|

52011PC0470

Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se stanoví víceletý plán pro populaci lososa žijící v Baltském moři a rybolov této populace  /* KOM/2011/0470 v konečném znění - 2011/0206 (COD) */

	DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU-  Odůvodnění a cíle návrhuVědecké doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) uvádí, že některé ze 30 populací lososa volně žijících v řekách, mezi něž patří i populace lososa žijící v Baltském moři, se nacházejí mimo bezpečné biologické limity a jsou ohroženy genetickou degradací. Platnost nezávazného plánu řízení z roku 1997 vypracovaného Mezinárodní komisí pro rybolov v Baltském moři skončila v roce 2010 a bez nového plánu bude budoucí řízení populací ryb ponecháno bez cílů a situace bude pro rybáře a podniky cestovního ruchu nepředvídatelná. Členské státy, Regionální poradní sbor pro Baltské moře a zúčastněné strany proto opakovaně vyzvaly Evropskou komisi, aby navrhla nový systém řízení.Cílem návrhu je stanovit víceletý plán řízení rybolovu populace lososa v Baltském moři, který by zajistil, že stav z hlediska ochrany celé baltské populace, tj. včetně všech populací lososa žijících v řekách, je příznivý a zaručuje udržitelné využívání. Konkrétní cíle iniciativy mají zajistit, aby:a) byla populace lososa žijící v Baltském moři využívána udržitelným způsobem v souladu se zásadou maximálně udržitelného výnosu;b) byla zachována genetická integrita a rozmanitost populace lososa žijící v Baltském moři.-  Obecné souvislosti-  Současné řízení populace lososa žijící v Baltském moři zahrnuje každoroční stanovení celkového přípustného odlovu a technická opatření pro zachování zdrojů, jako jsou období hájení a minimální velikost při vykládce. Intenzita rybolovu lososa v hlavní pánvi je omezena i zákazem používání unášených tenatových sítí zavedeným k ochraně populace sviňuchy obecné žijící v Baltském moři. Losos obecný je druhem v zájmu EU, jak je definováno ve směrnici o stanovištích[1], a jeho vnitrozemské stanoviště je chráněno rámcovou směrnicí o vodě[2]. Mimoto Komise na ochranu baltského mořského prostředí (HELCOM)[3] pro tento druh v rámci svého akčního plánu pro region Baltské moře[4] stanovila určité cíle.-  V souladu s celkovou ambicí společné rybářské politiky zachovat rybolovné zdroje a se zvláštním zřetelem na články 5 a 6 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (základní nařízení), které požaduje vypracování víceletých plánů, mezi základní prvky plánu patří:-  hlavní a vedlejší cíle (do deseti let po vstupu tohoto nařízení v platnost dosáhnout 75 % potenciální produkce strdlic v každé řece s volně žijícími populacemi lososa);-  celkové přípustné odlovy založené na konstantní míře úmrtnosti způsobené rybolovem, která je rovna 0,1. Celkové přípustné odlovy zahrnou pouze mořský rybolov, nicméně se budou vztahovat i na velitele nerybářských plavidel nabízejících služby rekreačního rybolovu;-  povinnost členských států definovat a zavést technická opatření pro zachování zdrojů, jako jsou období hájení a uzavřené oblasti k ochraně jikernaček a mlíčňáků migrujících do pobřežních vod, nejpozději do 24 měsíců od vstupu plánu v platnost;-  postupné ukončení vysazování lososa do řek s uměle vytvořenými překážkami a bez potenciálu k obnovení samovolně udržitelných populací volně žijícího lososa s cílem chránit genetickou rozmanitost volně žijících populací;-  finanční pomoc ze strany Evropského rybářského fondu pro podporu přímého vysazování populací do řek s potenciálem samovolně udržitelných populací volně žijících lososů jako opatření pro zachování populací volně žijících lososů.-  Platné předpisy EU vztahující se na oblast návrhuZákladní nařízení stanoví obecný rámec pro společnou rybářskou politiku a určuje, v jakých situacích Rada přijme víceleté plány.-  Je třeba poznamenat, že v souvislosti s nadcházející reformou společné rybářské politiky bude nutné některá ustanovení tohoto návrhu v budoucnu změnit.Nařízení Rady (ES) č. 2187/05 ze dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, tj. minimální velikost při vykládce a období hájení pro rybolov lososa.Každoroční nařízení Rady, kterým se stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři, stanoví úrovně celkových přípustných odlovů populace lososa (např. pro rok 2011 nařízení Rady (EU) č. 1124/2010 ze dne 29. listopadu 2010 , kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři).Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu EU v oblasti rybolovu stanoví obecné kontrolní požadavky na rybolov, ale i konkrétní požadavky na víceleté plány.-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieCíle návrhu jsou v souladu s politikou Evropské unie v oblasti životního prostředí, zejména s cíli směrnice o stanovištích, rámcové směrnice o vodě a rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí.KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADůMetody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentůVzhledem k tomu, že losos obecný je druhem širokého zájmu, nikoliv pouze komerčních rybářů, ale i rekreačních rybářů, podniků cestovního ruchu a sdružení zajímajících se o řeky, snahou konzultací bylo zaměřit se na všechny zájmové skupiny. Dokument otevřené konzultace přeložený do všech pobaltských jazyků byl zveřejněn on-line. Rybolovné úřady a úřady působící v oblasti životního prostředí z členských států v oblasti Baltského moře a klíčové zúčastněné strany se dále zúčastnily konzultační schůzky konané dne 28. dubna 2009 v Bruselu. Byla sestavena řídící skupina pro posouzení dopadu (IASG) skládající se ze zástupců 6 generálních ředitelství, a sice GŘ ENV, GŘ EMPL, GŘ REGIO, GŘ ECFIN, GŘ TRADE a generálního sekretariátu.Příslušné vědecké/odborné oblastiU environmentálních parametrů vychází návrh z vědeckého doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES)[5], u sociálních a ekonomických hodnocení z doporučení finského výzkumného ústavu pro volně žijící zvěř a rybolov[6] a dále z hodnocení a doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR)[7].Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahuShrnutí vědeckého doporučení a konzultací je obsaženo ve zprávě o posouzení dopadů připojené k tomuto návrhu.Prostředky použité pro zveřejnění odborných stanovisekVšechna doporučení a příspěvky ke konzultačnímu procesu naleznete na internetové stránce GŘ MARE: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/consultations_en.htm-  Posouzení dopadůPokud budou dobře provedena, v praxi a v kombinaci se zavedením právních povinností v oblasti ochrany životního prostředí pro vnitrozemské vody, splní navrhovaná opatření následující cíle:a) pro populace lososa žijící v Baltském moři-  obnovení všech populací lososa volně žijících v baltických řekách na úroveň bezpečných biologických limitů a obnovení příznivého stavu z hlediska ochrany omezením tlaku způsobeného rybolovem na oslabené populace lososa žijící v řekách,-  obnovení samovolně udržitelných populací lososa v řekách, kde došlo k jejich vyhubení, nebo kde jsou populace velmi oslabené, což by přineslo vyšší celkovou produkci volně žijícího lososa,-  zachování genetické rozmanitosti volně žijícího lososa, neboť vysazování uměle chovaného lososa s možnými negativními genetickými důsledky se podstatně sníží.b) pro odvětví komerčního rybolovu-  předvídatelnost rybolovných práv jako důsledek jasných pravidel kontroly odlovu,-  zvýšená produkce volně žijícího lososa a obnova všech volně žijících říčních populací, což v dlouhodobém horizontu přinese zvýšení rybolovných práv.c) pro odvětví rekreačního rybolovu-  zvýšená produkce volně žijícího lososa a obnova všech volně žijících říčních populací, což v dlouhodobém horizontu přinese zvýšení rybolovných práv.d) pro odvětví cestovního ruchu-  potenciál růstu zásluhou zvýšených rybolovných práv u volně žijících populací lososa, a to v moři i v řekách.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Právní základPrávním základem návrhu je čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie[8].-  Zásada subsidiarityPodle čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) návrh spadá do výlučné pravomoci Evropské unie. Ačkoliv losos žijící v Baltském moři patří mezi anadromní druhy, je považován za „biologické mořské zdroje“ ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. d) SFEU. Smyslem tohoto ustanovení je zajistit účinnou ochranu mořských druhů v průběhu celého cyklu jejich migrace. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.-  ProporcionalitaNavrhovaná opatření odpovídají zásadě proporcionality, neboť nepřekračují to, co je nezbytné k dosažení cíle zachování populace lososa v Baltském moři v souladu se společnou rybářskou politikou a jsou vhodná k zajištění dlouhodobé udržitelnosti rybolovu této populace.ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNávrh nemá žádné nové důsledky pro rozpočet.DALšÍ INFORMACE-  Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnostiNávrh obsahuje ustanovení o přezkumu a revizi.2011/0206 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se stanoví víceletý plán pro populaci lososa žijící v Baltském moři a rybolov této populaceEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 43 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[9],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[10],po postoupení návrhu vnitrostátním parlamentům,v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:1.  Platnost akčního plánu pro populace lososa přijatého Mezinárodní komisí pro rybolov v Baltském moři v roce 1997 skončila v roce 2010. Smluvní strany Komise na ochranu baltského mořského prostředí (HELCOM) se zasadily o to, aby EU vypracovala dlouhodobý plán řízení populace lososa žijící v Baltském moři.2.  V nejnovějších vědeckých doporučeních Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) se uvádí, že některé populace lososa volně žijící v řekách se nacházejí mimo bezpečné biologické limity a že je třeba vypracovat víceletý plán na evropské úrovni.3.  Podle čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie disponuje Unie výlučnou pravomocí v oblasti zachování biologických mořských zdrojů. Vzhledem k tomu, že losos patří mezi anadromní druhy, nelze zachovat populace lososa žijící v Baltském moři, aniž by byla přijata opatření k ochraně těchto populací v období, kdy žijí v řekách. Tato opatření tedy také spadají do výlučné pravomoci Unie s cílem zajistit účinnou ochranu mořských druhů v průběhu celého cyklu jejich migrace a měla by být zahrnuta do víceletého plánu.4.  