				|

		52011PC0609

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o programu Evropské unie pro sociální změny a inovace /* KOM/2011/0609 v konečném znění - 2011/0270 (COD) */

			   	{SEC(2011)1130
final}
{SEC(2011)1131
final}
DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
·
Obecné souvislosti
Společnost v různých státech
Evropy stojí před mnoha úkoly a problémy vyplývajícími ze zvýšené
celosvětové konkurence, rychlého tempa technického pokroku, demografických
trendů a změny klimatu. Tuto situaci ještě ztížila nedávná
hospodářská a finanční krize, která zasáhla všechny členské
státy a regiony v Unii. V oblasti
politiky zaměstnanosti a sociální politiky čelí Unie i nadále
složitým problémům, jako jsou například:
–
vysoká míra nezaměstnanosti, zvláště
u osob s nízkou kvalifikací, mladých lidí, starších pracovníků,
migrantů a osob se zdravotním postižením,
–
stále roztříštěnější trh práce, na
němž se objevují pružnější způsoby organizace práce, a další
problémy, jež mají dopad na jistotu zaměstnání a pracovní podmínky,
–
zmenšující se objem pracovních sil a rostoucí
tlak na systémy sociální ochrany v důsledku demografických změn,
–
obtíže při spojování práce s povinnostmi
péče o děti a dosahování udržitelné rovnováhy pracovního
a rodinného života, které brání osobnímu a rodinnému rozvoji,
–
nepřijatelně vysoký počet lidí
žijících pod hranicí chudoby a v podmínkách sociálního vyloučení.
Krize
také zvýraznila úzké vazby a přesahy mezi jednotlivými ekonomikami EU-27,
zejména v eurozóně, kdy existence či naopak neexistence reforem
v jedné zemi ovlivňuje výkonnost ostatních zemí. Z toho vyplývá,
že při řešení těchto problémů je koordinovaný postup na
úrovni Unie účinnější než individuální akce jednotlivých
členských států. Aby byly reformy účinné, musí být také co
nejvíce založeny na objektivních podkladech. Zapojení tvůrců politik
a dalších zúčastněných stran do společného procesu
učení a vývoje a testování nových přístupů
pravděpodobně povede k tomu, že bude strategie Evropa 2020
šířeji akceptována a že se s ní lidé více ztotožní a přijmou
ji za vlastní. V této souvislosti mohou být sociální inovace a zejména
sociální experimentování účinným nástrojem pro formování reforem a úpravy
politik, jež jsou nezbytné k realizaci strategie Evropa 2020.
Vypracování
a většímu rozšíření přístupu založeného na sociálních
inovacích v Unii však brání řada faktorů, mezi něž
patří:
–
nedostatečná znalost potřeb a schopností
organizací občanské společnosti, sociálních podniků a sociálních
podnikatelů a organizací veřejného sektoru,
–
roztříštěnost úsilí a zdrojů, jejich
nedostatečná transparentnost a zviditelnění, omezená
finanční podpora a nedostatečné technické dovednosti, které by
mohly organizacím pomoci vyvíjet a poskytovat sociální inovace,
–
nízká úroveň zapojení občanů a podniků;
–
nedostatečné šíření osvědčených
postupů a jejich malé uplatňování v širším
měřítku,
–
špatné metody hodnocení dopadů jednotlivých
opatření a politik.
Ačkoli
řešení socioekonomických problémů je v prvé řadě úkolem
členských států a regionů a rozhodnutí je nutno co nejvíce
přiblížit občanům, má Unie důležitou úlohu v tom,
že musí uvést na pořad jednání potřebu určitých reforem,
identifikovat překážky, jež brání změnám, a způsoby, jak je
překonat, zajistit dodržování stávajících pravidel na úrovni Unie, podporovat
sdílení osvědčených postupů a vzájemné učení, jakož i
sociální inovace a celoevropské přístupy.
·
Odůvodnění návrhu
Program Evropské unie pro sociální
změny a inovace je založen na třech stávajících nástrojích,
jimiž jsou:
–
program Progress zavedený rozhodnutím
č. 1672/2006/ES,
–
EURES,
–
evropský nástroj mikrofinancování Progress pro
oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování zřízený
rozhodnutím č. 283/2010/EU.
Program Progress
V rámci svého
dosahu má politika zaměstnanosti a sociální politika Unie
především zajistit kolektivní postup a účinnou koordinaci
politik mezi členskými státy. Rámec poskytuje Smlouva (SEU), která stanoví
dva hlavní druhy opatření, a to koordinaci (přijímání
opatření, jež mají podporovat spolupráci mezi členskými státy)
a právní předpisy (přijímání minimálních požadavků
prostřednictvím směrnic).
Předchozí
zkušenosti s podporou spolupráce mezi členskými státy v oblasti
zaměstnanosti a sociálních věcí poukazují na řadu
faktorů, které ovlivňují úspěšnost koordinovaných opatření
formou politik, včetně jednotné konceptualizace klíčových
faktorů a jejich vzájemné provázanosti (např. jak vysvětlit
chudobu pracujících, jak řešit nerovnosti v oblasti zdraví), společné
terminologie a měření umožňujících sledovat a hodnotit
účinnost, srovnatelných údajů a konvergence nebo synergických
efektů mezi cíli, hodnotami a zájmy různých
zúčastněných stran.
Od svého vzniku
přispívá program Progress k zajišťování účinných opatření
formou politik. Posílený rámec politik vyplývající z nové strategie Evropa
2020 znamená ještě silnější potřebu tvorby politik podložené
fakty tak, aby politiky a právní předpisy Unie reagovaly na
socioekonomické problémy. Program, který nahradí původní program Progress,
bude Komisi pomáhat plnit tyto její úkoly:
–
zjišťování skutečného stavu a shromažďování
podkladů o vývoji příslušných politik,
–
sledování a podávání zpráv o pokroku
dosaženém členskými státy při plnění společných priorit
a cílů Unie,
–
zajišťování účinného a jednotného
uplatňování práva Unie,
–
modernizace právních předpisů
Unie upravujících pracovní podmínky v souladu se zásadami
inteligentní regulace.
EURES
Volný pohyb
pracovníků, jedna ze čtyř základních svobod zakotvených ve
Smlouvě, přispívá k hospodářskému rozvoji a sociální
soudržnosti v Unii. Geografickou mobilitu v Unii však omezuje
řada překážek, od právních a správních překážek přes
náklady na bydlení, přenositelnost důchodů a jazykové
bariéry až po nedostatečnou transparentnost problematiky volných
pracovních míst a podpory pro vyhledávání vhodných uchazečů
podle nabídky pracovních míst. Sítě EURES má za cíl zlepšit
transparentnost trhů práce tím, že zpřístupňuje volná pracovní
místa na portálu pracovní mobility EURES, a poskytovat podporu pro služby
v oblasti informování, poradenství a vedení na vnitrostátní i přeshraniční
úrovni.
Zároveň se
změnila úloha veřejných služeb zaměstnanosti v důsledku
nedávné hospodářské krize a potřeby služeb více přizpůsobených
specifickým potřebám. Veřejné služby zaměstnanosti by se měly
stát poskytovateli celoživotního vzdělání a nabízet širokou škálu služeb (jako
je například hodnocení dovedností, odborná příprava, profesní
poradenství, vyhledávání volných pracovních míst podle profilu
uchazečů, poradenství pro klienty) a zohledňovat potřeby
osob, které jsou nejvíce vzdálené od trhu práce. Kromě toho by měla
síť EURES podporovat nové pracovní metody pro spolupráci se soukromými
službami zaměstnanosti.
