               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 7.8.2015
            COM(2015) 398 final
            2015/0174(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se schvaluje, aby Komise jménem Evropského společenství pro atomovou energii uzavřela dohodu o pokračování činnosti Mezinárodního střediska pro vědu a techniku mezi Evropskou unií a Euratomem jako jednou smluvní stranou a Arménskou republikou, Gruzií, Japonskem, Korejskou republikou, Kyrgyzskou republikou, Norským královstvím, Republikou Kazachstán, Republikou Tádžikistán a Spojenými státy americkými

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Odůvodnění a cíle návrhu

               Celkovým cílem politiky nešíření je předcházet činnostem v oblasti šíření zbraní hromadného ničení (ZHN), odhalovat je a reagovat na ně. K řešení úkolů v oblasti nešíření existují mnohostranné úmluvy a mechanismy pro ověřování, dvoustranné i vnitrostátní legislativní rámce, ochranná opatření, sankce, kontroly vývozu, programy spolupráce v oblasti zmírňování hrozeb i havarijní plány a plány reakce.

               Dalším prvkem této politiky je soubor opatření týkajících se know-how a vysoce rizikových materiálů a technologií v oblasti ZHN, jež mohou být nevhodně či neoprávněně použity a mohly by způsobit velké škody.

               V této souvislosti bylo v roce 1994, po rozpadu Sovětského svazu, zřízeno Mezinárodní středisko pro vědu a techniku (ISTC). Bylo financováno ve spolupráci s dalšími stranami (USA, Kanada, Japonsko) v rámci mezinárodní vícestranné dohody, jejímž účelem bylo zabránit šíření vědeckých a technických znalostí týkajících ZHN. K dohodě postupně přistoupily i další strany, tj. Arménie, Bělorusko, Gruzie, Kazachstán, Kyrgyzstán, Korejská republika, Norsko, Ruská federace a Tádžikistán.

               Středisko ISTC, které působí na pomezí vědeckého výzkumu a nešíření, financovalo téměř 3000 projektů v celkové hodnotě přes 550 milionů EUR. Příspěvek EU činí přibližně 270 milionů EUR. V posledních letech se koncepce a činnost výzkumného střediska ISTC vyvíjely tak, aby se zohlednila proměňující se oblast šíření zbraní, výsledky analýz týkajících se hrozeb a měnící se potřeby jednotlivých stran. Středisko se stále více zaměřuje na podporu projektů, jejichž cílem je zmírňování obecných chemických, biologických, radiologických a jaderných rizik – nejedná se nutně o přesměrování činnosti vědců, ale spíše o podporu biologické bezpečnosti a ochrany v oblasti biotechnologií, fyzickou modernizaci laboratoří a rovněž podporu propojování příslušných vědeckých komunit.

               Poté, co Ruská federace ohlásila v roce 2010 svoje odstoupení s účinkem 15. července 2015, se strany dohodly, že je nezbytné zavést novou dohodu, aby mohlo středisko za změněných okolností efektivně plnit svůj mandát.

               Dne 21. října 2013 pověřila Rada Komisi zahájením jednání jménem Evropské unie a Euratomu (jako jedné smluvní strany) o dohodě o pokračování činnosti Mezinárodního střediska pro vědu a techniku (dále jen „dohoda“) mezi Evropskou unií a Euratomem jako jednou smluvní stranou a Gruzií, Japonskem, Norským královstvím, Kyrgyzskou republikou , Arménskou republikou, Republikou Kazachstán, Korejskou republikou, Republikou Tádžikistán a Spojenými státy americkými a vydala směrnice pro jednání (dok. č. 14137/13 R – UE).

               Cíle stanovené ve směrnicích pro jednání byly v plné míře splněny a během jednání se zohlednily i připomínky členských států. Návrh dohody o pokračování byl předložen dne 24. února 2014 skupině pro jaderné otázky a dne 5. února 2014 na zasedání Pracovní skupiny pro nešíření (CONOP).

               Komise následně přistoupila k parafování návrhu dohody o pokračování. V červnu 2014 dohodu parafovaly všechny smluvní strany s výjimkou Kazachstánu, Norska a Tádžikistánu. V této fázi se očekávalo, že parafování dohody bude dokončeno v nejkratším možném termínu.

               Komise proto připravila tento návrh rozhodnutí Rady o zmocnění k uzavření dohody jménem Euratomu.

               Parafování dohody Kazachstánem trvalo déle, než se původně předpokládalo. Kazachstán nejprve požádal o další lhůtu, aby mohl dokončit vnitřní schvalovací postupy potřebné k parafování dohody. Později byly vzneseny námitky ohledně překladu návrhu dohody do ruštiny. Po restrukturalizaci vlády v srpnu 2014 vznesl Kazachstán v rámci vnitřního řízení rovněž technickou právní námitku týkající se toho, že se v dohodě odkazuje na Vídeňskou úmluvu. V tomto období zároveň od dohody odstoupilo Bělorusko, takže odkazy na něj bylo v nové dohodě o pokračování nutné odstranit. V zájmu vyřešení všech těchto požadavků se dohodlo, že se vypracuje jiná verze dohody. V nové verzi nedošlo oproti té předchozí k žádným podstatným změnám a je plně v souladu se směrnicemi pro jednání, které přijala Rada. Byly vyřešeny jazykové otázky, byl vypuštěn odkaz na Bělorusko a odkaz na Vídeňskou úmluvu byl nahrazen příslušným textem samotné úmluvy, což bylo pro kazašskou stranu přijatelné. Po těchto změnách novou verzi dohody o pokračování parafovaly dne 22. června 2015 v Astaně všechny strany.

               Tento návrh je dalším krokem v procesu podpisu dohody o pokračování činnosti Mezinárodního střediska pro vědu a techniku (dále jen „dohoda“). Navrhují se dva souběžné postupy, jeden pro uzavření dohody podle Smlouvy o Euratomu a souběžný postup pro podpis dohody podle právního základu SEU/SFEU.

               Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Jak uvádí tematický strategický dokument na období 2014–2020 v rámci nástroje na podporu stability a míru, je zapotřebí vzhledem k šíření znalostí dvojího užití přeorientovat podporu z „přesměrování činnosti vědců“ na rozvoj koncepce „zapojení vědců“. Od té doby se přístup EU odpovídajícím způsobem změnil, přičemž se také zohlednil vznik nových informačních a komunikačních nástrojů, které usnadňují přístup potenciálních šiřitelů k citlivým znalostem a know-how.

               V průběhu let v rámci celkové bezpečnostní politiky postupně nabýval na důležitosti „lidský rozměr“ a důraz se kladl nejen na činnosti v oblasti přesměrování výzkumné činnosti, ale také na potřebu zabránit šíření znalostí a zkušeností dvojího užití na celosvětové úrovni. Tyto aspekty získaly na významu v éře po událostech 11. září 2001 a v konečném důsledku vedly k přijetí rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1540 z roku 2004. Tyto kroky byly rovněž projednávány v rámci programu globálního partnerství G8. V roce 2009 přijala pracovní skupina G8 schválená na vrcholné schůzce soubor doporučení pro koordinovaný přístup ke globálnímu šíření znalostí týkajících se zbraní hromadného ničení a k zapojení vědců. Označila šíření odborných znalostí týkajících se ZHN či jakýchkoli citlivých znalostí v chemické, biologické, radiologické a jaderné oblasti za mimořádně znepokojivé. Doporučení se odvolávala na zkušenosti střediska ISTC s vývojem vhodných projektů mimo země G8, aby se napomohlo snahám zabránit šíření jaderných zbraní na celosvětové úrovni. Prohlášením skupiny G8 z Deauville se trvání programu globálního partnerství prodloužilo nad rámec roku 2012 a za klíčovou oblast se stanovilo zapojení vědců.

               Jednotlivá doporučení se zohlednila při jednání o nové dohodě o pokračování činnosti střediska ISTC. Její obsah je v souladu s cíli rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1540.

               Soulad s ostatními politikami Unie

               Nová dohoda o pokračování je v souladu s Evropskou bezpečnostní strategií z roku 2003 a jejím revidovaným zněním z roku 2008, jakož i se závěry Rady z roku 2013 o zajištění pokračujícího úsilí o účinnou politiku EU v souvislosti s novými výzvami, které představuje šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů. Rada ve svých závěrech vyzývá k dalšímu posílení ochrany proti přenosům citlivých technologií a know-how, včetně položek dvojího užití.

               Nová dohoda je rovněž v souladu s programem Horizont 2020, zejména pokud jde o pracovní program Bezpečné společnosti na podporu aplikovaného výzkumu bezpečnosti v různých citlivých oblastech. Je rovněž v souladu s obsahem příslušných výzkumných programů Euratomu.

               Financování střediska tvoří součást nového nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru, zejména jeho čl. 5 odst. 2. Nástroj zahrnuje vícero ustanovení, jejichž cílem je zamezit překrývání činností a dvojímu financování. Komise má zákonnou povinnost zajistit, aby přijatá opatření byla sladěna s opatřeními v oblasti pomoci poskytovanými Unií a členskými státy, aby se zabránilo překrývání činností a dvojímu financování.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               Právní základ

               Právní základ stávajícího návrhu byl dohodnut na základě diskusí o návrhu směrnic pro jednání v rámci příslušných pracovních skupin Rady (Pracovní skupina pro nešíření, Pracovní skupina pro jaderné otázky) a Výboru stálých zástupců (COREPER).

               Tento návrh vychází z článku 101 Smlouvy o Euratomu.

