV a rozhodnutí Rady 2005/387/JVV ode dne 1. prosince 2014 nevztahují na Spojené království
                  14
               .

               Jelikož rozhodnutí CND o zařazení na seznamy nemají vliv na společná pravidla v oblasti nedovoleného obchodu s drogami, jimiž je Spojené království vázáno, Spojené království se neúčastní přijímání rozhodnutí Rady ohledně postoje, který má být zaujat jménem Evropské unie, když jsou taková rozhodnutí o zařazení na seznamy přijímána.

               4.4.Závěr

               Právním základem tohoto návrhu je čl. 83 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               2018/0011 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na 61. zasedání Komise pro narkotika, pokud jde o zařazení látek na seznamy podle Jednotné úmluvy o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a podle Úmluvy o psychotropních látkách z roku 1971

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 83 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Jednotná úmluva Organizace spojených národů (OSN) o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972
                  15
                (dále jen „úmluva o omamných látkách“) vstoupila v platnost dne 8. srpna 1975.

               (2)Podle článku 3 úmluvy o omamných látkách se Komise pro narkotika může rozhodnout doplnit látky na seznamy obsažené v této úmluvě. Změny v seznamech může provádět pouze v souladu s doporučeními Světové zdravotnické organizace (WHO), ale může se také rozhodnout změny doporučené WHO neprovést.

               (3)Úmluva Organizace spojených národů o psychotropních látkách z roku 1971 (dále jen „Úmluva o psychotropních látkách“)
                  16
                vstoupila v platnost dne 16. srpna 1976.

               (4)Podle článku 2 Úmluvy o psychotropních látkách se Komise pro narkotika může na základě doporučení WHO rozhodnout doplnit látky na seznamy obsažené v této úmluvě nebo je ze seznamů odstranit. Má široké diskreční pravomoci vzít v úvahu hospodářské, sociální, právní, správní a jiné faktory, ale nesmí jednat svévolně.

               (5)Změny seznamů obsažených v obou úmluvách mají přímé důsledky pro působnost práva Unie v oblasti boje proti drogám. Rámcové rozhodnutí Rady 2004/757/SVV
                  17
                se vztahuje na látky uvedené na seznamech obsažených v úmluvě o omamných látkách a Úmluvě o psychotropních látkách. Jakákoli změna seznamů připojených k těmto úmluvám tak přímo ovlivňuje společná pravidla EU a mění jejich působnost ve smyslu čl. 3 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               (6)Komise pro narkotika má během svého 61. zasedání ve dnech 12. až 16. března 2018 ve Vídni přijmout rozhodnutí o doplnění dvanácti nových látek na seznamy připojené k úmluvám.

               (7)Unie není smluvní stranou příslušných úmluv OSN. Má status pozorovatele v Komisi pro narkotika, kde je v současné době dvanáct členských států členy s hlasovacím právem. Je proto nezbytné, aby Rada zmocnila členské státy k vyjádření postoje Unie ohledně zařazení látek na seznamy v rámci úmluvy o omamných látkách a Úmluvy o psychotropních látkách, neboť rozhodnutí o doplnění nových látek na seznamy obsažené v úmluvách spadá do výlučné pravomoci Unie.

               (8)Dne 8. prosince 2017 doporučila WHO generálnímu tajemníkovi OSN doplnit jednu novou látku na seznamy I a IV úmluvy o omamných látkách, pět nových látek na seznam I úmluvy o omamných látkách a šest nových látek na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách
                  18
               .

               (9)Látka karfentanil (methyl-1-(2-fenylethyl)-4-[fenyl(propanoyl)amino]piperidin-4-karboxylát) je podle hodnocení výboru odborníků WHO pro drogové závislosti (dále jen „výbor odborníků“) syntetický opioid a je považována za jeden z nejsilnějších známých opioidů. Karfentanil je kontrolovanou sloučeninou v šestnácti členských státech a používá se hlavně jako sedativum pro velká zvířata. Karfentanil není určen pro terapeutické použití u člověka. Karfentanil nemá žádné zaznamenané terapeutické použití a jeho užívání mělo za následek úmrtí. Existují dostatečné důkazy, že je nebo může být zneužíván a může představovat problém pro veřejné zdraví a společenský problém, což odůvodňuje zařazení této látky pod mezinárodní kontrolu. WHO proto doporučuje, aby látka karfentanil byla zařazena na seznamy I a IV úmluvy o omamných látkách.

               (10)Látka karfentanil je sledována Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost jako nová psychoaktivní látka za podmínek stanovených rozhodnutím Rady 2005/387/JVV
                  19
               . Sedm členských států nahlásilo zabavení této látky. Volně se prodává na trhu, a to i ve směsi s heroinem a jinými opioidy. Je spojována se závažnými nepříznivými událostmi včetně zjištění při nejméně 60 úmrtích v Unii. Karfentanil byl předmětem hodnocení rizik, které vypracovalo Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost. Komise navrhla dne 15. prosince 2017 podrobit karfentanil kontrolním opatřením podle rozhodnutí Rady 2005/387/JVV
                  20
               .

               (11)Členské státy by proto měly zaujmout postoj za účelem doplnění karfentanilu na seznamy I a IV úmluvy o omamných látkách.

               (12)Látka ocfentanyl (N-(2-fluorfenyl)-2-methoxy-N-[1-(2-fenylethyl)piperidin-4-yl]acetamid) je podle hodnocení výboru odborníků strukturálně podobná opioidnímu analgetiku fentanylu. Ocfentanyl není v žádné zemi schválen k lékařskému využití. Existují dostatečné důkazy, že je nebo může být zneužíván a může se stát problémem pro veřejné zdraví a společenským problémem, což odůvodňuje zařazení této látky pod mezinárodní kontrolu. WHO proto doporučuje, aby ocfentanyl byl zařazen na seznam I úmluvy o omamných látkách.