Evropský
nástroj mikrofinancování Progress
Jedním ze
způsobů. jak mohou nezaměstnaní získat práci, je stát se osobou
samostatně výdělečně činnou. Klíčovou úlohu
při dosahování cílů strategie Evropa 2020 hraje vytváření
pracovních míst prostřednictvím zakládání a konsolidace nových
podniků: významný počet nových pracovních míst v Unii vytvářejí
nově založené firmy a téměř 85 % těchto
pracovních míst vzniká v mikropodnicích. V této souvislosti však Unie
ani zdaleka nevyužívá veškerý svůj potenciál. Jednou z hlavních
překážek zakládání nových podniků je nedostatečný přístup
k finančním prostředkům, zejména k mikroúvěrům,
který ještě zhoršila nedávná hospodářská krize. Evropský
mikrofinanční sektor dosud není dostatečně vyspělý. Pro
jeho další růst je nezbytné, aby mikrofinanční instituce v Unii
vybudovaly a udržovaly vhodné modely financování. Proto je
jednoznačně třeba posílit zvyšování institucionální
způsobilosti (zejména nebankovních mikrofinančních institucí) s cílem
pokrýt náklady na zřízení podniku a zajistit finanční
prostředky pro poskytování úvěrů vysoce rizikových cílovým
skupinám.
Cílem programu
Evropské unie pro sociální změny a inovace je zvýšit soudržnost
opatření EU v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti tak,
že propojí program Progress, síť EURES a evropský nástroj
mikrofinancování Progress a bude vycházet z jejich provádění.
Tento program navíc poskytuje příležitost zjednodušit provádění
prostřednictvím společných ustanovení, jež se týkají mimo jiné
například společných obecných cílů, společné typologie
opatření a racionalizace podávání zpráv a hodnocení.
Zároveň tento program vymezuje omezený soubor zvláštních ustanovení, jež
se vztahují na jeho tři osy (Progress, EURES a mikrofinancování
a sociální podnikání) za účelem zohlednění právních
požadavků (včetně pravidel projednávání ve výborech, jež se
vztahují pouze na osu, která se týká programu Progress, a geografického
pokrytí a zvláštních požadavků na podávání zpráv a hodnocení
v případě osy týkající se mikrofinancování a sociálního
podnikání).
·
Cíle návrhu
Program bude
usilovat o dosažení těchto obecných cílů:

(a)
posilovat odpovědnost hlavních unijních
a vnitrostátních tvůrců politik, jakož i ostatních
zúčastněných stran za dosahování cílů Unie v oblasti
zaměstnanosti, v sociální oblasti a v oblasti pracovních
podmínek, aby došlo k realizaci konkrétních a koordinovaných opatření
na úrovni Unie i jednotlivých členských států;
(b)
podporovat vypracování přiměřených,
dostupných a účinných systémů sociální ochrany a trhů
práce a usnadnit reformu politiky podporou řádné správy věcí
veřejných, vzájemného učení a sociálních inovací;
(c)
modernizovat právní předpisy Unie v souladu
se zásadami inteligentní regulace a zajistit účinné uplatňování
práva EU v záležitostech souvisejících s pracovními podmínkami;
(d)
podporovat geografickou mobilitu pracovníků
a zvýšit pracovní příležitosti rozvíjením trhů práce v Unii,
které jsou otevřené a přístupné všem;
(e)
podporovat zaměstnanost a sociální
začlenění zvyšováním dostupnosti a přístupnosti
mikrofinancování pro ohrožené skupiny a mikropodniky a zlepšením
přístupu sociálních podniků k finančním
prostředkům.
Části programu
Progress, které se týkají rovnosti pohlaví a zákazu diskriminace, budou
začleněny do nových nástrojů v oblasti spravedlnosti.
Při sledování svých cílů však program Evropské unie pro sociální
změny a inovace podporuje zohlednění rovnosti žen a mužů
a zákazu diskriminace ve všech oblastech.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
·
Konzultace se zúčastněnými stranami
V rámci revize
současného programu Progress uspořádala Komise dvoustupňovou
konzultaci:
1.
Byla zřízena pracovní skupina složená ze
zástupců klíčových zúčastněných stran tohoto programu, aby
Komisi poskytla soubor doporučení ohledně koncepce, cílů,
provádění a financování budoucího nástroje.
2.
Od 4. dubna do 27. května 2011
proběhla veřejná internetová konzultace o nástroji, který
nahradí původní program Progress.
V průběhu
roku 2011 se v rámci setkání pracovní skupiny EURES a vedoucích
představitelů veřejných služeb zaměstnanosti konala
zvláštní jednání o budoucnosti sítě EURES.
Pokud jde o mikrofinancování,
Komise shromáždila stanoviska Evropské mikrofinanční sítě (EMS),
která zastupuje mikrofinanční sektor Unie, řídících orgánů
Evropského sociálního fondu a Evropského investičního fondu (který
jménem Komise provádí nástroj mikrofinancování Progress) a Evropské
investiční banky. Kromě toho byly vzaty v úvahu poznatky ze dvou
pracovních setkání uspořádaných útvary Komise, které se týkaly jak
mikrofinancování, tak podpory sociálního podnikání.
·
Posouzení dopadů
Bylo provedeno
sloučené posouzení dopadů finančních nástrojů, za něž
zodpovídá Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci
a začlenění, které se týkalo Evropského sociálního fondu,
Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, programu Progress,
sítě EURES a nástroje mikrofinancování Progress[1].
V rámci posouzení dopadů byly zvažovány tři možnosti:
–
Možnost č. 1: žádná změna
politiky: v rámci této varianty by program
Progress, síť EURES a nástroj mikrofinancování Progress i nadále
existovaly jako samostatné nástroje provozované vedle Evropského sociálního
fondu.
–
Možnost č. 2: nový integrovaný program
pro sociální změny a inovace: nový program
je tvořen třemi samostatnými, třebaže navzájem se
doplňujícími osami: programem Progress, sítí EURES a mikrofinancováním
a sociálním podnikáním.
–
Možnost č. 3: jediný nástroj pro
zaměstnanost a sociální věci: tento
nástroj by obsahoval prvek sdíleného řízení (Evropský sociální fond)
a prvek přímého řízení.
Z posouzení
dopadů vyplývá závěr, že upřednostňovanou variantou je
možnost č. 2, která by přinesla největší výhody z hlediska
zvýšení účinnosti, kritického množství, soudržnosti a efektivity
a přitom by neobsahovala politická a institucionální rizika.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
·
Právní základ
Návrh je založen na čl. 46
písm. d), článku 149, čl. 153 odst. 2 písm. a)
a čl. 175 třetím pododstavci Smlouvy.
·
Zásady subsidiarity a proporcionality
Jelikož cílů navrhovaného programu pro
sociální změny a inovace nelze v uspokojivé míře dosáhnout
na úrovni členských států, může Unie přijmout opatření
v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o Evropské
unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném
článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je k dosažení
těchto cílů nezbytné.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Finanční prostředky
vyčleněné pro provádění programu na období od 1. ledna 2014
do 31. prosince 2020 budou činit 958,19 milionu EUR (v
současných cenách).