               Na základě článků 29 a 37 SEU a článku 218 SFEU se zahajuje souběžný postup.

               Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Členské státy vyzvaly Evropskou unii, aby se stala stranou dohody vzhledem ke své schopnosti mobilizovat odborné znalosti v celé Unii, jakož i ke svým dlouhodobým zkušenostem v této oblasti (od roku 1992). Členské státy souhlasily s tím, že EU bude schopna zajistit lepší koordinaci a propojení zúčastněných stran, zejména vědců, a to nad rámec možností jednotlivých členských států. Některá předmětná rizika neznají hranic (tj. epidemie nebo pašování nebezpečných materiálů) a musí být řešena na regionální i globální úrovni.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A SBĚR A VYUŽITÍ ODBORNÝCH ZNALOSTÍ

               Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Zvolil se postup formou mezinárodní dohody, neboť zajišťuje pro Evropskou unii maximální právní jistotu, včetně finančních postupů na základě mezinárodních norem, které zaručí ochranu finančních zájmů Evropské unie.

               Kromě toho přináší četné výhody, které jsou možné pouze v rámci nové mezinárodní dohody, jako jsou výhody související s imunitou a výsadami úředníků EU pracujících na sekretariátu v Kazachstánu. Stejně tak je zaručen přístup k institucím pro monitorování provádění činností financovaných EU, jakož i řada výsad umožňujících poskytování pomoci bez daní (např. DPH, cla, atd.).

               Konzultace zúčastněných stran

               V roce 2014 zahájil vědecký poradní výbor ISTC řadu jednání se zástupci vědeckých obcí Evropské unie, Japonska, USA a dalších zemí, které jsou v současné době členy ISTC. Byla určena řada priorit pro budoucí podporu v odvětvích jaderné, biologické a chemické bezpečnosti, ale také v souvislosti se změnou klimatu a dalšími příležitostmi pro rozvíjení kontaktů mezi vědci.

               V únoru 2015 uspořádala Evropská komise setkání k prohloubení diskusí s týmem odborníků ze všech partnerských zemí, i z EU. Byl upřesněn soubor priorit a byla zformulována doporučení týkající se mechanismů financování a pracovních postupů, zejména za účelem posílení přístupu založeného na vytváření sítí kontaktů.

               Shromažďování a využití výsledků odborných konzultací

               Stanovisko EU vychází z doporučení vědecké základny Evropské komise, jakož i ESVČ. Poradenství kromě toho poskytla řada vysoce postavených odborníků EU z této sféry, a to zejména těch, kteří zastupují EU ve vědeckém poradním výboru ISTC.

               Byla financována i řada odborných studií k posouzení rizik a hrozeb, které se vyskytují v této oblasti na Kavkazu a ve střední Asii. Výsledky byly projednány v pracovní skupině pro zapojení vědců, které předsedá Komise. Doporučení byla zohledněna.

               4.PODROBNÉ VYSVĚTLENÍ ZVLÁŠTNÍCH USTANOVENÍ NÁVRHU

               Cíle střediska ISTC jsou plně v souladu se směrnicemi pro jednání stanovenými Radou.

               Hlavní cíle střediska stanovené v článku 2 dohody o pokračování jsou:

               i)
                     podporovat zdokonalování mezinárodních mechanismů k prevenci šíření ZHN a jejich nosičů, jakož i technologií, materiálů a odborných znalostí, které jsou klíčovými prvky přímo souvisejícími s vývojem, výrobou, použitím či zdokonalováním ZHN nebo jejich nosičů (včetně technologií dvojího užití, materiálů a odborných znalostí);

               ii)
                     poskytnout vědcům a inženýrům, kteří mají znalosti a dovednosti v oblasti ZHN a jejich nosičů, včetně znalostí a dovedností dvojího užití, příležitostí ke vzdělávání a alternativnímu zaměstnání tam, kde lze jejich znalostí a dovedností využít pro mírové účely;

               iii)
                     prosazovat kulturu bezpečnosti při manipulaci s materiály, vybavením a technologií, které by mohly být použity pro návrh, vývoj, výrobu či použití ZHN nebo jejich nosičů a při jejich používání; a

               iv)
                     svojí činností přispívat: k rozvoji mezinárodního vědeckého partnerství, posilování celosvětové bezpečnosti a posílení hospodářského růstu prostřednictvím inovací; k základnímu a aplikovanému výzkumu a rozvoji a tržnímu uplatnění technologií mimo jiné v oblasti životního prostředí, energetiky, zdravotnictví a jaderné, chemické a biologické bezpečnosti a ochrany a k podpoře další integrace vědců disponujících technologiemi, materiály a odbornými znalostmi v oblasti ZHN do mezinárodního vědeckého společenství.

               Dohoda (článek 10) v souladu se směrnicemi pro jednání stanoví, že všechny tyto činnosti budou v přijímajících zemích využívat režim osvobozený od daně a další daňová zvýhodnění.

               Poskytovatelé finančních prostředků budou mít plný přístup k monitorování, auditu, hodnocení a kontrole projektů financovaných EU, včetně kontroly zařízení využívajících finančních prostředků, jak je stanoveno v článku 8 dohody.

               Článek 12 dohody stanoví výhody související s imunitou a výsady pro zaměstnance střediska ISTC, a to i pro zaměstnance pracující jménem Evropské unie. Znění článku 12 dohody je plně v souladu s ustanoveními Vídeňské úmluvy o diplomatických stycích ze dne 18. dubna 1961.

               Přímý odkaz na Vídeňskou úmluvu nelze použít z důvodu právních záležitostí, na které upozornil Kazachstán. Během jednání byl proto tento odkaz nahrazen přesným zněním příslušných ustanovení Vídeňské úmluvy.

               2015/0174 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se schvaluje, aby Komise jménem Evropského společenství pro atomovou energii uzavřela dohodu o pokračování činnosti Mezinárodního střediska pro vědu a techniku mezi Evropskou unií a Euratomem jako jednou smluvní stranou a Arménskou republikou, Gruzií, Japonskem, Korejskou republikou, Kyrgyzskou republikou, Norským královstvím, Republikou Kazachstán, Republikou Tádžikistán a Spojenými státy americkými

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 4 a čl. 101 druhý pododstavec této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               1)Dne 21. října 2013 Rada zmocnila Komisi k zahájení jednání o dohodě o pokračování činnosti Mezinárodního střediska pro vědu a techniku mezi Evropskou unií a Euratomem jako jednou smluvní stranou a Arménskou republikou, Gruzií, Japonskem, Korejskou republikou, Kyrgyzskou republikou, Norským královstvím, Republikou Kazachstán, Republikou Tádžikistán a Spojenými státy americkými
                  1
               .

               2)Tato jednání byla úspěšně dokončena.

               3)Na podpis dohody s výhradou jejího pozdějšího uzavření se vztahuje samostatný postup, pokud jde o záležitosti spadající do působnosti Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie.

               4)Uzavření dohody Komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii by mělo být schváleno,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Jediný článek

               Schvaluje se, aby Komise jménem Evropského společenství pro atomovou energii uzavřela dohodu o pokračování činnosti Mezinárodního střediska pro vědu a techniku mezi Evropskou unií a Euratomem jako jednou smluvní stranou a Arménskou republikou, Gruzií, Japonskem, Korejskou republikou, Kyrgyzskou republikou, Norským královstvím, Republikou Kazachstán, Republikou Tádžikistán a Spojenými státy americkými (dále jen „dohoda“).

               Znění dohody, jež má být podepsána, se připojuje k tomuto rozhodnutí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Dokument 14137/13 R-UE přijatý dne 21.10.2013.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 7.8.2015
            COM(2015) 398 final
            PŘÍLOHA

            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se schvaluje, aby Komise uzavřela dohodu o pokračování činnostiMezinárodního střediska pro vědu a techniku meziEvropskou unií a Euratomem jako jednou smluvní stranou a Gruzií, Japonskem, Norským královstvím, Kyrgyzskou republikou, Arménskou republikou, Republikou Kazachstán, Korejskou republikou, Republikou Tádžikistán a Spojenými státy americkými

               PŘÍLOHA

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se schvaluje, aby Komise uzavřela dohodu o pokračování činnosti
                  Mezinárodního střediska pro vědu a techniku mezi
                  Evropskou unií a Euratomem jako jednou smluvní stranou a Gruzií, Japonskem, Norským královstvím, Kyrgyzskou republikou, Arménskou republikou, Republikou Kazachstán, Korejskou republikou, Republikou Tádžikistán a Spojenými státy americkými

               DOHODA O POKRAČOVÁNÍ ČINNOSTI

               MEZINÁRODNÍHO STŘEDISKA PRO VĚDU A TECHNIKU

               SMLUVNÍ STRANY TÉTO DOHODY,

               ZNEPOKOJENY celosvětovou hrozbou, kterou představuje šíření jaderných, chemických a biologických zbraní (dále jen zbraně hromadného ničení nebo „ZHN“) a využívání jaderných, radiologických, chemických a biologických materiálů jako zbraní;

               POTVRZUJÍCE potřebu předcházet šíření technologií, materiálů a odborných znalostí v oblasti ZHN a jejich nosičů;

               PŘIPOMÍNAJÍCE rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1540, která rozhodla, že všechny státy mají povinnost zdržet se poskytování jakékoli formy podpory nestátním subjektům, které se snaží rozvíjet, získávat, vyrábět, držet, přepravovat, přemísťovat nebo používat jaderné, chemické a biologické zbraně a jejich nosiče;

