				|

		52011PC0928

			Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o evropském statistickém programu na období let 2013–2017 /* KOM/2011/0928 v konečném znění - 2011/0459 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
1.1.      Odůvodnění
a cíle návrhu
Provádění politik
EU vyžaduje srovnatelné a spolehlivé statistické informace o hospodářské
a sociální situaci a o stavu životního prostředí v EU a jejich složky
na celostátní a regionální úrovni. Evropské statistiky jsou rovněž
nezbytné k tomu, aby Evropě rozuměla široká veřejnost a aby
se občané zapojili do demokratického procesu a debat týkajících se
přítomnosti a budoucnosti EU.
V posledních letech čelí evropský
statistický systém (ESS) řadě výzev. Zaprvé, soustavně roste
poptávka po evropské statistice a tato tendence se v budoucnosti
pravděpodobně nezmění. Zadruhé, změnila se povaha
statistiky – rozhodování založené na důkazech vyžaduje statistiku, která
splňuje kritéria kvality spojená s konkrétními účely, jimž
slouží, a je stále více zapotřebí komplexních vícerozměrných
statistik, které podporují smíšené oblasti politiky. Zatřetí, vzhledem
k tomu, že se na trhu s informacemi objevily nové subjekty
včetně subjektů, které poskytují informace téměř
v reálném čase, prioritou systému ESS bude v budoucnosti kvalita
a v případě krátkodobých statistik zejména včasnost. Za
čtvrté, situaci ještě více komplikují rozpočtová omezení jak na
vnitrostátní, tak evropské úrovni, jakož i potřeba dále snižovat
zátěž podniků a občanů. Sdělení Komise Evropskému
parlamentu a Radě o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští
desetiletí[1]
a strategie ESS pro jeho provádění[2] řeší všechny
tyto výzvy tím, že se zaměřují na přepracování způsobů
práce v rámci systému ESS, aby zvýšily jeho účinnost a pružnost.
Provádění sdělení a společné strategie ESS tvoří jádro
evropského statistického programu (ESP).
Na základě uvedených skutečností je
cílem návrhu evropského statistického programu vytvořit ucelený program,
který poskytne celkový rámec pro vývoj, tvorbu a šíření evropské
statistiky v období od roku 2013 do roku 2017 a zároveň zavede novou
metodu tvorby evropské statistiky popsanou ve výše uvedeném sdělení.
1.2.      Obecné souvislosti
Vytvoření
víceletého evropského statistického programu má právní základ v čl. 13
odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o
evropské statistice[3]. Podle uvedeného
nařízení musí evropský statistický program poskytnout rámec pro vývoj,
vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí
plánovaných na dobu nepřekračující pět let. Má stanovit
priority, které se týkají potřeb informací za účelem provádění
činností Evropské unie. Tyto potřeby jsou posuzovány s ohledem na
zdroje, které jsou na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni potřebné k
poskytnutí požadovaných statistik, a rovněž s ohledem na zatížení
respondentů a na náklady, které v této souvislosti vzniknou
respondentům.
Cíle ESP budou v souladu
s nařízením (ES) č. 223/20093 podrobně popsány
v ročních pracovních programech. Program bude předmětem
průběžné zprávy o pokroku a závěrečné hodnotící zprávy po
skončení programového období.
1.3.      Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu
Stávající statistický
program Společenství, který byl přijat rozhodnutím Evropského
parlamentu a Rady a vztahuje se na období od roku 2008 do roku 2012[4],
je sedmým programem svého druhu.
1.4.      Soulad
s ostatními politikami Unie
Hlavním účelem evropské statistiky je
podpořit vývoj, sledování a hodnocení evropských politik spolehlivými,
objektivními, srovnatelnými a soudržnými věcnými informacemi.
Stávající návrh je v souladu
s prioritami Unie, jelikož statistiky vyvinuté, vypracované
a šířené v rámci tohoto programu přispějí k
provádění prioritních politik EU, např. strategie Evropa 2020 pro
inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění[5]
a dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let
2010–2014[6]
(tj. posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna
klimatu, růst a sociální soudržnost, Evropa občanů
a globalizace).
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
2.1.      Konzultace
se zúčastněnými stranami
Metody konzultací, hlavní cílová
odvětví a obecný profil respondentů
Před
přípravou této zprávy byli v červenci 2010 uživatelé evropské
statistiky, tedy generální ředitelství Komise, Evropská centrální banka a
Evropský statistický poradní výbor[7] konzultováni v
otázce jejich potřeb ohledně evropské statistiky v období let 2013–2017.
Na přípravě tohoto návrhu se přímo
podílely členské státy, země ESVO a kandidátské země. Konzultace
se uskutečnily tímto způsobem:
Nejprve byly v červenci 2010
konzultovány skupiny ředitelů v různých oblastech
statistiky, kteří zastupují tvůrce evropské statistiky
v různých oblastech statistiky, v otázce jejich potřeb pro
období 2013–2017.
Poté byli konzultováni generální ředitelé
národních statistických úřadů[8] v otázce priorit
pro období let 2013–2017, a to na jejich setkání ve dnech 29.–30. září
2010.
Na základě výstupu z konzultací ESS
se zúčastněnými stranami o jejich potřebách ohledně
statistik v období let 2013–2017 byl připraven první návrh ESP na
období let 2013–2017 pro účely vnitřní a vnější konzultace.
Tento návrh byl v květnu 2011 předložen Výboru pro evropský
statistický systém. Zároveň byl konzultován Evropský statistický poradní
výbor (ESAC), Výbor pro měnovou a finanční statistiku a statistiku
platební bilance (CMFB) a pracovní skupina ESS pro programování a
koordinaci.
Shrnutí odpovědí a způsob, jakým
byly vzaty v úvahu
Shrnutí odpovědí uživatelů
evropské statistiky
Na žádost Eurostatu o
informace o tom, jaké evropské statistiky budou v období let 2013–2017
potřebovat, odpovědělo celkem 14 generálních ředitelství
Komise a Evropská centrální banka. Většina z nich uvedla podrobné
požadavky na potřebné statistiky na podporu evropských politik, za
něž nesou odpovědnost. Třebaže tyto požadavky nejsou
v návrhu výslovně zmíněny, Eurostat je pečlivě
analyzoval a zohlednil při přípravě cílů programu.
Shrnutí odpovědí tvůrců
evropské statistiky
Na žádost Eurostatu o
informace o tom, jaké mají potřeby pro období let 2013–2017,
odpovědělo celkem šest skupin ředitelů (skupina
ředitelů pro metodiku, skupina ředitelů pro informační
technologie, ředitelé sociální statistiky, setkání ředitelů pro
regionální, prostorové a environmentální statistiky a účetnictví, Stálý
výbor pro zemědělskou statistiku a skupina ředitelů pro
statistiku podniků). Skupiny ředitelů zdůraznily, že je
třeba vyvážit sílící potřebu nových statistik a menší dostupné zdroje.
V této souvislosti bylo doporučeno maximalizovat využití stávajících
údajů místo toho, aby byl zahájen sběr údajů nových; spojit se
s ostatními poskytovateli údajů, aby se optimalizovalo využití
dostupných informací; snížit množství požadovaných údajů; zvýšit
účinnost shromažďování údajů využitím moderních
informačních a komunikačních technologií; analyzovat soudržnost
různých právních aktů a oddělit statistické nástroje
a uživatele vytvořením samostatných zjišťování pro různé
účely. Bylo rovněž zmíněno, že je třeba posílit úlohu
Eurostatu jakožto koordinátora tvorby statistik. Tyto i další konkrétní
připomínky byly v největší možné míře zohledněny
při přípravě cílů ESP.
Na zasedání ve dnech 29.–30. září 2010
generální ředitelé národních statistických úřadů potvrdili
přístup navržený pro ESP a prioritní oblasti ESP a zdůraznili, že je
třeba, aby byl ESP dostatečně pružný a umožňoval
začlenit do ročního programového cyklu konkrétní akce. Kvůli
závažným omezením zdrojů jak na vnitrostátní, tak evropské úrovni a
potřebě dále snižovat administrativní zátěž generální
ředitelé národních statistických úřadů zdůraznili, že
v dalším víceletém programu je důležité stanovit priority na
základě přístupu zaměřeného na strategii.
Shrnutí hlavních připomínek
k prvnímu návrhu ESP na období let 2013–2017
Výbor pro evropský
statistický systém vyjádřil na zasedání v květnu 2011 obecnou podporu
koncepčnímu přístupu.
Řada delegací poukázala na míru ambicí
ESP a vyjádřila obavy ohledně mezery mezi omezeními zdrojů na
vnitrostátní úrovni a počtem nových iniciativ zmíněných v ESP.
Ačkoli delegace uznaly potřebu
pružného programu, některé z nich zpochybnily obecnou povahu a
nedostatečnou podrobnost ESP a zdůraznily, že je třeba propojit
jej s budoucími ročními pracovními programy.
Některé delegace zpochybnily, zda je
financování nových iniciativ prostřednictvím zvyšování účinnosti nové
metody tvorby evropské statistiky realistické. Někteří
z delegátů zdůraznili, že je třeba uvažovat o jiných
způsobech, jak tohoto zvýšení dosáhnout (např. dokonalejším
stanovením priorit, zvýšenou účinností, lepším využíváním administrativních
údajů, intenzivnějším využíváním technologie a sdílením
osvědčených postupů).
Některé delegace poukázaly na to, že je
důležité jednoznačněji zdůraznit potřebu snížit
zatížení respondentů, a jedna delegace navrhla posílit část týkající
se stanovení priorit uvedením konkrétních akcí.
Mnoho delegací uvedlo, že je třeba
zaujmout opatrný přístup k označování kvality; podle delegací je
třeba o této otázce důkladně diskutovat.
Řada delegací uvítala posílení
partnerství v rámci ESS i mimo něj a zdůraznila význam
intenzivnější spolupráce, a to jak v rámci ESS, tak s Evropským
systémem centrálních bank a mezinárodními organizacemi.
Výše zmíněné body byly také hlavním
výstupem z konzultace pracovní skupiny pro programování a koordinaci.
Většina národních statistických
úřadů program ESP obecně podpořila, byly však
vyjádřeny určité výhrady k formulaci cíle týkajícího se nové
metody tvorby evropské statistiky a k legislativní politice.
Byly vzneseny zvláštní připomínky ke
konkrétním statistickým oblastem nebo bylo požadováno objasnění
určitých částí ESP.
Všechny připomínky, které byly
k návrhu programu ESP obdrženy, Eurostat důkladně analyzoval a
byly zohledněny při přípravě přepracovaného znění
programu ESP na období let 2013–2017.
Aby mohl sloužit jako obecný a pružný
plánovací nástroj, díky němuž bude možné zohlednit nové vývojové tendence,
program ESP obecně popisuje strategické cíle, jichž má být během
příštího programového období dosaženo, a výstupy, které mají vzniknout.
Program ESP odráží závazek uplatňovat
při stanovování priorit přístup vycházející ze strategie, který
vytvořil Eurostat. Podle tohoto přístupu tvoří činnosti
týkající se negativních priorit nedílnou součást přípravy
ročních pracovních programů, a tudíž budou prováděny
v období, na které se vztahuje program EPS. ESP zavádí obecný rámec pro
vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky, a to vymezením hlavních
oblastí a cílů akcí plánovaných na dalších pět let. Tyto cíle budou
podrobněji formulovány a naplánovány v ročních pracovních
programech. Tak bude nastolena jasná vazba mezi ESP a ročními pracovními
programy.
Program ESP je zcela v souladu se
společnou strategií ESS pro nový systém tvorby, kterou již přijal Výbor
pro evropský statistický systém; nebyly zavedeny žádné nové prvky a program ESP
odráží provádění strategie.
2.2.      Sběr
a využití výsledků odborných konzultací
Při
přípravě programu ESP byli konzultování také externí odborníci. O
stanovisko k návrhu programu byl požádán zejména Evropský statistický
poradní výbor (ESAC) a Výbor pro měnovou a finanční statistiku a
statistiku platební bilance (CMFB).
Ve stanovisku k návrhu programu se
Evropský statistický poradní výbor zabýval otázkou omezení zdrojů a
potřebou pokračovat v práci na stanovení priorit s cílem vymezit
negativní priority. V této souvislosti výbor ESAC zdůraznil, že je
třeba zvýšit účinnost intenzivnějším využíváním technologií a
údajů shromážděných pro jiné účely, zároveň uznal, že
problém představují také různé stupně vyspělosti
statistických systémů v členských státech. Výbor ESAC
zdůraznil také význam sdílení poznatků a vyzval k tomu, aby se
sdílení týkalo rovněž vývojových činností, aby se snížily náklady na
nový výzkum. Kromě toho výbor ESAC zdůraznil, že je důležité
maximalizovat využívání údajů a dále integrovat a využívat stávající
údaje.
Ve stanovisku k návrhu programu Výbor pro
měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (CMFB)
vyjádřil obecnou podporu programu ESP a hlavním prioritám
a cílům stanoveným pro vývoj a koordinaci měnové a finanční
statistiky a statistiky platební bilance. Výbor CMFB zdůraznil význam
integrace napříč statistickými oblastmi a systémem ESS pro tvorbu
víceúčelových statistik a zároveň podtrhl potřebu
soustředit se na vývoj statistických informací o jevu globalizace a význam
intenzivnějšího využívání administrativních údajů a
těsnějšího důrazu na nejrychleji rostoucí části ekonomiky.
Kromě toho výbor CMFB uvítal, že se jako standardních nástrojů informačních
technologií více využívá porovnávání statistik a propojování statistických
údajů. Na závěr výbor CMFB zdůraznil význam posílené spolupráce
s Evropským systémem centrálních bank (ECSB) a evropskými a mezinárodními
organizacemi, a to v rámci společných projektů a koordinovaných
vývojových změn.
Všechny
připomínky, které byly od externích odborníků k návrhu programu
ESP obdrženy, Eurostat důkladně analyzoval a byly zohledněny
při přípravě přepracovaného znění programu.
2.3.      Analýza
účinků a důsledků
V souladu se
zásadou řádného finančního řízení bylo vypracováno hodnocení ex
ante, aby se program zaměřil na potřebu účinnosti
při dosahování stanovených cílů a aby byla rozpočtová omezení
zohledněna již ve fázi koncipování, stejně jako ve fázích
pozdějších.
V rámci hodnocení ex ante
byly určeny čtyři možnosti:
První možnost, která byla v souvislosti
s ESP zvažována, spočívala v návrhu přijetí dalšího
pětiletého programu, který by probíhal od roku 2013 do roku 2017.
Stávající statistický program
Společenství na období 2008–2012 obsahuje zvláštní poznámku k době
trvání příštího víceletého programu, konkrétně že by doba trvání
měla zohledňovat funkční období Evropského parlamentu. Stávající