2011/0270 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
o programu Evropské unie pro sociální
změny a inovace
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA
EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 46 písm. d), článek 149,
čl. 153 odst. 2 písm. a) a čl. 175
třetí odstavec uvedené smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
poté, co postoupily návrh legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[2],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů[3],

v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se sdělením Komise
„Rozpočet – Evropa 2020“[4], které doporučuje
racionalizovat a zjednodušit nástroje Unie pro financování a posílit
jejich zaměření na přidanou hodnotu Unie a na dopady
a výsledky, se tímto nařízením zavádí program Evropské unie pro
sociální změny a inovace (dále jen „program“) s cílem zajistit
pokračování a rozvoj činností vykonávaných na základě
rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1672/2006/ES ze dne 24.
října 2006, kterým se zavádí program Společenství pro
zaměstnanost a sociální solidaritu – Progress[5],
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 ze dne 5.
dubna 2011 o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie[6]
a rozhodnutí Komise 2003/8/ES ze dne 23. prosince 2002, kterým se provádí
nařízení Rady (EHS) č. 1612/68, pokud jde o vyřizování
nabídek volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání[7]
a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 283/2010/EU ze dne
25. května 2010, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování
Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování[8]
(dále jen „nástroj mikrofinancování“).
(2)
Evropská rada na svém zasedání dne
17. června 2010 potvrdila návrh Komise ohledně strategie Evropa
2020 pro zaměstnanost a inteligentní a udržitelný růst
podporující začlenění, který stanoví pět hlavních cílů
(včetně tří, jež se týkají zaměstnanosti, boje proti
chudobě a sociálnímu vyloučení, a vzdělávání) a sedm
stěžejních iniciativ, a tak představuje ucelený rámec politiky
pro nadcházející desetiletí. Závěry Evropské rady obhajovaly úplnou
mobilizaci vhodných nástrojů a politik EU na podporu dosažení
společných cílů a vyzvaly členské státy, aby zesílily
koordinovaný postup.
(3)
V souladu s čl. 148
odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie přijala Rada dne
21. října 2010 hlavní zásady politiky zaměstnanosti, které
společně s hlavními směry hospodářských politik
členských států a Unie přijatými v souladu s článkem 121
Smlouvy tvoří integrované hlavní směry strategie Evropa 2020. Program
by měl přispět k uplatňování integrovaných hlavních
směrů strategie Evropa 2020, a to zejména bodů
č. 7, 8 a 10, a podporovat provádění stěžejních
iniciativ se zvláštním ohledem na iniciativy Evropská platforma pro boj proti
chudobě a sociálnímu vyloučení, Program pro nové dovednosti
a pracovní místa a Mládež v pohybu.
(4)
Evropská platforma pro boj proti chudobě
a sociálnímu vyloučení a stěžejní iniciativy Unie inovací
shledávají sociální inovace účinným nástrojem pro řešení sociálních
problémů vyplývajících ze stárnutí obyvatelstva, chudoby,
nezaměstnanosti, nových způsobů organizace práce a životního
stylu a očekávání občanů, co se týče sociální
spravedlnosti, vzdělávání a zdravotní péče. Program by měl
podporovat opatření na posílení sociálních inovací v těch
oblastech politiky, které spadají do jeho působnosti ve veřejném,
soukromém a terciárním sektoru, s náležitým přihlédnutím k úloze
regionálních a místních orgánů. Především by měl pomoci
určit a vyhodnotit inovativní řešení a postupy a zajistit
jejich využívání ve větším měřítku, a to
prostřednictvím sociálního experimentování s cílem účinněji
napomáhat členským státům při reformování jejich trhů práce
a politik sociální ochrany. Měl by také fungovat jako katalyzátor pro
nadnárodní partnerství a vytváření sítí mezi subjekty veřejného,
soukromého a terciárního sektoru a podporovat jejich zapojení do
navrhování a uplatňování nových přístupů k řešení
naléhavých sociálních potřeb a problémů.
(5)
V souladu se strategií Evropa 2020 by měl
program usilovat o ucelený přístup k podpoře
zaměstnanosti a k boji proti sociálnímu vyloučení a chudobě.
Jeho provádění by se mělo racionalizovat a zjednodušit, zejména
prostřednictvím souboru společných ustanovení, jež se týkají mimo
jiné například společných obecných cílů, společné typologie
opatření, jakož i opatření v oblasti sledování a hodnocení. Program by se měl
rovněž zaměřit na velké projekty s jasnou přidanou
hodnotou EU, aby bylo dosaženo kritického množství a snížení
administrativní zátěže jak pro příjemce, tak pro Komisi. Kromě
toho by se měly více využívat možnosti zjednodušeného vykazování
nákladů (financování paušální částkou nebo pevnou sazbou), zejména
při provádění programů mobility. Program by měl být
jednotným kontaktním místem pro poskytovatele mikrofinancování
zajišťujícím finanční prostředky na mikroúvěry, zvyšování
způsobilosti a technickou pomoc. A konečně, program by
měl zajistit rozpočtovou flexibilitu vytvořením rezervy, která
se má každoročně rozdělit v závislosti na prioritách
politik.
(6)
Unie by se měla vybavit spolehlivou
analytickou základnou umožňující podporovat tvorbu politik v oblasti
zaměstnanosti a v sociální oblasti. Taková základna objektivních
podkladů dodává vnitrostátním opatřením přidanou hodnotu tím, že
poskytuje unijní rozměr a porovnání pro shromažďování údajů
a vypracovávání statistických nástrojů, metod a společných
ukazatelů, aby tak vznikl celkový obraz situace v oblasti
zaměstnanosti, sociální politiky a pracovních podmínek v celé
Unii a aby bylo zajištěno kvalitní hodnocení účinnosti a efektivity
programů a politik.
(7)
Unie má jedinečné předpoklady poskytnout
celounijní platformu pro výměnu politik a vzájemné učení mezi
členskými státy v oblasti zaměstnanosti a sociálních
věcí. Znalost politik uplatňovaných v jiných zemích a jejich
výsledků rozšiřuje škálu možností pro tvůrce politik, spouští
vývoj nových politik a podporuje vnitrostátní reformy.
(8)
Ústředním bodem sociální politiky Unie je
zajistit existenci minimálních standardů a neustálé zlepšování
pracovních podmínek v Unii. Unie má důležitou úlohu při
zajišťování toho, aby byl legislativní rámec v souladu se zásadami
„inteligentní regulace“ přizpůsoben měnícím se
způsobům organizace práce a novým zdravotním a bezpečnostním
rizikům, a při financování opatření, jež mají zlepšit
dodržování pravidel Unie na ochranu práv pracovníků.
(9)
Organizace občanské společnosti
činné na různých úrovních mohou hrát důležitou úlohu při
plnění cílů programu, a to svým zapojením do procesu tvorby
politik a svým přínosem k sociálním inovacím.