Směrnice 92/43/EHS o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin[11] uvádí lososa obecného jako druh v zájmu Evropské unie a opatření přijatá podle této směrnice musí být navržena tak, aby bylo zajištěno, že jejich využívání bude v souladu s odpovídajícím stavem z hlediska jejich ochrany. Je tedy nutné zajistit, aby opatření k ochraně lososa přijatá dle tohoto nařízení byla konzistentní a koordinovaná s opatřeními přijatými dle zmíněné směrnice.5.  Cílem směrnice 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost EU v oblasti vodní politiky[12], je ochránit, zachovat a zlepšit vodní prostředí, kde losos po část svého života pobývá. K dosažení těchto cílů směrnice 2000/60/ES by měl přispět víceletý plán pro populace baltského lososa. Opatření touto směrnicí již vyžadovaná, jako jsou plány povodí, by neměla být identická s opatřeními přijatými na základě tohoto nařízení, nicméně je třeba zajistit koordinaci a konzistentnost mezi opatřeními přijatými dle tohoto nařízení a dle již zmíněné směrnice na ochranu a zlepšení stanovišť lososů ve vnitrozemských vodách.6.  V prováděcím plánu odsouhlaseném na světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 se uvádí, že do roku 2015 je třeba obnovit všechny komerční populace na úroveň, která přinese maximální udržitelný výnos. Mezinárodní rada pro průzkum moří usuzuje, že u populací lososa žijících v baltických řekách tato úroveň u různých řek s volně žijícími populacemi lososa odpovídá úrovni produkci strdlic mezi 60 a 75 % potenciální kapacity produkce strdlic. Takové vědecké doporučení by mělo sloužit jako východisko pro stanovení hlavních a vedlejších cílů víceletého plánu.7.  Vědecké doporučení naznačuje, že genetické znečištění populace lososa žijící v Baltském moři může snížit míru přežití a hojnost původních populací a narušit genetickou obranyschopnost vůči nemocem a měnícím se místním environmentálním podmínkám. Zachování genetické integrity a rozmanitosti populací lososa v Baltském moři tudíž hraje rozhodující úlohu v jejich ochraně a musí se stát cílem víceletého plánu.8.  Stanovení míry úmrtnosti způsobené rybolovem v moři a v řekách by mělo přinést velikost volně žijící populace lososa, která přináší maximální udržitelný výnos v souladu se stanovenými cíli a termíny. Míra úmrtnosti způsobená rybolovem v moři se stanoví na základě doporučení VTHVR.9.  Za účelem účinnějšího provádění plánu a s cílem lépe přizpůsobit reakci zvláštnostem populací lososa v jednotlivých řekách by měly být dotčené členské státy oprávněny stanovit úroveň míry úmrtnosti způsobené rybolovem, celkové přípustné odlovy a některá technická opatření pro zachování zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.10.  Při přijímání opatření v rámci tohoto nařízení by členské státy měly v plném rozsahu respektovat své mezinárodní závazky, zejména závazky odvozené z článku 66 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982[13], který mimo jiné vyžaduje, aby stát původu anadromních populací a další dotčené státy spolupracovaly s cílem zachovat a řídit tyto populace.11.  Je třeba přijmout opatření, která by umožnila Komisi pravidelně přezkoumat vhodnost a účinnost opatření přijatých členskými státy na základě hlavních a vedlejších cílů stanovených ve víceletém plánu.12.  Vědecké doporučení uvádí, že postupy vysazování mohou významně ovlivnit genetickou rozmanitost populace lososa žijící v Baltském moři a přináší riziko, že velké množství uměle chovaných ryb každoročně vypuštěných do Baltského moře postihne genetickou integritu volně žijícího lososa. Doporučuje se tyto postupy postupně ukončit. V tomto víceletém plánu by proto měly být pro vypouštění lososa stanoveny podmínky.13.  Přímé vysazování v řekách s potenciálem pro výskyt lososa je považováno za zvláštních podmínek za opatření pro zachování zdrojů, neboť bude mít pozitivní dopad na celkový počet jedinců lososa a rybolov, jelikož lze tímto způsobem obnovit samovolně udržitelné populace lososa. Je třeba přijmout opatření, která by výslovně povolila přímé vysazování, které splňuje tyto podmínky pro získání finančních zdrojů v souladu s čl. 38 odst. 2 nařízení (ES) č. 1198/2006 o Evropském rybářském fondu[14].14.  Nicméně vzhledem k tomu, že vypouštění lososa může být v současnosti v některých členských státech povinné, a ve snaze poskytnout členským státům čas na přizpůsobení se těmto požadavkům, mělo by vypouštění lososa pro účely jiné, než je vysazování a přímé vysazování, zůstat povoleno v průběhu přechodného období sedmi let po vstupu tohoto nařízení v platnost.15.  Aby se zaručilo, že jsou opatření stanovená tímto nařízením dodržována, měla by být kromě kontrolních opatření stanovených v nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky[15] přijata zvláštní kontrolní opatření.16.  Délka většiny pobřežních plavidel pro odlov lososa nepřesahuje 10 m. Z tohoto důvodu by povinnost používat lodní deník rybolovu dle článku 14 a podávat předchozí oznámení dle článku 17 nařízení (ES) 1224/2009 měla být rozšířena tak, aby se vztahovala na všechna plavidla.17.  S cílem zajistit, že úlovky lososa nejsou nesprávně vykázány jako úlovky pstruha obecného, čímž by unikly řádné kontrole, je nutné povinnost předkládat předchozí oznámení v souladu s článkem 17 nařízení (ES) 1224/2009 rozšířit i na všechna plavidla, která uchovávají na palubě pstruha obecného.18.  K získání lepších a rozsáhlejších vědeckých údajů o populacích lososa by měl být povolen odlov elektrickým proudem.19.  V nejnovějším vědeckém doporučení se uvádí, že rekreační rybolov lososa v moři významně ovlivňuje jeho populace. Přesnost údajů v této oblasti není nicméně příliš vysoká. Zejména rekreační rybolov prováděný z plavidel, která provozují podniky nabízející tyto služby jako placené, se může významně podílet na úlovcích lososa žijícího v Baltském moři. Proto je pro fungování víceletého plánu vhodné zavést konkrétní správní opatření k řízení těchto činností.20.  Aby bylo možné efektivním způsobem naplnit vedlejší cíle stanovené v tomto nařízení a rychle reagovat na změny v populacích, je třeba pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy u určitých nepodstatných prvků tohoto nařízení, popsaných v článcích 6, 7, 11 a 25, přenést na Komisi. Na základě těchto pravomocí by mělo být možné změnit míru úmrtnosti způsobenou rybolovem, změnit seznam řek s volně žijícími populacemi lososa a některé technické informace obsažené v přílohách tohoto nařízení a přijímat opatření pro populace žijící v baltických řekách, nejsou-li členskými státy přijata opatření, k nimž jsou dle bodu 9 odůvodnění oprávněny, nebo jsou přijatá opatření považována za neúčinná.21.  Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a náležité předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.22.  Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení ustanovení článku 12 tohoto nařízení o vysazování lososa by měly být prováděcí pravomoci svěřeny Komisi. Uvedené pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[16],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:KAPITOLA I PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICEČlánek 1PředmětTímto nařízením se stanoví víceletý plán pro zachování a řízení populace lososa žijící v Baltském moři (dále jen „plán“).Článek 2Oblast působnosti1. Tento plán se vztahuje na:a) komerční rybolov v Baltském moři a řekách s ním propojeným na území členských států (dále jen „dotčené členské státy“),b) rekreační rybolov lososa v Baltském moři, pokud je tento rybolov prováděn obslužnými plavidly.Článek 3Definice1. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 2371/2002, článku 2 směrnice 2000/60/ES a článku 4 nařízení (ES) č. 1224/2009.2. Rovněž se použijí tyto definice:a) „Baltským mořem“ se rozumí subdivize ICES 22–32;b) „baltickými řekami“ se rozumí řeky propojené s Baltským mořem a nacházející se na území členských států;c) „populací lososa žijící v Baltském moři“ se rozumí všechny populace lososa v Baltském moři a baltických řekách, ať už se jedná o populace volně žijící nebo uměle chované;d) „řekou s volně žijícími populacemi lososa“ se rozumí řeka se samovolně udržitelnými populacemi volně žijícího lososa, aniž by docházelo k vypouštění uměle chovaných populací lososa nebo k němu dochází jen v omezené míře; seznam řek je uveden v příloze I;e) „řekou s potenciálem pro výskyt lososa“ se rozumí řeka, v níž v minulosti žila(y) volně žijící populace lososa a kde v současnosti nedochází k přirozené reprodukci nebo zde k reprodukci dochází jen v minimální míře, přičemž zde existuje potenciál pro obnovení samovolně udržitelné populace lososa;f) „potenciální kapacitou produkce strdlic“ se rozumí kapacita produkce strdlic vypočítaná pro každou řeku na základě příslušných parametrů specifických pro jednotlivé řeky;g) „technickými opatřeními pro zachování zdrojů“ se rozumí opatření, která regulují složení druhů, složení úlovků z hlediska velikosti a dopad rybolovných činností na prvky ekosystémů stanovením podmínek pro použití a strukturu lovných zařízení a stanovením omezení přístupu do oblastí rybolovu;h) „vysazováním“ se rozumí záměrné vypouštění strdlic nebo uměle chovaných lososů v raných fázích životního cyklu do řek s volně žijícími populacemi lososa;i) „přímým vysazováním ryb“ se rozumí vypouštění strdlic nebo uměle chovaných lososů v raných fázích životního cyklu do řek s potenciálem pro výskyt lososa;j) „obslužným plavidlem“ se rozumí plavidlo, které je provozováno podnikem nabízejícím služby, jako je poskytnutí rybolovného zařízení, přeprava a/nebo poradenství za účelem rekreačního rybolovu lososa v Baltském moři;k) „celkovými přípustnými odlovy“ (TAC) se rozumí množství lososa žijícího v Baltském moři, které lze v rámci dané populace každoročně ulovit a vyložit.KAPITOLA II HLAVNÍ CÍLEČlánek 4Hlavní cíleCílem plánu je zajistit, aby:a) byla populace lososa žijící v Baltském moři využívána udržitelným způsobem v souladu se zásadou maximálně udržitelného výnosu;b) byla zachována genetická integrita a rozmanitost populace lososa žijící v Baltském moři.KAPITOLA III VEDLEJŠÍ CÍLEČlánek 5Vedlejší cíle pro populace lososa volně žijící v řekách23.  U řek s volně žijícími populacemi lososa, kde k okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost bylo dosaženo úrovně 50 % potenciální kapacity produkce strdlic, dosáhne v každé řece za pět let od vstupu tohoto nařízení v platnost produkce volně žijících strdlic 75 % potenciální kapacity produkce strdlic.24.  