               (13)Látka ocfentanyl je sledována Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost jako nová psychoaktivní látka za podmínek stanovených rozhodnutím 2005/387/JVV. Ocfentanyl byl zjištěn ve dvanácti členských státech. Volně se prodává na trhu, a to i ve vzorcích prodávaných jako heroin. Je spojován se závažnými nepříznivými událostmi včetně úmrtí a byl předmětem dvou varování souvisejících s veřejným zdravím vydaných systémem včasného varování Unie.

               (14)Členské státy by proto měly zaujmout postoj za účelem doplnění ocfentanylu na seznam I úmluvy o omamných látkách.

               (15)Látka furanylfentanyl (Fu-F, N-fenyl-N-[1-(2-fenylethyl)piperidin-4-yl]furan-2-karboxamid) je podle hodnocení výboru odborníků syntetický opioid a je strukturálně podobná fentanylu, kontrolované látce široce používané v lékařství pro celkovou anestezii při chirurgickém zákroku a k tlumení bolesti. Jedná se o derivát fentanylu, který má dvě charakteristické vlastnosti: a) vyšší liposolubilitu, která umožňuje rychlé vstřebávání do krevního oběhu, a b) váže se na opioidní receptory μ s výrazně vyšší afinitou než morfin. Vzhledem k těmto vlastnostem má furanylfentanyl vysoce rizikový farmakologický profil. V posledních několika letech vzrostl počet úmrtí v důsledku užívání této látky. Furanylfentanyl jako takový nemá žádné zaznamenané terapeutické použití. Existují dostatečné důkazy, že je nebo může být zneužíván a může představovat problém pro veřejné zdraví a společenský problém, což odůvodňuje zařazení této látky pod mezinárodní kontrolu. WHO proto doporučuje, aby látka furanylfentanyl byla zařazena na seznam I úmluvy o omamných látkách.

               (16)Furanylfentanyl již podléhá kontrolním opatřením na úrovni Unie podle rozhodnutí 2005/387/JVV
                  21
               .

               (17)Členské státy by proto měly zaujmout postoj za účelem doplnění furanylfentanylu na seznam I úmluvy o omamných látkách.

               (18)Látka akryloylfentanyl (akrylfentanyl, N-(1-fenethylpiperidin-4-yl)-N-fenylakrylamid) je podle hodnocení výboru odborníků syntetický opioid a je strukturálně podobná fentanylu, kontrolované látce široce používané v lékařství pro celkovou anestezii při chirurgickém zákroku a k tlumení bolesti. Akryloylfentanyl je používán a zneužíván k nelékařským účelům ve stejném prostředí a ke stejným požadovaným účinkům jako jiné opioidy. Akryloylfentanyl jako takový nemá žádné zaznamenané terapeutické použití a jeho užívání mělo za následek úmrtí. Existují dostatečné důkazy, že je nebo může být zneužíván a může představovat problém pro veřejné zdraví a společenský problém, což odůvodňuje zařazení této látky pod mezinárodní kontrolu. WHO proto doporučuje, aby látka akryloylfentanyl byla zařazena na seznam I úmluvy o omamných látkách.

               (19)Akryloylfentanyl již podléhá kontrolním opatřením na úrovni Unie podle rozhodnutí 2005/387/JVV
                  22
               .

               (20)Členské státy by proto měly zaujmout postoj za účelem doplnění akryloylfentanylu na seznam I úmluvy o omamných látkách.

               (21)Látka 4-fluorisobutyrfentanyl (4F-iBF, 4-FIBF, pFIBF, N-(4-fluorfenyl)-N-(1-fenethylpiperidin-4-yl)isobutyramid) je podle hodnocení výboru odborníků syntetický opioid. Látka 4-fluorisobutyrfentanyl je jeden z nejnovějších prodávaných derivátů fentanylu a prodává se a používá podobným způsobem jako ostatní legální i nelegální opioidy. V současnosti existují důkazy o tom, že 4-fluorisobutyrfentanyl představuje obdobná rizika pro veřejné zdraví jako deriváty fentanylu, které mu předcházely. Tato látka nemá žádné zaznamenané terapeutické použití a její užívání mělo za následek úmrtí. Existují dostatečné důkazy, že je nebo může být zneužívána a může představovat problém pro veřejné zdraví a společenský problém, což odůvodňuje zařazení této látky pod mezinárodní kontrolu. WHO proto doporučuje, aby látka 4-fluorisobutyrfentanyl byla zařazena na seznam I úmluvy o omamných látkách.

               (22)Látka 4-fluorisobutyrfentanyl je sledována Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost jako nová psychoaktivní látka za podmínek stanovených rozhodnutím 2005/387/JVV. Látka 4-fluorisobutyrfentanyl byla zajištěna ve čtyřech členských státech. Volně se prodává na trhu. Je spojována se závažnými nepříznivými událostmi včetně zjištění při nejméně šestnácti úmrtích. Látka 4-fluorisobutyrfentanyl byla předmětem hodnocení rizik, které vypracovalo Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost. Komise navrhla dne 15. prosince 2017 podrobit látku 4-fluorisobutyrfentanyl kontrolním opatřením podle rozhodnutí 2005/387/JVV
                  23
               .

               (23)Členské státy Unie by proto měly zaujmout postoj za účelem doplnění 4-fluorisobutyrfentanylu na seznam I úmluvy o omamných látkách.

               (24)Látka tetrahydrofuranylfentanyl (THF-F, N-fenyl-N-[1-(2-fenylethyl)piperidin-4-yl] tetrahydrofuran-2-karboxamid) je podle hodnocení výboru odborníků syntetický opioid. Z údajů dosud shromážděných ze studií in vitro, toxikologických zjištění a vzorců užívání vyplývá, že tetrahydrofuranylfentanyl je pravděpodobně opioidní narkotické analgetikum, která má u lidí pravděpodobnost zneužití a potenciál vytvářet závislost podobně jako fentanyl a jiné nelegální opioidy. Tetrahydrofuranylfentanyl nemá žádné zaznamenané terapeutické použití a jeho užívání mělo za následek úmrtí. Existují dostatečné důkazy, že je nebo může být zneužíván a může představovat problém pro veřejné zdraví a společenský problém, což odůvodňuje zařazení této látky pod mezinárodní kontrolu. WHO proto doporučuje, aby látka tetrahydrofuranylfentanyl byla zařazena na seznam I úmluvy o omamných látkách.