funkční období Evropského parlamentu probíhá od července 2009 do
června 2014; příští období začne v červenci 2014 a
skončí v červnu 2019. Jelikož současný statistický program
na období let 2008–2012 potrvá až do konce roku 2012, znamenalo by to, že bude
nutné připravit nový přechodný program ESP na období dvou let (pro
roky 2013–2014) nebo prodloužit stávající statistický program na období let 2008–2012
až do roku 2014.
Jinými možnostmi, které si lze
představit, je možnost třetí, v jejímž rámci by nebylo
učiněno žádné opatření, nebyl by tedy připraven ani
přijat žádný program ESP na období let 2013–2017, a možnost čtvrtá,
podle níž by informace obecně byly dodávány jinými tvůrci, nikoli
nezbytně systémem ESS.
Po důkladném zvážení a analýze
různých scénářů byl v rámci posouzení dopadů
počet možností snížen na tři a byly podrobně zkoumány
účinky a důsledky těchto tří možností. Tyto tři
možnosti a jejich odhadované dopady jsou popsány níže.
Možnost 1: „Nulová možnost“ bez
evropského statistického programu
Bez právního rámce evropského statistického
programu budou evropské statistiky nezávisle shromažďovány a/nebo
tvořeny různými útvary Komise pomocí vlastních zdrojů a za
pomoci institucionálních poskytovatelů ESS a/nebo poskytovatelů
soukromých. Nebude-li k dispozici pětiletý statistický program na
evropské úrovni, nebude možné provádět dlouhodobé plánování, což je
neodmyslitelným předpokladem vývoje, tvorby a šíření statistických
informací. Nebude-li existovat žádný evropský statistický program, je
nepravděpodobné, že bude dosaženo stanovených cílů. Pak by
neexistoval žádný právní rámec pro tvorbu evropské statistiky, ani by nebyl
zajištěn žádný provozní rozpočet. Uživatelé statistiky (generální
ředitelství Komise, Evropská centrální banka atd.) by museli statistiku
tvořit nebo vyhledávat sami, a to nekoordinovaně a
neúčinně, a nebylo by k dispozici žádné společně dohodnuté
zabezpečení kvality evropské statistiky. Bez evropského statistického
programu nebude k dispozici žádný rozpočet pro tvorbu statistiky ani žádné
celkové plánování této tvorby. To by rovněž přispělo ke zvýšení
zátěže respondentů, jednotlivců, domácností, podniků a
institucionálních poskytovatelů statistik v rámci ESS.
Možnost 2: Program ESP na období let 2013–2017
bude opakováním statistického programu Společenství na období let 2008–2012
Tato možnost znamená, že by nedošlo k žádné
změně z hlediska statistiky, na kterou se vztahuje stávající
statistický program Společenství. To by bylo možné považovat za základní
scénář, s nímž lze porovnat ostatní možnosti. Poskytované statistiky
by odpovídaly potřebám politiky v období let 2008–2012
a nezohledňovaly by nové vývojové tendence ani potřeby
prioritních politik Evropské unie, např. strategie Evropa 2020 pro
inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a dalších
politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010–2014.
Kromě toho by tyto statistiky byly tvořeny podle liniového modelu[9],
tedy bez využití nové metody tvorby evropské statistiky, která se
zaměřuje na zvyšování účinnosti a kvality.
Možnost 3: Je zřízen nový
pětiletý evropský statistický program
K přijetí by byl navržen nový
evropský statistický program, který by se vztahoval na období pěti let,
probíhal by tedy od roku 2013 do roku 2017. V rámci této možnosti bude
evropská statistika lépe odpovídat potřebám uživatelů. Bude existovat
dohodnuté zabezpečení kvality a tvorba statistiky bude díky nové
metodě tvorby hospodárnější. Cíle stanovené pro program ESP na období
let 2013–2017 budou v souladu se strategickými prioritami Komise a budou
řešit výzvy, jimž bude evropský statistický systém v nadcházejících
letech čelit.
2.3.4.   Shrnutí rizik
Rizika spojená s
možností 1 jsou vysoká, neboť v tomto případě by neexistoval
žádný právní rámec pro tvorbu evropské statistiky, a tudíž by nebylo možné
zaručit kvalitu statistik ani účinnost jejich tvorby.
V těchto případech by statistika byla tvořena
nekoordinovaně různými tvůrci.
Rizika spjatá
s možností 2 souvisejí se skutečností, že by poskytované statistiky
odpovídaly částečně zastaralým prioritám politik a byly by tvořeny
tradiční metodou, tedy bez využití nové metody tvorby evropské statistiky
zaměřené na zvyšování účinnosti a kvality. Náklady na
neodpovídající statistiky by byly značné.
Na závěr, rizika
spjatá s možností 3 jsou považována za poměrně nízká, jelikož
v tomto případě by byla evropská statistika tvořena
v zavedeném právním rámci, což znamená, že by bylo možné zaručit
účinnost metody tvorby statistiky, jelikož by evropské statistiky byly
vyvíjeny, shromažďovány a šířeny koordinovaně.
2.3.5.   Upřednostňovaná možnost
Možnost 3, podle níž má
být vytvořen nový pětiletý program ESP na období let 2013–2017, je
podle všeho nejlepší, neboť je to jediná možnost, která by zaručila
dosažení všech stanovených cílů, tedy i) poskytování kvalitních statistik,
které odpovídají potřebám uživatelů z hlediska pokrytí,
včasnosti, srovnatelnosti a spolehlivosti; ii) hospodárnou tvorbu
statistických informací; a iii) snížení zátěže respondentů spojené
s odpovědí a administrativní zátěže respondentů.
Z toho důvodu je tato možnost jedinou ze tří možností, která je
schopna poskytnout uspokojivou odpověď na všechny výzvy, jimž
evropský statistický systém čelí.
Podle tohoto
scénáře začne příští program ESP dne 1. ledna 2013 a skončí
dne 31. prosince 2017.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
3.1.      Shrnutí
navrhovaných opatření
Návrh zřizuje
evropský statistický program na období od roku 2013 do roku 2017. Program
stanoví rámec pro vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky, hlavní
oblasti a cíle akcí plánovaných na programové období.
3.2       Právní
základ
Právním základem pro
evropské statistiky je článek 338 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Evropský parlament a Rada přijímají řádným legislativním postupem
opatření k vypracování statistik, jestliže je to nezbytné k provádění
činností Unie. Uvedený článek stanoví požadavky na vypracovávání
evropských statistik a vyžaduje dodržování zásad nestrannosti, spolehlivosti,
objektivity, vědecké nezávislosti, hospodárnosti výdajů a
důvěrnosti statistických informací.
3.3       Zásada
subsidiarity
Zásada subsidiarity se
použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti EU.
Členské státy nemohou uspokojivě
dosáhnout cíle navrhovaného opatření, totiž vývoje, tvorby a šíření
evropské statistiky v rámci programu ESP na období let 2013 až 2017,
a tudíž jej lze lépe dosáhnout na úrovni EU na základě právního aktu
Evropské unie, jelikož jedině Komise může koordinovat nezbytnou
harmonizaci statistických informací na evropské úrovni ve všech oblastech
statistiky, na které se vztahuje tento akt, členské státy mohou
provádět samotný sběr údajů. Z toho důvodu může
Evropská unie přijmout opatření v souladu se zásadou
subsidiarity vymezenou v článku 5 Smlouvy.
3.4       Zásada
proporcionality
Návrh je v souladu se zásadou
proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů:
V souladu se zásadou proporcionality
nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro
dosažení jeho cíle, a nejde nad rámec toho, co je pro tento účel nezbytné.
Návrh stanoví cíle pro pětileté období. Tyto cíle jsou podrobněji
popsány a naplánovány v ročních statistických pracovních programech
Komise, které jsou připravovány v těsné spolupráci
s členskými státy a přijímány s ohledem na stanovisko
Výboru pro evropský statistický systém. Kromě toho se na nové statistické
požadavky budou vztahovat zvláštní právní předpisy připravené za
včasné a přímé účasti členských států.
3.5       Volba
nástrojů
Navrhovaný nástroj: nařízení.
Jiné prostředky by nebyly
přiměřené z tohoto důvodu/těchto
důvodů:
Vzhledem k cílům a obsahu návrhu je
nejvhodnějším nástrojem nařízení.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Celková částka vyčleněná z rozpočtu
EU je 299,4 milionů EUR (v běžných cenách) na dobu trvání programu od
roku 2013 do roku 2017, z čehož 57,3 milionů EUR je
vyčleněno na programové období od roku 2007 do roku 2013 a 242,1
milionů EUR na programové období od roku 2014 do roku 2017.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Přezkum / revize / ustanovení o
skončení platnosti
Návrh obsahuje ustanovení o přezkumu a
skončení platnosti.
Evropský hospodářský prostor
Navržené nařízení se týká záležitosti
EHP, a proto by mělo být rozšířeno na Evropský hospodářský prostor.
2011/0459 (COD)
Návrh
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
o evropském statistickém programu na období
let 2013–2017
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady
(ES) č. 223/2009 o evropské statistice[10]
by měly být zřízen evropský statistický program, který by stanovil
rámec pro financování akcí EU.
(2)
Podle uvedeného nařízení by měl Evropský
statistický program poskytnout rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření
evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu
nepřekračující pět let. Měl by stanovit priority, které se
týkají potřeb informací za účelem provádění činností
Evropské unie. Tyto potřeby by měly být posuzovány s ohledem na
zdroje, které jsou na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni potřebné k
poskytnutí požadovaných statistik, a rovněž s ohledem na zatížení
respondentů a na náklady, které v této souvislosti vzniknou
respondentům.
(3)
K vývoji, vypracování a šíření evropské
statistiky v legislativním rámci víceletého programu by mělo docházet úzké
a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému mezi
statistickým úřadem Evropské unie, což je Komise (Eurostat), národními
statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány[11].
(4)
Statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v
rámci tohoto programu by měly přispívat k provádění politik
Evropské unie vymezených ve Smlouvě o fungování Evropské unie
a strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující
začlenění[12] a dalších
politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010–2014
(tj. posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna
klimatu, reformovaná zemědělská politika, růst a sociální
soudržnost, Evropa občanů a globalizace[13])
a měly by být podporovány prostřednictvím akcí financovaných v rámci
tohoto programu v případech, kdy Evropská unie může být zdrojem jasné
přidané hodnoty.
(5)
V posledních letech čelí evropský
statistický systém řadě výzev.
–
Zaprvé, soustavně roste poptávka po evropských
statistikách a tato tendence se v budoucnosti pravděpodobně
nezmění.
–
Zadruhé, změnila se povaha statistik –
rozhodování založené na důkazech vyžaduje statistiku, která splňuje
vysoká kritéria kvality spojená s konkrétními účely, jimž slouží, a
je stále více zapotřebí komplexních vícerozměrných statistik, které
podporují smíšené oblasti politiky.
–
Zatřetí, vzhledem k tomu, že se na trhu
s informacemi objevily nové subjekty včetně subjektů, které
poskytují informace téměř v reálném čase, prioritou systému
ESS bude v budoucnosti vysoká kvalita a v případě konjunkturálních
statistik zejména včasnost.
–
Za čtvrté, situaci ještě více komplikují
rozpočtová omezení jak na vnitrostátní, tak evropské úrovni, jakož i
potřeba dále snižovat zátěž podniků a občanů.
Sdělení Komise Evropskému parlamentu a
Radě o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí[14]
a strategie ESS pro jeho provádění[15]
řeší všechny tyto výzvy tím, že se zaměřují na přepracování
způsobů práce v rámci systému ESS, aby se zvýšila jeho
účinnost a pružnost. Provádění tohoto sdělení tvoří jádro
evropského statistického programu.
(6)
S cílem lépe sladit omezené zdroje
vnitrostátních a evropských tvůrců, které jsou k dispozici pro
tvorbu evropské statistiky, s rostoucí poptávkou po statistice, by
příprava ročních statistických pracovních programů Komise,
v nichž je podrobně popsán tento víceletý program, měla
zahrnovat důkladný přezkum statistických priorit, které omezí
méně důležité požadavky a zjednoduší stávající procesy a zároveň
zachovají vysoce kvalitní normy oficiálních statistik. V úvahu je třeba
vzít také zatížení respondentů, ať podniků, ústředních,
regionálních nebo místních vládních institucí, domácností nebo
jednotlivců.
(7)
V této souvislosti by mělo být nastoleno
přiměřené sdílení finanční zátěže mezi rozpočtem
Evropské unie a rozpočty členských států. Kromě
přídělu finančních prostředků stanoveného tímto nařízením
by národní statistické úřady nebo jiné vnitrostátní orgány tudíž měly
obdržet odpovídající financování na vnitrostátní úrovni na provádění
individuálních statistických akcí, o nichž bude rozhodnuto pro účely
provádění tohoto programu.
(8)
Při vývoji, vypracovávání a šíření
evropské statistiky podle tohoto nařízení by vnitrostátní a evropské
statistické úřady měly dodržovat zásady stanovené v Kodexu evropské
statistiky, který byl připojen k doporučení Komise ze dne 25.
května 2005 o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti
vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu
Společenství, a ve sdělení Komise Evropskému parlamentu
a Radě ze dne 15. dubna 2011 s názvem Robustnější řízení
kvality evropské statistiky[16].
(9)
Podle článku 15 nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o evropské statistice by měla být
vytvořena odpovídající finanční struktura na podporu sítí spolupráce.
(10)
Mělo by být stanoveno, že program bude
otevřen účasti zemí Evropského sdružení volného obchodu, které se
účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země
ESVO/EHP“). Rovněž by mělo být stanoveno, že program bude otevřen
účasti jiným zemím, zejména zemím v sousedství Evropské unie a zemím,
které žádají o členství v Evropské unii, zemím kandidátským nebo
zemím, které přistupují k Evropské unii.
(11)
V souvislosti s prováděním programu
by ve vhodných případech měla být podporována spolupráce
s třetími zeměmi, které se programu neúčastní, a to
s ohledem na veškeré příslušné dohody mezi těmito zeměmi a
Unií.
(12)