U řek s volně žijícími populacemi lososa, kde k okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost nebylo dosaženo úrovně 50 % potenciální kapacity produkce strdlic, dosáhne v každé řece produkce volně žijících strdlic 50 % potenciální kapacity produkce strdlic za pět let od vstupu tohoto nařízení v platnost a 75 % za deset let od vstupu tohoto nařízení v platnost.25.  Za deset let od vstupu tohoto nařízení v platnost bude v každé řece s volně žijícími populacemi lososa produkce strdlic volně žijícího lososa udržována na úrovni alespoň 75 % potenciální kapacity produkce strdlic.26.  Dotčené členské státy mohou pro každou řeku s volně žijícími populacemi lososa stanovit další přísnější cíle.KAPITOLA IV PRAVIDLA ODLOVUČlánek 6Stanovení celkových přípustných odlovů v řekách27.  Roční celkové přípustné odlovy populace lososa v řekách s volně žijícími populacemi lososa nepřekročí úroveň odpovídající míře úmrtnosti způsobené rybolovem, která je uvedena v odstavci 2.28.  Míru úmrtnosti způsobenou rybolovem pro populace lososa v řekách s volně žijícími populacemi lososa stanoví každý členský stát v souladu s vedlejšími cíli stanovenými v článku 5 a odbornými názory Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství a Mezinárodní rady pro průzkum moří, které jsou pravidelně těmito orgány přezkoumávány, jakmile jsou k dispozici další informace nebo se změní charakteristické vlastnosti řeky. Za tímo účelem zohlední členské státy potenciální kapacitu produkce strdlic vypočítanou Mezinárodní radou pro průzkum moří pro každou řeku na základě příslušných parametrů specifických pro jednotlivé řeky a pravidelně přezkoumávaných tímto orgánem, jakmile jsou k dispozici další informace nebo se změní charakteristické vlastnosti řeky.29.  Nejpozději do jednoho roku po vstupu tohoto nařízení v platnost dotčené členské státy na svých veřejně přístupných úředních internetových stránkách zřízených v souladu s článkem 114 nařízení 1224/2009 zveřejní míru úmrtnosti způsobenou rybolovem v řekách s volně žijícími populacemi lososa a odpovídající celkové přípustné odlovy lososa a budou tyto ukazatele každoročně přezkoumávat.30.  Každé tři roky Komise s ohledem na hlavní a vedlejší cíle uvedené v článcích 4 a 5 posoudí slučitelnost a účinnost opatření přijatých členskými státy dle tohoto článku.31.  Komise je zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými stanoví míru úmrtnosti dané rybolovem a/nebo odpovídající celkový přípustný odlov v řekách s volně žijícími populacemi lososa a/nebo rozhodne o uzavření loviště, pokud dotčené členské státy nezveřejní taková opatření v souladu s odstavci 1, 2 a 3 ve stanoveném termínu po vstupu tohoto nařízení v platnost.32.  Komise je zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými stanoví míru úmrtnosti dané rybolovem a/nebo odpovídající celkový přípustný odlov v řekách s volně žijícími populacemi lososa a/nebo rozhodne o uzavření loviště, pokud na základě hodnocení provedeného dle odstavce 4 jsou opatření členských států shledána jako neslučitelná s hlavními a vedlejšími cíli stanovenými v článcích 4 a 5 nebo je shledáno, že tyto hlavní a vedlejší cíle nesplňují.33.  Komise přijímá tato opatření s cílem zajistit, aby hlavní a vedlejší cíle stanovené v článcích 4 a 5 byly splněny. Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, opatření členského státu pozbývají platnosti.Článek 7Stanovení celkových přípustných odlovů v moři34.  Roční celkové přípustné odlovy populace lososa v moři nepřekročí úroveň míry úmrtnosti způsobené rybolovem rovnu 0,1.35.  Pokud existují jasné známky toho, že došlo ke změně stavu populace a/nebo že stávající míra úmrtnosti způsobená rybolovem není přiměřená k dosažení cílů stanovených v článku 4, je Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijatých v souladu s článkem 26 oprávněna změnit hodnotu míry úmrtnosti způsobené rybolovem v moři uvedenou v odstavci 1.36.  V případě náhlého propuknutí nákaz, kriticky nízké míry přežití jedinců starších dvou let nebo jiných nepředvídaných situací stanoví Rada celkové přípustné odlovy, které jsou nižší než celkové přípustné odlovy vycházející z míry úmrtnosti způsobené rybolovem uvedené v odstavci 1.Článek 8Využití vnitrostátní kvóty obslužnými plavidlyLosos ulovený v moři z obslužných plavidel se započítá do vnitrostátní kvóty.KAPITOLA V TECHNICKÁ OPATŘENÍ PRO ZACHOVÁNÍ ZDROJŮČlánek 9Opatření členských států k ochraně oslabených populací lososa v řekách37.  Pro řeky s volně žijícími populacemi lososa, kde k okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost nebylo dosaženo úrovně 50 % potenciální kapacity produkce strdlic, zavedou dotčené členské státy vnitrostátní technická opatření pro zachování zdrojů, a to nejpozději do dvou let po vstupu tohoto nařízení v platnost.38.  Technická opatření pro zachování zdrojů uvedená v odstavci 1 vychází ze zvláštních nároků jednotlivých řek s cílem přiměřeně přispět k dosažení hlavních a vedlejších cílů stanovených v článcích 4 a 5. Místo uplatnění takových opatření vychází z nejlepších dostupných informací o migračních trasách lososů v moři.Článek 10Opatření k ochraně dalších populací lososa žijících v řekáchČlenské státy mohou ve svých baltických řekách pro populace lososa žijící v řekách nezahrnutých do článku 9 tohoto nařízení zavést vnitrostátní technická opatření pro zachování zdrojů. Tato opatření přispějí k dosažení hlavních a vedlejších cílů stanovených v článcích 4 a 5.Článek 11Opatření přijímaná Komisí39.  Každé tři roky Komise s ohledem na hlavní a vedlejší cíle uvedené v článcích 4 a 5 posoudí slučitelnost a účinnost opatření přijatých členskými státy dle článků 9 a 10, a to zejména v případech, kdy řeky s volně žijícími populacemi lososa protékají několika členskými státy.40.  Komise je zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými stanoví potřebná technická opatření pro zachování zdrojů, pokud dotčené členské státy nepřijmou taková opatření v souladu s článkem 9 ve stanoveném termínu po vstupu tohoto nařízení v platnost.41.  Komise je zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými stanoví potřebná technická opatření pro zachování zdrojů, pokud na základě hodnocení provedeného dle odstavce 1 jsou opatření členského státu shledána jako neslučitelná s hlavními a vedlejšími cíli stanovenými v článcích 4 a 5 nebo je shledáno, že tyto hlavní a vedlejší cíle nesplňují.42.  Komise přijímá tato opatření s cílem zajistit, aby hlavní a vedlejší cíle stanovené v článcích 4 a 5 byly splněny. Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, opatření členského státu pozbývají platnosti.KAPITOLA VI VYPOUŠTĚNÍČlánek 12Vysazování43.  Vysazovat lososa lze pouze do řek s volně žijícími populacemi lososa. Počet strdlic vypuštěných do každé řeky nepřekročí odhadovanou potenciální kapacitu produkce strdlic této řeky.44.  Vysazování ryb je třeba provádět způsobem, který zaručí genetickou rozmanitost odlišných populací lososa žijících v řekách při zohlednění stávajících společenství ryb v řekách, kam je násada umísťována, a v řekách sousedících, a to při maximalizaci účinku vysazování.45.  Komise může prováděcími akty přijatými v souladu s přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2 stanovit prováděcí pravidla pro uplatnění tohoto článku.Článek 13Přímé vysazování rybPřímé vysazování ryb do řek s potenciálem pro výskyt lososa lze provádět pouze za předpokladu, že:a) řeka nabízí volné migrační trasy, odpovídající kvalitu vody a stanoviště vhodná pro reprodukci a růst lososa;b) účelem přímého vysazování je založit nebo podpořit životaschopnou, samovolně udržitelnou populaci volně žijícího lososa;c) existuje program, který monitoruje a hodnotí situaci před a po vysazení ryb;d) existují vhodná a přiměřená opatření pro zachování a řízení zdrojů, jejichž cílem je podpořit obnovu samovolně udržitelné populace lososa v řece.Přímé vysazování dle odstavce 1 je považováno za opatření pro zachování zdrojů ve smyslu čl. 38 odst. 2 nařízení (ES) č. 1198/2006 o Evropském rybářském fondu.Článek 14Přechodné obdobíLososi smí být vypouštěni jiným způsobem než podle článků 12 a 13 až do 7 let po vstupu tohoto nařízení v platnost.KAPITOLA VII KONTROLA A PROSAZOVÁNÍČlánek 15Vztah k nařízení (ES) č. 1224/2009Kromě kontrolních opatření stanovených v nařízení (ES) č. 1224/2009 se použijí kontrolní opatření stanovená v této kapitole, nestanoví-li články v této kapitole odlišně.Článek 16Lodní deníkyOdchylně od článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009 velitelé rybářských plavidel Evropské unie všech délek s oprávněním k rybolovu lososa vedou lodní deník o svých činnostech v souladu s pravidly stanovenými v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009.Článek 17Předchozí oznámeníOdchylně od úvodní věty čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009 velitelé všech rybářských plavidel Evropské unie všech délek, která uchovávají na palubě lososa obecného a/nebo pstruha obecného, oznamují příslušným orgánům svého členského státu vlajky bezprostředně po ukončení rybářských činností informace uvedené v čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009.Článek 18Oprávnění ke zvláštní činnosti46.  Obslužná plavidla musí mít oprávnění ke zvláštní činnosti pro rybolov lososa vydané v souladu s přílohou II tohoto nařízení.47.  Dotčené členské státy zahrnou oprávnění ke zvláštní činnosti do seznamu oprávnění k rybolovu obsaženého v elektronické databázi zřízené v souladu s čl. 116 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1224/2009. Mimoto zahrnou údaje o oprávnění ke zvláštní činnosti i do počítačového systému potvrzování údajů upraveného článkem 109 nařízení (ES) č. 1224/2009.Článek 19Výkaz úlovků48.  Velitel obslužného plavidla vyplní výkaz úlovků v souladu s přílohou III a k poslednímu dni každého měsíce jej předloží příslušným orgánům svého členského státu vlajky obslužného plavidla.49.  Do 15. dne v měsíci dotčené členské státy zapíší informace uvedené ve výkazech úlovků za předchozí měsíc do své elektronické databáze zřízené dle čl. 116 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 1224/2009 a do jejich počítačového systému potvrzování údajů uvedeného v článku 109 nařízení (ES) č. 1224/2009. Elektronické údaje a výkazy úlovků jsou uchovávány po dobu tří let.Článek 20Inspekce vykládkyDotčené členské státy inspekcemi vykládky ověří přesnost informací zapsaných ve výkazech úlovků. Tyto inspekce vykládky zkontrolují minimálně 10 % celkového počtu vykládek.