               (25)Látka tetrahydrofuranylfentanyl je sledována Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost jako nová psychoaktivní látka za podmínek stanovených rozhodnutím 2005/387/JVV. Tetrahydrofuranylfentanyl byl zajištěn v jednom členském státě. Volně se prodává na trhu. Je spojován se závažnými nepříznivými událostmi včetně zjištění při nejméně čtrnácti úmrtích. Tetrahydrofuranylfentanyl byl předmětem hodnocení rizik, které vypracovalo Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost. Komise navrhla dne 15. prosince 2017 podrobit látku tetrahydrofuranylfentanyl kontrolním opatřením podle rozhodnutí 2005/387/JVV
                  24
               .

               (26)Členské státy by proto měly zaujmout postoj za účelem doplnění tetrahydrofuranylfentanylu (THF-F) na seznam I úmluvy o omamných látkách.

               (27)Látka 4-fluoramfetamin (4-FA, 1-(4-fluorfenyl)propan-2-amin) je podle hodnocení výboru odborníků fenethylamin. Hodnotící posudek této látky byl proveden již v listopadu 2015 na 37. zasedání výboru odborníků WHO pro drogové závislosti. Výbor tehdy doporučil, aby z důvodu nedostatku údajů o závislosti, zneužívání a rizicích pro veřejné zdraví nebyl 4-fluoramfetamin zařazen pod mezinárodní kontrolu, ale aby byl pod stálým dohledem. Většina nových shromážděných údajů pochází z Evropy a naznačuje zvýšené užívání a vyšší popularitu této látky; zároveň roste počet oznámení o vážných nepříznivých účincích této drogy včetně její závažné kardiovaskulární toxicity. Existují dostatečné důkazy, že je nebo může být zneužívána a může představovat problém pro veřejné zdraví a společenský problém, což odůvodňuje zařazení této látky pod mezinárodní kontrolu. WHO proto doporučuje, aby látka 4-fluoramfetamin byla zařazena na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (28)Látka 4-fluoramfetamin je sledována Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost jako nová psychoaktivní látka za podmínek stanovených rozhodnutím 2005/387/JVV. Látka 4-fluoramfetamin byla zjištěna v 21 členských státech. Volně se prodává na trhu a je často mísena s amfetaminem nebo jako amfetamin prodávána. Je spojována se závažnými nepříznivými událostmi včetně úmrtí.

               (29)Členské státy by proto měly zaujmout postoj za účelem doplnění látky 4-fluoramfetamin na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (30)Stupeň rizika pro veřejné zdraví a společnost spojený se zneužíváním látky AB-PINACA (N-[(2S)-1-amino-3-methyl-1-oxobutan-2-yl]-1-pentyl-1H-indazol-3-karboxamid) je podle hodnocení výboru odborníků značný. AB-PINACA je syntetický agonista kanabinoidních receptorů. Existují dostatečné důkazy, že je nebo může být zneužíván a může představovat problém pro veřejné zdraví a společenský problém, což odůvodňuje zařazení této látky pod mezinárodní kontrolu. WHO proto doporučuje, aby látka AB-PINACA byla zařazena na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (31)Látka AB-PINACA je sledována Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost jako nová psychoaktivní látka za podmínek stanovených rozhodnutím 2005/387/JVV. Látka AB-PINACA byla zjištěna ve dvanácti členských státech. Volně se prodává na trhu.

               (32)Členské státy by proto měly zaujmout postoj za účelem doplnění látky AB-PINACA na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (33)Stupeň rizika pro veřejné zdraví a společnost spojený se zneužíváním látky AB-CHMINACA (N-(1-amino-3-methyl-1-oxobutan-2-yl)-1-(cyklohexylmethyl)-1H-indazol-3-karboxamid) je podle hodnocení výboru odborníků značný. AB-CHMINACA je syntetický agonista kanabinoidních receptorů s aminoalkylindazolovou strukturou používaný jako účinná látka ve výrobcích prodávaných jako náhražky konopí. AB-CHMINACA nemá žádné známé terapeutické nebo léčebné použití. Existují dostatečné důkazy, že je nebo může být zneužíván a může představovat problém pro veřejné zdraví a společenský problém, což odůvodňuje zařazení této látky pod mezinárodní kontrolu. WHO proto doporučuje, aby látka AB-CHMINACA byla zařazena na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (34)Látka AB-CHMINACA je sledována Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost jako nová psychoaktivní látka za podmínek stanovených rozhodnutím 2005/387/JVV. Látka AB-CHMINACA byla zjištěna ve 24 členských státech. Volně se prodává na trhu. Je spojována se závažnými nepříznivými událostmi včetně zjištění při nejméně 31 úmrtích. AB-CHMINACA byla předmětem hodnocení rizik, které vypracovalo Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost. Evropská komise navrhla dne 18. prosince 2017 podrobit látku AB-CHMINACA kontrolním opatřením podle rozhodnutí 2005/387/JVV
                  25
               .

               (35)Členské státy by proto měly zaujmout postoj za účelem doplnění látky AB-CHMINACA na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (36)Stupeň rizika pro veřejné zdraví a společnost spojený se zneužíváním látky 5F-PB-22 (chinolin-8-yl-1(5-fluorpentyl)-1H-indol-3-karboxylát) je podle hodnocení výboru odborníků značný. 5F-PB-22 je syntetický agonista kanabinoidních receptorů. Existují dostatečné důkazy, že je nebo může být zneužíván a může představovat problém pro veřejné zdraví a společenský problém, což odůvodňuje zařazení této látky pod mezinárodní kontrolu. WHO proto doporučuje, aby látka 5F-PB-22 byla zařazena na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (37)Látka 5F-PB-22 je sledována Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost jako nová psychoaktivní látka za podmínek stanovených rozhodnutím 2005/387/JVV. Látka 5F-PB-22 byla zjištěna ve čtyřech členských státech. Volně se prodává na trhu.