Aby byla považována za rozhodnutí o financování
podle článku [] nařízení [...], kterým se stanoví finanční
pravidla pro roční rozpočet Evropské unie [nové finanční
nařízení], musí roční pracovní programy přijaté Komisí pro
provádění programu stanovit sledované cíle, očekávané výsledky,
způsob provádění a celkovou částku. Měly by rovněž
obsahovat popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce
přidělené na každou akci a orientační harmonogram
provádění. Pracovní programy zahrnují jednotlivé priority, základní
hodnotící kritéria a maximální míru spolufinancování grantů.
(13)
Jelikož členské státy nemohou uspokojivě
dosáhnout cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření evropského
statistického programu na období let 2013 až 2017, a lze jej proto lépe
dosáhnout na úrovni Evropské unie, může Evropská unie přijmout
opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5
Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku
nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro
dosažení uvedeného cíle.
(14)
V souladu se zásadou řádného
finančního řízení bylo vypracováno hodnocení ex ante, aby se
program stanovený tímto nařízením zaměřil na potřebu
účinnosti při dosahování cílů a aby byla rozpočtová omezení
zohledněna již ve fázi koncipování, stejně jako ve fázích
pozdějších. Měly by být pravidelně sledovány a vyhodnocovány
hodnota a dopad opatření přijatých v rámci programu, a to
rovněž nezávislými vnějšími hodnotiteli. Pro účely hodnocení
programu byly formulovány měřitelné cíle a vyvinuty ukazatele.
(15)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání
programu finanční příděl, který představuje pro rozpočtový
orgán během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční hodnotu
ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou
a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném
finančním řízení[17].
(16)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny
přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně
prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených,
neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních
prostředků a případných sankcí.
(17)
V souladu s nařízením (ES) č.
223/2009 byl návrh evropského statistického programu předložen k
předchozímu posouzení Výboru pro evropský statistický systém, Evropskému
statistickému poradnímu výboru zřízenému rozhodnutím Evropského parlamentu
a Rady č. 234/2008/ES[18] a Výboru pro
měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance
zřízenému rozhodnutím 2006/856/ES[19],
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zřízení
evropského statistického programu
Zřizuje se evropský statistický program
na období let 2013 až 2017 (dále jen „program“).
Článek 2
Přidaná
hodnota
Program představuje přidanou
hodnotu, která spočívá v zaručení, že se evropská statistika
soustředí na informace nutné k navrhování, provádění, sledování a
hodnocení politik Unie. Kromě toho přispívá k účinnému
využívání zdrojů tím, že podporuje akce, které důležitým
způsobem přispívají k vývoji, tvorbě a šíření
harmonizovaných, srovnatelných a spolehlivých statistických informací.
Článek 3
Oblast
působnosti
1.
Toto nařízení stanoví programový rámec pro
vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí
plánovaných na období od roku 2013 do roku 2017, a to v souladu
s články 13 a 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 223/2009 o evropské statistice.
2.
Program se nevztahuje na opatření stanovená
programem modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu[20]
(dále jen „program MEETS“) do konce programu MEETS dne 31. března 2013,
ale zahrnuje cíle v oblasti statistiky podnikání a obchodu, které
mají být podle plánu provedeny v období od roku 2014 do roku 2017.
Článek 4
Cíle
1.
Obecným cílem programu je, aby byl evropský
statistický systém hlavním poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o
Evropě.
2.
Při všech statistických akcích
uskutečňovaných za účelem provádění tohoto programu je
usilováno o dosažení těchto specifických cílů:
(1)
Cíl 1: poskytování kvalitních statistických
informací na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Evropské
unie s náležitým zohledněním priorit;
(2)
Cíl 2: zavedení nových metod tvorby evropské
statistiky k zvýšení efektivity a zlepšení kvality;
(3)
Cíl 3: posílení partnerství v rámci evropského
statistického systému i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho
produktivitu a posílit celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti
oficiálních statistik.
3.
Cíle zmíněné v tomto článku jsou
upřesněny v příloze společně s ukazateli
použitými pro monitorování provádění programu. V souladu s nařízením
(ES) č. 223/2009 podléhají podrobnému ročnímu plánování, jehož
nedílnou součástí bude mechanismus stanovení priorit. Cílů je
dosahováno v úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského
statistického systému, což je partnerství mezi statistickým úřadem Unie
a národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány.
Článek 5
Správa
a kvalita statistiky
Program se provádí v souladu se zásadami Kodexu evropské statistiky,
aby byly vytvářeny a šířeny vysoce kvalitní harmonizované
evropské statistiky a aby bylo zaručeno řádné fungování evropského
statistického systému jako celku. Přijímají se vhodná opatření, aby
byla zaručena řádná koordinace a účinné stanovení priorit
v systému ESS s cílem přispět ke snížení administrativní
zátěže respondentů statistických zjišťování. Národní úřady
a statistický úřad Unie zajišťují, aby byla evropská statistika v
souladu s evropskými normami kvality a sloužila potřebám uživatelů,
tedy orgánů Evropské unie, vlád, regionálních orgánů, výzkumných
institucí, organizací občanské společnosti, podniků a
veřejnosti.
Článek 6
Financování
1.
Finanční krytí na provádění tohoto
programu se stanoví ve výši 299,4 milionů EUR, přičemž 57,3
milionů EUR připadá na programové období let 2007 až 2013 a 242,1
milionů EUR na programové období let 2014 až 2017.
2.
Komise provádí finanční podporu Unie
v souladu s nařízením XX/2012, kterým se stanoví finanční
nařízení o souhrnném rozpočtu Evropské unie.
3.
Kromě finančního krytí stanoveného tímto nařízením
obdrží individuální statistické akce, o nichž bude rozhodnuto pro účely
provádění tohoto programu, a to zejména prostřednictvím dohody mezi
národními statistickými úřady nebo jinými vnitrostátními orgány a Komisí
(Eurostatem), odpovídající finanční krytí na vnitrostátní úrovni.
Článek 7
Administrativní
a technická pomoc
Z finančního přídělu na program lze rovněž hradit výdaje
související s činnostmi v rámci přípravy, monitorování, kontroly,
auditu a hodnocení, které jsou potřebné pro řízení programu a
dosažení jeho cílů; zejména se jedná o studie, setkání odborníků,
výdaje spojené s náhradami pro statistické odborníky, informační a
komunikační akce, výdaje na sítě IT, jež se soustředí na
zpracování a výměnu informací, a o všechny ostatní výdaje na technickou a
administrativní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení programu.
Článek 8
Roční
pracovní programy
Komise za účelem provádění programu přijímá roční
pracovní programy, které splňují požadavky článku 17 nařízení
(ES) č. 223/2009 a stanoví sledované cíle a očekávané výsledky.
Článek 9
Druhy
intervence
Finanční příspěvky Unie mohou mít formu grantů nebo
veřejných zakázek nebo jakýchkoli jiných intervencí nutných pro dosažení
cílů uvedených v článku 2.
Článek 10
Způsobilé
akce
1.
Finanční příspěvky Unie podporují
akce pro vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky nutné pro dosažení
cílů uvedených v článku 3. Budou upřednostněny akce,
které mají vysokou přidanou hodnotu pro Evropskou unii v souladu
s článkem 2.
2.
Finanční příspěvek na podporu sítí
spolupráce v souladu s článkem 15 nařízení (ES)
č. 223/2009 může mít formu grantů na akci a může pokrýt
až 95 % způsobilých nákladů.
3.
Je-li to vhodné, lze udělovat provozní granty
na fungování organizací uvedených v čl. 11 odst. 3, které
nepřesáhnou 50 % způsobilých nákladů.
4.
Jako příspěvek na výdaje vynaložené
členskými státy při provádění akcí na základě šetření lze
vyplatit jednorázovou částku za soubor údajů, v rámci kterého se
Komisi předají úplné výsledky šetření, až do maximální prahové
hodnoty vymezené na každé šetření. Částky vymezuje Komise s ohledem
na složitost šetření.
Článek 11
Příjemci
způsobilí pro granty
1.
Podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č.
223/2009 lze příjemcům určeným v uvedeném odstavci
udělovat granty bez výzvy k předložení návrhů.
2.
Sítě spolupráce mohou zahrnovat příjemce
uvedené v odstavci 1 a jiné subjekty bez výzvy k předložení
návrhů v souladu s finančním nařízením.
3.
Provozní granty uvedené v čl. 10 odst. 3
lze udělovat organizacím, které splňují všechna tato kritéria:
(a)
jsou neziskové, nezávislé na průmyslových,
obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a
jejich hlavním cílem a náplní je prosazování a podpora provádění
Kodexu evropské statistiky a zavádění nových metod tvorby evropské
statistiky zaměřených na zvýšení efektivity a zlepšení kvality
na evropské úrovni.
(b)
předložily Komisi uspokojivé údaje svých
členech, vnitřních pravidlech a zdrojích financování.
Článek 12
Ochrana
finančních zájmů Evropské unie
1.
Komise přijme vhodná opatření k
zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle
tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí
podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami,
a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním
neoprávněně vyplacených částek a případně
účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2.
Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr
mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce
na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů,
dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v
rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky.
Evropský úřad pro boj proti podvodům
(OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u
hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo
nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č.
2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou,
rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování podle tohoto nařízení nedošlo
k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční
zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec,
musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními
organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z
provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF
k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě
výslovně zmocňovat.
Článek 13
Účast
třetích zemí v programu
Evropského statistického programu se mohou účastnit:
(a)
země ESVO/EHS v souladu s podmínkami
stanovenými v Dohodě o EHP;
(b)
země, na něž se vztahuje evropská
politika sousedství, země, které žádají o členství v Evropské
unii, země kandidátské nebo země, které přistupují
k Evropské unii, a země západního Balkánu včetně zemí
v procesu stabilizace a přidružení, a to v souladu s podmínkami
stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách s
těmito zeměmi, které stanoví obecné zásady jejich účasti
v programech Evropské unie.
Článek 14
Zprávy
1.
Po konzultaci Výboru pro evropský statistický
systém předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě nejpozději v
červnu roku 2015 průběžnou zprávu o pokroku.
2.
Do konce roku 2018 Komise po konzultaci Výboru pro
evropský statistický systém předloží Evropskému parlamentu a Radě
závěrečnou hodnotící zprávu o provádění programu.
Článek 15
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem
po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V […] dne,
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předsedkyně / předseda                                 předsedkyně
/ předseda
PŘÍLOHA I
Statistická infrastruktura a cíle evropského
statistického programu na období let 2013–2017
Úvod
Provádění politik
EU vyžaduje srovnatelné a spolehlivé statistické informace o hospodářské
a sociální situaci a o stavu životního prostředí v EU a jejich složky
na celostátní a regionální úrovni. Evropské statistiky jsou rovněž
nezbytné k tomu, aby Evropě rozuměla široká veřejnost a aby
se občané zapojili do demokratického procesu a debat týkajících se
přítomnosti a budoucnosti EU.
Evropský statistický program poskytuje právní
rámec pro vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky v období let 2013–2017.
Evropská statistika je vyvíjena, vypracovávána
a šířena v tomto legislativním rámci v úzké a koordinované
spolupráci v rámci evropského statistického systému.
Statistiky vyvinuté, vypracované a šířené
v rámci tohoto programu přispívají k provádění politik EU vymezených
ve Smlouvě o fungování Evropské unie, strategie Evropa 2020 pro
inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a
příslušných stěžejních iniciativ a dalších politik, jimiž se
zabývají strategické priority Komise.
Vzhledem k tomu, že program ESP na období
let 2013–2017 je víceletý program, který probíhá po dobu pěti let, a že
cílem evropského statistického systému je stát se klíčovým subjektem
v oblasti statistiky a toto postavení si udržet, je program ESP na období
let 2013–2017 ambiciózní z hlediska oblasti působnosti a cílů,
bude však prováděn postupně.
Statistická infrastruktura
Program ESP vytvoří infrastrukturu statistických informací. Tato
infrastruktura musí být připravena pro rozsáhlé a intenzivní využití k
různým účelům.
Podnětem k rozhodnutím o tvorbě evropské statistiky je tvorba
politiky, ale tyto statistiky by rovněž měly být k dispozici
jiným tvůrcům rozhodnutí, výzkumným pracovníkům, podnikům a
evropským občanům obecně, neboť představují
veřejný statek a občané a podniky za ně platí a měli
by mít z poskytovaných služeb rovnocenný prospěch. Aby infrastruktura
plnila tuto úlohu, je třeba navrhnout ji podle řádného
koncepčního přístupu, který na jedné straně zaručuje, že je
vhodná pro řadu účelů, na druhé straně umožňuje, aby