(10)
Unie usiluje o posílení
sociálního rozměru globalizace tím, že na mezinárodní úrovni podporuje
normy zajišťující slušné pracovní podmínky, a to buď přímo
ve vztahu k třetím zemím nebo nepřímo prostřednictvím
spolupráce s mezinárodními organizacemi. V souladu
s tím je nutno rozvíjet vhodné vztahy s třetími zeměmi,
které se programu neúčastní, s cílem přispět k dosažení
jeho cílů, a to s ohledem na veškeré důležité dohody mezi
těmito zeměmi a Unií. To může zahrnovat účast
zástupců těchto třetích zemí na akcích společného zájmu
(jako jsou například konference, pracovní setkání a semináře),
které se konají v zemích zapojených do programu. Kromě toho by se
měla rozvíjet spolupráce s mezinárodními organizacemi, zejména
s Mezinárodní organizací práce (MOP), Radou Evropy a Organizací pro
hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), aby byl program
prováděn takovým způsobem, který zohledňuje úlohu těchto
organizací.
(11)
V souladu s články 45 a 46
Smlouvy obsahuje nařízení (EU) č. 492/2011 ustanovení k dosažení
volného pohybu pracovníků zajištěním úzké spolupráce mezi
členskými státy a Komisí. Síť EURES by měla podporovat
lepší fungování trhů práce usnadněním nadnárodní geografické mobility
pracovníků, umožněním větší transparentnosti na trhu práce,
zajištěním vyřizování nabídek volných pracovních míst a žádostí
o zaměstnání a podporou činností v oblasti služeb
týkajících se náboru pracovníků, poradenství a vedení na národní
i přeshraniční úrovni, a tím přispívat k cílům
strategie Evropa 2020.
(12)
Rozsah působnosti sítě EURES by se
měl rozšířit tak, aby síť vyvíjela a podporovala cílené
programy mobility na úrovni Unie s cílem obsazovat volná pracovní místa
tam, kde byly zjištěny nedostatky trhu práce. V souladu s článkem 47 Smlouvy by měl tento program usnadňovat
mobilitu mladých pracovníků.
(13)
Strategie Evropa 2020, a zejména bod
č. 7 hlavních směrů, shledává samostatnou
výdělečnou činnost a podnikání zásadními předpoklady
dosažení inteligentního a udržitelného růstu podporujícího
začlenění[9].
(14)
Nedostatečný přístup k úvěrům
je jednou z hlavních překážek zakládání podniků, zejména u lidí
nejvíce vzdálených trhu práce. Úsilí Unie a jednotlivých států
v této oblasti je nutno zintenzívnit, aby se zvýšila nabídka
mikrofinancování a uspokojila poptávka těch, kteří to nejvíce
potřebují, a zejména nezaměstnaných a ohrožených osob,
které chtějí založit nebo dále rozvíjet mikropodnik, a to i na
základě samostatné výdělečné činnosti, ale nemají
přístup k úvěrům. Jako první krok zřídily Evropský
parlament a Rada v roce 2010 nástroj mikrofinancování.
(15)
Větší zpřístupnění mikrofinancování
na mladém mikrofinančním trhu Unie vyžaduje zvýšení institucionální
způsobilosti poskytovatelů mikrofinancování a zejména
nebankovních mikrofinančních institucí, kterou je nutno posílit v souladu
se sdělením Komise „Evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěrů“[10].
(16)
Sociální podniky jsou úhelným kamenem evropského
pluralitního sociálně tržního hospodářství.  Mohou být hnací silou
společenských změn tím, že nabízejí inovativní řešení, a tudíž
významně přispívají k plnění cílů strategie Evropa
2020. Program by měl zlepšit přístup sociálních podniků k finančním
prostředkům, a tím přispět k iniciativě pro
sociální podnikání, kterou Komise zavedla[11].
(17)
Aby se využily zkušenosti mezinárodních
finančních institucí, a zejména skupiny Evropské investiční
banky, měla by Komise provádět opatření zahrnující
mikrofinancování a sociální podnikání nepřímo, a to tím, že
úkoly plnění rozpočtu svěří finančním institucím
v souladu s finančním nařízením. Použitím
prostředků Unie se zvyšuje pákový efekt (tzn. získání dalších
prostředků) od mezinárodních finančních institucí a jiných
investorů, sjednocují přístupy, a tím se zlepšuje přístup
k finančním prostředkům pro mikropodniky, včetně
samostatně výdělečně činných osob a sociálních
podniků. Příspěvek Unie tak napomáhá rozvoji nově
vznikajícího sektoru sociálního podnikání a mikrofinančního trhu
v Unii a podporuje přeshraniční aktivity.
(18)
Podle článků 8 a 10 Smlouvy by
měl program v rámci všech svých činností podporovat všeobecné
zohlednění cílů spočívajících v rovnosti žen a mužů
a v zákazu diskriminace. Mělo by se provádět pravidelné
sledování a hodnocení za účelem posouzení způsobu, jakým jsou
v činnostech programu řešeny otázky rovnosti žen a mužů
a zákazu diskriminace.
(19)
Podle článku 9 Smlouvy by měl
program zajistit, aby byly při definování a provádění politik
a činností Unie zohledněny požadavky související s podporou
vysoké úrovně zaměstnanosti, zaručením přiměřené
sociální ochrany a bojem proti sociálnímu vyloučení.
(20)
Aby se posílila účinnost
všeobecné komunikace s veřejností, jakož i provázanost komunikačních
činností vyvíjených z podnětu Komise, přispějí
prostředky přidělené na informační a komunikační
činnosti v rámci tohoto nařízení rovněž na horizontální komunikaci
týkající se politických priorit Evropské unie, souvisejí-li s všeobecnými cíli
tohoto nařízení.
(21)
Jelikož cílů tohoto nařízení nelze
v uspokojivé míře dosáhnout na úrovni členských států
a lze jich z důvodu jejich rozsahu a účinků lépe
dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu
se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o Evropské unii.
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku
nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je k dosažení
těchto cílů nezbytné.
(22)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání
programu celkovou finanční částku, která představuje pro
rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu při ročním
rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze
dne {…} mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci
v rozpočtových záležitostech a řádném finančním
řízení.
(23)
Finanční zájmy Unie by měly být
ochráněny prostřednictvím přiměřených opatření
v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování
nesrovnalostí, vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo
nesprávně použitých finančních prostředků a případných
sankcí.
(24)
Prováděcí pravomoci by měly být
svěřeny Komisi, aby byla zajištěna existence jednotných podmínek
pro provádění opatření v rámci os programu týkajících se
sítě EURES a mikrofinancování a sociálního podnikání.
(25)
Prováděcí pravomoci související s činnostmi
prováděnými v rámci osy týkající se programu Progress by měly
být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu
a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se
stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy
kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[12],

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Hlava I
Společná ustanovení
Článek 1
Předmět
1.
Tímto nařízením se zřizuje program
Evropské unie pro sociální změny a inovace (dále jen „program“),
jehož cílem je přispívat k provádění strategie Evropa 2020,
jejích hlavních cílů a integrovaných hlavních směrů
poskytováním finanční podpory na cíle Evropské unie, pokud jde o podporu
vysoké úrovně zaměstnanosti, zaručení přiměřené
sociální ochrany, boj proti sociálnímu vyloučení a chudobě
a zlepšování pracovních podmínek.
2.
Program poběží od 1. ledna 2014 do
31. prosince 2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
(a)
se „sociálním podnikem“ rozumí podnik, jehož
hlavním cílem je dosahovat sociálního dopadu, spíše než vytvářet zisk pro
vlastníky a zúčastněné subjekty. Působí na trhu
prostřednictvím výroby zboží a služeb podnikatelským a inovativním
způsobem a přebytky používá zejména k dosahování sociálních
cílů. Je řízen odpovědným a transparentním způsobem,
zejména prostřednictvím zapojení zaměstnanců, zákazníků
a zúčastněných subjektů dotčených jeho podnikatelskou
činností.