               (38)Členské státy by proto měly zaujmout postoj za účelem doplnění látky 5F-PB-22 na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (39)Stupeň rizika pro veřejné zdraví a společnost spojený se zneužíváním látky UR-144 ((1-pentyl-1H-indol-3-yl)(2,2,3,3-tetramethylcyklopropyl)methanon) je podle hodnocení výboru odborníků značný. UR-144 je syntetický agonista kanabinoidních receptorů, jehož hodnotící posudek byl již proveden v roce 2014 na 36. zasedání výboru odborníků WHO pro drogové závislosti. Výbor tehdy doporučil, aby byla látka UR-144 pod stálým dohledem z důvodu nedostatku vědeckých údajů o případech intoxikace bez následku smrti a smrtelné intoxikace způsobených výlučně touto látkou. V současnosti existují dostatečné důkazy, že je nebo může být zneužívána a může představovat problém pro veřejné zdraví a společenský problém, což odůvodňuje zařazení této látky pod mezinárodní kontrolu. WHO proto doporučuje, aby látka UR-144 byla zařazena na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (40)Látka UR-144 je sledována Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost jako nová psychoaktivní látka za podmínek stanovených rozhodnutím 2005/387/JVV. Látka UR-144 byla zjištěna v šestnácti členských státech. Volně se prodává na trhu. Je spojována se závažnými nepříznivými událostmi a byla předmětem varování souvisejícího s veřejným zdravím poskytnutého systému včasného varování Unie.

               (41)Členské státy by proto měly zaujmout postoj za účelem doplnění látky UR-144 na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (42)Stupeň rizika pro veřejné zdraví a společnost spojený se zneužíváním látky 5F-ADB (5F-MDMB-PINACA, methyl-2-{[1-(5-fluorpentyl)-1H-indazol-3-karbonyl]amino}-3,3-dimethylbutanoát) je podle hodnocení výboru odborníků značný. 5F-ADB je syntetický agonista kanabinoidních receptorů s aminoalkylindazolovou strukturou používaný jako účinná látka ve výrobcích prodávaných jako náhražky konopí. Látka 5F-ADB nemá žádné známé terapeutické nebo léčebné použití. Existují dostatečné důkazy, že je nebo může být zneužívána a může představovat problém pro veřejné zdraví a společenský problém, což odůvodňuje zařazení této látky pod mezinárodní kontrolu. WHO proto doporučuje, aby látka 5F-ADB byla zařazena na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (43)Látka 5F-ADB je sledována Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost jako nová psychoaktivní látka za podmínek stanovených rozhodnutím 2005/387/JVV. Látka 5F-ADB byla zjištěna ve 25 členských státech. Volně se prodává na trhu. Je spojována se závažnými nepříznivými událostmi včetně zjištění při nejméně 28 úmrtích. Látka 5F-ADB byla předmětem hodnocení rizik, které vypracovalo Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost. Evropská komise navrhla dne 15. prosince 2017 podrobit látku 5F-ADB kontrolním opatřením podle rozhodnutí 2005/387/JVV
                  26
               .

               (44)Členské státy by proto měly zaujmout postoj za účelem doplnění látky 5F-ADB na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (45)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v Komisi pro narkotika, protože rozhodnutí o doplnění dvanácti nových látek na seznamy připojené k příslušným úmluvám OSN mohou rozhodujícím způsobem ovlivňovat obsah práva Unie, zejména rámcového rozhodnutí 2004/757/SVV a rozhodnutí 2005/387/JVV.

               (46)Postoj Unie vyjádří členské státy, jež jsou členy Komise pro narkotika, vystupující společně.

               (47)Dánsko je vázáno rámcovým rozhodnutím 2004/757/SVV a rozhodnutím 2005/387/JVV, a tudíž se účastní přijímání a používání tohoto rozhodnutí.

               (48)Irsko je vázáno rámcovým rozhodnutím 2004/757/SVV a rozhodnutím 2005/387/JVV, a tudíž se účastní přijímání a používání tohoto rozhodnutí.

               (49)Pro Spojené království není rámcové rozhodnutí 2004/757/SVV a rozhodnutí 2005/387/JVV závazné, a Spojené království se tedy nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie na 61. zasedání Komise pro narkotika konaném ve dnech 12. až 16. března 2018, kdy bude tento orgán vyzván k přijetí rozhodnutí o doplnění látek na seznamy připojené k Jednotné úmluvě Organizace spojených národů o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a k Úmluvě Organizace spojených národů o psychotropních látkách z roku 1971, je stanoven v příloze.

               Článek 2

               Postoj uvedený v článku 1 vyjádří členské státy, jež jsou členy Komise pro narkotika, vystupující společně.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům v souladu se Smlouvami.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Sbírka úmluv Organizace spojených národů, svazek 978, č. 14152.

                     (2)

                        Sbírka úmluv Organizace spojených národů, svazek 1019, č. 14956.

                     (3)

                        Belgie, Česká republika, Francie, Chorvatsko, Itálie, Maďarsko, Německo, Nizozemsko, Rakousko, Slovensko, Spojené království a Španělsko.

                     (4)

                        Ústní prohlášení na opětovně svolaném 60. zasedání Komise pro narkotika dne 8. prosince 2017; viz také výňatek zprávy 39. výboru odborníků pro drogové závislosti (http://www.who.int/mason/entity/medicines/news/2017/letter-DG-39thECDDrecommendations.pdf).

                     (5)

                        Úř. věst. L 335, 11.11.2004, s. 8.