               UZNÁVAJÍCE, že mnohostranná spolupráce mezi státy je účinnou prevencí takového šíření a uvědomujíce si význam vědeckého výzkumu a technologického rozvoje v souvislosti s aktuálními výzvami v této oblasti;

               ZOHLEDŇUJÍCE ustanovení Dohody o zřízení Mezinárodního střediska pro vědu a techniku (dále jen „ISTC“ nebo „středisko“) podepsané v Moskvě dne 27. listopadu 1992 (dále jen „dohoda z roku 1992“) a Protokolu o prozatímním provádění Dohody o zřízení Mezinárodního střediska pro vědu a techniku podepsaného v Moskvě dne 27. prosince 1993 (dále jen „protokol o prozatímním provádění“);

               UZNÁVAJÍCE potřebu, aby ISTC minimalizovalo pobídky k účasti na činnostech, které by mohly způsobit šíření ZHN a souvisejících materiálů prostřednictvím podpory a spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje pro mírové účely vědců a inženýrů ve státech, kde existují technologie, odborné znalosti a související materiály použitelné pro ZHN, jakož i dosavadní přínos ISTC k předcházení šíření ZHN a podpoře vědecké spolupráce mezi členskými státy;

               UVĚDOMUJÍCE SI, že úspěch ISTC vyžaduje účinnou podporu vlád, Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Euratom“), nevládních organizací, nadací, akademických a vědeckých institucí a ostatních mezivládních organizací i soukromého sektoru;

               PŘEJÍCE SI, aby ISTC pokračovalo ve své činnosti s ohledem na nedávné změny ve složení ISTC;

               PŘEJÍCE SI dále přizpůsobit ISTC podmínkám, které se od založení střediska změnily, aby jeho činnost poskytovala podněty a podporu zúčastněným vědcům a inženýrům, včetně těch, kteří mají znalosti a dovednosti v oblasti ZHN nebo jejich nosičů (a to i znalostí a dovedností s dvojím využitím), na rozvoji mezinárodních vědeckých partnerství, posilování celosvětové bezpečnosti a podpoře hospodářského růstu prostřednictvím inovací a

               S ROZHODNUTÍM zajistit pokračování činnosti ISTC v zájmu plnění jeho cílů prostřednictvím vědecké spolupráce uzavřením této dohody na základě revidované dohody z roku 1992 a nahradit protokol o prozatímním provádění,

               SE DOHODLY TAKTO:

               ČLÁNEK 1

               A)ISTC, původně zřízené dohodou z roku 1992 jako mezivládní organizace, pokračuje v činnosti za podmínek stanovených v této dohodě. Každá smluvní strana na svém území usnadní činnost střediska. Za účelem plnění svých cílů má středisko v souladu se zákony a právními předpisy smluvních stran právní způsobilost uzavírat smlouvy, nabývat nemovitý a movitý majetek a disponovat s ním, jakož i vystupovat před soudy.

               B)Pro účely této dohody se použijí definice stanovené v tomto článku:

               i)„smluvními stranami“ se po vstupu této dohody v platnost rozumějí signatáři této dohody, kteří předložili oznámení podle čl. 17 písm. C) této dohody a všechny další státy, které přistoupily k této dohodě v souladu s čl. 13 písm. B) této dohody;

               ii)„zaměstnanci střediska“ se rozumí fyzické osoby, které jsou ve středisku zaměstnány nebo pro něj pracují na základě smlouvy, nebo které jsou mu přidělené nebo v něm zastávají dočasnou službu na základě dohody střediska s jednou či více smluvními stranami;

               iii)„rodinnými příslušníky“ se rozumí manželé a manželky; svobodné nezaopatřené děti mladší 21 let; svobodné nezaopatřené děti mladší 23 let, které se účastní denního studia v instituci postsekundárního vzdělávání; a jejich svobodné děti, které jsou fyzicky nebo mentálně postižené;

               iv)„činnostmi“ se rozumí projekty a další činnost prováděné pod záštitou střediska v souladu s článkem 2 této dohody;

               v)„projektem“ se rozumí činnost na bázi spolupráce s vymezeným trváním prováděná kdekoli na světě, která může zahrnovat granty a /nebo zařízení, a podléhá schválení, jak je uvedeno v článku 6 této dohody;

               vi)„konsensem“ správní Rady se rozumí dohoda všech smluvních stran zastoupených ve správní radě, které se účastní a hlasují na zasedání, na němž je přijato rozhodnutí, pokud je přítomno kvorum, není-li v této dohodě stanoveno jinak. Kvorum a povolené účasti smluvních stran na zasedáních se stanoví ve stanovách ISTC podle článku 4 této dohody;

               vii)„hostitelským státem“ se rozumí smluvní strana, která byla určena jako hostitelský členský stát v souladu s čl. 9 odst. A) této dohody;

               viii)„technologiemi, materiály a odbornými znalostmi dvojího užití“ se rozumí technologie, materiály a odborné znalosti, které je možné využít ke komerčním účelům i šíření, jako jsou aplikace související s vývojem, výrobou, používáním a zlepšováním ZHN nebo jejich nosičů;

               ix)„znalostmi a dovednostmi dvojího užití“ se rozumí znalosti a dovednosti týkající se využití technologií, materiálů a odborných znalostí dvojího užití při vývoji, výrobě, používání a zlepšování ZHN nebo jejich nosičů a

               x)„souvisejícími materiály“ se rozumí materiály, vybavení a technologie, na něž se vztahují příslušné mnohostranné smlouvy a ujednání nebo které jsou uvedeny na vnitrostátních kontrolních seznamech a které by mohly být použity ke konstrukci, vývoji, výrobě nebo použití ZHN nebo jejich nosičů.

               ČLÁNEK 2

               A)Středisko vypracovává, schvaluje, financuje a sleduje vědecké a technické projekty k mírovým účelům, které budou prováděny především v ústavech a zařízeních na územích smluvních stran. Projekty mohou být provedeny ve státech, které nejsou smluvními stranami této dohody, které disponují technologiemi, odbornými znalostmi a souvisejícími materiály použitelnými pro ZHN, pokud tyto státy o takové projekty písemně požádaly správní radu a pokud správní rada provedení těchto projektů jednomyslně schválí. Bez ohledu na výše uvedené může být osobám, které jsou státními příslušníky nesmluvních států, povoleno účastnit se činností ISTC ve státech, které jsou smluvními stranami této dohody.

               B)Cíle střediska jsou:

               i)podporovat zdokonalování mezinárodních mechanismů pro předcházení šíření ZHN a jejich nosičů, jakož i technologií, materiálů a odborných znalostí, které jsou klíčovými prvky přímo souvisejícími s vývojem, výrobou, použitím či zdokonalováním ZHN nebo jejich nosičů (včetně technologií dvojího užití, materiálů a odborných znalostí);

               ii)poskytnout vědcům a inženýrům, kteří mají znalosti a dovednosti v oblasti ZHN a jejich nosičů, včetně znalostí a dovedností dvojího užití, příležitosti ke vzdělávání a alternativnímu zaměstnání tam, kde lze jejich znalostí a dovedností využít pro mírové účely;

               iii)podporovat kulturu bezpečnosti, pokud jde o využívání a manipulaci s materiály, vybavením a technologií, které by mohly být použity pro návrh, vývoj, výrobu či použití ZHN nebo jejich nosičů; a

               iv)svojí činností přispívat: k rozvoji mezinárodního vědeckého partnerství, posilování celosvětové bezpečnosti a posílení hospodářského růstu prostřednictvím inovací; k základnímu a aplikovanému výzkumu a rozvoji a tržnímu uplatnění technologií mimo jiné v oblasti životního prostředí, energetiky, zdraví, jaderné, chemické a biologické bezpečnosti a ochrany a k podpoře další integrace vědců s technologiemi, materiály a odbornými znalostmi v oblasti ZHN do mezinárodního vědeckého společenství.

               ČLÁNEK 3

               K dosažení svých cílů je středisko oprávněno:

               i)finančně i jinak podporovat a propagovat činnosti v souladu s článkem 2 této dohody;

               ii)monitorovat a kontrolovat činnosti střediska v souladu s článkem 8 této dohody;

               iii)vytvořit vhodné formy spolupráce s vládami, Evropskou unií a Euratomem, mezivládními organizacemi, nevládními organizacemi, organizacemi v soukromém sektoru, nadacemi, akademickými a vědeckými institucemi a dalšími souvisejícími programy a získávat od nich finanční prostředky a dary;

               iv)zřizovat podle potřeby pobočky nebo kanceláře ve státech, které jsou smluvními stranami a mají zájem, nebo na území státu, který není smluvní stranou, pokud správní rada vytvoření tohoto úřadu na uvedeném území, které není smluvní stranou, jednomyslně schválí; a

               v)zapojovat se do dalších činností v oblasti působnosti této dohody, na kterých se na základě konsenzu dohodne správní rada.

               ČLÁNEK 4

               A)Středisko má správní radu a sekretariát, který se skládá z výkonného ředitele (který je zároveň generálním ředitelem), zástupce výkonného ředitele (ředitelů) a dalších zaměstnanců střediska v souladu se stanovami střediska.

               B)Správní rada odpovídá za:

               i)
                     určování politiky střediska a jeho jednací řád;

               ii)
                     stanovení obecných zásad a pokynů pro sekretariát;

               iii)
                     schvalování provozního rozpočtu střediska;

               iv)
                     řízení finančních a jiných záležitostí střediska, včetně schvalování postupů při přípravě rozpočtu střediska, zakládání účtů a jejich kontroly;

               v)
                     formulování všeobecných kritérií a priorit pro schvalování činností;

               vi)
                     schvalování projektů v souladu s článkem 6 této dohody;

               vii)
                     přijetí stanov a dalších nezbytných prováděcích ustanovení a

               viii)
                     výkon všech dalších úkolů, které jí ukládá tato dohoda nebo které jsou nezbytné k jejímu provádění.