(b)
se „mikroúvěrem“ rozumí půjčka do
výše 25 000 EUR.
(c)
se „mikropodnikem“ rozumí podnik, který v souladu
s doporučením Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003
o definici mikropodniků a malých a středních
podniků[13] zaměstnává
méně než 10 osob, včetně samostatné výdělečné
činnosti, a jehož roční obrat a/nebo bilanční suma
roční rozvahy nepřesahuje 2 miliony EUR.
(d)
pojem „mikrofinancování“ zahrnuje záruky,
protizáruky, mikroúvěry, vlastní nebo kvazivlastní kapitál ve vztahu
k osobám a mikropodnikům.
Článek 3
Struktura programu
1.
Program se skládá z těchto tří komplementárních
os:
a)      osa týkající se programu Progress, která
přispívá k vypracování, provádění, sledování a hodnocení
politiky Unie v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí
a právních předpisů upravujících pracovní podmínky a podporuje
tvorbu politik a provádění inovací podložených fakty ve spolupráci se
sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti a dalšími
zúčastněnými stranami;
b)      osa týkající se sítě EURES, která
podporuje činnosti prováděné sítí EURES, tj. specializované služby
určené členskými státy EHP a Švýcarskou konfederací spolu
s dalšími zúčastněnými stranami, za účelem rozvoje
výměny a šíření informací a dalších forem spolupráce na
podporu geografické mobility pracovníků;
c)      osa týkající se mikrofinancování a sociálního
podnikání, která usnadňuje přístup k finančním
prostředkům pro podnikatele, zejména ty, kteří jsou nejvíce
vzdáleni od trhu práce, a pro sociální podniky.
2.
Společná ustanovení článků 1
až 14 se vztahují na všechny tři osy uvedené v odst. 1
písm. a), b) a c), přičemž na každý z nich se
rovněž vztahují zvláštní ustanovení.
Článek 4
Obecné cíle programu
1.
Program usiluje o dosažení těchto
obecných cílů:
(a)
posilovat vlastní odpovědnost hlavních
unijních a vnitrostátních tvůrců politik, jakož i ostatních
zúčastněných stran za dosahování cílů Unie v oblasti
zaměstnanosti, v sociální oblasti a v oblasti pracovních
podmínek, aby došlo k realizaci konkrétních a koordinovaných
opatření na úrovni Unie i jednotlivých členských států;
(b)
podporovat vypracování přiměřených,
dostupných a účinných systémů sociální ochrany a trhů
práce a usnadnit reformu politiky podporou řádné správy věcí
veřejných, vzájemného učení a sociálních inovací;
(c)
modernizovat právní předpisy Unie v souladu
se zásadami inteligentní regulace a zajistit účinné uplatňování
práva Unie v záležitostech souvisejících s pracovními podmínkami;
(d)
podporovat geografickou mobilitu pracovníků
a zvýšit pracovní příležitosti rozvíjením trhů práce v Unii,
které jsou otevřené a přístupné všem;
(e)
podporovat zaměstnanost a sociální
začlenění zvyšováním dostupnosti a přístupnosti
mikrofinancování pro ohrožené skupiny a mikropodniky a zlepšením
přístupu sociálních podniků k finančním
prostředkům.
2.
Při sledování těchto cílů se program
snaží:
(a)
podporovat rovnost žen a mužů a bojovat
proti diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického
původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku
nebo sexuální orientace;
(b)
zajistit, aby byly při definování a provádění
politik a činností Unie zohledněny požadavky související s podporou
vysoké úrovně zaměstnanosti, zaručením přiměřené
sociální ochrany a bojem proti sociálnímu vyloučení.
Článek 5
Rozpočet
1.
Finanční prostředky vyčleněné
pro provádění programu v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020
činí 958,19 milionu EUR[14].
2.
Na jednotlivé osy programu podle čl. 3
odst. 1 se přidělují tyto orientační procentní podíly:
(a)
60 % na osu týkající se programu Progress,
z čehož nejméně 17 % se přiděluje na podporu
sociálního experimentování jakožto metody pro testování a hodnocení
inovativních řešení s cílem zvětšit rozsah jejich využívání;
(b)
15 % na osu týkající se sítě EURES;
(c)
20 % na osu týkající se mikrofinancování
a sociálního podnikání.
Zbývajících 5 % se každoročně
rozdělí mezi jednotlivé osy podle priorit politik.
3.
Komise může využít finančních
prostředků uvedených v odstavci 1 na financování technické a/nebo
správní pomoci, zejména v souvislosti s auditem, externím
zajišťováním překladu, schůzkami odborníků a informačními
a komunikačními činnostmi ke vzájemnému prospěchu Komise
a příjemců.
4.
Roční prostředky schvaluje
rozpočtový orgán v souladu s limity stanovenými ve víceletém
finančním rámci.
Článek 6
Druhy opatření
V rámci programu lze financovat tyto
druhy opatření:
1.
Analytické činnosti:
(a)
shromažďování údajů a statistických
informací, jakož i tvorba společných metodik, třídění,
ukazatelů a referenčních kritérií;
(b)
průzkumy, studie, analýzy a zprávy, mimo
jiné prostřednictvím financování sítí odborníků;
(c)
hodnocení a posouzení dopadů;
(d)
sledování a posuzování provádění a uplatňování
práva Unie;
(e)
příprava a realizace sociálního
experimentování jakožto metody pro testování a hodnocení inovativních
řešení s cílem zvětšit rozsah jejich využívání;
(f)
šíření výsledků analytických
činností.
2.
Činnosti v oblasti vzájemného učení,
zvyšování povědomí a šíření informací:
(a)
výměna a šíření
osvědčených postupů, inovačních přístupů a zkušeností,
provádění vzájemných hodnocení, srovnávání účinnosti a vzájemné
učení na evropské úrovni;
(b)
akce, konference a semináře v rámci
předsednictví Rady;
(c)
odborná příprava právníků, politiků
a poradců EURES;
(d)
vypracovávání a zveřejňování
příruček, zpráv a vzdělávacích materiálů;
(e)
informační a komunikační
činnosti;
(f)
vývoj a údržba informačních systémů
umožňujících výměnu a šíření informací o politice
a právních předpisech Unie, jakož i informací týkajících se trhu
práce.
3.
Podpora hlavních aktérů v souvislosti s:
(a)
provozními náklady klíčových sítí na úrovni
Unie, jejichž činnosti souvisejí s cíli osy Progress a přispívají
k jejich dosahování;
(b)
 zvyšováním způsobilosti státní správy a specializovaných
služeb, jež zodpovídají za podporu geografické mobility, určených
členskými státy a poskytovateli mikroúvěrů;
(c)
organizováním pracovních skupin státních
úředníků za účelem sledování uplatňování práva Unie;
(d)
vytvářením sítí mezi specializovanými orgány,
celostátními, regionálními a místními orgány a službami
zaměstnanosti na evropské úrovni;
(e)
financováním středisek pro sledování na
evropské úrovni;
(f)
výměnou zaměstnanců mezi státními
správami.
4.