byla pružně přizpůsobována vyvíjejícím se potřebám uživatelů
v nadcházejících letech.
Infrastruktura statistických informací je popsána níže:
INFRASTRUKTURA STATISTICKÝCH INFORMACÍ
Legenda
Údaje: informace shromážděné statistickými
úřady prostřednictvím tradičních činností v oblasti
statistiky (výběrová šetření, sčítání atd.) / údaje
z jiných zdrojů, opětovně použité pro statistické
účely. Tyto informace jsou přizpůsobeny tak, aby sloužily
potřebám v konkrétních oblastech politiky, např. v oblastech
trhu práce, migrace nebo zemědělství.
Tento pojem zahrnuje také
údaje shromážděné pro administrativní účely, ale použité
statistickými úřady pro účely statistické (obvykle jsou
označovány jako údaje z administrativních zdrojů).
Účetní systémy:
soudržné a integrované účty, rozvahy a tabulky založené na souboru mezinárodně
dohodnutých pravidel. Účetní rámec zaručuje vysoký profil soudržnosti
a srovnatelnosti; statistické údaje lze sestavovat a předkládat ve
formátu, který je koncipován pro účely analýzy a tvorby politiky.
Ukazatele: ukazatel
je souhrnné měřítko týkající se klíčové otázky nebo jevu a
odvozené z řady pozorovaných skutečností. Ukazatele lze použít k
odhalení relativních pozic nebo k prokázání kladné či záporné změny.
Ukazatele obvykle představují přímý vstup pro politiky EU a politiky
globální. Ve strategických oblastech politiky jsou důležité pro stanovení
cílů a sledování toho, zda je těchto cílů dosaženo.
V rámci tohoto zastřešujícího
systému bude program ESP dále rozlišovat tři skupiny statistických
informací: statistiky podniků, statistiky týkající se Evropy
občanů a geoprostorové, environmentální, zemědělské a další
odvětvové statistiky.
Nástroji, které upřesňují
statistické požadavky, na něž bude program ESP reagovat
prostřednictvím přepracované struktury a odpovídajících postupů
tvorby, jsou politiky EU a příslušné globální politiky.
Z toho důvodu se každá individuální politika EU a globální politika
odráží v různých složkách statistické infrastruktury a vztahují se na
ni zvláštní činnosti v rámci ESP. Nové politiky určené
v nadcházejících letech budou pokryty vytvořením nových
způsobů odvozování ukazatelů/účtů založených na
statistických informacích vytvořených v rámci tří
pilířů.
STATISTICKÉ
INFORMACE – STRUKTURA A DYNAMIKA
Cíle
Obecným cílem programu je, aby byl evropský
statistický systém hlavním poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o
Evropě, a bude se dosahovat prostřednictvím těchto specifických
cílů:
(4)
Cíl 1: poskytování kvalitních statistických
informací na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Evropské unie s
náležitým zohledněním priorit;
(5)
Cíl 2: zavedení nových metod tvorby evropské
statistiky k zvýšení efektivity a zlepšení kvality;
(6)
Cíl 3: posílení partnerství v rámci evropského statistického
systému i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit celosvětově
jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik.
Tyto specifické cíle jsou rozčleněny
na jednotlivé prioritní oblasti popsané níže. Na cíl 1 se vztahují „I.
Statistické výstupy“, na cíl 2 „II. Metody tvorby statistiky EU“ a na cíl 3
„III. Partnerství“.
I.          STATISTICKÉ VÝSTUPY
UKAZATELE
1.1.      EVROPA 2020
Potvrzením
strategie Evropa 2020 pro „inteligentní a udržitelný růst podporující
začlenění“ na zasedání Evropské rady v červnu 2010 byl do
značné míry zformován strategický program pro politiky Evropské unie a
vnitrostátní politiky v nadcházejících letech. Tento program stanoví
řadu hlavních cílů a stěžejních iniciativ, pro něž je
třeba v systému ESS poskytnout statistické ukazatele v řadě
oblastí (tj. pro zlepšování podmínek pro inovace, výzkum a vývoj, podporu
zaměstnanosti, plnění cílů EU v oblasti změny klimatu
a energie, účinnost zdrojů, zvyšování úrovně vzdělávání
včetně mobility ve vzdělávání, aktivní a zdravé stárnutí a pro
podporu sociálního začleňování snižováním chudoby).
Cíl:
Poskytovat kvalitní statistické
informace pro monitorování provádění politiky v rámci strategie Evropa
2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
Cíl bude
plněn:
·
aktualizovanými hlavními cílovými ukazateli pro
strategii Evropa 2020 (v oblasti zaměstnanosti, výzkumu a vývoje, inovací,
energie / změny klimatu, vzdělávání, životního
prostředí, sociální ochrany a sociálního začleňování), které
jsou k dispozici na internetových stránkách Eurostatu;
·
dostupnými statistikami na podporu monitorování
realizace stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020;
·
dostupnými doplňujícími ukazateli, které
slouží jako vstup pro hodnocení ex ante a ex post
zaměřená na hospodářskou, sociální a environmentální politiku
Evropské unie.
1.2.      SPRÁVA
EKONOMICKÝCH ZÁLEŽITOSTÍ
Krize a napětí na finančních trzích
zdůrazňují potřebu posílit správu ekonomických záležitostí Unie.
EU již přijala rozhodné kroky týkající se správy ekonomických záležitostí
a koordinace a některé z nich budou mít významné statistické
důsledky, které doplní probíhající statistické činnosti.
Cíl:
Vyvinout nové a posílit stávající statistické
informace důležité pro tvůrce rozhodnutí v EU a širokou
veřejnost, které se týkají posílené a integrované správy ekonomických
záležitostí EU a cyklu dohledu, jenž integruje Pakt o stabilitě a
růstu a hospodářskou politiku.
Cíl bude
plněn:
·
statistickým vstupem pro srovnávací přehled
makroekonomických nerovnováh a pro podpůrnou analýzu;
·
statistickým vstupem pro posílený Pakt o
stabilitě a růstu;
·
vývojem a tvorbou souboru ukazatelů
k měření konkurenceschopnosti;
·
robustnějším řízením kvality
prováděným v produkčním řetězci, které se vztahuje
také na zdrojové údaje o veřejných financích a s nimi související
pracovní toky v členských státech.
Cíl:
Poskytovat evropským tvůrcům
rozhodnutí spolehlivé statistiky a ukazatele pro správní a regulační
účely a pro sledování konkrétních politických závazků EU.
Cíl bude
plněn:
·
vymezeným a s uživateli dohodnutým rozsahem
statistik pro správní a regulační účely včetně monitorování
statistiky pro vlastní zdroje z HND a DPH, strukturální fondy a požadavky na
odměňování a důchody, jakož i dvouleté výpočty
příspěvků na mise podle služebního řádu EU;
·
vymezeným, zavedeným a vysvětleným rámcem pro
robustní řízení kvality pro tyto ukazatele.
1.3       HOSPODÁŘSKÁ
GLOBALIZACE
Účinky finanční krize, zvýšení přeshraničních
toků a fragmentace produkčních procesů zvýrazňují
potřebu soudržnějšího rámce a dokonalejšího měření
globalizované produkce.
Cíl:
Posílit ukazatele a
dostupné statistické informace o hospodářské globalizaci a globálních
hodnotových řetězcích pro tvůrce rozhodnutí v EU a širokou
veřejnost.
Cíl bude
plněn:
·
aktualizací stávajících a vývojem nových
ukazatelů hospodářské globalizace a globálních hodnotových
řetězců včetně toků přírodních zdrojů a
závislosti na nich, dostupných na internetových stránkách Eurostatu;
·
analýzou globálních hodnotových
řetězců, a to případně pomocí odpovídajících tabulek input/output,
a statistikou zahraničního obchodu a podniků včetně
propojení mikrodat.
ÚČETNÍ RÁMCE
Sdělení Komise s názvem
Překročit HDP a zveřejnění Stieglitz-Sen-Fitoussiho zprávy poskytly
nový impuls hlavním výzvám pro statistický systém, konkrétně otázce, jak
dosáhnout lepších statistik týkajících se průřezových záležitostí a
integrovanějších statistik pro popis složitých sociálních,
environmentálních a ekonomických jevů přesahujících tradiční měření
hospodářského výkonu. Evropský systém účtů (ESA) nabízí
integrovaný a soudržný rámec pro všechny ekonomické statistiky a tento rámec by
měl být doplněn dalšími ukazateli, aby byly tvůrcům
politiky a rozhodnutí poskytovány ucelenější informace.
2.1       HOSPODÁŘSKÁ
A SOCIÁLNÍ VÝKONNOST
Hospodářská krize zvýšila potřebu
mít k dispozici soubor vysoce kvalitních makroekonomických ukazatelů,
aby bylo možné lépe pochopit a analyzovat hospodářské výkyvy, a tím
usnadnit rozhodovací proces. Vzhledem ke stále více globalizované produkci je
nezbytné vyvinout soudržný rámec, který usnadní výklad a integraci statistik
z různých oblastí.
Cíl:
Doplnit
měření hospodářské výkonnosti různými rozměry
globalizace, kvality života, udržitelnosti životního prostředí, zdraví,
dobrých životních podmínek a sociální soudržnosti. Vyvinout rámec pro analýzu
globalizované produkce.
Cíl bude
plněn:
·
vytvořením ukazatelů rozdělení
příjmů/spotřeby podle domácností (sesouhlasením souhrnných ukazatelů
národních účtů a údajů ze šetření domácností);
·
zaváděním a sestavováním ročních,
čtvrtletních a regionálních národních účtů podle ESA 1995/2010;
·
sestavováním včasné a kvalitní cenové
statistiky, zejména harmonizovaných indexů spotřebitelských cen;
·
satelitními účty vyvinutými alespoň pro
dvě nové oblasti (např. výzkum a vývoj, zdraví, sociální účty);
·
vytvořením databáze pro měření
růstu a produktivity;
·
vývojem koncepčního rámce pro analýzu
globalizované produkce.
Cíl:
Vymezit hlavní
makroekonomické a sociální ukazatele a hlavní evropské hospodářské
ukazatele (PEEI) jakožto soudržný soubor ukazatelů, který vyhovuje
požadavkům na statistické údaje EU i globální statistické údaje, a
přizpůsobit hlavní evropské hospodářské ukazatele tak, aby
vyhovovaly vyvíjejícím se potřebám uživatelů.
Cíl bude
plněn:
·
koordinovaným vývojem panelů („dashboards“) hlavních
makroekonomických a sociálních ukazatelů a ukazatelů udržitelného rozvoje;
·
harmonizovanou metodikou pro hlavní makroekonomické
a sociální ukazatele a hlavní evropské hospodářské ukazatele;
·
lepší mezinárodní srovnatelností údajů;
·
zdokonalenými nástroji k usnadnění
výkladu a sdělování ukazatelů;
·
harmonizovanou statistikou týkající se bydlení a
související statistikou za všechny členské státy.
2.2       UDRŽITELNOST
ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
Ochrana, zachování a zlepšování životního
prostředí pro současné a budoucí generace a také boj proti
účinkům změny klimatu zaujímají velmi vysokou příčku
v evropské agendě a jsou jedním z cílů smluv EU. Účinné
politiky v těchto oblastech vyžadují statistické informace
z různých oblastí.
Cíl:
Poskytovat
environmentální účty a statistiku týkající se změny klimatu, a to
s ohledem na mezinárodní vývoj v této oblasti.
Cíl bude
plněn:
·
soudržným systémem environmentálních účtů
vyvinutých jako „satelitní účty“ hlavních národních účtů, který
poskytuje informace o atmosférických emisích, spotřebě energie,
tocích a zásobách materiálních přírodních zdrojů a vody, obchodu se
základními a kritickými surovinami, ekologickém zdanění a výdajích na
ochranu životního prostředí, případně včetně
ekologického růstu / veřejných zakázek;
·
vývojem, aktualizací, tvorbou a šířením
ukazatelů, které popisují sekundární tlaky, dopady změny klimatu
včetně dopadů na zdraví, zranitelné stránky a pokrok při
přizpůsobování se.
ÚDAJE
3.1       PODNIKY
Na evropské podniky se zaměřuje
řada politik EU. Kromě toho tyto podniky odpovídají za poskytování
základních údajů. Z toho důvodu je po statistice podniků
v širším smyslu velká poptávka, neboť mají podporovat rozhodovací
proces, ale také pomoci evropským občanům a podnikům
porozumět dopadu těchto politik, přičemž je třeba
rozlišovat mezi velkými podniky, středně kapitalizovanými
společnostmi a malými a středními podniky, za které je třeba mít
v rostoucí míře podrobné a harmonizované statistiky.
Současně je nutné snížit administrativní zátěž a zátěž
respondentů.
Cíl:
Zvýšit účinnost a
efektivitu produkčních procesů. Poskytovat kvalitní statistiky o
hlavních oblastech, v nichž jsou podniky středem zájmu, například
statistiky podniků, krátkodobé ukazatele, statistiky týkající se investic
podniků do lidského kapitálu a dovedností, mezinárodních transakcí,
globalizace, monitorování jednotného trhu, výzkumu a vývoje a inovací a
cestovního ruchu. Je třeba věnovat zvláštní pozornost dostupnosti
údajů v odvětvích průmyslu a služeb s vysokou
přidanou hodnotou.
Cíl bude
plněn:
·
opětovným použitím údajů, které jsou
dostupné ve statistickém systému nebo ve společnosti, a
vytvořením společných infrastruktur a nástrojů;
·
statistickými informacemi a ukazateli o podnicích
poskytovaných za rok i do jednoho roku;
·
poskytováním statistických informací, které
popisují postavení Evropy ve světě a vztahy EU s ostatními
částmi světa;
·
poskytováním statistických informací pro analýzu globálních
hodnotových řetězců a vývojem registru Euroskupiny jako
páteře pro shromažďování informací o globalizaci
z různých oblastí;
·
vyvážením obchodu se zbožím a obchodu se službami
s lepší dostupností údajů o službách a akcích s cílem vyvážit
statistické informace o službách a výrobcích;
·
vývojem nástrojů pro monitorování jednotného
trhu, např. nástrojů pro monitorování cen potravin a souvisejících
ukazatelů;
·
kvalitními statistikami o hlavních oblastech
inovací a výsledků výzkumu a vývoje poskytnutými prostřednictvím
rozšířeného používání patentových rejstříků
a rozšířeného průzkumu a statistického použití jednotlivých
mikrodat;
·
kvalitními statistikami o nabídce a poptávce
v oblasti cestovního ruchu poskytovanými prostřednictvím
optimalizovaného sběru údajů a údajů o cestovním ruchu,
které jsou lépe integrovány s údaji z jiných oblastí;
·
efektivnějším sběrem údajů o dalším
odborném vzdělávání (CVT) v podnicích.
3.2       EVROPA
OBČANŮ
Evropští občané jsou jádrem velkého
počtu politik EU. Z toho důvodu je po sociální statistice
v širším smyslu velká poptávka, neboť má podporovat rozhodovací
proces, ale také pomoci evropským občanům posoudit dopad těchto
politik na jejich životy.
Cíl:
Poskytovat kvalitní
statistiky o hlavních oblastech sociální politiky, v nichž je občan
středem zájmu, např. o sociální soudržnosti, chudobě,
demografických výzvách (zejména o starších osobách a migraci), trhu práce,
vzdělávání a odborné přípravě včetně mobility mladých
lidí ve vzdělávání, kultuře, tělesných aktivitách, kvalitě
života, bezpečnosti, zdraví, postižení, spotřebě, volném pohybu
a jednotném trhu, mobilitě mladých lidí, technologických inovacích
a volbách nových životních stylů.
Cíl bude
plněn:
·