               C)Rozhodnutí správní rady se přijímají na základě konsensu.

               D)Každá smluvní strana je ve správní radě zastoupena jedním hlasem a může do ní jmenovat nejvýše dva zástupce.

               E)Smluvní strany mohou založit vědecký poradní výbor ze zástupců jmenovaných smluvními stranami, který je pověřen podávat správní radě odborná vědecká stanoviska a další nezbytná znalecká stanoviska; poskytovat jí poradenství v otázce, které oblasti výzkumu pro mírové účely se mají podporovat, a jakékoli další poradenství, které si rada případně vyžádá.

               F)Správní rada přijme podle této dohody stanovy. Ve stanovách se určí:

               i)struktura sekretariátu, včetně povinností a odpovědností výkonného ředitele, zástupců výkonného ředitele a dalších klíčových zaměstnanců;

               ii)způsob výběru, vývoje, schvalování, financování, provádění a kontroly činností;

               iii)postupy pro sestavení rozpočtu střediska, jakož i pro sestavení a ověření účtů;

               iv)vhodné obecné zásady týkající se práv duševního vlastnictví vyplývajících z projektů střediska, jakož i šíření výsledků projektů;

               v)postupy upravující účast vlád, Evropské unie a Euratomu, mezivládních organizací a nevládních organizací na činnostech střediska;

               vi)personální politiku a

               další opatření nezbytná pro provádění této dohody.

               ČLÁNEK 5

               Mezivládní a nevládní organizace, nebo státy, které nejsou smluvními stranami této dohody, mohou být vyzvány, aby se zúčastnily zasedání správní rady jako pozorovatelé jednání správní rady bez hlasovacího práva.

               ČLÁNEK 6

               Každý projekt předložený správní radě ke schválení je doplněn písemným souhlasem státu nebo států, v nichž mají být práce provedeny. Vedle předchozího souhlasu dotčeného státu nebo států vyžaduje schválení projektů konsenzus správní rady.

               ČLÁNEK 7

               A)Projekty schválené správní radou mohou být financovány nebo podporovány střediskem, smluvními stranami, nevládními organizacemi, nadacemi, akademickými a vědeckými institucemi, mezivládními organizacemi a organizacemi v soukromém sektoru. Podmínky takového financování a podpory schválených projektů určí poskytující subjekt; všechny podmínky však musí být v souladu s touto dohodou.

               B)Zástupci smluvních stran ve správní radě a zaměstnanci sekretariátu střediska nejsou oprávněni přijímat příspěvky poskytované na projekt a nesmí mít žádný přímý užitek z financování projektů.

               ČLÁNEK 8

               A)Středisko má ve státech, kde se má příslušná činnost vykonávat, právo:

               i)na místě posuzovat činnosti, materiál, dodávky a používání finančních prostředků na projekty střediska, jakož i služby a používání finančních prostředků v souvislosti s projekty, na základě oznámení nebo podle pravidel vymezených v dohodě o projektu; a

               ii)na vlastní žádost prohlížet a ověřovat všechny spisy a jiné dokumenty, které se vztahují na činnosti v rámci projektů střediska a používání finančních prostředků, bez ohledu na to, kde se zmíněné spisy nebo dokumenty nacházejí, a to po dobu, kdy středisko poskytuje finance a po jejím uplynutí podle toho, jak je stanoveno v dohodě o projektu.

               Písemný souhlas uvedený v článku 6 této dohody zahrnuje dohodu státu nebo států, kde činnost probíhá, jakož i přijímajícího orgánu, který středisku zajistí nezbytný přístup k ověřování a sledování projektu v souladu s tímto odstavcem.

               B)Každá smluvní strana rovněž požívá práv uvedených v odstavci A) tohoto článku, pokud jde o projekty, které zcela nebo zčásti financuje, nebo projektů, které jsou prováděny na jejím území, přičemž koordinaci výkonu těchto práv zajistí středisko.

               C)Je-li zjištěno, že nebyla dodržena pravidla a podmínky projektu, může středisko, jakákoli vláda nebo jiná organizace, které jej financují poté, co sdělí své důvody správní radě, projekt ukončit a přijmout vhodná opatření v souladu s dohodou o projektu.

               ČLÁNEK 9

               A)Středisko sídlí v Republice Kazachstán a Republika Kazachstán je hostitelským státem, dokud nedojde k tomu, že: i) Kazašská republika správní radě písemně oznámí, že už si nepřeje být hostitelským státem; ii) jiná smluvní strana uvedená v čl. 13 odst. A) této dohody nebo smluvní strana, která k dohodě přistoupí v souladu s čl. 13 odst. B) této dohody, aby umožnila výkon činností ISTC na území daného státu, správní radu písemně požádá o jmenování nástupnickým hostitelským státem; iii) správní rada se na základě konsenzu rozhodně vyhovět žádosti dané smluvní strany o jmenování nástupnickým hostitelským státem a iv) smluvní strana žádající o jmenování nástupnickým hostitelským státem správní radě písemně oznámí, že přijímá jmenování nástupnickým hostitelským státem.

               B)Vláda hostitelského státu poskytne středisku v rámci své hmotné pomoci na vlastní náklady vhodná zařízení určená pro středisko a zajistí jejich údržbu, obsluhu a bezpečnost. Vláda hostitelského státu a ISTC mohou uzavřít dohodu o podmínkách, za nichž hostitelský stát poskytne materiální podporu a nástroje pro středisko.

               C)Středisko má v hostitelském státě právní subjektivitu a je tedy zmocněno uzavírat smlouvy, nabývat nemovitý a movitý majetek a disponovat s ním a vystupovat před soudy.

               ČLÁNEK 10

               V hostitelském státě:

               i)

               a)Finanční prostředky přijaté střediskem ISTC ani žádné úroky z nich nepodléhají v hostitelském státě zdanění.

               b)Majetek střediska a všech poboček nepodléhá dani, která by jinak mohla být uložena podle daňových právních předpisů hostitelského státu.

               c)Zboží, zásoby a ostatní majetek dodaný nebo používaný při činnostech střediska lze dovážet do hostitelského státu, vyvážet z něj nebo v něm používat bez jakýchkoli tarifů, poplatků, cel, dovozních poplatků, daní z přidané hodnoty (DPH) a jiných obdobných daní nebo poplatků. Zboží, zásoby a jiný nemovitý a movitý majetek může ISTC převést nebo jinak poskytnout právním subjektům (včetně, mimo jiné, vědeckým organizacím hostitelského státu) a středisko a/nebo subjekty, jimž byly takové položky poskytnuty nebo na něž byly převedeny, je mohou vlastnit nebo používat bez jakýchkoli tarifů, poplatků, cel, dovozních poplatků, daní z majetku a podobných daní nebo poplatků.

               d)Zaměstnanci střediska, kteří nejsou státními příslušníky hostitelského státu, jsou v hostitelském státu osvobozeni od placení daně z příjmu fyzických osob.

               e)Finanční prostředky přijaté v rámci projektů střediska právními subjekty, včetně vědeckých organizací hostitelského státu, nepodléhají v hostitelském státě zdanění.

               f)Finanční prostředky přijaté v rámci projektů střediska osobami, zejména vědci a odborníky nepodléhají dani z příjmu těchto osob.

               ii)

               a)S výjimkou měny hostitelského státu má středisko, smluvní strany, vlády, mezivládní a nevládní organizace právo bez omezení převádět finanční prostředky, které středisko potřebuje k provádění svých činností. Každý z těchto subjektů je oprávněn takto převádět jen částky nepřesahující celkovou částku jím převedenou do hostitelského státu; a

               b)K financování střediska a jeho činností může středisko svým jménem a jménem subjektů uvedených v bodu ii) písm. a) tohoto článku prodávat cizí měnu na vnitřním měnovém trhu hostitelského státu.

               iii)
                     Zaměstnanci organizací pocházejících z jiného než hostitelského státu, kteří se účastní na jakémkoli projektu nebo jakékoli činnosti střediska a nejsou státními příslušníky hostitelského státu, ani v něm nemají trvalý pobyt, jsou osvobozeni od placení veškerých cel a poplatků za osobní majetek a vybavení domácnosti dovezené do hostitelského státu, vyvezené z něj nebo v něm používané pro osobní potřebu.

               ČLÁNEK 11

               A)V hostitelském státě nepodléhají aktiva ani majetek ISTC jurisdikci ani exekuci, pokud se ISTC v konkrétním případě této imunity výslovně nevzdá.

               B)Výsady a imunity se středisku udělují výlučně pro účely uvedené v této dohodě.

               C)Ustanovení tohoto článku nejsou v rozporu s platbou náhrady nebo odškodnění na základě mezinárodních dohod nebo platného vnitrostátního práva jakéhokoli státu.

               D)Žádné ustanovení odstavce A) tohoto článku nelze vykládat tak, že brání soudnímu řízení nebo uplatňování nároků před soudy proti státním příslušníkům hostitelského státu nebo osobám s trvalým pobytem v hostitelském státě.