Opatření na podporu mobility občanů
v rámci Unie, zejména vývoj vícejazyčné digitální platformy pro
vyřizování nabídek volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání,
a cílené programy mobility k obsazení volných pracovních míst tam,
kde byly zjištěny nedostatky trhu práce, a/nebo na pomoc určitým
skupinám pracovníků, například mladým lidem.
5.
Podpora mikrofinancování a sociálních
podniků zejména prostřednictvím finančních nástrojů
stanovených v rámci hlavy VIII části jedna nařízení XXX/2012 [nové
finanční nařízení], kterým se stanoví finanční pravidla pro
roční rozpočet Evropské unie, a grantů.
Článek 7
Společná opatření
Opatření způsobilá k financování
v rámci programu lze provádět společně s jinými
nástroji Unie za předpokladu, že tato opatření splňují cíle
programu i dotyčných jiných nástrojů.
Článek 8
Soudržnost a doplňkovost
1.
Komise ve spolupráci s členskými státy
zajistí, aby činnosti prováděné v rámci programu byly v souladu
s dalšími opatřeními Unie, zejména v rámci Evropského sociálního
fondu (ESF) a v takových oblastech, jako jsou sociální dialog,
spravedlnost a základní práva, vzdělávání, odborná příprava
a politika týkající se mládeže, výzkum a inovace, podnikání, zdraví,
rozšíření a vnější vztahy a obecná hospodářská
politika, a aby tato opatření vhodně doplňovaly.
2.
Činnosti podporované v rámci programu musí být
v souladu s právními předpisy Unie a vnitrostátními právními
předpisy, včetně pravidel státní podpory.
Článek 9
Spolupráce s výbory
Komise naváže veškeré potřebné vztahy
s výbory zabývajícími se politikami, nástroji a opatřeními
souvisejícími s programem, aby bylo zajištěno jejich pravidelné
a řádné informování o pokroku v provádění programu.
Článek 10
Šíření výsledků a komunikace
1.
Výsledky opatření prováděných v rámci
tohoto programu je nutno vhodně sdělovat a šířit s cílem
maximalizovat jejich dopad, udržitelnost a přidanou hodnotu Unie.
2.
Komunikační činnosti musí rovněž
přispívat k horizontální komunikaci týkající se politických priorit
Evropské unie, souvisejí-li s všeobecnými cíli tohoto nařízení.
Článek 11
Finanční ustanovení
1.
Komise řídí program v souladu s nařízením
č. XXXX/2012 [nové finanční nařízení], kterým se stanoví
finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské unie (dále jen
„finanční nařízení“)[15].
2.
Pokud jde o podporu udělovanou
účastníkům programu, a to zejména v souvislosti s programy
mobility podle čl. 6 odst. 4, lze použít financování paušální
částkou, rozsahem jednotkových nákladů nebo pevnou sazbou.
Článek 12
Ochrana finančních zájmů Unie
1.
Komise přijme vhodná preventivní
opatření, která zajistí, aby v případě provádění akcí
financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Unie
chráněny proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným protiprávním
činnostem, a to pomocí účinných kontrol a –v případě
zjištění nesrovnalostí – pomocí navracení neoprávněně
vyplacených částek a případně též pomocí účinných,
přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s článkem 325 Smlouvy, s nařízením
Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne
18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů
Evropských společenství[16] a s finanční
nařízením.
2.
Komise nebo její zástupci a Účetní
dvůr jsou zmocněni ke kontrole všech dokladů a ke kontrole
na místě všech příjemců, dodavatelů a subdodavatelů,
jakož i třetích stran, jež obdrželi prostředky Unie. Úřad
OLAF je oprávněn u hospodářských subjektů, jichž se toto
financování přímo či nepřímo týká, provádět kontroly
a inspekce na místě v souladu s postupy stanovenými v nařízení
Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách
a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany
finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům
a jiným nesrovnalostem[17], aby se zjistilo, zda
nedošlo k podvodu, korupci nebo jakékoli jiné protiprávní činnosti
v souvislosti s dohodou nebo rozhodnutím o grantu či
smlouvou týkající se financování ze strany Unie.
3.
Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2,
musí veškerá rozhodnutí, dohody a smlouvy vyplývající z provádění
tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, včetně
úřadu OLAF, a Účetní dvůr k provádění takových
auditů, kontrol na místě a inspekcí.
Článek 13
Sledování
Za účelem pravidelného sledování programu
a provádění případných nezbytných úprav priorit svých politik a finančních
priorit vypracovává Komise každé dva roky kontrolní zprávy a zasílá je
Evropskému parlamentu a Radě. Tyto zprávy pokrývají výsledky programu
a to, do jaké míry byly prostřednictvím jeho činností
řešeny otázky rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace,
včetně problematiky přístupnosti.
Článek 14
Hodnocení
1.
Do konce roku 2017 bude provedeno vyhodnocení
programu v polovině období, aby se zjistilo, jakého pokroku bylo
dosaženo při plnění jeho cílů a zda jsou jeho zdroje
účelně vynakládány, a aby se posoudila přidaná hodnota
Unie, kterou program přináší.
2.
Nejpozději dva roky po skončení programu
provede Komise hodnocení ex post, které zjistí jeho dopad a přidanou
hodnotu Unie, a zprávu o tomto hodnocení předá Evropskému
parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru
a Výboru regionů.
Hlava II
Zvláštní ustanovení
Kapitola I
Osa týkající se programu Progress
Článek 15
Specifické cíle
Kromě obecných cílů stanovených
v článku 4 má osa týkající se programu Progress rovněž tyto
specifické cíle:
(a)
vytvářet a šířit kvalitní srovnávací
analytické znalosti cílem zajistit, aby politika zaměstnanosti a sociální
politika Unie a její právní předpisy upravující pracovní podmínky
byly založeny na správných podkladech a odpovídaly potřebám,
problémům a podmínkám v jednotlivých členských státech
a ostatních zúčastněných zemích;
(b)
usnadňovat účinné sdílení informací
podporující začlenění, vzájemné učení a dialog o politice
zaměstnanosti a sociální politice Unie a právních
předpisech upravujících pracovní podmínky na unijní, vnitrostátní a mezinárodní
úrovni s cílem pomoci členským státům a dalším
zúčastněným zemím při tvorbě jejich politik a při
uplatňování práva Unie;
(c)
poskytovat tvůrcům politik finanční
podporu pro testování reforem sociální politiky a politiky trhu práce,
zvyšovat způsobilost hlavních aktérů navrhovat a provádět
sociální experimentování a zpřístupňovat důležité znalosti
a zkušenosti;
(d)
poskytovat unijním a vnitrostátním organizacím
finanční podporu, aby mohly zvyšovat svou způsobilost vypracovávat,
propagovat a podporovat provádění politiky zaměstnanosti a sociální
politiky Unie a jejích právních předpisů upravujících pracovní
podmínky.
Článek 16
Účast
1.
Osy týkající se programu Progress se mohou
účastnit tyto země:
(a)
členské státy EU;
(b)
členské země ESVO a EHP, v souladu
s Dohodou o EHP;
(c)
kandidátské země a potenciální
kandidátské země, v souladu s obecnými zásadami a obecnými
podmínkami stanovenými v rámcových dohodách uzavřených s nimi
o jejich účasti v programech EU.
2.