Článek 21Národní kontrolní akční programyNárodní kontrolní akční programy popsané v článku 46 nařízení (ES) č. 1224/2009 musí zahrnovat alespoň:a) uplatnění technických opatření pro zachování zdrojů přijatá podle kapitoly V tohoto nařízení;b) dodržování pravidel ohledně využívání kvóty, oprávnění k činnosti a výkazu úlovků obslužnými plavidly;c) sledování pravidel pro vysazování a přímé vysazování ryb.KAPITOLA VIII SBĚR ÚDAJŮČlánek 22Pro účely sběru údajů lze každou kohortu mladých jedinců lososa obecného ve všech řekách s volně žijícími populacemi lososa před smoltifikací zkoumat s využitím odlovu elektrickým proudem.KAPITOLA IX DALŠÍ POSTUPČlánek 23Hlášení podávaná členskými státy50.  V třetím roce po vstupu tohoto nařízení v platnost a každé tři roky poté ohlásí dotčené členské státy Komisi technická opatření pro zachování zdrojů přijatá v souladu s kapitolou V a plnění cílů stanovených v článku 5.51.  V šestém roce po vstupu tohoto nařízení v platnost a každých šest let poté informují dotčené členské státy Komisi o provádění tohoto nařízení a plnění cílů stanovených v článku 5. Zpráva členských států zahrne zejména následující informace:a) vývoj v oblasti vnitrostátního rybolovu, včetně podílu úlovků z volného moře, pobřežních vod a řek a podílu úlovků komerčních rybářů, podniků obslužných plavidel a dalších rekreačních rybářů;b) pro každou řeku s volně žijícími populacemi lososa produkci mladých lososů a strdlic a nejlepší dostupný odhad potenciální kapacity produkce strdlic;c) pro každou populaci volně žijícího lososa v řekách dostupné genetické informace;d) činnosti vysazování a přímého vysazování lososa;e) provádění národního kontrolního akčního programu podle článku 46 nařízení (ES) č. 1224/2009.Článek 24Vyhodnocení plánuNa základě zpráv členských států podávaných podle článku 23 tohoto nařízení a na základě vědeckého doporučení posoudí Komise dopad správních opatření na populace lososa žijící v Baltském moři a na rybolov využívající tyto populace v roce následujícím po roce, v němž obdrží zprávy členských států.KAPITOLA X ZMĚNY PŘÍLOHČlánek 25 Změny příloh52.  Komise může akty v přenesené pravomoci přijatými v souladu s článkem 26 změnit seznam řek s volně žijícími populacemi lososa uvedený v příloze I, aby jej udržovala v aktuálním stavu vzhledem k vědeckým poznatkům.53.  Ve snaze dosáhnout účinné kontroly může Komise akty v přenesené pravomoci přijatými v souladu s článkem 26 změnit přílohy II a III.KAPITOLA XI PROCESNÍ USTANOVENÍČlánek 26Výkon přenesené pravomoci54.  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.55.  Pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článcích 6, 7, 11 a 25 jsou svěřeny Komisi na dobu neurčitou.56.  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v článcích 6, 7, 11 a 25 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.57.  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.58.  Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 6, 7, 11 a 25 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament a Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky, nebo pokud Evropský parlament a Rada před uplynutím této lhůty Komisi informují, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.Článek 27Zrušení oprávněníPokud do stanoveného termínu dotčené členské státy nestanoví nebo nezveřejní opatření stanovená v článcích 6 nebo 11, nebo pokud jsou podle hodnocení provedeného podle čl. 6 odst. 4 nebo čl. 11 odst. 1 shledána tato opatření jako nedostatečná a/nebo neúčinná, může Komise zrušit oprávnění dotčeného členského státu uvedená v článcích 6 nebo 11. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn.Článek 28Postup projednávání ve výboru59.  Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený článkem 30 nařízení (ES) č. 2371/2002. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.60.  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.KAPITOLA XII ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍČlánek 29Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení se použije ode dne XXX.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyněPŘÍLOHA IBaltické řeky s volně žijícími populacemi lososaFinsko-  SimojokiFinsko/Švédsko-  Tornionjoki/TorneälvenŠvédsko-  Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, LjunganEstonsko-  Pärnu, Kunda, Keila, VasalemmaLotyšsko-  Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, SakaLotyšsko/Litva-  Barta/BartuvaLitva-  Povodí řeky Nemunas (Zeimena)PŘÍLOHA IINEJNUTNĚJŠÍ ÚDAJE PRO OPRÁVNĚNÍ KE ZVLÁŠTNÍ ČINNOSTI1. ÚDAJE O PLAVIDLENázev plavidla[17]Stát vlajkyPřístav registrace (název a národní kód)Vnější označeníMezinárodní rádiová volací značka (IRCS[18])2. DRŽITEL OPRÁVNĚNÍ, VLASTNÍK PLAVIDLA A VELITEL[19]Jméno fyzické osoby nebo název právnické osoby a jejich adresa3. VLASTNOSTI PLAVIDLAVýkon motoru (kW)[20]Prostornost (GT)Celková délka4. PODMÍNKY RYBOLOVU1. Datum vydání:2. Doba platnosti:3. Podmínky oprávnění včetně případných druhů, oblasti rybolovu a lovného zařízení:PŘÍLOHA IIIVÝKAZ ÚLOVKŮKaždý dotčený členský stát vydá pro svá obslužná plavidla úřední formulář, který musí být vyplněn jako výkaz úlovků. Tento formulář musí obsahovat alespoň následující informace:a) referenční číslo oprávnění ke zvláštní činnosti vydaného v souladu s článkem 18 tohoto nařízení,b) jméno fyzické osoby nebo název právnické osoby, která je držitelem oprávnění ke zvláštní činnosti vydaného v souladu s článkem 18 tohoto nařízení,c) jméno a podpis velitele obslužného plavidla,d) datum a čas vyplutí z přístavu a připlutí do přístavu a trvání rybolovného výjezdu,e) místo a čas vykládky při jednotlivých rybolovných výjezdech,f) zařízení používané pro rybolovné činnosti,g) množství vyložených ryb při jednotlivých rybolovných výjezdech dle druhu,g) množství vyřazených ryb při jednotlivých rybolovných výjezdech dle druhu,i) oblast odlovu při jednotlivých rybolovných výjezdech vyjádřená pomocí statistických pravoúhelníků ICES.[1] Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/105/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 368).[2] Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. Směrnice ve znění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2455/2001/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2001, s. 1).[3] Úmluva o ochraně mořského prostředí Baltského moře z roku 1992 (platná od 17. ledna 2000).[4] Přijatý dne 15. listopadu 2007 v polském Krakově na mimořádném zasedání ministrů organizovaném Komisí na ochranu baltského mořského prostředí.[5] Zvláštní doporučení ICES z roku 2008, 8.3.3.3: Žádost určená ICES o doporučení pro řízení populací lososa v Baltském moři.[6] Finský výzkumný ústav pro volně žijící zvěř a rybolov, 2008. Analýza údajů na podporu vypracování akčního plánu pro populace lososa v Baltském moři, SI2.491891, FISH/2007/03 – Položka 6.[7] Zpráva z 31. plenárního zasedání Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství: (PLEN-09-02), 13. až 17. července 2009, Kodaň.[8] Úř. věst. C, 9.5.2008, s. 1.[9] Úř. věst. C, , s. .[10] Úř. věst. C, , s. .[11] Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/105/ES (Úř. věst. L 63, 20.12.2006, s. 368).[12] Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. Směrnice ve znění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2455/2001/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2001, s. 1).[13] Úř. věst. L 179, 23.6.1998, s. 1–2.[14] Úř. věst. L 223, 15.8.2006, s. 1–44.[15] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1–50.[16] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.[17] Pro plavidla, která mají název.[18] Pro plavidla, která jsou povinna mít IRCS.[19] Uveďte pro každou příslušnou osobu.[20] V souladu s nařízením (ES) č. 2930/86.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0086

Návrh nařízení Rady, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm („koks 80+“) pocházejícího z Čínské lidové republiky  /* KOM/2008/0086 konečném znení */

	TRADE-2008-1-00-00[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 15.2.2008KOM(2008) 86 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm („koks 80+“) pocházejícího z Čínské lidové republiky( předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 („základní nařízení“). |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nevztahuje se na tento návrh. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 20. prosince 2006 Komise zahájila antidumpingové řízení týkající se dovozu koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm („koks 80+“) pocházejícího z Čínské lidové republiky. Šetřením byl zjištěn dumping dotčeného výrobku, který způsobil újmu výrobnímu odvětví Společenství. Šetření rovněž prokázalo, že proti uložení antidumpingových opatření neexistuje žádný závažný aspekt zájmu Společenství. Na základě toho byla nařízením Komise (ES) č. 1071/2007 uložena prozatímní opatření. Pokračující šetření potvrdilo prozatímní podstatná zjištění. Navrhuje se proto, aby Rada přijala připojený návrh nařízení s cílem uložit konečná opatření na dovozy koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm („koks 80+“) pocházejícího z Čínské lidové republiky. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Jiné prostředky by nebyly přiměřené, protože základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1.  NávrhNAŘÍZENÍ RADY (ES) č. …/..ze dne […],kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm („koks 80+“) pocházejícího z Čínské lidové republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ2.  Dne 20. prosince 2006 zveřejnila Komise oznámení[2] o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (dále jen „koks 80+“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Společenství. Dne 19. září 2007 Komise uložila nařízením (ES) č. 1071/2007[3] (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz koksu 80+ pocházejícího z ČLR.3.  Poznamenává se, že řízení bylo zahájeno na podnět, který podali tři výrobci ve Společenství představující přibližně 40 % celkové výroby koksu 80+ ve Společenství. Podotýká se, že v 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl uveden podhodnocený údaj „více než 30 %“; při dalším šetření však bylo zjištěno, že žadatelé ve skutečnosti představují přibližně 40 % celkové výroby ve Společenství.4.  Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Co se týká tendencí vývoje významných pro posouzení újmy, Komise analyzovala údaje vztahující se k období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).B. DALŠÍ POSTUP5.  