               ČLÁNEK 12

               A)Zaměstnancům střediska a jejich rodinným příslušníkům přítomným v hostitelském státě udělí vláda hostitelského státu tyto výsady a imunity:

               i)imunitu před zatčením a zadržením a soudním řízením, vynětí z trestní, občanské a správní pravomoci v souvislosti s ústními nebo písemnými vyjádřeními a jakýmkoli jednáním, které učiní při výkonu svých funkcí;

               ii)osvobození od všech daní z příjmu a dávek sociálního zabezpečení a jakýchkoli jiných poplatků nebo dávek vyjma těch, které jsou obvykle obsaženy v ceně zboží nebo poskytnutých služeb;

               iii)vynětí z předpisů o sociálním zabezpečení;

               iv)vynětí z předpisů omezujících přistěhovalectví a z ohlašovací povinnosti pro cizince a

               v)právo dovézt si nábytek a osobní věci v době nástupu do funkce bez jakýchkoli tarifů, poplatků, cel, dovozních daní a jiných podobných daní či poplatků hostitelského státu a vyvézt svůj nábytek a osobní věci po skončení funkce bez jakýchkoli tarifů, poplatků, cel, vývozních daní a jiných podobných daní či poplatků hostitelského státu.

               Ustanovení bodu i) tohoto článku se nevztahují na občanskoprávní žaloby: a) vyplývající ze smlouvy, kterou uzavřel zaměstnanec střediska, přičemž nevystupoval explicitně nebo implicitně jako zástupce střediska; nebo b) o odškodnění třetí strany v důsledku nehody v hostitelském státě způsobené vozidlem.

               B)Zástupcům smluvních stran ve správní radě, výkonnému řediteli a zástupcům výkonného ředitele přizná vláda hostitelského státu kromě výsad a imunit vyjmenovaných v odstavci A) tohoto článku rovněž výsady, imunity, osvobození a úlevy, které hostitelský stát obecně uděluje zástupcům členů a vedoucím pracovníkům mezinárodních organizací na svém území.

               C)V žádném ustanovení této dohody se od vlády hostitelského státu nevyžaduje, aby udělila výsady a imunity podle odstavců A) a B) tohoto článku svým státním příslušníkům nebo osobám, které v mají v tomto hostitelském státě trvalý pobyt.

               D)Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat jako výjimku z výsad, imunit a jiných výhod udělených zaměstnancům uvedeným v odstavcích A) a B) tohoto článku.

               ČLÁNEK 13

               A)Na Arménskou republiku, Gruzii, Kazašskou republiku, Kyrgyzskou republiku a Republiku Tádžikistán se vztahují závazky hostitelského státu podle čl. písm. C), článků 10, 11 a 12 této dohody.

               B)Každý stát, který si přeje k této dohodě přistoupit po jejím vstupu v platnost, o tom uvědomí správní radu prostřednictvím výkonného ředitele. Správní rada poskytne tomuto státu prostřednictvím výkonného ředitele ověřené kopie této dohody. Po schválení správní radou je tento stát oprávněn přistoupit k této dohodě. Tato dohoda vstoupí vůči tomuto státu v platnost třicátým (30) dnem ode dne, kdy daný stát uložil listinu o svém přistoupení u depozitáře. Každý stát s technologiemi, odbornými znalostmi nebo souvisejícími materiály použitelnými pro ZHN, který přistoupí k této dohodě za účelem, jenž je uveden jeho listině o přistoupení, umožnit ISTC provádění činností na území tohoto státu, se přistoupením k této dohodě zavazuje dodržovat závazky hostitelského státu podle čl. 9 písm. C), článků 10, 11 a 12 této dohody.

               ČLÁNEK 14

               A)Smluvní strany posoudí tuto dohodu dva roky po jejím vstupu v platnost. Při tomto posouzení přihlédnou k finančním závazkům a platbám smluvních stran.

               B)Tuto dohodu lze měnit na základě písemného souhlasu smluvních stran s výjimkou těch stran, které od dohody odstoupily nebo oznámily svůj úmysl od ní odstoupit v souladu s ustanovením odstavce C) tohoto článku. Na smluvní stranu, která oznámila svůj úmysl odstoupit a stáhla svoje oznámení o odstoupení, než nabylo účinku, je vázána všemi změnami této dohody, které nabyly účinku poté, co daná strana podala své oznámení o odstoupení.

               C)Každá strana může od této dohody odstoupit nejdříve šest měsíců od podání písemného oznámení depozitáři.

               ČLÁNEK 15

               A)Všechny spory nebo otázky týkající se uplatňování nebo výkladu této dohody jsou předmětem konzultací mezi stranami.

               B)Pokud se problém nevyřeší prostřednictvím konzultací, všechny zúčastněné strany se mohou společně dohodnout, že tuto otázku předloží k jinému způsobu řešení sporů, jako je smírčí řízení, mediace nebo rozhodčí řízení.

               ČLÁNEK 16

               Žádné ustanovení této dohody nemá za cíl zasahovat do pokračování činnosti ISTC jako mezivládní organizace, která byla původně zřízena dohodou z roku 1992, včetně provozu existujících poboček ISTC, ani ovlivňovat platnost jakékoli existující smlouvy, grantu nebo jiného právního nástroje nebo ujednání ISTC, pokud tato dohoda výslovně nezavádí změny.

               ČLÁNEK 17

               A)Tato dohoda je otevřená pro podpis Evropskou unií a Euratomem jako jednou smluvní stranou a Gruzií, Japonskem, Norským královstvím, Kyrgyzskou republikou, Arménskou republikou, Republikou Kazachstán, Korejskou republikou, Republikou Tádžikistán a Spojenými státy americkými.

               B)Tato dohoda podléhá ratifikaci, přijetí nebo schválení. Listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení se ukládají u depozitáře.

               C)Tato dohoda vstoupí v platnost v den, kdy depozitář obdrží poslední listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení od států uvedených v odstavci A) tohoto článku a Evropské unie a Euratomu jednajících jako jedna smluvní strana.

               D)Po vstupu v platnost tato dohoda nahradí protokol o prozatímním provádění. Od tohoto okamžiku smluvní strany přestanou prozatímně uplatňovat dohodu z roku 1992.

               ČLÁNEK 18

               Depozitářem této dohody je sekretariát střediska. Všechna oznámení depozitáři se adresují výkonnému řediteli střediska. Depozitář plní funkce podle článku 77 Vídeňské úmluvy o smluvním právu ze dne 23. května 1969.

               NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci vlád k této úmluvě své podpisy.

               V [MÍSTO] dne [DATUM], v anglickém, arménském, francouzském, gruzínském, japonském, kazašském, korejském, kyrgyzském, německém, norském, ruském a tádžickém jazyce, přičemž všechna jazyková znění mají stejnou platnost. V případě rozporu mezi dvěma nebo více jazykovými zněními má anglické znění přednost před zněními v ostatních jazycích.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 3.8.2017
            COM(2017) 413 final
            2017/0185(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o uzavření jménem Evropské unie a jejích členských států protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Dohoda o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, (dále jen „dohoda“) byla podepsána v Bruselu dne 9. února 1995 a vstoupila v platnost dne 1. července 1999.

               Podle aktu o přistoupení Chorvatské republiky se Chorvatsko zavazuje přistoupit k mezinárodním dohodám podepsaným nebo uzavřeným Evropskou unií a jejími členskými státy prostřednictvím protokolu k uvedeným dohodám.

               Rozhodnutím Rady ze dne 14. září 2012 byla Komise zmocněna, aby zahájila jednání s dotčenými třetími zeměmi s cílem uzavřít příslušné protokoly. Jednání s Kyrgyzskou republikou byla úspěšně uzavřena výměnou verbálních nót.

               Navrhovaný protokol zahrnuje Chorvatskou republiku jako smluvní stranu dohody a zavazuje Unii k vypracování závazného znění dohody v chorvatském jazyce.

               Komise žádá Radu, aby uzavřela protokol jménem Evropské unie a jejích členských států.

               Evropský parlament bude požádán o odsouhlasení tohoto protokolu.

               2017/0185 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o uzavření jménem Evropské unie a jejích členských států protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 207 a 209 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,

               s ohledem na akt o přistoupení Chorvatské republiky, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V souladu s rozhodnutím Rady …/…/EU
                  1
                byl dne … [vložte datum] podepsán protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dále jen „protokol“), s výhradou jeho pozdějšího uzavření.

               (2)Pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Evropského společenství pro atomovou energii, řídí se uzavření protokolu zvláštním postupem.

               (3)Protokol by měl být schválen jménem Unie a jejích členských států,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, se schvaluje jménem Evropské unie a jejích členských států.

               Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou učinit jménem Unie a jejích členských států oznámení stanovené v čl. 4 odst. 1 protokolu.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                  Za Radu

                  předseda

                     (1)
                  Rozhodnutí Rady …/…/EU o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států a prozatímním provádění protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (Úř. věst. L …).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 3.8.2017
            COM(2017) 413 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o uzavření jménem Evropské unie a jejích členských států protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

               PROTOKOL
                  K DOHODĚ O PARTNERSTVÍ A SPOLUPRÁCI,
                  KTEROU SE ZAKLÁDÁ PARTNERSTVÍ MEZI EVROPSKÝMI SPOLEČENSTVÍMI
                  A JEJICH ČLENSKÝMI STÁTY NA JEDNÉ STRANĚ
                  A KYRGYZSKOU REPUBLIKOU NA STRANĚ DRUHÉ,
                  S OHLEDEM NA PŘISTOUPENÍ
                  CHORVATSKÉ REPUBLIKY K EVROPSKÉ UNII

               BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               BULHARSKÁ REPUBLIKA,

               ČESKÁ REPUBLIKA,

               DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,

               ESTONSKÁ REPUBLIKA,

               IRSKO,

               ŘECKÁ REPUBLIKA,

               ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,

               CHORVATSKÁ REPUBLIKA,

               ITALSKÁ REPUBLIKA,

               KYPERSKÁ REPUBLIKA,

               LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,

               LITEVSKÁ REPUBLIKA,

               LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,

               MAĎARSKO,

               REPUBLIKA MALTA,

               NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               RAKOUSKÁ REPUBLIKA,

               POLSKÁ REPUBLIKA,

               PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,

               RUMUNSKO,

               REPUBLIKA SLOVINSKO,

               SLOVENSKÁ REPUBLIKA,

               FINSKÁ REPUBLIKA,

               ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,

               strany Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, dále jen „členské státy“,

               EVROPSKÁ UNIE, dále jen „Unie“, a

               EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII

                  na jedné straně

               A

               KYRGYZSKÁ REPUBLIKA

                  na straně druhé,

               společně dále jen „smluvní strany“,

               VZHLEDEM K TOMU, že Dohoda o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, (dále jen „dohoda“) byla podepsána v Bruselu dne 9. února 1995,

               VZHLEDEM K TOMU, že smlouva o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii byla podepsána v Bruselu dne 9. prosince 2011,

               VZHLEDEM K TOMU, že podle čl. 6 odst. 2 Aktu o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky a o úpravách Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii přistoupí Chorvatská republika k uvedené dohodě uzavřením protokolu k uvedené dohodě,

               S OHLEDEM NA přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii dne 1. července 2013,

               SE DOHODLY TAKTO:

               ČLÁNEK 1

               Chorvatská republika tímto přistupuje jako smluvní strana k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé. Chorvatská republika rovněž přijme a vezme na vědomí stejným způsobem jako ostatní členské státy Unie znění dohody, jakož i znění společných prohlášení, prohlášení a výměny dopisů, které jsou připojeny k závěrečnému aktu podepsanému téhož dne.

               ČLÁNEK 2

               V přiměřené lhůtě po podpisu tohoto protokolu sdělí Unie chorvatské jazykové znění dohody svým členským státům a Kyrgyzské republice. S výhradou vstupu tohoto protokolu v platnost se jazykové znění uvedené v první větě tohoto článku stává platným za stejných podmínek jako anglické, bulharské, české, dánské, estonské, finské, francouzské, italské, litevské, lotyšské, maďarské, maltské, německé, nizozemské, polské, portugalské, rumunské, řecké, slovenské, slovinské, španělské, švédské, kyrgyzské a ruské jazykové znění dohody.

               ČLÁNEK 3

               Tento protokol tvoří nedílnou součást dohody.

               ČLÁNEK 4

               1.
                     Protokol schvalují smluvní strany v souladu se svými vlastními postupy. Smluvní strany si vzájemně oznámí dokončení postupů potřebných k tomuto účelu. Listina o schválení se uloží u generálního sekretariátu Rady Evropské unie.

               2.
                     Tento protokol vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni uložení poslední listiny o schválení.

               3.
                     Do doby svého vstupu v platnost bude tento protokol prováděn prozatímně s účinkem od 1. července 2013.

               ČLÁNEK 5

               Tento protokol je sepsán ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském, kyrgyzském a ruském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

               NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci

               k tomuto protokolu své podpisy.

               V … dne … roku ….

               ZA EVROPSKOU UNII, EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII A ČLENSKÉ STÁTY

               ZA KYRGYZSKOU REPUBLIKU


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.12.2015
            COM(2015) 641 final
            2015/0292(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o uzavření, jménem Evropské unie a jejích členských států, protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé byla podepsána v Bruselu dne 1. dubna 2002 a vstoupila v platnost dne 1. dubna 2006.

               Podle aktu o přistoupení Chorvatské republiky přistoupí Chorvatská republika k mezinárodním dohodám podepsaným nebo uzavřeným Evropskou unií a jejími členskými státy prostřednictvím protokolu k těmto dohodám.

               Přiložený návrh představuje právní nástroj pro uzavření protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.

               Rada dne 14. září 2012
                  1
                pověřila Komisi, aby zahájila jednání s dotčenými třetími zeměmi s cílem uzavřít příslušné protokoly. Jednání s Libanonskou republikou byla úspěšně uzavřena.

               Výsledky jednání jsou hodnoceny jako uspokojivé. Komise žádá Radu, aby přijala přiložená rozhodnutí o uzavření protokolu.

               Rada se vyzývá, aby protokol po obdržení souhlasu Evropského parlamentu uzavřela.

               2015/0292 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o uzavření, jménem Evropské unie a jejích členských států, protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm a) této smlouvy,

               s ohledem na akt o přistoupení Chorvatské republiky, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé byla podepsána v Bruselu dne 1. dubna 2002 a vstoupila v platnost dne 1. dubna 2006.

               (2)Chorvatská republika se stala členským státem Evropské unie dne 1. července 2013.

               (3)Podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatské republiky má být přistoupení Chorvatské republiky k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé schváleno formou protokolu k uvedené dohodě uzavřeného mezi Radou, jež jedná jménem Unie a jednomyslně jménem členských států, a Libanonskou republikou.

               (4)Dne 14. září 2012 zmocnila Rada Komisi, aby zahájila jednání s dotčenými třetími zeměmi. Jednání s Libanonskou republikou byla úspěšně uzavřena. Přístupový protokol k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii byl podepsán jménem Evropské unie a jejích členských států v […] dne […].

               (5)Protokol by měl být schválen,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Jménem Evropské unie a jejích členských států se schvaluje Protokol k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii
                  2
               .

               Znění protokolu je připojeno k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou učinit jménem Evropské unie a jejích členských států oznámení stanovené v článku 7 protokolu vyjadřující souhlas Evropské unie a jejích členských států být protokolem vázány.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem ….

               V Bruselu dne

                        Za Radu

                        předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Rozhodnutí Rady, kterým se povoluje zahájení jednání o úpravě podepsaných nebo uzavřených dohod mezi Evropskou unií, nebo Evropskou unií a jejími členskými státy a jednou nebo více třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dokument Rady č. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Znění bylo zveřejněno v [odkaz na Úřední věstník] spolu s rozhodnutím o podpisu.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.12.2015
            COM(2015) 641 final
            PŘÍLOHA
            PROTOKOLk Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii
            EMPTY
            NávrhuROZHODNUTÍ RADY
            o uzavření, jménem Evropské unie a jejích členských států, protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

               PŘÍLOHA
               PROTOKOL
               k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

                  BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               BULHARSKÁ REPUBLIKA,

               ČESKÁ REPUBLIKA,

               DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,

               ESTONSKÁ REPUBLIKA,

               IRSKO,

               ŘECKÁ REPUBLIKA,

               ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,

               CHORVATSKÁ REPUBLIKA,

               ITALSKÁ REPUBLIKA,

               KYPERSKÁ REPUBLIKA,

               LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,

               LITEVSKÁ REPUBLIKA,

               LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,

               MAĎARSKO,

               REPUBLIKA MALTA,

               NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               RAKOUSKÁ REPUBLIKA,

               POLSKÁ REPUBLIKA,

               PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,

               RUMUNSKO,

               REPUBLIKA SLOVINSKO,

               SLOVENSKÁ REPUBLIKA,

               FINSKÁ REPUBLIKA,

               ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,

               smluvní strany Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „členské státy“) zastoupené Radou Evropské unie,

               a

               EVROPSKÁ UNIE (dále jen „Evropská unie“)

               na jedné straně

               a

               LIBANONSKÁ REPUBLIKA (dále jen „Libanon“)

               na straně druhé

               pro účely tohoto protokolu dále jen „strany“,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé (dále jen „Evropsko-středomořská dohoda“) byla podepsána v Bruselu dne 1. dubna 2002 a vstoupila v platnost dne 1. dubna 2006.

               (2)Smlouva o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dále jen „smlouva o přistoupení“) byla podepsána v Bruselu dne 9. prosince 2011 a vstoupila v platnost dne 1. července 2013.

               (3)Podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatské republiky má být její přistoupení k dohodě schváleno uzavřením protokolu k dohodě.

               (4)Proběhly konzultace podle čl. 22 odst. 2 Evropsko-středomořské dohody, aby se zajistilo zohlednění oboustranných zájmů Unie i Libanonu,

               SE DOHODLY TAKTO:

               Článek 1

               Chorvatská republika přistupuje jako smluvní strana k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé a přijímá a bere na vědomí, stejně jako ostatní členské státy Unie, znění dohody i společných prohlášení a prohlášení.

               KAPITOLA I

               Změny znění Evropsko-středomořské dohody a zejména jejích příloh a protokolů

               Článek 2

               Pravidla původu

               Protokol 4 se mění takto:

               1.V čl. 18 odst. 4 se doplňuje nová věta, která zní: „Izdano naknadno“.

               2.Příloha V se nahrazuje tímto:

               1. Příloha V

               ZNĚNÍ PROHLÁŠENÍ NA FAKTUŘE

               Prohlášení na faktuře, jehož znění je uvedeno níže, musí být vyhotoveno v souladu s poznámkami pod čarou. Text poznámek pod čarou však není třeba uvádět.

               Bulharské znění

               Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № … (
                  1
               ) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход (
                  2
               ).

               Španělské znění

               El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no …(1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial…(2).

               České znění

               Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).

               Dánské znění

               Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (2).

               Německé znění

               Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.

               Estonské znění

               Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr … (1)) deklareerib, et need tooted on … (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

               Řecké znění

               Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. … (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).