Osy týkající se programu Progress se mohou
účastnit všechny veřejné a/nebo soukromé subjekty, osoby a instituce,
a to zejména:
(a)
celostátní, regionální a místní orgány
veřejné správy;
(b)
služby zaměstnanosti;
(c)
specializované orgány stanovené podle práva Unie;
(d)
sociální partneři;
(e)
nevládní organizace, zejména ty, které jsou
zřízeny na úrovni Unie;
(f)
vysokoškolské instituce a výzkumné ústavy;
(g)
odborníci na problematiku hodnocení a posuzování
dopadů;
(h)
vnitrostátní statistické úřady;
(i)
sdělovací prostředky.
3.
Komise může spolupracovat s mezinárodními
organizacemi, zejména s Radou Evropy, OECD, MOP a Světovou
bankou.
4.
Komise může spolupracovat s třetími
zeměmi, které se neúčastní programu. Zástupci těchto
třetích zemí se mohou účastnit akcí společného zájmu
(například konferencí, pracovních setkání a seminářů),
které se konají v zemích zapojených do programu, a náklady na jejich
účast mohou být kryty v rámci programu.
Článek 17
Prováděcí pravomoci svěřené Komisi
1.
Opatření, jež souvisejí s níže uvedenými
body a jež jsou nezbytná pro provádění osy týkající se programu
Progress, se přijímají v souladu s přezkumným postupem
podle čl. 18 odst. 3:
(a)
víceleté plány práce, které stanoví
střednědobé priority politik a finanční priority;
(b)
roční plány práce, včetně kritérií
pro výběr příjemců po zveřejnění výzev k podávání
návrhů.
2.
Všechna ostatní opatření nezbytná k provádění
osy týkající se programu Progress se přijímají v souladu s poradním
postupem podle čl. 18 odst. 2.
Článek 18
Výbor
1.
Komisi je nápomocen výbor. Jedná se o výbor ve
smyslu nařízení (EU) č 182/2011.
2.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se
článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se
článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 19
Přechodná opatření
Opatření zahájená do 1. ledna 2014
na základě rozhodnutí č. 1672/2006/ES (v rámci
oddílů 1, 2 a 3 podle článku 3 uvedeného rozhodnutí)
se i nadále řídí uvedeným rozhodnutím. Pokud jde o tato
opatření, výbor podle článku 13 uvedeného rozhodnutí se
nahrazuje výborem podle článku 18 tohoto nařízení.

Kapitola II
Osa týkající se sítě EURES
Článek 20
Specifické cíle
Kromě obecných cílů stanovených
v článku 4 má osa týkající se sítě EURES rovněž tyto
specifické cíle:
(a)
zajistit, aby volná pracovní místa, žádosti o zaměstnání
a všechny související informace byly pro potenciální žadatele a zaměstnavatele
transparentní; toho bude dosaženo prostřednictvím jejich výměny
a šíření na nadnárodní, meziregionální a přeshraniční
úrovni za použití standardních forem interoperability;
(b)
rozvíjet služby pro nábor a umísťování
pracovníků do zaměstnání prostřednictvím vyřizování nabídek
volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání na evropské
úrovni; toto se vztahuje na všechny fáze umísťování pracovníků od
přípravy před nástupem do zaměstnání až po následnou pomoc po
umístění do zaměstnání s cílem zajistit úspěšné
začlenění žadatele do trhu práce; tyto služby zahrnují cílené
programy mobility k obsazení volných pracovních míst tam, kde byly
zjištěny nedostatky trhu práce, a/nebo na pomoc určitým skupinám
pracovníků, například mladým lidem.
Článek 21
Účast
1.
Osy týkající se sítě EURES se mohou
účastnit tyto země:
(a)
členské státy EU;
(b)
členské země ESVO a EHP, v souladu
s Dohodou o EHP a s Dohodou o volném pohybu osob mezi
Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné
straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé[18].
2.
Osy týkající se sítě EURES se mohou
účastnit všechny veřejné a soukromé subjekty, osoby a instituce
určené členským státem nebo Komisí, které splňují podmínky pro
účast v síti EURES, jak stanoví rozhodnutí Komise 2003/8/ES[19].
Mezi tyto orgány a organizace patří zejména:
(a)
celostátní, regionální a místní orgány
veřejné správy;
(b)
služby zaměstnanosti;
(c)
organizace sociálních partnerů a další
zúčastněné strany.
Kapitola III
Osa týkající se mikrofinancování a sociálního podnikání
Článek 22
Specifické cíle
Kromě obecných cílů stanovených
v článku 4 má osa týkající se mikrofinancování a sociálního
podnikání rovněž tyto specifické cíle:
1.         zvyšovat přístup k mikrofinancování
a jeho dostupnost pro:
(a)
osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou
ohrožené ztrátou zaměstnání, nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit
nebo se vrátit na trh práce, osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo
osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska přístupu na
tradiční úvěrový trh a chtějí založit nebo dále rozvíjet
vlastní mikropodnik;
(b)
mikropodniky, zejména ty, které zaměstnávají
osoby uvedené pod písmenem a);
2.         zvyšovat institucionální
způsobilost poskytovatelů mikroúvěrů;
3.         podporovat rozvoj sociálních
podniků, zejména usnadňováním přístupu k finančním
prostředkům.
Článek 23
Účast
1.
Osy týkající se mikrofinancování a sociálního
podnikání se mohou účastnit veřejné a soukromé subjekty, které
jsou zřízené na celostátní, regionální nebo lokální úrovni v zemích
uvedených v čl. 16 odst. 1 a v těchto zemích
poskytují:
(a)
mikrofinanční prostředky pro osoby
a mikropodniky;
(b)
finanční prostředky pro sociální podniky.
2.
S cílem oslovit konečné příjemce
a vytvářet konkurenceschopné a životaschopné mikropodniky
veřejné a soukromé subjekty uvedené v odst. 1 písm. a)
úzce spolupracují s organizacemi, které hájí zájmy konečných
příjemců mikroúvěrů, a s organizacemi, jež pro tyto
konečné příjemce zajišťují instruktážní a školicí programy,
zejména s těmi, jež podporuje ESF.
3.
Veřejné a soukromé subjekty, které
vykonávají činnosti uvedené v odst. 1 písm. a), musí
udržovat vysokou úroveň řízení, správy a ochrany
spotřebitele v souladu se zásadami evropského kodexu správného
chování pro poskytování mikroúvěrů a snažit se zabránit tomu,
aby se osoby a podniky staly předluženými.
Článek 24
Finanční příspěvek
S výjimkou případu společných akcí
musí finanční prostředky přidělené na osu týkající se
mikrofinancování a sociálního podnikání pokrývat celkové náklady na činnosti
prováděné prostřednictvím finančních nástrojů,
včetně platebních závazků vůči finančním
zprostředkovatelům, například ztrát ze záruk, poplatků
mezinárodním finančním institucím za správu příspěvku Unie
a včetně veškerých dalších způsobilých nákladů.
Článek 25
Správa
1.