zavedením konsolidované základní infrastruktury pro
evropskou sociální statistiku včetně řady zjišťování a
sběru administrativních údajů;
·
modernizovanými šetřeními pracovních sil (LFS)
a příjmů a životních podmínek (SILC), v souvislosti s nimiž
budou přezkoumány aspekty obsahu, koncepce a sběru údajů
(zejména způsobu sběru údajů) u všech sociálních šetření,
zejména šetření LFS a SILC;
·
poskytováním statistik týkajících se
vzdělávání a odborné přípravy včetně racionalizace a
modernizace zjišťování o vzdělávání dospělých (Adult Education
Survey, AES) na úroveň standardních modulů, které odpovídají
požadavkům na údaje o vzdělávání a odborné přípravě;
·
poskytováním statistik o tělesné aktivitě
a kultuře;
·
poskytováním statistik o bezpečnosti[21],
zdraví[22]
a postižení;
·
provedením akcí v pracovním programu, které
mají začlenit statistiky o migraci;
·
stanovením ukazatelů kvality života pro
měření pokroku společností.
3.3       Geoprostorové, environmentální,
ZEMĚDĚLSKÉ a DALŠÍ odvětvové statistiky
Kombinace statistik s prostorově
vymezenými údaji a geoprostorové analýzy poskytne nové a dalekosáhlé
příležitosti, které bude systém ESS dále zkoumat. Zvláštní pozornost bude
třeba věnovat specifickým otázkám, např. důvěrnosti a
statistické platnosti odhadu pro malé oblasti.
V budoucnosti budou mít velký význam
kvalitní statistiky v oblasti energie a dopravy na podporu strategie
Evropa 2020 a politik týkajících se změny klimatu.
Zemědělská politika bude v období
let 2013–2017 nadále jednou z důležitých evropských politik.
Statistická činnost bude silně ovlivněna výstupem z úvah o
společné zemědělské politice po roce 2013. Důraz by
měl být kladen na oblasti týkající se životního prostředí, biologické
rozmanitosti / ekosystémů, hospodářství, zdraví a
bezpečnosti lidí a sociální oblast.
Cíl:
Prostřednictvím
pružnějšího a rozsáhlejšího využívání prostorových informací
v kombinaci se sociálními, ekonomickými a environmentálními statistickými
informacemi podporovat tvorbu politiky založenou na důkazech.
Cíl bude
plněn:
·
dalším rozvojem, údržbou a provozováním Infrastruktury
pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) a zejména
geoportálu EU;
·
škálou dostupných geografických informací získaných
pomocí spolupráce s programy EU pro zjišťování v oblasti využití
půdy a dálkový průzkum;
·
ve vhodných případech integrací statistických
údajů, čímž bude vytvořena pružná infrastruktura s více
zdroji pro provádění cílené časoprostorové analýzy.
Cíl:
Poskytovat kvalitní
environmentální statistiku na podporu tvorby politiky v EU.
Cíl bude
plněn:
·
souborem hlavních environmentálních statistik o
zdrojích, např. o odpadu a recyklování, vodě, nalezištích
surovin, ekosystémových službách a biologické rozmanitosti na vnitrostátní a
pokud možno regionální úrovni a souboru klíčových statistik týkajících se změny
klimatu na podporu opatření a politik ke zmírnění účinků a
přizpůsobení se účinkům změny klimatu na všech
patřičných úrovních od úrovně místní po úroveň EU.
Cíl:
Poskytovat kvalitní
statistiky o energii a dopravě na podporu politik EU.
Cíl bude
plněn:
·
tvorbou a šířením statistik o obnovitelné
energii;
·
tvorbou a šířením statistik o úsporách energie
/ energetické účinnosti;
·
tvorbou a šířením statistik o bezpečnosti
dopravy, mobilitě cestujících, měření silničního provozu a
intermodální nákladní dopravě.
Cíl:
Poskytovat kvalitní
statistiky v oblasti zemědělství, rybolovu a lesnictví pro vývoj
a monitorování společné zemědělské a rybářské
politiky, které odrážejí hlavní evropské strategické priority týkající se
udržitelnosti, jakož i rozvoje venkova, a to prováděním standardních
činností týkajících se vývoje, vypracování a šíření statistiky.
Cíl bude
plněn:
·
přezkumem a zjednodušením sběru
zemědělských údajů v souladu s přezkumem
společné zemědělské politiky po roce 2013;
·
přepracováním koncepce sběru
zemědělských údajů, zejména s cílem zlepšit kvalitu a
včasnost poskytovaných údajů;
·
vytvořením a zavedením systému řízení
údajů o využití půdy / pokryvu území;
·
provedením systému sběru údajů pro
soudržné agro-environmentální ukazatele;
·
poskytnutím odpovídajícího rozčlenění
podle regionů;
·
zavedením a šířením klíčového souboru
údajů o lesnictví z integrovaného environmentálního a ekonomického
účetnictví pro lesnictví (IEEAF), např. o ploše lesa, objemu a hodnotě
dřeva na pni a ekonomických účtech pro lesnictví a těžbu.
II.        METODY
TVORBY STATISTIKY EU
Evropský statistický systém
v současnosti čelí řadě výzev: rostoucí poptávce po
vysoce kvalitní statistice, rostoucí potřebě komplexních
vícerozměrných statistik, výskytu nových subjektů na trhu
s informacemi, omezením zdrojů, potřebě dále snižovat
statistickou zátěž respondentů, jakož i diverzifikaci
komunikačních nástrojů. To znamená, že je třeba postupně
přizpůsobit metody tvorby a šíření evropské oficiální statistiky.
1.         ŘÍZENÍ KVALITY ESS
Cíle:
Realizovat systém
řízení kvality v ESS na základě přepracovaného Kodexu
evropské statistiky, přičemž by byly zavedeny nové monitorovací
mechanismy k posouzení souladu s kodexem na základě závazků
o důvěryhodnosti statistiky, na nichž se dohodly členské státy.
Posílit sdílení osvědčených
postupů při provádění kodexu a zaručit, že se zprávy o
kvalitě zaměřují na potřeby různých uživatelů.
Cíle budou
provedeny:
·
úplným zavedením kodexu;
·
prostřednictvím závazků o
důvěryhodnosti statistiky dohodnutých s členskými státy;
·
sladěním rámců pro prokazování kvality
ESS a ESCB;
·
uspokojováním potřeb uživatelů
ohledně zpráv o kvalitě.
2.         STANOVENÍ PRIORIT A ZJEDNODUŠENÍ
Evropský statistický systém čelí
důležité výzvě: jak poskytovat vysoce kvalitní evropskou statistiku,
která by uspokojila sílící poptávku po statistice v souvislosti s podstatným
snížením rozpočtů členských států a politikou nulového
růstu lidských zdrojů v Komisi i v členských státech.
Vzhledem k těmto omezením zdrojů na evropské a vnitrostátní
úrovni je důležité posílit opatření pro stanovení priorit a
zjednodušení, což vyžaduje angažovanost všech partnerů rámci ESS. Jako
nedílná součást přípravy ročních pracovních programů byl
zaveden mechanismus pro stanovení priorit a bude prováděn po celou dobu
trvání programu ESP na období let 2013–2017. To zahrnuje mimo jiné roční
přezkum stávajících statistických požadavků, které nahrazují
administrativní mechanismus strategickým přístupem, jenž zohledňuje
zájmy uživatelů, tvůrců a respondentů.
Cíl:
Zavést
mechanismus pro stanovení priorit pro ESS s cílem zjednodušit požadavky na
podávání zpráv a zvýšit pružnost systému ESS, aby se přizpůsobil
novým potřebám ohledně statistik a zároveň zohledňoval
omezení tvůrců a zátěž respondentů.
Cíl bude
plněn:
·
vymezením priorit a náležitým přidělováním
zdrojů;
·
vymezením priorit pro systém ESS v rámci ročního
pracovního programu;
·
zohledněním výsledků konzultací
s uživateli a tvůrci v ročním pracovním programu;
·
tím, že uživatelům budou sděleny
statistické oblasti, které mají být zjednodušeny, a sběr údajů,
který má být omezen / přerušen.
3.         VÍCEÚČELOVÉ STATISTIKY A ZVÝŠENÍ ÚČINNOSTI TVORBY
Cíle:
Postupně zavést
architekturu ESS, která umožní integrovanější tvorbu statistiky EU;
harmonizovat a normalizovat metody tvorby statistiky a metadata; posílit horizontální
(napříč oblastmi statistiky) a vertikální (napříč partnery
ESS) integraci procesů tvorby statistiky v ESS s ohledem na zásadu
subsidiarity; a používat a integrovat různé zdroje údajů;
vytvořit víceúčelovou statistiku.
Cíle budou
provedeny:
·
větším používáním odpovídajících
administrativních údajů ve všech oblastech statistiky;
·
identifikací a využitím nových zdrojů
údajů pro evropskou statistiku;
·
intenzivnějším zapojením evropského
statistického úřadu a národních statistických úřadů do tvorby
administrativních záznamů;
·
rozsáhlejším používáním metod porovnávání statistik
a propojování statistických údajů s cílem rozšířit nabídku statistiky
EU;
·
uplatněním evropského přístupu ke
statistice pro účely rychlé reakce politiky;
·
větší integrací procesů tvorby statistiky
EU prostřednictvím koordinovaných akcí v rámci systému ESS;
·
další harmonizací statistických koncepcí
v různých oblastech statistiky;
·
vývojem a zavedením pružné referenční
infrastruktury informačních technologií a technických norem pro
zvýšení interoperability, sdílení údajů a metadat a pro společné
modelování dat;
·
použitím standardních nástrojů
informačních technologií ve statistických činnostech;
·
větším využitím a dostupností harmonizovaných
metodik (včetně přístupů ke sběru údajů,
v nichž se slučují různé způsoby) a harmonizovaných
metadat;
·
posílením úlohy statistických registrů hospodářských
subjektů jakožto místa, kde jsou uchovávány a využívány statistické
jednotky pro veškeré statistiky podniků jako zdroj pro sektory národních
účtů.
Cíl:
Zajistit řádné
fungování a soudržnost systému ESS účinnou spoluprací a komunikací.
Cíl bude
plněn:
·
účinnou a efektivní podporou partnerství
v systému ESS;
·
vymezením a prováděním procesů pro
sdílení zátěže a práce v rámci ESS;
·
dalším vývojem a zprovozněním sítí spolupráce.
4.         ŠÍŘENÍ A KOMUNIKACE
Cíle:
Vytvořit
z ESS první zdroj údajů o statistice EU pro všechny uživatele a
zejména pro veřejné a soukromé tvůrce rozhodnutí, a to poskytováním
kvalitních statistických informačních služeb na základě zásad volného
přístupu k evropské statistice.
Posílit a rozšířit
dialog mezi uživateli a tvůrci statistiky tak, aby byly uspokojeny
potřeby uživatelů ohledně kvalitní statistiky. Klíčem ke
zvýšení účinnosti a efektivity systému ESS je včasné zapojení
uživatelů do nového vývoje.
Rozšířit a racionalizovat škálu šířených
produktů, aby byly uspokojeny potřeby uživatelů, využitím nových
technologií.
Zřídit v rámci ESS hospodárnou a
integrovanou bezpečnou infrastrukturu pro přístup
k důvěrným údajům v oficiálních statistikách pro
vědecké účely.
Začít s tvorbou souborů k
veřejnému použití.
Cíle budou
provedeny:
·
uznáním systému ESS jako prvního referenčního
místa pro uživatele evropské statistiky;
·
zavedením integrované zabezpečené infrastruktury
pro přístup k mikrodatům EU;
·
zavedením systému pro vyřizování žádostí
uživatelů o okamžitý přístup ke statistickým informacím a poradenství
při výkladu těchto informací;
·
přizpůsobením šířených produktů
potřebám uživatelů využitím nových technologií;
·
zvýšením počtu statistických výstupů
týkajících se průřezových otázek;
·
intenzivnějším využíváním nových
komunikačních technologií a technologií pro šíření (např.
založených na SDMX);
·
prostřednictvím větší nabídky
souborů mikrodat pro statistické výzkumné účely.
5.         ODBORNÁ PŘÍPRAVA, INOVACE A VÝZKUM
Cíle:
Uspokojit
potřeby ohledně vzdělávání a rozvoje v rámci ESS na
základě kombinace kurzů odborné přípravy a příležitostí k
učení a rozvoji.
Zlepšit spolupráci
mezi členy ESS za účelem přenosu znalostí a sdílení a
provádění osvědčených postupů a společných
inovativních přístupů při tvorbě statistiky.
Organizovat
činnosti, účast a přínos výzkumných obcí v souvislosti se
zlepšováním statistických produkčních řetězců a kvality oficiálních
statistických informací.
Cíle budou
provedeny:
·
udělováním diplomu postgraduálního studia
(např. magistr v oboru oficiálních statistik);
·
nabídkou programů odborné přípravy
zaměřených na potřeby uživatelů;
·
uplatněním výsledků výzkumných
projektů při tvorbě a šíření statistiky;
·
uznáním systému ESS jako referenčního místa
pro statistické výzkumné obce;
·
rozsáhlým zapojením výzkumných obcí do výzkumných
činností v oblasti oficiální statistiky;
·
zavedením odpovídajících nástrojů pro
výměnu postupů a zavádění společných řešení
v systému ESS.
III.       PARTNERSTVÍ
PARTNERSTVÍ V RÁMCI SYSTÉMU ESS I MIMO NĚJ
Cíl:
Zavést posílený rámec
pro správu systému ESS.
Cíl bude
plněn:
·
prováděním revidovaného statistického práva,
rozhodnutím o úloze Eurostatu;
·
přijetím rámcových předpisů, které
se vztahují na celé oblasti statistiky.
Cíl:
Posílit
koordinační úlohu Eurostatu jakožto statistického úřadu Evropské
unie.
Cíl bude
plněn:
·
tím, že se Eurostat v rané fázi přidruží ke
všem iniciativám Komise, pokud jde o statistické aspekty;
·
organizací pravidelných dialogů se
zúčastněnými subjekty na úrovni vrcholového řízení.
Cíl:
Posílit spolupráci
s Evropským systémem centrálních bank a evropskými a mezinárodními
organizacemi, které se podílejí na tvorbě údajů pro statistické nebo administrativní
účely, a to prostřednictvím společných projektů a
koordinovaného vývoje. Zajistit soudržnost evropských a mezinárodních
norem.
Cíl bude
plněn:
·
vytvořením společného rámce pro kvalitu
pro ESS a ESCB;
·
zvýšenou účastí Eurostatu v mezinárodních
poradních skupinách;
·
vymezením a prováděním nových
způsobů spolupráce;
·
zavedením příruček pro nové systémy SNA[23]
/ ESA[24],
pro systémy SEEA[25] / EEEA[26]
a pro platební bilanci.
Cíl:
Podporovat a
provádět činnosti spojené se statistickým poradenstvím a statistickou
pomocí v zemích mimo EU v souladu s prioritami zahraniční
politiky EU se zvláštním důrazem na rozšíření a evropskou politiku
sousedství.
Cíl bude
plněn:
·
tím, že se systém ESS ujme vedoucí úlohy na
mezinárodní scéně;
·
zajištěním kvalitních údajů pro
účely zahraniční politiky EU;
·
podporou útvarů Komise při provádění
rozvojové politiky a politiky mezinárodní spolupráce, ve vztazích
s mezinárodními organizacemi a v otázkách společného
statistického zájmu s regiony nebo zeměmi mimo Evropu;
·
šířením příslušných statistických
údajů na podporu procesu rozšíření a jednání o rozšíření;
·
minimalizací počtu žádostí nových
členských států o odchylky, neboť jsou příčinou
nedostupnosti údajů;
·
prostřednictvím dohod / memorand o
porozumění podepsaných se zeměmi mimo EU;
·
navržením a prováděním programů technické
spolupráce;
·
technickou pomocí zaměřenou na harmonizaci
a poskytování údajů.
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle
              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady o evropském statistickém programu na
období let 2013–2017