Po uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz koksu 80+ pocházejícího z ČLR předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky. Stranám, jež o to požádaly, bylo umožněno slyšení.6.  Komise dále vyhledávala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Komise zejména posílila šetření s ohledem na aspekty zájmu Společenství. V této souvislosti se po uložení prozatímních opatření uskutečnila jedna dodatečná inspekce u této společnosti:7.  La Fonte Ardennaise, Vivier-Au-Court, Francie – uživatel ve Společenství.8.  Mimoto se za účelem získání informací uskutečnila návštěva Výboru sdružení evropských sléváren (dále jen „CAEF“) v Düsseldorfu v Německu. K objasnění některých údajných problémů při provádění se uskutečnila rovněž inspekce u celních orgánů v Antverpách v Belgii a v Duisburgu v Německu.9.  Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlala Komise doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu koksu 80+ pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímních cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.10.  Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a na jejich základě byla zjištění případně upravena.C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK11.  Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se 13. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení*.12.  S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl přijat konečný závěr, že dotčený výrobek a koks 80+ vyráběný a prodávaný ve srovnatelné zemi, USA, a koks 80+ vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společností jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.D. DUMPING13.  Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se úrovně spolupráce, výběru srovnatelné země a stanovení běžné hodnoty, potvrzuje se 18. až 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení.14.  Co se týká srovnání cen, jediný spolupracující vývozce vznesl námitku proti tomu, že Komise při výpočtu dumpingu odmítla jeho tvrzení týkající se operací po třídění, a tvrdil, že při výpočtu újmy bylo obdobné tvrzení vzato v úvahu. Tvrzení bylo proto přijato a běžná hodnota byla dodatečně upravena.15.  Byl revidován odhad hodnoty úpravy, která byla provedena v předběžné fázi s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech s cílem zohlednit hodnotu rozdílů v ukazatelích výhřevnosti a velikostním rozsahu mezi dotčeným výrobkem vyráběným ve srovnatelné zemi a čínským vyváženým výrobkem.16.  Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 29. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.17.  Konečné dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty ze závodu s váženou průměrnou vývozní cenou ze závodu podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Po provedení úprav uvedených ve 12. a 13. bodě odůvodnění revidované konečné celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením, činí 61,8 %.E. ÚJMA1. Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství18.  Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vymezení výroby ve Společenství a výrobního odvětví Společenství, potvrzuje se 34. a 35. bod odůvodnění prozatímního nařízení.2. Spotřeba Společenství19.  Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise pokračovala v šetření zejména s ohledem na jednu složku spotřeby Společenství, a to na objem dovozů v průběhu posuzovaného období. V tomto ohledu však nebyly získány žádné nové a doložené informace. Vzhledem k této skutečnosti a s ohledem na to, že zúčastněné strany nepředložily žádná tvrzení, jež by zpochybnila metodu použitou ke stanovení spotřeby Společenství, potvrzuje se 36. a 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení.3. Dovozy z dotčené zeměa) Objem dotčených dovozů a jejich podíl na trhu; dovozní ceny20.  Jak je uvedeno v 36. a 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise pokračovala v šetření objemu dovozů a dovozních cen v průběhu posuzovaného období. Poznamenává se, že ve 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se objevila písařská chyba, jelikož ceny od roku 2004 do období šetření klesly o 43 %, nikoliv o 35 %, jak bylo uvedeno ve zmíněném bodě odůvodnění.21.  Nebyly však obdrženy žádné nové a doložené informace týkající se objemu dovozů a dovozních cen. Vzhledem k této skutečnosti a s ohledem na to, že zúčastněné strany nepředložily žádná tvrzení, jež by zpochybnila metodu použitou ke stanovení objemu a cen dotyčných dovozů, potvrzuje se 38. až 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení.b) Cenové podbízení22.  Spolupracující vyvážející výrobce a jeden uživatel uvedli, že v zájmu provedení spravedlivého výpočtu cenového podbízení je nutno při porovnávání cen účtovaných výrobním odvětvím Společenství za obdobný výrobek a dovozních cen dotčeného výrobku provést úpravu s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech. Někteří výrobci ve Společenství na druhou stranu tvrdili, že ačkoliv může být v hypotetickém případě zvláštní jakost koksu 80+ od některých výrobců ve Společenství důvodem vyšší ceny, z údajů, které měla Komise k dispozici, vyplývá, že uživatelé neplatí vyšší cenu za tzv. vyšší jakost, a to zejména v prostředí stlačených cen v důsledku dravého dumpingu. Podle těchto výrobců ve výrobním odvětví Společenství jsou rozhodnutí uživatelského výrobního odvětví o koupi založena výhradně na ceně stanovené pro čínský výrobek. Úpravy s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech proto nejsou opodstatněné. Jelikož však z ověřených informací, které předložily zúčastněné strany, vyplývá, že mezi obdobným výrobkem a dotčeným výrobkem existují určité rozdíly ve vlhkosti, obsahu popela, těkavých látek a síry, u nichž by za běžných tržních podmínek bylo možno očekávat, že budou mít účinek na ceny, bylo tvrzení spolupracujícího čínského výrobce a uživatele přijato a byla provedena dodatečná úprava ke zohlednění těchto rozdílů.23.  Pro ujasnění se uvádí, že k porovnání dotčeného výrobku a koksu 80+ vyráběného výrobním odvětvím Společenství na stejné úrovni obchodu byla při výpočtu cenového podbízení již v předběžné fázi provedena úprava ziskového rozpětí u nezávislých dovozců, ačkoliv není v 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení výslovně uvedena. Tato úprava byla provedena na základě ověřené ziskovosti oznámené spolupracujícím nezávislým dovozcem v průběhu období šetření, a to v rozmezí 5–10 %[4].24.  Prozatímní rozpětí cenového podbízení pro ČLR bylo v souladu s tím pozměněno a byl vyvozen závěr, že v průběhu období šetření byl dotčený výrobek pocházející z ČLR prodáván ve Společenství za ceny, které se podbízely oproti prodejním cenám výrobního odvětví Společenství, vyjádřeno v procentech prodejních cen, o 5,7 %.4. Situace výrobního odvětví Společenství25.  Jelikož nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení ohledně výroby, výrobní kapacity a míry využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu, růstu, zásob, investic a velikosti dumpingového rozpětí, potvrzuje se 46. až 50., 53. a 54. a 60. a 61. bod odůvodnění prozatímního nařízení.a) Prodejní ceny ve Společenství26.  Prodejní ceny ve Společenství uvedené v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly opraveny a jsou uvedeny v tabulce níže. Malé opravy neovlivňují závěry vyvozené s ohledem na prodejní ceny ve Společenství v 51. a 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.2003 | 2004 | 2005 | OŠ |Jednotková cena na trhu ES (EUR/t) | 154 | 191 | 243 | 198 |Index (2003 = 100) | 100 | 124 | 158 | 129 |b) Ziskovost, návratnost investic, peněžní toky a schopnost získat kapitál27.  Výpočet údajů o ziskovosti uvedených v prozatímním nařízení byl revidován a byla opravena jedna chyba. Správné údaje uvedené v tabulce níže nemají vliv na závěry týkající se obecné tendence vývoje ziskovosti výrobního odvětví Společenství, i když podávají ještě neutěšenější obrázek o stavu výrobního odvětví Společenství: ziskovost výrobního odvětví Společenství výrazně poklesla z 16,2 % v roce 2005 na –3,8 % v období šetření. Po této opravě byly rovněž upraveny údaje o návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech zůstatkové hodnoty investic. Údaje o hotovostních tocích jsou stejné jako v prozatímním nařízení, v tabulce jsou však uvedeny kvůli přehlednosti.2003 | 2004 | 2005 | OŠ |Ziskovost prodejů ES nezávislým odběratelům (% čistých prodejů) | 8,1 % | 15,0 % | 16,2 % | –3,8 % |Index (2003 = 100) | 100 | 185 | 200 | –47 |Návratnost investic (zisk v % zůstatkové hodnoty investic) | 2,2 % | 19,2 % | 13,3 % | –13,3 % |Index (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | –180 |Peněžní toky (1 000 EUR) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |Index (2003=100) | 100 | 77 | 196 | 26 |28.  Jelikož v tomto konkrétním ohledu nebyly vzneseny žádné nové připomínky, potvrzují se závěry ohledně schopnosti výrobního odvětví Společenství získat kapitál uvedené v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.c) Zaměstnanost, produktivita a mzdy29.  Údaje o produktivitě pracovních sil výrobního odvětví Společenství uvedené v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly rovněž opraveny a jsou uvedeny v tabulce níže. Tyto opravené údaje prokazují, že produktivita pracovních sil výrobního odvětví Společenství, měřená jako výkon (v tunách) na jednoho zaměstnance ročně, se od roku 2003 do období šetření mírně zvýšila. Pro přehlednost jsou v tabulce uvedeny podrobnější údaje o ročních nákladech na jednoho zaměstnance než v prozatímním nařízení.2003 | 2004 | 2005 | OŠ |Počet zaměstnanců | 680 | 754 | 734 | 767 |Index (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |Produktivita (t/zaměstnanec) | 1 211 | 1 348 | 1 299 | 1 266 |Index (2003 = 100) | 100 | 111 | 107 | 105 |Roční náklady na jednoho zaměstnance (EUR) | 28 096 | 27 784 | 29 453 | 30 502 |Index (2003 = 100) | 100 | 99 | 105 | 109 |5. Závěr o újmě30.  Po zveřejnění prozatímního nařízení jeden uživatel s odkazem na 64. a 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení tvrdil, že Komise založila své prozatímní závěry o újmě – a následně rovněž o příčinných souvislostech – výhradně na údajně negativním vývoji některých tržních ukazatelů za velmi krátké časové období místo na posouzení újmy v období tří až čtyř let, jak je běžnou praxí. Uživatel toto tvrzení založil na předpokladu, že až do konce roku 2005 výrobní odvětví Společenství neutrpělo žádnou újmu, jelikož platnost předchozích opatření koncem roku 2005 zanikla. Jelikož období šetření skončilo v září 2006, znamenalo by to, že k nepříznivému stavu výrobního odvětví Společenství došlo pouze v průběhu několika měsíců v roce 2006.31.  