               Anglické znění

               The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

               Francouzské znění

               L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no … (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle … (2).

               Chorvatské znění

               Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. .(1)..) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi .... (2) preferencijalnog podrijetla.

               Italské znění

               L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. … (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale … (2).

               Lotyšské znění

               Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. … (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no … (2).

               Litevské znění

               Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr … (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (2) preferencinės kilmės prekės.

               Maďarské znění

               A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hianyában az áruk preferenciális … (2) származásúak.

               Maltské znění

               L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. … (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali … (2).

               Nizozemské znění

               De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. … (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …oorsprong zijn (2).

               Polské znění

               Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr … (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają … (2) preferencyjne pochodzenie.

               Portugalské znění

               O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o … (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial … (2).

               Rumunské znění

               Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. … (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială … (2).

               Slovinské znění

               Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. … (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno … (2) poreklo.

               Slovenské znění

               Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia … (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v … (2).

               Finské znění

               Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro … (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … (2) alkuperätuotteita.

               Švédské znění

               Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr … (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande … ursprung (2).

               Arabské znění

               .................................................................................................................................................. (
                  3
               ) (Místo a datum)

               .................................................................................................................................................. (
                  4
               )

               (Podpis vývozce; dále musí být čitelně uvedeno jméno osoby, která prohlášení podepisuje.)

               KAPITOLA II

               Přechodná ustanovení

               Článek 3

               Tranzit zboží

               Ustanovení dohody mohou být použita na zboží vyvážené z Libanonu do Chorvatska nebo z Chorvatska do Libanonu, které je v souladu s ustanoveními protokolu 4 dohody a které bylo ke dni přistoupení Chorvatska buď na cestě, nebo v dočasném uskladnění nebo v celním skladu nebo ve svobodném celním pásmu v Libanonu nebo v Chorvatsku.

               V takových případech lze přiznat preferenční zacházení, je-li celním orgánům dovážející země do čtyř měsíců ode dne přistoupení Chorvatska předložen doklad o původu vystavený dodatečně celními orgány vyvážející země.

               KAPITOLA III

               Závěrečná a obecná ustanovení

               Článek 4

               Libanonská republika se zavazuje, že v souvislosti s tímto rozšířením Unie nevznese žádný nárok, požadavek či žalobu, ani nezmění či nestáhne žádnou koncesi podle čl. XXIV odst. 6 a článku XXVIII GATT 1994.

               Článek 5

               V přiměřené lhůtě po parafování tohoto protokolu sdělí Unie svým členským státům a Libanonské republice chorvatské jazykové znění dohody. S výhradou vstupu tohoto protokolu v platnost se jazykové znění uvedené v první větě tohoto článku stává platným za stejných podmínek jako anglické, arabské, bulharské, české, dánské, estonské, finské, francouzské, italské, litevské, lotyšské, maďarské, maltské, německé, nizozemské, polské, portugalské, rumunské, řecké, slovenské, slovinské, španělské a švédské jazykové znění dohody.

               Článek 6

               Tento protokol je nedílnou součástí dohody.

               Článek 7

               Tento protokol schválí Evropská unie, Rada Evropské unie jménem členských států a Libanon podle svých postupů. Strany si vzájemně oznámí dokončení postupů potřebných k tomuto účelu. Listiny o schválení se uloží u generálního sekretariátu Rady Evropské unie.

               Tento protokol vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni, kdy si všechny strany navzájem oznámí, že byly dokončeny postupy k tomu nezbytné.

               Až do jeho vstupu v platnost bude protokol ode dne 1. července 2013 prováděn prozatímně.

               Článek 8

               Tento protokol je sepsán ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, arabském, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

               NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní a řádně zplnomocnění zástupci k tomuto protokolu své podpisy.

               V … dne … roku …

               Za Evropskou unii a její členské státy

               Za Libanonskou republiku

                     (1)

                        Činí-li prohlášení na faktuře schválený vývozce ve smyslu článku 22 protokolu, uvede se na tomto místě číslo povolení schváleného vývozce. Nečiní-li prohlášení na faktuře schválený vývozce, slova v závorkách se musí vynechat nebo musí místo zůstat prázdné.

                     (2)

                        Uvede se původ produktů. Týká-li se prohlášení na faktuře zcela nebo zčásti produktů pocházejících z Ceuty a Melilly ve smyslu článku 38 protokolu, musí je vývozce zřetelně vyznačit na dokladu, na němž je prohlášení činěno, pomocí zkratky „CM“.

                     (3)

                        Tyto údaje lze vypustit, je-li informace uvedena v samotném dokladu.

                     (4)

                        Viz čl. 22 odst. 5 protokolu. Není-li vývozce povinen prohlášení podepisovat, vztahuje se toto osvobození i na jméno podepisující osoby.“


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.10.2015
            COM(2015) 514 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti na okamžitá rozpočtová opatření v rámci Evropského programu pro migraci

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
                  1
               , umožňuje uvolnit prostředky z nástroje pružnosti k financování přesně určených výdajů, které nebylo možno financovat v mezích stropů platných pro jeden nebo více okruhů víceletého finančního rámce.

               V souladu s článkem 11 nařízení Rady č. 1311/2013 a bodem 12 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  2
                a po posouzení všech možností přerozdělení prostředků a vyčerpání všech nepřidělených rozpětí v rámci výdajového okruhu Bezpečnost a občanství (okruh 3) navrhuje Komise uvolnit prostředky z nástroje pružnosti, u něhož strop dostupné roční částky činí 471 milionů EUR (v cenách roku 2011).

               Jedná se o částku 1 504,0 milionu EUR nad strop stanovený pro okruh 3 víceletého finančního rámce, která je určená na finanční podporu opatření zaměřených na řešení uprchlické krize. To zahrnuje částku ve výši 123 966 698 EUR, kterou Komise navrhovala uvolnit za týmž účelem z nástroje pružnosti v návrhu připojeném k původnímu návrhu rozpočtu na rok 2016
                  3
               , který je nyní zrušen a nahrazen tímto návrhem.

               V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady č. 1311/2013 se na částku, která má být podle návrhu uvolněna pro rozpočtový rok 2016, použijí roční částky z nástroje pružnosti nevyužité v předchozích letech (2014 a 2015).

               Prostředky na platby, které odpovídají navrhovanému uvolnění prostředků z nástroje pružnosti, byly vypočítány na základě pravidel platných pro předběžné financování, schválení předběžného financování a konečné platby pro různé druhy opatření, která mají být financována, a jsou uvedeny v následující tabulce:

               (v milionech EUR, v běžných cenách)

                        Rok

                        Prostředky na platby související s uvolněním prostředků z nástroje pružnosti pro opatření zaměřená na řešení uprchlické krize v roce 2016

                        2016

                        710,0

                        2017

                        652,9

                        2018

                        82,7

                        2019

                        58,5

                        Celkem

                        1 504,0

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti na okamžitá rozpočtová opatření v rámci Evropského programu pro migraci

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  4
               , a zejména na bod 12 třetí pododstavec uvedené dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               1)Článkem 11 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
                  5
                byl ustaven nástroj pružnosti s roční částkou až 471 milionů EUR (v cenách roku 2011).

               2)Vzhledem k naléhavé potřebě řešit uprchlickou krizi je nezbytné uvolnit značné dodatečné prostředky na financování politiky v oblasti migrace a vnitřních věcí.

               3)Po prozkoumání všech možností přerozdělení prostředků v rámci výdajového stropu Bezpečnost a občanství (okruh 3) je vhodné uvolnit z nástroje pružnosti 1 504,0 milionu EUR na financování opatření v oblasti migrace. Uvolněny budou nevyužité roční částky z nástroje pružnosti vyhrazené pro předchozí roky (2014 a 2015).

               4)Prostředky na platby, které odpovídají zamýšlenému uvolnění prostředků z nástroje pružnosti, by měly být rozloženy na několik rozpočtových roků (710,0 milionu EUR v roce 2016, 652,9 milionu EUR v roce 2017, 82,7 milionu v roce 2018 a 58,5 milionu EUR v roce 2019),

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               1)V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2016 se využije nástroj pružnosti ke zvýšení prostředků na závazky o 1 504,0 milionu EUR nad výdajový strop okruhu Bezpečnost a občanství (okruh 3).

               Tato částka se použije k financování opatření zaměřených na řešení uprchlické krize.

               2)Odpovídající prostředky na platby uvolněné z nástroje pružnosti:

               a)710,0 milionu EUR v roce 2016;

               b)652,9 milionu EUR v roce 2017;

               c)82,7 milionu EUR v roce 2018;

               d)58,5 milionu EUR v roce 2019.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí se vyhlašuje v Úředním věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (2)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (3)
                  COM(2015) 238, 27.5.2015.

                     (4)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (5)
                  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).