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[27]

Statistika
(3403 — Tvorba statistických informací, 3480 — Správní podpora Eurostatu, 3481
— Politická strategie a koordinace pro Eurostat)

1.3.
Povaha návrhu/podnětu

þ Návrh/podnět
se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[28]
¨ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem

Návrh
je v souladu s prioritami Evropské unie, jelikož statistiky vyvinuté,
vypracované a šířené v rámci tohoto programu přispějí k
provádění politik Evropské unie, např. strategie Evropa 2020 pro
inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a dalších
politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010–2014
(tj. posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna
klimatu, růst a sociální soudržnost, Evropa občanů
a globalizace).

1.4.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

Specifický cíl č. 1: Poskytování kvalitních
statistických informací na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení
politik Evropské unie
Příslušné aktivity ABM/ABB
3403
— Tvorba statistických informací
Specifický cíl č. 2: Zavedení nové
metody tvorby evropské statistiky
Příslušné aktivity ABM/ABB
3403
— Tvorba statistických informací, 3480 — Správní podpora Eurostatu, 3481 —
Politická strategie a koordinace pro Eurostat
Specifický cíl č. 3: Posílení partnerství
v rámci systému ESS i mimo něj
3481
— Politická strategie a koordinace pro Eurostat
Podrobnější
cíle budou vymezeny v ročních statistických pracovních programech
Komise.

1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Účinky na Evropský parlament a Radu:
kladné, jelikož ESP je v souladu se Smlouvami, finančními výhledy a
politickými prioritami Evropské unie; program ESP odráží potřeby
ohledně statistických informací na podporu politik EU; ESP obsahuje
mechanismus pro zlepšené stanovení priorit a snížení zátěže podniků a
občanů spojené s odpovědí. Na přípravě ESP se podílejí
členské státy. Při provádění programu ESP bude dodržena zásada
subsidiarity.
Účinky na sbor komisařů a útvary Komise: kladné, jelikož ESP je v souladu se Smlouvami, finančními
výhledy; program ESP odráží potřeby ohledně statistických
informací na podporu politik EU; a jako součást ESP bude zaveden robustní
systém řízení kvality. Program ESP bude účinně vyhodnocován a
bude se na něj vztahovat rámec pro rozložení zdrojů, který je v souladu
s ABB.
Účinky na národní statistické úřady (včetně
generálních ředitelů národních statistických úřadů, výboru pro ESS, skupiny pro partnerství, skupin ředitelů) a
další vnitrostátní tvůrce: kladné, neboť ESP obsahuje mechanismus pro
zlepšené stanovení priorit a snížení zátěže podniků a
občanů spojené s odpovědí. Odráží společnou strategii ESS
pro provádění sdělení. Na přípravě ESP se podílejí
členské státy. Při provádění programu ESP bude dodržena zásada
subsidiarity.
Účinky na výbor ESAC, Evropskou centrální banku, Výbor pro
měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (CMFB) a
jiné neinstitucionální uživatele: kladné, neboť
program ESP odráží potřeby ohledně statistických informací na podporu
politik EU, uživatelé budou ujištěni, že statistiky budou „vhodné pro dané
účely“ (včas a podle potřeb a požadavků jejich
politik).
Účinky na Eurostat: kladné, neboť
program ESP odráží sdělení o metodě tvorby statistiky EU; jako
součást ESP bude zaveden robustní systém řízení kvality; program ESP
poskytne stabilní rámec pro soudržné, strukturované roční programování a
přidělování zdrojů a jasně vymezí směr, jímž by se
měl ubírat další vývoj Eurostatu; program ESP bude účinně vyhodnocován.

1.4.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
Pro
všechny cíle vyjmenované v programu ESP na období let 2013–2017 jsou
uvedeny hlavní akce a ukazatele. Cíle programu ESP na období let 2013–2017 jsou
podrobněji naplánovány v ročních pracovních programech a
výsledky budou sledovány po celou dobu programového období.
Obecný
cíl spojený s úsilím být hlavním poskytovatelem vysoce kvalitních
statistik o Evropě bude sledován prostřednictvím:
-
zjišťování zaměřeného na spokojenost uživatelů Eurostatu, a
zejména na podíl uživatelů, kteří hodnotí celkovou kvalitu evropské
statistiky jako „velmi dobrou“ nebo „dobrou“.

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v
krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Zřízení
víceletého evropského statistického programu vychází z čl. 13 odst. 1
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o evropské
statistice, který stanoví, že evropský statistický program musí poskytovat
rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní
oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu nepřekračující pět let.
Musí stanovit priority, které se týkají potřeb informací za účelem
provádění činností Evropské unie. Cílovými příjemci návrhu jsou
uživatelé a tvůrci evropské statistiky, tj. Evropský parlament
a Rada, generální ředitelství Komise, Evropská centrální banka,
národní statistické úřady a další vnitrostátní tvůrci evropské
statistiky, výbor ESAC, Výbor pro měnovou a finanční statistiku a
statistiku platební bilance (CMFB) a jiní neinstitucionální uživatelé a
samozřejmě široká veřejnost.

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Tvůrci
politických rozhodnutí a subjekty na trhu soustavně potřebují
statistiky, aby mohli přijímat rozhodnutí a monitorovat a vyhodnocovat
jejich provádění. Statistiky zajišťují základní infrastrukturu pro
řádné a efektivní fungování demokracie a moderního hospodářství.
Evropská unie potřebuje vysoce kvalitní statistickou informační
službu, aby mohla plnit svoje poslání. Evropská statistika musí být spolehlivá,
včasná a nezávislá na politických vlivech a vhodnou formou dostupná
pro uživatele. Příprava statistiky by navíc neměla pro poskytovatele
údajů představovat přílišné zatížení, přičemž údaje je
třeba shromažďovat v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality.
Společně
s národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány
jednotlivých členských států, které odpovídají za vývoj, tvorbu a
šíření evropské statistiky, vytvořil Eurostat partnerství
souhrnně označované jako evropský statistický systém. Toto
partnerství zahrnuje rovněž země EHP. Členské státy
shromažďují údaje a sestavují statistiky jak pro vnitrostátní účely,
tak pro účely EU.
Systém
ESS slouží jako síť, v níž je úlohou Eurostatu ukazovat cestu při
harmonizaci statistiky v těsné spolupráci s národními statistickými
úřady. Práce ESS se soustředí především na oblasti politiky EU –
a s rozšířením politik EU byla harmonizace rozšířena
téměř na všechny oblasti statistiky.
Systém
ESS usnadňuje sdílení poznatků a osvědčených postupů
mezi členskými státy a vývoj nových technologií, společných
nástrojů a sítí spolupráce s cílem využít případné synergie
a zabránit zdvojování úsilí, a tím připravit prostor pro moderní
systém tvorby, který by byl náležitě vybaven, aby se dokázal
vypořádat s budoucími výzvami.
Úsilí
o harmonizaci, zjednodušení a regulaci lze nejlépe zahájit na úrovni Evropské
unie, kde lze takové projekty provádět s optimální účinností.