V této souvislosti se nejprve podotýká, že 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž se odkazuje na vývoj některých ukazatelů újmy v období od roku 2005 do období šetření, je nutno brát v úvahu ve spojení s předchozím 63. bodem odůvodnění, v němž jsou uvedeny připomínky k vývoji ukazatelů újmy do roku 2005. Z těchto bodů odůvodnění prozatímního nařízení týkajících se ukazatelů újmy je zřejmé, že Komise dodržela svou obvyklou praxi a zkoumala vývoj ukazatelů újmy v období téměř čtyř let, tj. od počátku roku 2003 do září 2006. Jak je zmíněno v 63. bodě odůvodnění, rok 2004 byl na trhu s koksem 80+ výjimečným rokem v důsledku malé nabídky na trhu kvůli nízkým dovozům z ČLR a uzavření některých výrobních závodů, jež dříve vyráběly koks 80+ ve Společenství. Výjimečná povaha situace na trhu v roce 2004, která se projevila i v ukazatelích následujícího roku, nebyla žádnou zúčastněnou stranou zpochybněna. Právě kvůli tomu, že se vrcholy z roku 2004 a 2005 považují za výjimečné, musela Komise v tomto případě věnovat zvláštní pozornost vývoji ukazatelů újmy v období mezi rokem 2003 a obdobím šetření. Připomíná se, že u hlavních finančních ukazatelů, zejména ziskovosti, došlo k výraznému poklesu nejen v období od roku 2005 do období šetření, nýbrž rovněž při srovnání roku 2003 s obdobím šetření.32.  Mimoto je nutno uvést, že by vyvození jakýchkoliv závěrů o stavu výrobního odvětví Společenství na konci roku 2005 na základě skutečnosti, že výrobci ve Společenství nepodali žádost o přezkum před pozbytím platnosti předchozích opatření, bylo čistě spekulativní.33.  Proto je nutno odmítnout tvrzení, že Komise analyzovala stav újmy pouze s ohledem na některé měsíce roku 2006.34.  Výše revidované činitele, tj. ziskovost, návratnost investic a produktivita výrobního odvětví Společenství, nezměnily tendence uvedené v prozatímním nařízení. Rovněž revidovaný rozsah cenového podbízení je nadále značně nad minimální úrovní. Na základě těchto skutečností se má za to, že závěry o podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství, které byly uvedeny v prozatímním nařízení, se nemění. Jelikož nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, tyto závěry se proto potvrzují s konečnou platností.F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI1. Vliv dumpingových dovozů35.  Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, vyvozuje se konečný závěr, že v průběhu období šetření byly průměrné ceny dovozů z ČLR nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství o 5,7 %. Revize cenového podbízení nemá žádný účinek na závěry o vlivu dumpingových dovozů uvedené v 67. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.2. Kolísání směnných kurzů36.  Jeden uživatel tvrdil, že vývoj na trhu po období šetření ukazuje, že situace, která panovala v období šetření, byla výjimečná a že se ceny po období šetření začaly opět zvyšovat. Tento uživatel uvedl, že dočasný pokles cen v průběhu období šetření byl zapříčiněn hlavně nepříznivým směnným kurzem USD vůči EUR, skutečností, že ceny koksu 80+ jsou na světových trzích obvykle vyjádřeny v USD a že je obtížné přizpůsobit ceny, které jsou zpravidla sjednávány ročně, nové měnové situaci. V této souvislosti se podotýká, že šetření prokázalo, že prodejní ceny výrobců ve výrobním odvětví Společenství nejsou v rámci EU obvykle vyjádřeny v USD, nýbrž v EUR či jiných evropských měnách. Růst cen po období šetření, na který tento uživatel poukázal a který by se časově shodoval s ještě slabším USD v porovnání s EUR, nepodporuje logiku tvrzení, že pokles cen koksu 80+ byl způsoben negativním vývojem směnného kurzu USD vůči EUR.3. Újma, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo37.  Jeden uživatel uvedl, že údajnou újmu, která byla výrobnímu odvětví Společenství způsobena klesajícími cenami, lze přičíst hlavně agresivní cenové politice uplatňované některými evropskými výrobci, kteří prodávají za ceny nižší, než jsou čínské dovozní ceny. Při šetření však nebyly zjištěny žádné důkazy o údajné obecné „agresivní cenové politice“ mezi některými evropskými výrobci. Bylo zjištěno, že k soutěži mezi evropskými výrobci dochází hlavně na regionálních trzích, a nikoliv na úrovni celého Společenství, jelikož vzhledem ke značným nákladům na dopravu výrobci obvykle prodávají výrobek v zeměpisné blízkosti. Nižší ceny, které možná někteří výrobci účtovali, proto nepřivodily újmu ostatním evropským výrobcům. Mimoto skutečnost, že mezi některými evropskými výrobci existuje hospodářská soutěž, neznamená, že čínské dumpingové dovozní ceny tyto výrobce nedonutily předkládat lepší nabídky než ostatní výrobci v ještě větší míře, než by tomu bylo v situaci spravedlivé hospodářské soutěže ze strany čínských výrobců, a tudíž prodávat za neudržitelné ceny.38.  Tento uživatel rovněž tvrdil, že největší podíl zvýšení spotřeby od roku 2003 do období šetření získali výrobci ve Společenství, nikoliv čínské dovozy. Ačkoliv to v absolutním vyjádření může být pravda, relativní hodnoty tomu nenasvědčují: šetření prokázalo, že na čínské dovozy, které v roce 2003 měly podíl na trhu ve výši 24 %, připadla v období od roku 2003 do období šetření téměř polovina nárůstu spotřeby.39.  Týž uživatel rovněž uvedl, že v prostředí rostoucí hospodářské soutěže nebylo výrobní odvětví Společenství s to zvýšit svůj podíl na trhu, jelikož nezvýšilo svou výrobní kapacitu. Proto musely nárůst spotřeby Společenství pokrýt čínské dovozy. Skutečnost, že výrobní odvětví Společenství nezvyšovalo svou kapacitu stejným tempem, jakým rostla spotřeba, lze však považovat spíše za důsledek nejistého investičního prostředí vytvořeného cenovým tlakem ze strany dumpingových čínských dovozů než za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.40.  Poznamenává se, že výrobní odvětví Společenství mělo v období šetření volnou kapacitu ve výši přibližně 120 000 tun, jejíž využití nebylo hospodářsky únosné kvůli cenovému tlaku ze strany dumpingových čínských dovozů. Jeden výrobce ve Společenství dále v období od roku 2005 do období šetření významně omezil svou výrobu a po období šetření výrobu koksu 80+ zastavil. Ze zvláštní povahy tohoto výrobního odvětví vyplývá, že dočasné zastavení výrobního procesu vede ke zničení výrobního zařízení (pecí) a jeho obnovení by vyžadovalo velké dodatečné investice. V tržní situaci charakterizované významným snížením cen nemělo z hospodářského hlediska smysl investovat do obnovení uzavřených pecí nebo vybudování pecí nových.41.  Jedna zúčastněná strana rovněž uvedla, že hlavní příčinou údajné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství byly vyšší mzdové náklady. Šetření však prokázalo, že celkové zvýšení počtu zaměstnanců ve výrobním odvětví Společenství připadá pouze na jednoho výrobce, který současně zvýšil svou produktivitu. Ostatní výrobci ve Společenství zachovali úroveň zaměstnanosti poměrně stálou, i když se potýkali s klesající výrobou. To lze vysvětlit povahou výrobního procesu v tomto odvětví, v němž je počet zaměstnanců, kterých je zapotřebí k zachování výrobního zařízení v provozu, prakticky neměnný bez ohledu na to, zda podnik funguje s poloviční či nižší kapacitou, což spolu se snížením výroby vede k poklesu produktivity.42.  Každopádně i kdyby některým výrobcům ve výrobním odvětví Společenství vznikly zbytečně vysoké mzdové náklady při snižující se výrobě, nemůže to být vážnou příčinou újmy vzhledem k minimálnímu účinku změn mzdových nákladů na celkovou ziskovost výrobního odvětví Společenství. Pro ilustraci, zvýšení mzdových nákladů (1,8 milionu EUR) vysvětluje méně než 1 procentní bod poklesu celkové ziskovosti výrobního odvětví Společenství, která spadla z 16,2 % v roce 2005 na –3,8 % v období šetření (snížení zisku o přibližně 39 milionů EUR).4. Ceny surovin; přirozené znevýhodnění, pokud jde o přístup k surovinám43.  Co se týká cen surovin, blíže popsaných v 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, poznamenává se, že revidované výpočty ukazují, že v průběhu posuzovaného období představovala základní surovina používaná při výrobě koksu 80+, koksovatelné uhlí, přibližně 60 % nákladů výrobního odvětví Společenství na výrobu koksu 80+.44.  Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vyšší náklady na hlavní surovinu, koksovatelné uhlí, zasáhly výrobní odvětví Společenství poměrně silněji než čínské výrobní odvětví, které má snadný přístup k surovině, což znamená, že výrobní odvětví Společenství není konkurenceschopné ani tehdy, když k dumpingovým dovozům nedochází. V tomto ohledu se za prvé poznamenává, že vzhledem k velmi omezené spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců nelze vyvodit žádné obecné závěry o snadnosti přístupu čínských vyvážejících výrobců k surovinám. Je nutno rovněž zmínit, že jeden výrobce ve Společenství, na něhož připadá významná část celkové výroby ve Společenství, používá koksovatelné uhlí z místních zdrojů. Jak již bylo uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, až do období šetření bylo výrobní odvětví Společenství schopno přenést zvýšení cen surovin na prodejní ceny. Mimoto se podotýká, že podle dostupných informací o trhu se rovněž Čína uchyluje částečně k dováženým surovinám a v současnosti dováží značné množství koksovatelného uhlí z Austrálie.45.  Jiná zúčastněná strana naznačila, že analýza příčinných souvislostí není správná, jelikož má pochybnosti o tom, jak mohlo výrobní odvětví Společenství, které bylo v roce 2003 ziskové, utrpět v období šetření ztráty a nadále nebýt schopno pokrýt vysoké náklady na suroviny, i když byl nárůst prodejních cen výrobního odvětví Společenství v období mezi rokem 2003 a obdobím šetření mnohem významnější než dopad nárůstu cen surovin.46.  V této souvislosti se poznamenává, že i když je pravdou, že prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly v období šetření vyšší než v roce 2003 (viz 51. bod odůvodnění prozatímního nařízení), ceny suroviny, které jsou hlavní složkou výrobních nákladů, byly proporčně ještě vyšší (viz 75. bod odůvodnění prozatímního nařízení a 41. bod odůvodnění výše). Tvrzení se proto odmítá.5. Závěry o příčinných souvislostech47.  Jelikož nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 67. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou revizí provedených v 67. a 75. bodě odůvodnění, jak bylo uvedeno výše.48.  Na základě výše uvedených skutečností se potvrzuje prozatímní zjištění ohledně existence příčinné souvislosti mezi podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, a čínskými dumpingovými dovozy.G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ1. Vývoj po období šetření49.  