                     (6)

                        Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2017/1774 ze dne 25. září 2017 o podrobení N-(1-fenethylpiperidin-4-yl)-N-fenylakrylamid (akryl-fentanylu) kontrolním opatřením, Úř. věst. L 251, 29.9.2017, s. 21.

                     (7)

                        Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2017/2170 ze dne 15. listopadu 2017 o podrobení N-fenyl-N-[1-(2-fenylethyl)piperidin-4-yl]furan-2-karboxamid (furanylfentanylu) kontrolním opatřením, Úř. věst. L 306, 22.11.2017, s. 19.

                     (8)

                        Úř. věst. L 127, 20.5.2005, s. 32.

                     (9)

                        COM(2017) 756, COM(2017) 757, COM(2017) 758, COM(2017) 759, COM(2017) 764, COM(2017) 765, COM(2017) 766.

                     (10)

                        COM(2017) 72 final.

                     (11)

                        Přijat dne 7. března 2017 Radou pro obecné záležitosti.

                     (12)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014 ve věci Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (13)

                        Ustanovení čl. 3 odst. 7 úmluvy o omamných látkách. Ustanovení čl. 2 odst. 7 Úmluvy o psychotropních látkách.

                     (14)

                        Viz rozhodnutí Komise 2014/858/EU ze dne 1. prosince 2014 o oznámení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, že si přeje účastnit se aktů Unie v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech, které byly přijaty před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost a které nejsou součástí schengenského acquis (Úř. věst. L 345 ze dne 1.12.2014, s. 6). Body 29 a 33 Seznamu aktů Unie přijatých před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech, které se přestanou vztahovat na Spojené království od 1. prosince 2014 podle čl. 10 odst. 4 druhé věty Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních (Úř. věst. C 430 ze dne 1.12.2014, s. 17).

                     (15)

                        Sbírka úmluv Organizace spojených národů, svazek 978, č. 14152.

                     (16)

                        Sbírka úmluv Organizace spojených národů, svazek 1019, č. 14956.

                     (17)

                        Rámcové rozhodnutí Rady 2004/757/SVV ze dne 25. října 2004, kterým se stanoví minimální ustanovení týkající se znaků skutkových podstat trestných činů a sankcí v oblasti nedovoleného obchodu s drogami (Úř. věst. L 335, 11.11.2004, s. 8).

                     (18)

                        Ústní prohlášení na opětovně svolaném 60. zasedání Komise pro narkotika dne 8. prosince 2017; viz také výňatek zprávy 39. výboru odborníků pro drogové závislosti (http://www.who.int/mason/entity/medicines/news/2017/letter-DG-39thECDDrecommendations.pdf).

                     (19)

                        Rozhodnutí Rady 2005/387/JVV o výměně informací, hodnocení rizika a kontrole nových psychoaktivních látek (Úř. věst. L 127, 20.5.2005, s. 32).

                     (20)

                        Návrh prováděcího rozhodnutí Rady o podrobení nové psychoaktivní látky methyl-1-(2-fenylethyl)-4-[fenyl(propanoyl)amino]piperidin-4-karboxylát (karfentanil) kontrolním opatřením (COM(2017) 765).

                     (21)

                        Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2017/2170 ze dne 15. listopadu 2017 o podrobení N-fenyl-N-[1-(2-fenylethyl)piperidin-4-yl]furan-2-karboxamid (furanylfentanylu) kontrolním opatřením, Úř. věst. L 306, 22.11.2017, s. 19.

                     (22)

                        Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2017/1774 ze dne 25. září 2017 o podrobení N-(1-fenethylpiperidin-4-yl)-N-fenylakrylamid (akryl-fentanylu) kontrolním opatřením (Úř. věst. L 251, 29.9.2017, s. 21).

                     (23)

                        Návrh prováděcího rozhodnutí Rady o podrobení nové psychoaktivní látky N-(4-fluorfenyl)-2-methyl-N-[1-(2-fenylethyl)piperidin-4-yl)propanamid (4-fluoroisobutyrylfentanyl) kontrolním opatřením (COM(2017) 756).

                     (24)

                        Návrh prováděcího rozhodnutí Rady o podrobení nové psychoaktivní látky N-fenyl-N-[1-(2-fenylethyl)piperidin-4-yl]oxolan-2-karboxamid (tetrahydrofuranylfentanyl, THF-F) kontrolním opatřením (COM(2017) 759).

                     (25)

                        Návrh prováděcího rozhodnutí Rady o podrobení nové psychoaktivní látky N-(1-amino-3-methyl-1-oxobutan-2-yl)-1-(cyklohexylmethyl)-1H-indazol-3-karboxamid (AB-CHMINACA) kontrolním opatřením (COM(2017) 758).

                     (26)

                        Návrh prováděcího rozhodnutí Rady o podrobení nové psychoaktivní látky methyl-2-{[1-(5-fluorpentyl)-1H-indazol-3-karbonyl]amino}-3,3-dimethylbutanoát (5F-MDMB-PINACA) kontrolním opatřením (COM(2017) 766).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 12.1.2018
            COM(2018) 31 final
            PŘÍLOHA

            návrhu ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na 61. zasedání Komise pro narkotika, pokud jde o zařazení látek na seznamy podle Jednotné úmluvy o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a podle Úmluvy o psychotropních látkách z roku 1971

               PŘÍLOHA

               Postoj, který mají zaujmout členské státy, jež jsou členy Komise pro narkotika, jednající společně v zájmu Unie, během 61. zasedání Komise pro narkotika konaném ve dnech 12. až 16. března 2018, pokud jde o změny v rozsahu kontroly látek:

               (1)Látka karfentanil má být zařazena na seznamy I a IV úmluvy o omamných látkách.

               (2)Látka ocfentanyl má být zařazena na seznam I úmluvy o omamných látkách.

               (3)Látka furanylfentanyl (Fu-F) má být zařazena na seznam I úmluvy o omamných látkách.