1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v
minulosti

Hlavní
omezení, jemuž v případě současného statistického programu
Společenství na období 2008–20124 čelíme, spočívá v
tom, že struktura je pevně daná na dobu pěti let a cíle jsou
podrobně popsány. Od doby, kdy byl program přijat, došlo
k řadě důležitých vývojových změn. Změnil se
základní právní rámec pro tvorbu evropské statistiky. Bylo přijato
sdělení o metodě tvorby statistiky EU, po něm následovala
společná strategie pro ESS; v platnost vstoupila Lisabonská smlouva;
do funkce nastoupila nová Evropská komise (od ledna 2010 do prosince 2014);
byla zahájena řada nových politických iniciativ (např. Evropa 20205)
a byla posílena struktura správy systému ESS. Žádná z těchto
vývojových změn se v současném programu neodráží; některé
jeho části jsou zastaralé a vznikla mezera mezi plánovanými a skutečnými
činnostmi. To snižuje význam zpráv o provádění programu, neboť
mnoho z relevantních činností se v programu neodráží, zatímco musíme
podávat zprávy o některých činnostech, které jsou v něm
zmíněny, nejsou však již prováděny.
Pokud
jde o proces přípravy evropského statistického programu, pracovní skupina
3 v rámci skupiny pro partnerství[29]
navrhla víceletý cyklus programování pro období let 2013–2017. Bylo navrženo,
aby byla posílena úloha partnerů ESS (výboru pro ESS, generálních
ředitelů národních statistických úřadů, skupin
ředitelů a výboru ESAC) při přípravě programu.
Rovněž
je třeba zmínit, že zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o
hodnocení ex post statistického programu Společenství na období
2003-2007[30]
obsahovala doporučení k budoucím víceletým programům, konkrétně:

Zlepšit vazbu mezi statistickým programem Společenství a
ročními pracovními programy. Statistický program
Společenství má představovat rámcový program, který vytyčuje
strategickou vizi na pět let a spolu s ročními pracovními programy
zaručuje po celé období vlastní pružnost a smysluplnost. Roční
pracovní programy vycházejí ze statistického programu Společenství a
měly by tedy příslušný program výslovně zmiňovat a vycházet
z něj.
Zlepšit sledování provádění statistického programu
Společenství. Celkové sledování programu by se
mělo provést tak, že se stanoví klíčový soubor ukazatelů, které
poskytnou dostatečné informace o tom, zda se v průběhu programu
dosáhlo operativních a strategických cílů.
Zpráva
Komise Evropskému parlamentu a Radě o hodnocení v polovině
období statistického programu Společenství 2008–2012 zdůraznila, že
v budoucnosti je třeba zohlednit tyto body:
- Vymezení nových potřeb, co se týče statistických informací. Je vyžadován integrovanější přístup s použitím četných
a kombinovaných zdrojů údajů spolu s harmonizací metodiky, pojmů
a definic.
- Posílit
partnerství v rámci ESS. Bylo zdůrazněno, že bude třeba
vytvořit více různých integrovaných modelů spolupráce spolu s
členskými státy.
- Za nezbytnou
byla považována úvaha o koncepčním přístupu k přehodnocení
priorit jednotlivých činností a dostupnosti zdrojů pro
provádění statistického programu Společenství s cílem snížit
zátěž respondentů a náklady tvůrců.
Stojí
za zmínku, že stávající statistický program Společenství na období 2008–2012
byl jedním z témat zprávy o auditu hodnotící funkce[31]
připravené pracovištěm interního auditu Eurostatu, která poukázala na
to, že nebylo provedeno hodnocení ex ante stávajícího programu,
a doporučila, aby bylo takové hodnocení u budoucích programů
prováděno v souladu s finančním nařízením[32]
(článek 27) a jeho prováděcími pravidly[33]
(článek 21).
S cílem
vyhnout se omezením příliš podrobného programu, aby bylo možné
přizpůsobit se novým nebo měnícím se politickým prioritám a
vývojovým změnám, je program ESP 2013–2017 koncipován jako obecný nástroj
pro plánování, který obecně popisuje cíle a akce, které mají být
provedeny, a tím vymezuje celkový rámec pro přípravu ročních
statistických pracovních programů s podrobnými cíli a akcemi.
Vzhledem
k vývojovým změnám v ESS, jakož i provádění sdělení o
metodě tvorby statistiky EU je třeba, aby evropský statistický
program na období let 2013–2017 kladl zvláštní důraz na vyrovnání se
s budoucími výzvami a vyvážení poptávky a zdrojů. Silné partnerství
v rámci ESS má zásadní význam, a proto byly do plánu příprav tohoto
programu začleněny rozsáhlejší konzultace se zúčastněnými
stranami.
Na
základě minulých zkušeností jsou zavedeny mechanismy, které mají
zaručit soudržnost procesů plánování a podávání zpráv lepším
propojením cílů programu s ročními pracovními programy a
zdokonalením monitorování a hodnocení provádění programu.
Při
navrhování cílů a ukazatelů programu ESP na období let 2013–2017 byla
zohledněna doporučení hodnocení v polovině období
statistického programu Společenství 2008–2012. Pokud jde o
přehodnocení priorit statistických požadavků zaměřených na
snížení zátěže respondentů a nákladů tvůrců, bylo
zejména naplánováno provedení mechanismu pro stanovení priorit, který byl
předložen výboru pro ESS dne 18. listopadu 2010[34].
V souladu
s finančním nařízením[35] (článek 27) a
jeho prováděcími pravidly[36] (článek 21)
bylo připraveno hodnocení ex ante.

1.5.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími
finančními nástroji

Souběžně
se stávajícím statistickým programem Společenství na období 2008–2012 je
od roku 2009 do roku 2013 prováděn další víceletý program, konkrétně
program modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (MEETS). Aby se
zvýšila účinnost řízení programů, Eurostat se rozhodl, že v
budoucnosti bude mít místo dvou víceletých programů pouze jeden. To
znamená, že cíle v oblasti statistik podnikání a obchodu po roce 2013 a
akce spojené s modernizací sociální statistiky jsou součástí programu
ESP na období let 2013–2017.
Kromě
toho Eurostat plní koordinační úlohu v oblasti tvorby evropské
statistiky v souladu s rozhodnutím Komise 97/281/ES ze dne 21. dubna
1997. Generální ředitelství Komise a další útvary zapojují Eurostat
v rané fázi do vývoje svých programů souvisejících se statistikou.

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

þ Časově omezený návrh/podnět
(1)
þ Návrh/podnět s
platností od [01/01] 2013 do [31/12] 2017
(2)
þ Finanční dopad od
roku 2013 do roku 2017 u prostředků na závazky a od roku 2013 do roku
2021 u prostředků na platby.
¨ Časově neomezený návrh/podnět
(7)
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
RRRR,
(8)
poté plné fungování.

1.7.
Předpokládaný způsob řízení[37]

þ Přímé centralizované řízení Komisí
¨ Nepřímé centralizované řízení ze strany následujících subjektů pověřených úkoly
plnění rozpočtu:
(9)
¨  výkonných agentur
(10)
¨         subjektů zřízených Společenstvími[38]
(11)
¨         vnitrostátních veřejnoprávních subjektů /
subjektů pověřených výkonem veřejné služby
(3)
¨  osob pověřených prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označených v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
¨ Sdílené řízení
s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
þ Společné řízení s mezinárodními organizacemi, zejména s OECD, Organizací spojených
národů a Světovou bankou.
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky
Na
základě zkušeností se statistickým programem Společenství na období 2008–2012
bude ve vhodných případech zváženo omezené využití společného
řízení s mezinárodními organizacemi s cílem podpořit
dosažení cílů evropského statistického programu na období let 2013–2017.

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Upřesněte
četnost a podmínky.
Na
základě ustanovení finančních nařízení pro výdajové programy
mezi říjnem 2010 a dubnem 2011 provedlo oddělení Eurostatu pro
strategické plánování za pomoci finančního a právního oddělení
hodnocení ex ante programu ESP na období let 2013–2017. Toto hodnocení
bylo konzultováno s interní pracovní skupinou Eurostatu pro přípravu
programu EPS na období let 2013–2017, kterou tvoří zástupci všech
ředitelství Eurostatu na úrovni vedoucích oddělení, a poté bylo
schváleno na zasedání ředitelů Eurostatu dne 12. dubna 2011.
Hlavní
zjištění hodnocení ex ante byla začleněna do
důvodové zprávy a legislativního finančního výkazu. Závěry
vyvozené z minulých zkušeností, které byly zohledněny při
zřizování programu ESP, jsou popsány v legislativním finančním
výkaze v bodě 1.5.3 „Závěry vyvozené z podobných zkušeností
v minulosti“. Cíle programu ESP jsou popsány v samotném návrhu.
Výsledky hodnocení konzultací zúčastněných stran, alternativních
mechanismů poskytování, hospodárnosti a analýzy rizik jsou popsány v bodě
2 důvodové zprávy s názvem Výsledky konzultací zúčastněných
stran a posouzení dopadů.
Článek
2 návrhu stanoví, že program ESP bude podléhat ročnímu plánování
prostřednictvím ročních statistických pracovních programů Komise
v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009. Tyto programy a
jejich odpovídající financování budou předmětem rozhodnutí Komise, v němž
budou podrobně popsány výstupy a výsledky (cíle a ukazatele), jichž má být
během referenčního období dosaženo. Monitorování bude zaručeno
prostřednictvím pravidelných zpráv o spotřebě zdrojů a o
pokroku, jehož bylo při plnění cílů dosaženo.
Pokud
jde o podávání zpráv, předpokládá se, že v souladu s nařízením
o evropské statistice bude vypracována průběžná zpráva o pokroku a po
konzultaci výboru pro ESS bude nejpozději v červnu 2015
předložena Evropskému parlamentu a Radě.
Na
konci programového období bude program ESP podroben hodnocení ex post.
Hodnotící zpráva bude konzultována s výborem pro ESS a do konce roku 2018 bude
předložena Evropskému parlamentu a Radě.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

Způsobem
řízení navrženého programu je přímé centralizované řízení Komisí
a v omezené míře společné řízení s mezinárodními
organizacemi. Z finančního hlediska bude program prováděn
zadáváním zakázek, a to zejména firmám, které se specializují na statistické
nebo informační služby, a financováním granty zejména pro národní
statistické úřady. Nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské
statistice povoluje přímé udělování grantů těmto
úřadům.
Hlavní
zjištěná rizika spojená s prováděním programu se týkající
především řízení postupů udělování grantů. Na
základě zkušeností s prováděním statistického programu
Společenství na období 2008–2012 se zdá, že někteří
příjemci se soustavně dostávali do obtíží ve snaze předložit
požadovanou dokumentaci, aby bylo možné určit způsobilost vzniklých
nákladů.

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

Systém
vnitřní kontroly má tyto hlavní prvky: ověření ex ante provozních
a finančních hledisek každé finanční transakce (legality,
správnosti a řádného finančního řízení) podle čl. 47
odst. 3 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení. Kontroly ex
ante se vztahují na celý výdajový cyklus od plánování a programování po
závazky a platby. Za tímto účelem musí každý subjekt ve finančních
okruzích použít pro kontrolu každé finanční transakce následující zvláštní
kontrolní seznamy.
K plnění
rozpočtu programu v souladu se zásadami řádného finančního
řízení a k zaručení, že jsou splněny požadavky ohledně
legality a správnosti, přispívají nejen finanční okruhy, ale také
odpovídající dozor, podávání zpráv o financování a výkonnosti, audity
a hodnocení. Bude zaručena doplňkovost výše zmíněných
zdrojů záruk, aby se zamezilo zdvojování úsilí a zajistila
hospodárnost kontrol.
Na
základě ucelených a povinných kontrol prováděných u každé
finanční transakce, která bude v rámci programu povolena, budou na
řízení postupů udělování grantů uplatňována
dodatečná kontrolní opatření. Kromě výše popsaných kontrol ex
ante budou na základě roční analýzy rizik prováděna posílená
ověřování ex ante a ex post. Posílená
ověřování ex ante budou prováděna na základě
vzorku, půjde tedy o důkladné kontroly dodatečných podkladů
před závěrečnými platbami pro spolufinancované grantové akce.
Navíc budou na základě zkušeností získaných od roku 2005 prováděny kontroly
ex post, aby bylo ověřeno, že operace financované
z rozpočtu jsou prováděny správně a zejména že jsou
dodržována kritéria stanovená pro ověřování ex ante. Bude
kladen zvláštní důraz na snížení administrativní složitosti, a tudíž také
pravděpodobnosti výskytu chyb spojených s řízením grantů.
Toho bude dosaženo zejména důrazem na větší projekty (a omezením
malých grantů), prostřednictvím požadavků zvláštních
osvědčení o auditu a v neposlední řadě zavedením
alternativních možnosti plateb na základě skutečných nákladů,
tedy grantů založených na paušálních sazbách a stupnicích jednotkových
nákladů.
Náklady na kontroly a přínos kontrol: Má
se za to, že kontrolní strategie programu sníží riziko nesouladu pod
úroveň 2 %, což je v souladu s posouzením provedeným
v rámci roční zprávy o činnosti za rok 2010. Vzhledem
k tomu, že cílem vnitřní kontroly nového programu je
nepřekročit během celého programového období let 2013–2017
průměrnou míru zbytkových chyb ve výši 2 %, systém vnitřní
kontroly, jakož i s ním spojené náklady jsou považovány za odpovídající
k dosažení tohoto cíle. GŘ ESTAT má za to, že náklady na výše
zmíněné dodatečné posílené kontroly ex ante a ex post
zůstávají přibližně na úrovni 1 % rozpočtu programu,
což je přibližně stejný poměr jako v předchozím
programu. Z hlediska povahy a intenzity kontrol bude 100 %
finančních transakcí (a tudíž 100 % rozpočtu) podrobeno povinným
kontrolám ex ante v souladu s finančním nařízením.
Jak je popsáno výše, po roční analýze rizik budou prováděny kontroly
založené na důkladné analýze podkladů. Mohou se vztahovat na 4–6 %
rozpočtu.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí

Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Kromě
uplatnění všech regulačních kontrolních mechanismů bude navržena
strategie proti podvodům, která bude v souladu s novou strategií
Komise proti podvodům přijatou dne 24. června 2011, aby se
mimo jiné zaručilo, že vnitřní kontroly zaměřené proti
podvodům jsou plně v souladu se strategií Komise proti podvodům
a že přístup k řízení rizika podvodů umožňuje určovat
oblasti, v nichž existuje riziko podvodu, a odpovídající reakce. V nezbytných
případech budou zřízeny skupiny k navazování a udržování kontaktů
a vhodné nástroje informačních technologií určené pro analýzu
případů podvodů v souvislosti s evropským statistickým
programem.
Eurostat
stanovil kontrolní strategii na období let 2013–2017, která doplňuje
provádění programu ESP. Cílem snižování složitosti, uplatňování
hospodárných postupů sledování a provádění kontrol ex ante
a ex post založených na riziku bude snížit pravděpodobnost
podvodů a přispět k jejich prevenci. Součástí
kontrolní strategie jsou zvláštní opatření na zvyšování povědomí a
příslušná odborná příprava zaměřená na prevenci
podvodů.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové linie

·    Stávající rozpočtové linie výdajů
V pořadí okruhů
víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [popis……………………….……...……….] || RP/NRP[39]   || zemí ESVO[40]   || kandidátských zemí[41]   || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
   ||   || RP/NRP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
·    Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [okruh……………………….……...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1A || 29.0205 Evropský statistický program 2013–2017 || RP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
 1A || 29.010405 Informační politika v oblasti statistiky – Výdaje na správu a řízení || NRP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
Veškeré údaje jsou v současných cenách.
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo || OKRUH 1A — Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost (2013) OKRUH 1 – Inteligentní růst podporující začlenění (od roku 2014)
 GŘ: ESTAT ||   ||   || Rok 2013[42]   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a násl. ||   || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0205 || Závazky || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Platby || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[43]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.010405 ||   || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 Prostředky pro GŘ ESTAT CELKEM || Závazky || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Platby || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Platby || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 CELKEM prostředky z okruhu 1a víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Platby || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Veškeré
údaje jsou v současných cenách.
   ||   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a násl. || CELKEM
 GŘ: ESTAT ||
  Lidské zdroje || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
  Ostatní správní výdaje || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 GŘ ESTAT CELKEM || Prostředky || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 CELKEM prostředky z okruhu 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a násl. || CELKEM
 CELKEM prostředky z okruhŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 ||   || 776,877
 Platby || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,305 || 155,992 || 102,207 || 776,877
 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo || OKRUH 1A - Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost (2013) OKRUH 1 – Inteligentní růst podporující začlenění (od roku 2014)
 GŘ: ESTAT ||   ||   || Rok 2013[44]   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a násl. ||   || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0205 || Závazky || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Platby || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[45]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.010405 ||   || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 Prostředky pro GŘ ESTAT CELKEM || Závazky || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Platby || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Platby || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 CELKEM prostředky z okruhu 1a víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Platby || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
Má-li
návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z okruhŮ 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a násl. || CELKEM
 GŘ: ESTAT ||
  Lidské zdroje || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
  Ostatní správní výdaje || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 GŘ ESTAT CELKEM || Prostředky || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 CELKEM prostředky z okruhu 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a násl. || CELKEM
 CELKEM prostředky z okruhŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 ||   || 776,877
 Platby || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,028 || 155,992 || 102,207 || 776,877

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační prostředky

(12)
¨         Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
(13)
þ         Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno
na 3 desetinná místa)
   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || CELKEM ||
 VÝSTUPY ||
 Uveďte cíle a výstupy   || Druh výstupu[46]   || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[47] Poskytování kvalitních statistických informací na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Evropské unie ||
 – Výstup || Statistické projekty || 0,315 || 90 || 24,210 || 85 || 24,694 || 67 || 21,270 || 62 || 21,704 || 58 || 22,129 || 362 || 114,007
 || Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || 90 || 24,210 || 85 || 24,694 || 67 || 21,270 || 62 || 21,704 || 58 || 22,129 || 362 || 114,007
 || SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 Zavedení nové metody tvorby evropské statistiky ||
 – Výstup || Statistické projekty || 0,322 || 90 || 24,210 || 84 || 24,694 || 100 || 31,906 || 94 || 32,555 || 87 || 33,194 || 455 || 146,559
 || Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || 90 || 24,210 || 84 || 24,694 || 100 || 31,906 || 94 || 32,555 || 87 || 33,194 || 455 || 146,559
 || SPECIFICKÝ CÍL Č. 3 Posílení partnerství v rámci systému ESS i mimo něj ||
 – Výstup || Statistické projekty || 0,308 || 20 || 5,380 || 19 || 5,488 || 9 || 2,798 || 8 || 2,856 || 7 || 2,912 || 63 || 19,434
 || Mezisoučet za specifický cíl č. 3 || 20 || 5,380 || 19 || 5,488 || 9 || 2,798 || 8 || 2,856 || 7 || 2,912 || 63 || 19,434
 || NÁKLADY CELKEM || 200 || 53,800 || 188 || 54,876 || 176 || 55,974 || 164 || 57,115 || 152 || 58,235 || 880 || 280,000

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

(14)
¨         Návrh/podnět nevyžaduje využití správních
prostředků
(15)
þ         Návrh/podnět vyžaduje využití správních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a násl. || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91 306 ||   || 456,530
 Ostatní správní výdaje || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 Mimo OKRUH 5[48] víceletého finančního rámce   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 2,752 || 2,752 || 2,752 || 2,752 || 2,752 ||   || 13,760
 Ostatní výdaje správní povahy (informační technologie, zasedání, studie, mise, předplatné) || 0,748 || 1,089 || 1,167 || 1,246 || 1,324 ||   || 5,574
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   || 19,334
 CELKEM || 98,844 || 99,265 || 99,426 || 99,589 || 99,753 ||   || 496,877

3.2.3.2.
 Odhadované potřeby v oblasti lidských
zdrojů

(16)
¨         Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
(17)
r        Návrh/podnět
vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v přepočtu na
plné pracovní úvazky
   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 29 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 655 || 655 || 655 || 655 || 655
 XX 01 01 02 (při delegacích) || - || - || - || - || -
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || - || - || - || - || -
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || - || - || - || - || -
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)
 29 01 02 01 (SZ, DZ, VNO z celkového rámce) || 118 || 118 || 118 || 118 || 118
 XX 01 02 02 (SZ, DZ, MOD, MZ a VNO při delegacích) || - || - || - || - || -
 XX 01 04 yy || – v ústředí ||   ||   ||   ||   ||
 – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, DZ, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, DZ, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové linie (29 01 04 01) || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 CELKEM || 816 || 816 || 816 || 816 || 816
29 je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Úkoly, které mají být prováděny, se týkají především metodické práce na jedné straně a sběru, validace, zpracování a šíření statistických informací týkajících se oblastí vymezených v přílohách navrženého nařízení na straně druhé. Odkazují rovněž na dvě horizontální činnosti ABB prováděné Eurostatem („Správní podpora –Eurostat“ a „Politická strategie a koordinace pro Eurostat“). ||
 Externí zaměstnanci || Podpora úředníků a dočasných zaměstnanců při provádění výše zmíněných úkolů. ||

3.2.4.
Soulad se stávajícím víceletým finančním
rámcem

(18)
þ         Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým
finančním rámcem pro prostředky pro rok 2013 a je v souladu s
víceletým finančním rámcem pro období let 2014–2020 pro prostředky
pro roky 2014 až 2017.
(19)
¨         Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu
víceletého finančního rámce.
Ve stávajícím víceletém finančním rámci pro
statistiky Společenství je pro rok 2013 stanovena částka 53,8
milionů EUR. Provádění
programu v roce 2013 je s touto částkou slučitelné.
(20)
¨         Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo
změnu víceletého finančního rámce[49].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.

3.2.5.
Příspěvky třetích stran

(21)
¨         Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od
třetích stran.
(22)
þ         Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle
následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Celkem
 Příspěvek Švýcarska || 4,755 || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || 24,748
 Spolufinancované prostředky CELKEM || 4,755 || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || 24,748

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

(23)
þ         Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na
příjmy.
(24)
¨         Návrh/podnět má tento finanční dopad:
(a)
¨       dopad na vlastní zdroje
¨         dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém období || Dopad návrhu/podnětu[50]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ………… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy.
[1]               KOM(2009) 404 v konečném znění,
10.8.2009.
[2]               Předložena na zasedání výboru ESS dne 20.5.2010,
dok. č. 2010/05/6/EN.
[3]               Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.
[4]               Rozhodnutí č. 1578/2007/ES, Úř. věst. L
344, 28.12.2007, s. 15.
[5]               KOM(2010) 2020 v konečném znění.
[6]               http://ec.europa.eu/commission_2010–2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf,
3.9.2009.
[7]               Zřízen rozhodnutím Evropského Parlamentu a Rady
č. 234/2008/ES.
[8]               Konference generálních ředitelů národních
statistických úřadů se koná jednou ročně a jejím cílem je
diskutovat o tématech souvisejících se statistickým programem a metodami a
postupy tvorby evropské statistiky. Každý rok ji pořádá jiný členský
stát a předsedá jí generální ředitel z pořádající
země.
[9]               V rámci liniového modelu se statistiky
tradičně tvoří řadou souběžných procesů, v každé
jednotlivé zemi zvlášť (v některých případech dokonce pro každý
jednotlivý region) a pro každou jednotlivou oblast. V takovém modelu každá
jednotlivá statistická úloha odpovídá specifické oblasti statistiky spolu s
příslušným produkčním systémem. Pro každou oblast se celý
produkční proces od návrhu zjišťování přes sběr a
zpracování údajů až po jejich šíření odehrává nezávisle na ostatních
oblastech a každá oblast má své vlastní dodavatele údajů a skupiny
uživatelů. Liniový model se rovněž odráží ve způsobu, jímž jsou
oblasti statistiky regulovány na evropské úrovni.
[10]             Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.
[11]             Aniž je dotčen článek 5 Protokolu o statutu
Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky.
[12]             KOM(2010) 2020 v konečném
znění.
[13]             http://ec.europa.eu/commission_2010–2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf,
3.9.2009.
[14]             KOM(2009) 404 v konečném znění, 10.8.2009.
[15]             Předložena na zasedání výboru ESS dne 20.5.2010, dok.
č. 2010/05/6/EN.
[16]             KOM(2011) 211 v konečném znění.
[17]             Odkaz na právní základ bude aktualizován, jakmile bude
přijata nová dohoda s Evropským parlamentem.
[18]             Úř. věst. L 73, 15.3.2008, s. 13.
[19]             Úř. věst. L 332, 30.11.2006, s. 21.
[20]             Úř. věst. L 340, 19.12.2008, s. 76.
[21]             V této
souvislosti by měl Eurostat využívat výsledky projektů financovaných
EU, např. společné akce pro monitorování úrazů v Evropě (Joint Action on Monitoring Injuries in Europe, JAMIE) a databáze
úrazů (Injury Database, IDB).
[22]             Jak bylo dohodnuto v rámci nařízení
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1338/2008 ze dne
16. prosince 2008 o statistice Společenství v oblasti veřejného
zdraví a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (zdravotní stav a
zdravotní determinanty, zdravotní péče, příčiny smrti, pracovní
úrazy, nemoci z povolání).
[23]             Systém národních účtů (Organizace spojených
národů).
[24]             Evropský systém účtů.
[25]             Systém environmentálních a hospodářských
účtů (Organizace spojených národů); přijetí plánováno na
rok 2012.
[26]             Evropské environmentální hospodářské účty.
[27]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(Activity-Based Budgeting).
[28]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
finančního nařízení.
[29]             Skupina pro partnerství je skupina generálních
ředitelů národních statistických úřadů v rámci ESS, jejichž
posláním je dále rozvíjet systém ESS, a to především usnadňováním
práce výboru pro ESS.
[30]             KOM(2009) 1 v konečném znění.
[31]             Zpráva o auditu připravená pracovištěm interního
auditu, ESTAT-2009-ESTAT-002, 19.2.2010.
[32]             Konsolidované znění nařízení Rady č.
1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční
nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství.
[33]             Konsolidované znění nařízení Komise č.
2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení
Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční
nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství.
[34]             Předložen na zasedání výboru pro ESS dne 18.
listopadu 2010 (dok. č. 2010/07/08b).
[35]             Konsolidované znění nařízení Rady č.
1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční
nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství.
[36]             Konsolidované znění nařízení Komise č.
2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k
nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví
finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských
společenství.
[37]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[38]             Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
[39]             RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
prostředky.
[40]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[41]             Kandidátské země a případně potenciální
kandidátské země západního Balkánu.
[42]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět.
[43]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[44]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět.
[45]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[46]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných studentských výměn, počet
vybudovaných kilometrů silnic).
[47]             Jak je uvedeno v bodě 1.4.2 „Specifické
cíle...“.
[48]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[49]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[50]             Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z
cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po
odečtení 25 % nákladů na výběr.