Od některých výrobců ve výrobním odvětví Společenství, jakož i spolupracujícího vyvážejícího výrobce a uživatelů došly připomínky týkající se nutnosti zohlednit určité důležité vývojové tendence, které nastaly po období šetření. Tyto připomínky se týkají zejména významného zvýšení tržní ceny koksu 80+, a to ceny čínských dovozů i prodejních cen výrobního odvětví Společenství.50.  Zmíněné zúčastněné strany toto zvýšení dovozních cen přičítají zejména některým opatřením, která nedávno zavedla čínská vláda ve snaze zabránit vývozu energeticky náročných materiálů, včetně koksu, např. zvýšené vývozní dani a restriktivnímu vydávání vývozních licencí. Jeden uživatel uvedl, že tato opatření budou pravděpodobně dlouhodobá vzhledem k strukturálním změnám čínské politiky, kdy jsou polosurové energetické výrobky, např. koks 80+, ponechávány pro domácí trh za účelem vytvoření přidané hodnoty v místě. Výrobci ve výrobním odvětví Společenství na druhou stranu tvrdili, že současná vysoká úroveň cen je dočasná a může kdykoli podléhat změnám podle volného uvážení vlády ČLR. Týž uživatel rovněž tvrdil, že ziskovost výrobců ve Společenství je v současnosti vysoká vzhledem k významně vyšším prodejním cenám po období šetření. Podle tohoto uživatele budou mít prodejní ceny výrobního odvětví Společenství dlouhodobě rostoucí tendenci vzhledem k významnému zvýšení spotřeby v odvětví výroby minerální vlny, neexistenci jakéhokoliv zvýšení výrobní kapacity v EU, a zejména výrazným změnám čínské politiky, jež významně omezily vývozy z ČLR.51.  Co se týká tvrzení tohoto uživatele, že údajná dlouhodobost i) omezených čínských vývozů a ii) údajně vysoké úrovně ziskovosti výrobního odvětví Společenství popírá opodstatněnost uložení antidumpingových opatření, poznamenává se za prvé, že ačkoliv je pravdou, že čínská vláda zavedla opatření, která odrazují od vývozu energeticky náročných materiálů, nejsou k dispozici žádné informace pro vyvození závěrů ohledně trvalosti těchto opatření. Naopak, zkušenosti získané v minulosti, zejména v roce 2004 a 2005, ukazují, že politika ovlivňující vývozy se může velmi rychle změnit. Za druhé, podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení se obvykle k informacím o dumpingu a újmě, které se týkají pozdějšího období, nepřihlíží.52.  Zaznamenaný významný růst cen čínských dovozů koksu 80+ však byl potvrzen v 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a byl vzat v úvahu při volbě minimální dovozní ceny jakožto formy opatření. Pokračující vývojová tendence vysokých dovozních cen převyšujících úrovně působící újmu rovněž po přijetí prozatímního nařízení potvrzují zveřejněné zprávy o trhu, jakož i informace o dovozech koksu 80+ z ČLR po uložení prozatímních opatření, které má Komise k dispozici. Tato okolnost je opět zohledněna při výběru navrhovaného konečného opatření, minimální dovozní ceny, jak je uvedeno níže v 75. bodě odůvodnění.53.  Někteří výrobci ve výrobním odvětví Společenství uvedli, že vysoké úrovně dovozních cen zaznamenané po období šetření lze přičíst rovněž sazbám za námořní dopravu volně loženého nákladu, které po období šetření značně vzrostly a vyhnaly do výše cenu CIF dotčeného výrobku. Uvedli, že vzhledem k tomu, že je minimální dovozní cena stanovena na základě CIF, neřeší otázku dovozů za dumpingové ceny, jelikož dovozní ceny splňují minimální dovozní cenu, pokud zahrnují námořní přepravné. V toto souvislosti se za prvé uvádí, že podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení se informace o dumpingu z pozdějšího období obvykle neberou v úvahu. Mimoto zmínění výrobci ve výrobním odvětví Společenství blíže nerozvedli, jak by podle jejich názoru mělo být v této souvislosti údajné zvýšení námořního přepravného zohledněno.54.  Zmínění výrobci ve výrobním odvětví Společenství rovněž tvrdili, že minimální dovozní cena založená na nákladech na suroviny v průběhu období šetření neodstraňuje přiměřeně újmu způsobenou dumpingovými dovozy, jelikož významný nárůst námořního přepravného po období šetření měl vliv na náklady na hlavní surovinu, koksovatelné uhlí, kterou v zámoří pořizuje zejména výrobní odvětví Společenství. V tomto ohledu se znovu opakuje, že podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení se k informacím z pozdějšího období obvykle nepřihlíží. Výrobci ve výrobním odvětví Společenství účinek údajného zvýšení námořního přepravného na náklady výrobního odvětví Společenství na výrobu koksu 80+ nevyčíslili, až na to, že předložili některé zveřejněné tržní zprávy o námořním přepravném. Ty však neumožňují provést dostatečně podrobné výpočty dopadu na výrobní odvětví Společenství jako celek, s přihlédnutím zejména k tomu, že výrobci ve výrobním odvětví Společenství pořizují suroviny z několika různých zdrojů a že jeden z významných výrobců ve Společenství by nebyl zvýšením námořního přepravného zasažen, jelikož používá surovinu, kterou pořizuje z místních zdrojů. Proto je nutno tvrzení výrobců ve výrobním odvětví Společenství odmítnout.2. Zájem výrobního odvětví Společenství55.  Kromě připomínek souvisejících s vývojem po období šetření, jimiž se zabýval 47. až 50. bod odůvodnění, jeden uživatel rovněž uvedl, že analýza zájmu výrobního odvětví Společenství za účelem uložení opatření spočívá výhradně na zjištěních, jež se týkají období šetření, aniž by se přihlédlo k celému období šetření újmy. V tomto ohledu se uvádí, že analýza možných důsledků uložení či neuložení antidumpingových opatření pro výrobní odvětví Společenství je odvozena z analýzy újmy, kterou Komise provedla (jak je uvedeno ve 28. a 29. bodě odůvodnění) s ohledem na vývoj ukazatelů újmy v celém posuzovaném období. Toto tvrzení je proto odmítnuto.56.  Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se závěr o zájmu výrobního odvětví Společenství vyvozený v 82. až 84. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.3. Zájem nezávislých dovozců/obchodníků ve Společenství57.  Jelikož dovozci/obchodníci nepředložili žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 85. až 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.4. Zájem uživatelůa) Výrobci minerální vlny58.  Jelikož v tomto konkrétním ohledu nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 89. až 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Rovněž se proto potvrzuje, že by clo ve výši prodeje pod cenou mělo velmi omezený účinek na výrobní náklady spolupracujícího výrobce minerální vlny s hypotetickým maximálním zvýšením přibližně o 1 %, jak se uvádí v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.b) Slévárny59.  Po předběžné fázi Komise zesílila šetření ohledně možného dopadu opatření na uživatele, zejména slévárny. Za tímto účelem si od CAEF a vnitrostátních svazů sléváren vyžádala doplňkové informace. Obdržené informace potvrzují prozatímní zjištění založené na odpovědích uživatelů poskytnutých v dotazníku (uvedené v 93. a 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), že podíl koksu 80+ na celkových výrobních nákladech sléváren je poměrně nízký. Ačkoliv podíl koksu 80+ na výrobních nákladech uživatelů závisí na daném výrobku, bylo zjištěno, že obvykle činí 2 % až 5 %.60.  Co se týká ziskovosti sléváren uvedené v 93. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zjištěno, že ta je v rozmezí od 2 % do 6 %. To je v souladu s informacemi, které poskytl CAEF na základě studie ziskovosti 93 sléváren v roce 2006, podle níž činila průměrná ziskovost slévárenského průmyslu 4,4 % (průměrné rozpětí sahá od 2,8 % u sléváren vyrábějících pro automobilové odvětví a 6,4 % u sléváren vyrábějících pro strojírenské odvětví).61.  Výše uvedené doplňkové informace rovněž potvrdily prozatímní zjištění, že by clo ve výši prodeje pod cenou mělo na výrobní náklady sléváren velmi omezený účinek s hypotetickým maximálním zvýšením přibližně o 1 %. Poznamenává se, že u velké části sléváren zahrnutých v analýze uvedené v 93. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je tento podíl dokonce značně nižší než 1 %.62.  Některé zúčastněné strany však tvrdily, že vzhledem ke svému nízkému průměrnému ziskovému rozpětí nemohou evropské slévárny unést značné zvýšení cen koksu 80+, jež budou moci stěží přenést na své odběratele. V tomto ohledu se podotýká, že nelze vyloučit, že některé slévárny nemusí být s to unést stávající výši cen koksu 80+. Nezdá se však, že by cenový nárůst po období šetření bylo možno přičíst antidumpingovým opatřením, jelikož minimální dovozní cena uložená prozatímním nařízením je značně nižší než stávající úroveň tržních cen a jelikož cenový růst začal již před uložením prozatímních opatření.c) Bezpečnost dodávek63.  Někteří uživatelé rovněž zopakovali svá dřívější tvrzení týkající se bezpečnosti dodávek koksu 80+ a tvrdili, že by opatření výrazně postihla uživatelské výrobní odvětví v ES, pro něž je koks 80+ surovinou strategického významu. Zároveň však tvrdili, že uložení antidumpingových opatření postihne čínský vývoz pouze okrajově, pokud vůbec. Forma a úroveň antidumpingových opatření přijatých v tomto případě má fungovat jako bezpečnostní síť pro výrobní odvětví Společenství, aniž by uměle narušila trh na úkor uživatelského výrobního odvětví. Šetření prokázalo, že jakékoliv nebezpečí nedostatečných dodávek, pokud vůbec existuje, může plynout z případné vyšší domácí poptávky v Číně a stávající čínské politiky odrazující od vývozu energeticky náročných výrobků, nikoli však z antidumpingového opatření.5. Závěr ohledně zájmu Společenství64.  Výše uvedená analýza týkající se zájmu uživatelů ve Společenství nemění prozatímní závěry v tomto ohledu. I kdyby uživatel/dovozce musel v určitých případech plně nést zátěž, případný nepříznivý finanční účinek by byl každopádně zanedbatelný. Na základě těchto skutečností se má za to, že se závěry týkající se zájmu Společenství uvedené v prozatímním nařízení nemění. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, tyto závěry se proto potvrzují s konečnou platností.H. KONEČNÁ OPATŘENÍ1. Úroveň pro odstranění újmy65.  Hrubé ziskové rozpětí použité v prozatímním nařízení pro výpočet úrovně pro odstranění újmy bylo založeno na průměrném ziskovém rozpětí, jehož výrobní odvětví Společenství dosáhlo v období 2003–2005, a prozatímně činilo 15,3 % obratu. To bylo považováno za celkový hrubý zisk, který by podle střízlivých úvah vytvořilo výrobní odvětví tohoto typu za obvyklých podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingových dovozů.66.  