               (4)Látka akryloylfentanyl (akrylfentanyl) má být zařazena na seznam I úmluvy o omamných látkách.

               (5)Látka 4-fluorisobutyrfentanyl (4-FIBF, pFIBF) má být zařazena na seznam I úmluvy o omamných látkách.

               (6)Látka tetrahydrofuranylfentanyl (THF-F) má být zařazena na seznam I úmluvy o omamných látkách.

               (7)Látka 4-fluoramfetamin (4-FA) má být zařazena na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (8)Látka AB-PINACA má být zařazena na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (9)Látka AB-CHMINACA má být zařazena na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (10)Látka 5F-PB-22 má být zařazena na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (11)Látka UR-144 má být zařazena na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.

               (12)Látka 5F-ADB má být zařazena na seznam II Úmluvy o psychotropních látkách.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 12.1.2018
            COM(2018) 19 final
            2018/0004(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní organizaci pro civilní letectví

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie v Mezinárodní organizaci pro civilní letectví (ICAO) v souvislosti s plánovaným přijetím aktů, jež mají právní účinky v oblasti civilního letectví.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Chicagská úmluva

               Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) byla zřízena Úmluvou o mezinárodním civilním letectví („Chicagská úmluva“), jež byla podepsána v roce 1944 v Chicagu a vstoupila v platnost dne 4. dubna 1947. Všechny členské státy Evropské unie jsou smluvními stranami uvedené úmluvy, a tudíž členy ICAO. Unie sama smluvní stranou Chicagské úmluvy není, má však v rámci ICAO status pozorovatele.

               2.2.Mezinárodní organizace pro civilní letectví

               ICAO přijímá mezinárodní normy pro civilní letectví, zejména v oblastech bezpečnosti letectví, letové navigace a uspořádání letového provozu, životního prostředí, ochrany letectví před protiprávními činy, ekonomického rozvoje letecké dopravy, práv cestujících a usnadnění jejich pohybu. Na uvedené oblasti se vztahují ustanovení Lisabonské smlouvy a do značné míry spadají do pravomoci Evropské unie. EU v největší možné míře usiluje o zajištění souladu s mezinárodními normami v oblasti civilního letectví.

               2.3.Plánované akty s právními účinky v rámci Mezinárodní organizace pro civilní letectví

               Rámcové dokumenty ICAO v každé z výše uvedených oblastí jsou přijímány na shromáždění ICAO, a to na tříleté období do následujícího shromáždění ICAO.

               Navrhuje se, aby byl postoj EU v rámci ICAO stanoven na dvou úrovních. Rozhodnutí Rady stanoví hlavní zásady a směry týkající se postoje Unie na období několika let, konkrétně na každé tříleté období ICAO. Postoj je následně pro každé zasedání rady ICAO upraven prostřednictvím pracovních dokumentů Komise, které jsou projednány v příslušné formaci Rady EU. Tento přístup se v současnosti používá u jiných mezinárodních organizací, konkrétně v případě Výboru pro státní přístavní inspekci Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci
                  1
               .

               3. Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Cílem návrhu je stanovit postoj Unie v rámci ICAO na aktuální tříleté období, během něhož se v souladu s doporučeními a závěry 39. zasedání shromáždění ICAO plní pracovní program ICAO na období 2016–2019.

               S ohledem na charakter rozhodovacího procesu ICAO Komise navrhuje výše uvedený přístup na dvou úrovních. Řídícím orgánem odpovědným za přijímání aktů s právními účinky v rámci ICAO je rada ICAO. Interní pravidla ICAO stanoví, že členové rady ICAO, předseda rady ICAO a generální tajemník ICAO mohou předkládat jakékoli dokumenty nejpozději deset dnů až 24 hodin před zasedáním rady ICAO (podle povahy dokumentu). Teprve v té době jsou k dispozici všechny předložené dokumenty, takže Komise může provést jejich analýzu, aby vypracovala postoj Unie k tématům, která mají být projednána na radě ICAO a která spadají do pravomoci EU. Časové rozpětí mezi okamžikem dostupnosti dokumentů a začátkem zasedání rady ICAO neumožňuje vypracovat a přijmout rozhodnutí Rady podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               Proto se navrhuje přijmout rozhodnutí Rady na základě čl. 218 odst. 9 SFEU, které definuje postoj EU na aktuální tříleté období a které bude pro každé zasedání rady ICAO doplněno pracovními dokumenty Komise.

               Tento návrh je v souladu s politikami EU v oblasti civilního letectví, zejména pokud se týká bezpečnosti civilního letectví, letové navigace a uspořádání letového provozu, životního prostředí, ochrany letectví před protiprávními činy, ekonomického rozvoje letecké dopravy, práv cestujících a usnadnění jejich pohybu.

               4. Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU se použijí bez ohledu na to, zda je Unie členem dotyčného orgánu nebo stranou dotyčné dohody
                  2
               .

               Výraz „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“
                  3
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               ICAO je orgánem zřízeným dohodou, konkrétně Chicagskou úmluvou.

               Akty, které má ICAO přijmout, představují akty s právními účinky. Zamýšlené akty mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy EU v oblasti civilního letectví. Normy přijaté organizací ICAO jsou totiž použitelné podle Chicagské úmluvy, ledaže smluvní stát oznámí ICAO případné rozdíly (článek 38 Chicagské úmluvy). EU navíc v největší možné míře usiluje o zajištění souladu s mezinárodními normami v oblasti civilního letectví.

               Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž je postoj jménem Unie zaujat. Sledujeli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lzeli jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               Pokud jde o zamýšlený akt, který sleduje najednou několik cílů nebo který má několik složek, jež jsou nerozlučně spjaty, aniž je jedna vůči druhé vedlejší, musí se hmotněprávní základ rozhodnutí přijatého podle čl. 218 odst. 9 SFEU výjimečně zakládat na různých odpovídajících právních základech.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Zamýšlené akty sledují cíle a mají složky v oblasti společné dopravní politiky a politiky Unie v oblasti životního prostředí. Tyto aspekty zamýšlených aktů jsou nerozlučně spjaty, aniž je jeden vůči druhému vedlejší.

               Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí proto zahrnuje tato ustanovení: čl. 100 odst. 2 a článek 191 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 100 odst. 2 a článek 191 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2018/0004 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní organizaci pro civilní letectví

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 a článek 191 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Na základě článku 47 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví („Chicagská úmluva“) může Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) přijímat mezinárodní normy pro letectví, zejména co se týká bezpečnosti civilního letectví, letové navigace, uspořádání letového provozu, životního prostředí, ochrany letectví před protiprávními činy, ekonomického rozvoje letecké dopravy, práv cestujících a usnadnění jejich pohybu.

               (2)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v rámci ICAO, jelikož tato organizace přijímá akty, jež mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy Unie v oblasti civilního letectví.

               (3)Jelikož interní pravidla organizace ICAO a zejména jednací řád rady ICAO znemožňují stanovit včas postoj, který má být zaujat jménem Unie, v souladu s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie, je v této situaci účelné stanovit takový postoj pro období několika let, přičemž bude obsahovat hlavní zásady a směry spolu s rámcem pro jeho každoroční upřesnění. Současně se většina témat projednávaných v rámci ICAO týká otázek obsažených v pracovním programu ICAO, který stanoví jeho shromáždění konané každé tři roky. V konkrétním rámci organizace ICAO je proto možné stanovit obecný postoj, který má být zaujat jménem Unie v rámci ICAO.

               (4)Postoj Unie by měl být definován v souladu s cíli, které Unie sleduje v rámci své společné dopravní politiky a politiky v oblasti životního prostředí, stanovenými v souladu s čl. 100 odst. 2 a článkem 191 Smlouvy o fungování Evropské unie, za účelem prosazování bezpečného, zabezpečeného, efektivního, výkonného, otevřeného, ekonomicky životaschopného a pro životní prostředí příznivého systému letecké dopravy.

               (5)Rozhodnutí Rady (EU) 2016/915
                  4
                stanoví postoj, který má být zaujat jménem Evropské unie, pokud jde o mezinárodní nástroj, jenž má být vypracován v rámci orgánů ICAO a jenž má vést k uplatňování jednotného celosvětového tržního opatření pro emise z mezinárodní letecké dopravy od roku 2020, a jehož prvky jsou dosud projednávány v rámci ICAO. Postoj Unie k tomuto tématu by se měl řídit výlučně rozhodnutím (EU) 2016/915, jež je v tomto ohledu konkrétnější než toto rozhodnutí,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie v Mezinárodní organizaci pro civilní letectví (ICAO) pro případy, kdy má tato organizace přijmout rozhodnutí, jež mají právní účinky, je stanoven v příloze I.

               Rada na návrh Komise uvedený postoj posoudí a popřípadě zreviduje, zejména za účelem zohlednění výsledku 40. zasedání ICAO.

               Článek 2

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních rady ICAO, se podrobně specifikuje v souladu s přílohou II.

               Článek 3

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie, vyjadřují členské státy jednající v orgánech ICAO společně v zájmu Unie, přičemž je jim nápomocna Komise v souladu s postavením pozorovatele, jež má Unie.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí se použije, aniž je dotčeno rozhodnutí (EU) 2016/915.

               Článek 5

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2016/381 ze dne 14. března 2016 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro státní přístavní inspekci Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci, Úř. věst. L 72, 17.3.2016, s. 53.

                     (2)

                        Věc C-399/12, Německo v. Rada (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (3)

                        Věc C-399/12, Německo v. Rada (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, body 61–64.

                     (4)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2016/915 ze dne 30. května 2016 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie, pokud jde o mezinárodní nástroj, jenž má být vypracován v rámci orgánů ICAO a jenž má vést k uplatňování jednotného celosvětového tržního opatření pro emise z mezinárodní letecké dopravy od roku 2020, Úř. věst. L 153, 10.6.2016, s. 32.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 12.1.2018
            COM(2018) 19 final
            PŘÍLOHY

            návrhu Rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní organizaci pro civilní letectví

               PŘÍLOHA I

                  POSTOJ, KTERÝ MÁ BÝT ZAUJAT JMÉNEM UNIE V MEZINÁRODNÍ ORGANIZACI PRO CIVILNÍ LETECTVÍ

               Hlavní zásady

               Členské státy jednající společně v zájmu Unie v rámci Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO):

               a)jednají v souladu s cíli, které Unie sleduje v rámci letecké politiky, jimiž je zejména prosazování bezpečného, zabezpečeného, efektivního, výkonného, otevřeného, ekonomicky životaschopného a pro životní prostředí příznivého systému letecké dopravy;

               b)prosazují rozvoj regionální spolupráce a regionálních leteckých systémů a podporují jejich uznání ze strany ICAO a jejích smluvních států, jakož i jejich integraci do rámce ICAO;

               c)prosazují rozvoj pravidel a předpisů zajišťujících bezpečný provoz letecké dopravy a provádění řádného dohledu nad bezpečnostními předpisy;

               d)prosazují rozvoj a nasazení efektivních, výkonných a interoperabilních systémů letecké navigace v souladu s celosvětovým plánem letecké navigace a blokovou modernizací systému letecké dopravy;

               e)prosazují rozvoj zabezpečeného systému letecké dopravy chráněného před protiprávními činy;

               f)prosazují rozvoj letecké dopravy a zároveň usilují o omezení nebo snížení jejího dopadu na klima a životní prostředí;

               g)prosazují pravidla v oblasti klimatu a životního prostředí a podporují intenzivní činnost v rámci závazků Unie na základě Pařížské dohody;

               h)prosazují vytváření prostředí, v němž se může mezinárodní letecká doprava rozvíjet na otevřeném, liberalizovaném a globálním trhu a pokračovat v růstu, bez ohrožení bezpečnosti, ochrany před protiprávními činy a životního prostředí a se zajištěním příslušných záruk;

               i)prosazují celosvětový rámec ICAO pro usnadnění pohybu cestujících a podporují jeho realizaci;

               j)nadále ve všech smluvních státech ICAO podporují, je-li to na místě, mimo jiné prostřednictvím technické pomoci a budování kapacity, rozvoj bezpečného, zabezpečeného, efektivního, ekonomicky životaschopného a pro životní prostředí příznivého celosvětového systému letecké dopravy.