Důležité právní upozornění

|

52006PC0315

Návrh rozhodnutí Rady kterým se stanoví kritéria Společenství pro eradikaci a sledování některých chorob zvířat (kodifikované znění)  /* KOM/2006/0315 konecném znení - CNS 2006/0104 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 20.6.2006KOM(2006) 315 v konečném znění2006/0104 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se stanoví kritéria Společenství pro eradikaci a sledování některých chorob zvířat (kodifikované znění)(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. V souvislosti s konceptem „Evropa občanů“ přikládá Komise značnou důležitost zjednodušení a přehlednějšímu uspořádání práva Společenství, aby se stalo srozumitelnějším a přístupnějším pro řadového občana, který pak může lépe uplatňovat jednotlivá práva, které mu přiznává.Tohoto cíle nelze dosáhnout, dokud zůstanou jednotlivá ustanovení, která byla často několikrát podstatným způsobem změněna, roztroušena jak v původním předpisu, tak v pozdějších novelách. Je nutno proto vynaložit notné úsilí při vyhledávání a porovnávání jednotlivých předpisů, aby bylo lze nalézt právě platná ustanovení.Z tohoto důvodu je rovněž kodifikace často měněné právní úpravy nutná pro zachování její srozumitelnosti a průhlednosti.2. Komise proto svým rozhodnutím ze dne 1. dubna 1987[1] uložila svým útvarům, aby přistoupily ke kodifikaci jakéhokoli právního aktu nejpozději po jeho desáté změně, přičemž zdůraznila, že se jedná o minimální pravidlo a jednotlivé útvary by se měly v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti předpisů Společenství snažit kodifikovat akty, za něž nesou odpovědnost, i v kratších intervalech.3. Závěry předsednictví Evropské rady z Edinburku (prosinec 1992) toto potvrdily[2] a zdůraznily význam kodifikace , neboť skýtá právní jistotu ohledně otázky, která právní norma se v určitém okamžiku použije na daný právní vztah.Kodifikace musí proběhnout v plném souladu s obvyklým legislativním postupem Společenství.S ohledem na skutečnost, že v aktech podrobených kodifikaci nemohou být prováděny žádné podstatné změny, se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly prostřednictvím interinstitucionální dohody ze dne 20. prosince 1994 na zkráceném postupu pro rychlé přijímání kodifikovaných aktů.4. Účelem tohoto návrhu je provedení kodifikace rozhodnutí Rady 90/638/EHS ze dne 27. listopadu 1990, kterým se stanoví kritéria Společenství pro eradikaci a sledování některých chorob zvířat[3]. Rozhodnutí nahradí různé akty, které jsou do něj začleněny[4]; zcela zachovává jejich obsah, a omezuje se tak pouze na jejich spojení a zapracování pouze takových formálních změn , které vyžaduje samotná kodifikace.5. Tento kodifikační návrh byl vypracován na základě předchozího konsolidovaného znění rozhodnutí 90/638/EHS a jeho následné změny vyhotoveného ve všech úředních jazycích Úřadem pro úřední tisky Evropských společenství pomocí systému na zpracování dat . V případech, že bylo změněno číslování článků, je vztah mezi dřívějším a novým číslováním představen ve srovnávací tabulce uvedené v příloze V kodifikovaného rozhodnutí.ê 90/638/EHS (přizpůsobený)2006/0104 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se stanoví kritéria Společenství pro eradikaci a sledování některých chorob zvířatRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti[5], a zejména na čl. 24 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[6],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[7],vzhledem k těmto důvodům:ê(1) Rozhodnutí Rady 90/638/EHS ze dne 27. listopadu 1990, kterým se stanoví kritéria Společenství pro eradikaci a sledování některých chorob zvířat[8] bylo podstatně změněno[9]. Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené rozhodnutí kodifikováno.ê 90/638/EHS bod odůvodnění 2 (přizpůsobený)(2) Ö Kritéria pro finanční opatření Společenství pro eradikaci, sledování a tlumení některých chorob zvířat by měla Õ zaručovat efektivitu tohoto opatření a umožnit členským státům předložit Komisi programy pro zajištění rychlé eradikace nebo přiměřeného sledování dotyčných chorob,ê 90/638/EHSPŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Za účelem schválení opatření stanoveného v čl. 24 odst. 1 rozhodnutí 90/424/EHS musí programy předložené členskými státy Komisi splňovat tato kritéria:a) pokud jde o eradikační programy: kritéria stanovená v příloze I;b) pokud jde o programy sledování: kritéria stanovená v příloze II;ê 92/65/EHS čl. 10 odst. 5 bod 1c) pro programy ke tlumení vztekliny: kritéria uvedená v příloze III.êČlánek 2Rozhodnutí 90/638/EHS se zrušuje.Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.ê 90/638/EHSČlánek 3Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněê 90/638/EHS (přizpůsobený)PŘÍLOHA IKritéria pro eradikační programyEradikační programy musí obsahovat alespoň:1. popis epizootologické situace choroby;2. analýzu odhadnutých výdajů a odhad očekávaných přínosů programu;3. přibližnou délku trvání programu a cíl, kterého má být dosaženo ke dni jeho dovršení;4. jmenování ústředního orgánu pověřeného inspekcí a koordinací útvarů příslušných pro provádění programu;5. popis a vymezení zeměpisné a správní oblasti, ve které má být program uplatňován;6. systém zajišťující povinné hlášení všech podezření nebo potvrzených ohnisek choroby v dotyčné oblasti;7. kontrolní postupy a zejména předpisy pro pohyb zvířat, která mohou být postižena nebo kontaminována danou chorobou, a pro pravidelnou prohlídku dotyčných hospodářství nebo oblastí;8. systém pro registraci hospodářství zahrnutých v programu;9. opatření pro zjištění původu zvířat;10. různé statusy pro hospodářství nebo oblasti, cíle, kterých má být dosaženo pro každý status, podmínky pro přesun zvířat mezi hospodářstvími nebo oblastmi různého statusu a důsledky vyplývající ze ztráty statusu;11. podle potřeby popis metod analýzy, testování a odběru vzorků používaných pro každou chorobu;12. opatření, která je třeba přijmout v případě, že během kontrol v rámci programu dojde ke zjištění pozitivního výsledku. Tato opatření musí zahrnovat všechny nutné prostředky pro zajištění rychlé eradikace choroby, na základě pro tento účel specifikovaných epizootologických údajů a profylaktických metod, například:a) porážku zvířat, která jsou infikována nebo kontaminována, nebo jsou podezřelá z infekce nebo z kontaminace, společně s:-  buď zničením kadáverů nebo s jejich dalším využitím po ošetření pro jiné účely než pro lidskou spotřebu, za předpokladu, že použitá ošetření dávají přiměřené záruky vzhledem k veřejnému zdraví a/nebo zdraví zvířat, nebo-  následným využitím masa za předpokladu, že to nepředstavuje žádné nebezpečí pro zdraví lidí;b) zničení všech produktů, které by mohly přenést chorobu nebo ošetření takových produktů, aby se předešlo jakékoliv možné kontaminaci;c) postup pro dezinfekci infikovaných hospodářství;d) zvolené léčebné nebo preventivní ošetření;e) postup pro nový zástav zdravými zvířaty hospodářství, která byla depopulována porážkou zvířat;f) vytvoření pásma dozoru kolem infikovaného hospodářství;13. podle potřeby pravidla pro přiměřené odškodnění chovatelů za poražená zvířata, které je třeba poskytnout co nejdříve;14. povinnost orgánu uvedeného v bodě 4 informovat pravidelně a podrobně útvary Komise._____________PŘÍLOHA IIKritéria pro programy sledováníProgramy sledování Ö obsahují Õ alespoň:1. kritéria uvedená v bodech 1 až 9, 12, 13 a 14 přílohy I;2. systém monitorování založený na sérologických, mikrobiologických, patologických nebo epizootologických analýzách, nebo na jakékoliv jiné metodě vhodné pro danou chorobu;3. systém pro ověření nepřítomnosti choroby založený na epizootologii dotyčné choroby._____________ê 92/65/EHS čl. 10 odst. 5 bod 2PŘÍLOHA IIIKritéria pro programy ke tlumení vzteklinyProgramy ke tlumení vztekliny musí přinejmenším obsahovat:1. kritéria uváděná v bodech 1 až 7 přílohy I;2. podrobné informace o oblasti nebo oblastech, ve kterých se provádí orální imunizace lišek, a o jejich přírodních hranicích. Tato oblast nebo tyto oblasti se musí rozprostírat na nejméně 6 000 km2 nebo na celém území členského státu a mohou zahrnovat i přilehlé oblasti třetí země;3. podrobnou informaci o navrhovaných očkovacích látkách a o systému distribuce, hustotě a četnosti kladení vnadidel;4. případně všechny podrobnosti a náklady a účel projektů na zachování nebo ochranu flory a fauny, kterých se ujaly dobrovolné organizace na území, kterého se tyto projekty týkají._____________ éPŘÍLOHA IVZrušené rozhodnutí a jeho následná změnaRozhodnutí Rady 90/638/EHS (Úř. věst. L 347, 12.12.1990, s. 27) |Směrnice Rady 92/65/EHS (Úř. věst. L 268, 14.9.1992, s. 54) | Pouze článek 10 odst. 5 |_____________PŘÍLOHA VSROVNÁVACÍ TABULKARozhodnutí 90/638/EHS | Toto rozhodnutí |Článek 1, první, druhá a třetí odrážka | Článek 1, písmena a), b) a c) |- | Článek 2 |Článek 2 | Článek 3 |Přílohy I, II a III | Přílohy I, II a III |- | Přílohy IV a V |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Viz část A příloha 3 uvedených závěrů.[3] Prováděno v souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu a Radě – Kodifikace acquis communautaire , KOM(2001) 645 v konečném znění.[4] Viz příloha IV tohoto návrhu.[5] Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 19. Ö Rozhodnutí naposledy pozměněné směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/99/ES (Úř. věst. L 325, 12.12.2003, s. 31). Õ[6] Úř. věst. C […], […], s. […].[7] Úř. věst. C […], […], s. […].[8] Úř. věst. L 347, 12.12.1990, s. 27. Rozhodnutí ve znění směrnice 92/65/EHS (Úř. věst. L 268, 14.9.1992, s. 54).[9] Viz příloha IV.