Několik zúčastněných stran prozatímně použité ziskové rozpětí zpochybnilo. Jeden uživatel uvedl, že ziskovost ve výši 15,3 % je přemrštěná, a tvrdil, že výše zisku, jichž výrobní odvětví Společenství dosáhlo v letech 2004 a 2005, byly mimořádné a došlo k nim v době, kdy byl nedostatek čínského koksu 80+ tak významný, že tehdy platná antidumpingová opatření byla pozastavena. Tento uživatel tvrdil, že neexistuje přesvědčivý důvod pro použití ziskového rozpětí, které je podstatně vyšší než ziskové rozpětí použité v předchozím šetření. Podotýká se, že ziskové rozpětí použité v konečné fázi předchozího šetření činilo 10,5 %.67.  Spolupracující čínský vyvážející výrobce zopakoval tvrzení, že prozatímně použité ziskové rozpětí je zkresleno vysokými zisky v letech 2004 a 2005, jichž bylo dosaženo zásluhou výjimečných tržních podmínek. Tento vyvážející výrobce uvedl, že koks 80+ je výrobkem komoditního typu a že by míře zisku více odpovídala ziskovost ve výši 5 % , jež byla u výrobků komoditního typu použita dříve.68.  Někteří výrobci ve výrobním odvětví Společenství na druhou stranu tvrdili, že ziskové rozpětí ve výši 15,3 % není přiměřené pro odstranění újmy, jelikož tito výrobci při nestlačení cen v důsledku dumpingových dovozů historicky dosahovali vyšší úrovně zisku. Uváděli, že ziskové rozpětí ve výši 15,3 % nepostačuje k tomu, aby výrobcům ve Společenství umožnilo uskutečnit investice nezbytné k dodržení závazných norem pro životní prostředí a k modernizaci nebo opětovnému uvedení uzavřených výrobních zařízení do provozu. Tvrdili, že by tato modernizace výroby ve Společenství výrobcům ve Společnosti umožnila pokrýt vyšší poptávku po koksu 80+. Dotyční výrobci ve Společenství však nepředložili žádný přesný údaj o úrovni ziskového rozpětí, kterou by považovali za přiměřenou.69.  Za prvé se poznamenává, že na základě revidovaných zjištění o ziskovosti uvedených v 25. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že vážená průměrná ziskovost v období 2003–2005 dosáhla ve skutečnosti 13,1 % místo 15,3 %, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.70.  Za druhé, na základě obdržených připomínek byla znovu posouzena metoda použitá ke stanovení úrovně pro odstranění újmy. Bylo konstatováno, že by roky použité jako referenční roky skutečně mohly být za obvyklých okolností považovány za nereprezentativní, jelikož rok 2004 byl výjimečně dobrým rokem, pokud jde o zisky (15 %), a to kvůli významnému nedostatku čínského koksu 80+ na trhu. Tato výjimečná situace se projevila znovu v roce 2005 (16,2 %). Na druhou stranu v roce 2003 se výrobní odvětví Společenství dosud zotavovalo z minulého dumpingu, což se projevilo v poněkud nižším ziskovém rozpětí (8,1 %). Cílový zisk ve výši 10,5 % použitý v předchozím šetření byl namísto toho založen na třech po sobě následujících letech (1995–1997) v době před větším proniknutím čínských dovozů na trh. Proto se zdá, že lépe odráží ziskovost, jíž by mohlo dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu při neexistenci dumpingových dovozů.71.  Co se týká tvrzení některých výrobců ve Společenství ohledně ziskového rozpětí potřebného k umožnění investic, poznamenává se, že toto kritérium není při stanovení úrovně pro odstranění újmy důležité. Ziskové rozpětí použité při výpočtu cílové ceny, která odstraní dotyčnou újmu, musí být omezeno na ziskové rozpětí, s nímž by výrobní odvětví Společenství mohlo přiměřeně počítat za obvyklých podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingových dovozů.72.  Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že by výrobní odvětví Společenství mohlo při neexistenci dumpingových dovozů přiměřeně očekávat dosažení hrubého ziskového rozpětí ve výši 10,5 % a toto ziskové rozpětí bylo použito v konečných zjištěních.73.  Čínské dovozní ceny upravené za účelem výpočtu cenového podbízení (viz 20. a 21. bod odůvodnění) byly pro období šetření srovnány s cenou, která nepůsobí újmu, obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena po úpravě prodejní ceny výrobního odvětví Společenství tak, aby odrážela ziskové rozpětí, jež bylo revidováno (viz 70. bod odůvodnění). Rozdíl vyplývající z tohoto srovnání vyjádřený jako procento celkové dovozní hodnoty CIF činil 23,0 %, tj. méně než zjištěné dumpingové rozpětí.74.  Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR nepožadoval individuální zacházení, byla vypočtena jedna celostátní úroveň odstranění újmy pro všechny vývozce v ČLR.2. Konečná opatření75.  Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši nejnižšího zjištěného rozpětí dumpingu a újmy, v souladu s pravidlem nižšího cla. V tomto případě by měla být sazba cla stanovena na úrovni zjištěné újmy.76.  Na základě výše uvedených skutečností by proto mělo konečné clo činit 23,0 %.3. Forma opatření77.  Prozatímní nařízení uložilo antidumpingové clo v podobě minimální dovozní ceny. Vzhledem k tomu, že dosud platí aspekty zvažované při výběru minimální dovozní ceny jako formy opatření uvedené v 112. bodě odůvodnění prozatímního opatření, a jelikož proti výběru tohoto opatření nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se jako forma opatření minimální dovozní cena.78.  Jak bylo uvedeno v 117. bodě prozatímního nařízení, Komise provedla další analýzu proveditelnosti indexačního systému, který má být použit na minimální dovozní cenu. Za tímto účelem Komise prověřovala různé možnosti indexace, zejména vývoj ceny koksovatelného uhlí, hlavní suroviny pro výrobu koksu 80+. Rovněž někteří výrobci ve výrobním odvětví Společenství tvrdili, že by minimální dovozní cena měla být svázána s náklady na koksovatelné uhlí. Bylo však zjištěno, že kolísání ceny koksu 80+ není dostatečně vysvětleno vývojem ceny koksovatelného uhlí ani jiného důležitého vstupu. Proto bylo rozhodnuto, že by minimální dovozní cena neměla být indexována.79.  Výše minimální dovozní ceny vychází z použití rozpětí újmy na vývozní ceny sloužící pro výpočet úrovně pro odstranění újmy během období šetření. Takto vypočítaná konečná minimální dovozní cena činí 215 EUR za tunu.4. Provádění80.  Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně provádění opatření, potvrzuje se 114. až 116. bod odůvodnění prozatímního nařízení.81.  Objevila se obava ohledně použitelnosti těchto opatření s ohledem na způsob měření koksu ke stanovení podílu koksu 80+ a koksu 80- smíšených dodávkách. Šetření prokázalo, že dovozci koksu 80+ stanoví přísná kritéria mimo jiné pro velikost a vlhkost a že po dodání zakoupeného výrobku do Společenství dovozce provádí kontrolní měření s cílem zajistit dodržování těchto kritérií. Hlavní uživatelé koksu v ES mají osvědčení podle ISO 9001:2000 nebo rovnocenných systémů řízení jakosti, která pro každou zásilku požadují osvědčení o původu a osvědčení shody. Tato osvědčení shody potvrzující rovněž rozměrové specifikace mohou být požadována provádějícími celními orgány k ověření přesnosti údajů obsažených v celním prohlášení.82.  Výrobní odvětví používá dvě normy, ISO 728:1995 a ISO 18238:2006, které stanoví způsob měření a způsob odběru vzorku koksu, který má být změřen. Skutečnost, že dovážející výrobní odvětví uvedené normy již uplatňuje, prokazuje, že tyto normy jsou použitelné, a tudíž důležité pro provádění těchto opatření.I. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA83.  S ohledem na velikost zjištěného dumpingového rozpětí a na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány ve výši částky uloženého konečného cla. Jelikož je konečné clo nižší než clo prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovozy koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (koks 80+) kódu KN ex 2704 00 19 (kód TARIC 2704 00 19 10) pocházejícího z Čínské lidové republiky. Průměr kusů bude stanoven v souladu s normou ISO 728:1995.2. Výše konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 se stanoví jako rozdíl mezi minimální dovozní cenou ve výši 215 EUR za tunu a čistou cenou CIF na hranice Společenství před proclením ve všech případech, kdy je tato cena nižší než minimální dovozní cena.3. Antidumpingové clo se rovněž uplatní poměrně na koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm ve smíšených dodávkách obsahujících koks z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm a koks z uhlí v kusech o menším průměru, pokud není zjištěno, že množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm netvoří více než 20 % suché čisté hmotnosti smíšené zásilky. Množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm obsažené ve směsích může být zjištěno na základě vzorků v souladu s články 68 až 70 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92[5], v němž se mimo jiné uvádí, že celní orgány mohou požadovat, aby jim deklarant předložil další doklady potvrzující správnost údajů uvedených v celním prohlášení a kontrolovat zboží a případně za účelem hloubkové kontroly nebo analýzy odebírat vzorky. V případech, kdy je množství koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm zjišťováno na základě vzorků, vybere se vzorek podle normy ISO 18238:2006.4. V případech, kdy bylo zboží před vstupem do volného oběhu poškozeno, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93[6] poměrně rozdělena, sníží se minimální dovozní cena stanovená výše o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena. Splatné clo bude poté rovno rozdílu mezi sníženou minimální dovozní cenou a sníženou čistou cenou CIF na hranice Společenství před proclením.5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.Článek 2S konečnou platností se vybírají částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení Komise (ES) č. 1071/2007 na dovozy koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm („koks 80+“) pocházejícího z Čínské lidové republiky, a to na úrovni sazby konečného cla uloženého podle článku 1. Částky zajištěné nad rámec částky konečného cla se uvolňují.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně[…] [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. C 313, 20.12.2006, s. 15.[3] Úř. věst. L 244, 19.9.2007, s. 3.* Pro ujasnění se uvádí, že pojem „isolation industries“ použitý v 14. bodě odůvodnění v anglické jazykové verzi prozatímního nařízení byl písařskou chybou a správně zní „insulation industries“.[4] Kvůli důvěrnosti údajů je tento číselný údaj uveden pouze jako rozpětí.[5] Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).[6] Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 214/2007 (Úř. věst. L 62, 1.3.2007, s. 6).