               Směry

               Členské státy jednající společně v zájmu Unie se vynasnaží podporovat tyto činnosti ICAO:

               1.
                     za účelem zajištění rozvoje pravidel a předpisů zajišťujících bezpečný provoz letecké dopravy a provádění řádného dohledu nad bezpečnostními předpisy:

               a)podporují rozvoj a realizaci celosvětového plánu letecké bezpečnosti (Global Aviation Safety Plan – GASP);

               b)podporují kontinuální zvyšování bezpečnosti letectví snižováním počtu nehod a souvisejících úmrtí v letecké dopravě ve všech částech světa;

               c)podporují rozvoj a provádění pravidel, předpisů a opatření, jsou-li nezbytné pro ochranu cestujících a bezpečnost letu;

               d)podporují rozvoj a provádění regionálních systémů letecké bezpečnosti a dalších rámců regionální bezpečnostní spolupráce mezi jednotlivými státy, jakož i potřebu jejich lepší integrace v kontextu ICAO;

               2.
                     za účelem rozvoje a nasazení efektivních, výkonných a interoperabilních systémů letecké navigace:

               a)podporují rozvoj a provádění celosvětového plánu letecké navigace (Global Air Navigation Plan – GANP) a jeho monitorování pomocí vhodných metrik výkonnosti;

               b)podporují větší harmonizaci standardů, globální interoperabilitu nových technologií a systémů a užší koordinaci relevantních činností v oblasti uspořádání letového provozu (ATM);

               c)podporují rozvoj a provádění pravidel, předpisů a opatření v oblasti uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb (ATM/ANS);

               3.
                     za účelem zajištění rozvoje zabezpečeného systému letecké dopravy chráněného před protiprávními činy:

               a)podporují rozvoj a realizaci celosvětového plánu ochrany letectví (Global Aviation Security Plan – GASeP);

               b)podporují činnosti a spolupráci, jež jsou nezbytné za účelem prevence protiprávních činů, včetně teroristických činů;

               c)podporují činnosti a spolupráci, jež jsou nezbytné za účelem boje proti kybernetickým hrozbám pro civilní letectví;

               4.
                     za účelem zajištění systému letecké dopravy příznivého pro životní prostředí:

               a)pracují na omezení či snížení:

               – počtu lidí postižených významným hlukem z letadel;

               – dopadu emisí z letecké dopravy na místní kvalitu ovzduší; a

               – dopadu emisí skleníkových plynů z letecké dopravy na celosvětové klima v souladu s cíli Pařížské dohody;

               5.
                     za účelem zajištění ekonomického rozvoje letecké dopravy:

               a)povzbuzují liberalizaci tržního přístupu tempem a způsobem, jež jsou vhodné vzhledem k potřebám a okolnostem;

               b)podporují úsilí o liberalizaci vlastnictví a kontroly leteckých dopravců způsobem, jenž je v souladu s pravidly Unie;

               c)podporují rozvoj a provádění pravidel, předpisů a opatření v zájmu ochrany spotřebitelů;

               d)podporují rozvoj a provádění pravidel, předpisů a opatření pro zamezení diskriminaci a prosazování spravedlivé hospodářské soutěže mezi leteckými dopravci;

               e)podporují rozvoj a provádění ustanovení o usnadnění pohybu s cílem usnadnit pohyb letadel, cestujících a jejich zavazadel, nákladu a pošty při zachování zabezpečené a efektivní letecké dopravy;

               6.
                     za účelem kontinuálního prosazování celosvětového rámce ICAO pro usnadnění pohybu ve všech členských státech ICAO podporují prvky strategie programu ICAO pro identifikaci cestujících (Traveller Identification Programme – TRIP):

               a)prováděním a prosazováním norem pro strojově čitelné cestovní doklady; specifikacemi a osvědčenými postupy, jakož i vydáváním a kontrolou zabezpečených cestovních dokladů;

               b)prováděním a prosazováním spolehlivých procesů prokazování totožnosti, včetně technologií pro sdílení informací;

               7.
                     za účelem kontinuální podpory rozvoje bezpečného, zabezpečeného, efektivního, ekonomicky životaschopného a pro životní prostředí příznivého celosvětového systému letecké dopravy ve všech smluvních státech ICAO:

               a)podporují iniciativu nazvanou „Neponechat žádnou zemi napospas“ (No Country Left Behind);

               b)podporují příspěvek letectví k Agendě OSN pro udržitelný rozvoj 2030;

               c)podporují pokračování technické pomoci a budování kapacity tam, kde je to vhodné.

               PŘÍLOHA II

                KAŽDOROČNÍ SPECIFIKACE POSTOJE, KTERÝ MÁ BÝT ZAUJAT JMÉNEM EVROPSKÉ UNIE V MEZINÁRODNÍ ORGANIZACI PRO CIVILNÍ LETECTVÍ

               Před každým zasedáním rady Mezinárodní organizace pro civilní letectví se podniknou nezbytné kroky k tomu, aby v souladu s hlavními zásadami a směry uvedenými v příloze I postoj, jenž má být vyjádřen jménem Unie, zohledňoval veškeré relevantní informace i veškeré dokumenty, jež mají být projednány a spadají do pravomoci Unie. Za tímto účelem a na základě uvedených informací předají útvary Komise Radě nebo jejím přípravným orgánům ke zvážení a souhlasu přípravný dokument uvádějící podrobnosti zamýšleného postoje Unie.