Za účelem provádění nástrojů a
grantů uvedených v čl. 6 odst. 5 může Komise
uzavřít dohody se subjekty uvedenými v čl. 55 odst. 1
písm. b) bodech iii) a iv) nařízení č. XXX/2012
[nové finanční nařízení z roku 2012], kterým se stanoví
finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské unie, a zejména s
Evropskou investiční bankou a Evropským investičním fondem. Tyto
dohody budou obsahovat podrobná ustanovení o provádění úkolů,
jimiž jsou tyto finanční instituce pověřeny, včetně
ustanovení vyjadřujících potřebu zajistit doplňkovost a koordinaci
se stávajícími finančními nástroji Unie a jednotlivých zemí a rozdělit
zdroje rovnoměrně mezi členské státy a další
zúčastněné země. Finanční nástroje, jako jsou nástroje na
sdílení rizik, kapitálové nástroje a dluhové nástroje, lze uplatňovat
prostřednictvím investic do vyhrazených investičních nástrojů.
2.
Dohody uvedené v odstavci 1 tohoto
článku stanoví povinnost mezinárodních finančních institucí znovu
investovat zdroje a výnosy, včetně dividend a úhrad, do
opatření uvedených v čl. 6 odst. 5 po dobu deseti let
od data zahájení programu.
3.
V souladu s čl. 18 odst. 2
[finančního nařízení] příjmy a platby vytvořené jedním
finančním nástrojem musí být přiřazeny k tomuto
finančnímu nástroji. U finančních nástrojů, které byly
zřízeny již v předchozím víceletém finančním rámci, musí
být příjmy a platby z operací zahájených v minulém období
přiřazeny k dotyčnému finančnímu nástroji ve
stávajícím období.
4.
Po vypršení platnosti dohod uzavřených s mezinárodními
finančními institucemi nebo po skončení investičního období
specializovaného investičního nástroje budou výnosy a doplatek
splatné Unii poukázány do souhrnného rozpočtu Unie.
5.
Mezinárodní finanční instituce a v
příslušném případě správci fondu uzavřou s veřejnými
a soukromými subjekty uvedenými v článku 23 písemné dohody.
Takové dohody stanoví, že tito veřejní a soukromí poskytovatelé musí
zdroje zpřístupněné v rámci osy týkající se mikrofinancování
a sociálního podnikání používat v souladu s cíli stanovenými
v článku 22 a poskytovat informace pro vypracování
výročních zpráv stanovených v článku 26.
Článek 26
Zprávy o provádění
1.
Mezinárodní finanční instituce a případně
správci fondu zasílají Komisi výroční zprávy o provádění,
v nichž jsou uvedeny podpořené činnosti, jejich finanční
provádění, rozdělení a dostupnost finančních
prostředků a investic v členění podle sektoru
a typu příjemce, přijaté nebo zamítnuté žádosti a smlouvy
uzavřené dotyčnými veřejnými a soukromými subjekty,
financovaná opatření a výsledky, i pokud jde o sociální
dopad, vytváření pracovních míst a udržitelnost podpořených
podniků.
2.
Informace uvedené v těchto výročních
zprávách o provádění budou podkladem pro kontrolní zprávy, které jsou
vypracovávané každé dva roky, stanovené v článku 13. Takové
kontrolní zprávy musí obsahovat výroční zprávy stanovené v čl. 8
odst. 2 rozhodnutí č. 283/2010/EU.
Článek 27
Hodnocení
1.
Konečné hodnocení podle čl. 14
odst. 2 musí obsahovat závěrečné hodnocení stanovené v článku 9
rozhodnutí č. 283/2010/EU.
2.
Komise provede zvláštní závěrečné
hodnocení osy týkající se mikrofinancování a sociálního podnikání
nejpozději jeden rok po vypršení platnosti dohod s mezinárodními
finančními institucemi.
Článek 28
Změny
Rozhodnutí č. 283/2010/EU se
mění takto:
(a)
v článku 5 se odstavec 4 nahrazuje
tímto:
„4. Po vypršení doby platnosti nástroje
mikrofinancování bude zůstatek splatný Unii poskytnut k dispozici pro
mikrofinancování a podporu sociálních podniků v souladu s nařízením
č. XX/201X/.“;
(b)
v článku 8 se zrušují odstavce 3
a 4.
Článek 29
Toto nařízení vstupuje v platnost
prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne […].
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda / předsedkyně                                 předseda
/ předsedkyně
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
K NÁVRHŮM
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové
linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ K NÁVRHŮM

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Nařízení
o programu Evropské unie pro sociální změny a inovace

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[20]

V současnosti:
Zaměstnanost a sociální věci, Politika zaměstnanosti
a nástroje politiky zaměstnanosti Společenství: Progress (04 04
01), Eures (04 03 04), EPMF (04 04 15)
Budoucí
víceleté finanční výhledy: Okruh 1 (program sociálního rozvoje)

1.3.
Povaha návrhu/podnětu

þNávrh/podnět se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
¨ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Cílem
programu je přispívat k provádění strategie Evropa 2020, jejích
hlavních cílů (týkajících se chudoby, zaměstnanosti a vzdělávání)
a integrovaných hlavních směrů (zejména bodů
č. 7, 8 a 10) poskytováním finanční podpory na cíle
Evropské unie, pokud jde o podporu vysoké úrovně zaměstnanosti,
zaručení přiměřené sociální ochrany, boj proti sociálnímu
vyloučení a chudobě a zlepšování pracovních podmínek.

1.4.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity
ABM/ABB

Specifické cíle:
1.
vytvářet a šířit kvalitní srovnávací
analytické znalosti cílem zajistit, aby politika zaměstnanosti a sociální
politika Unie a její právní předpisy upravující pracovní podmínky
byly založeny na správných podkladech a odpovídaly potřebám,
problémům a podmínkám v jednotlivých členských státech
a dalších zúčastněných zemích;
2.
usnadňovat účinné sdílení informací
podporující začlenění, vzájemné učení a dialog o politice
zaměstnanosti a sociální politice Unie a právních
předpisech upravujících pracovní podmínky na unijní, vnitrostátní a mezinárodní
úrovni s cílem pomoci členským státům a dalším
zúčastněným zemím při tvorbě jejich politik a při
uplatňování práva Unie;
3.
poskytovat tvůrcům politik finanční
podporu pro testování reforem sociální politiky a politiky trhu práce,
zvyšovat způsobilost hlavních aktérů navrhovat a provádět
sociální experimentování a zpřístupňovat důležité znalosti
a zkušenosti;
4.
poskytovat unijním a vnitrostátním organizacím
finanční podporu, aby mohly zvyšovat svou způsobilost vypracovávat,
propagovat a podporovat provádění politiky zaměstnanosti a sociální
politiky Unie a jejích právních předpisů upravujících pracovní
podmínky.
Příslušné aktivity ABM/ABB:
04 04 01 a 04 01 04 10
Specifické cíle:
1.
zajistit, aby volná pracovní místa, žádosti o zaměstnání
a všechny související informace byly pro potenciální žadatele a zaměstnavatele
transparentní; toho bude dosaženo prostřednictvím jejich výměny
a šíření na nadnárodní, meziregionální a přeshraniční
úrovni za použití standardních forem interoperability;
2.
rozvíjet služby pro nábor a umísťování
pracovníků do zaměstnání prostřednictvím vyřizování nabídek
volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání na evropské
úrovni; toto se vztahuje na všechny fáze umísťování pracovníků od
přípravy před nástupem do zaměstnání až po následnou pomoc po
umístění do zaměstnání s cílem zajistit úspěšné
začlenění žadatele do trhu práce; tyto služby zahrnují cílené
programy mobility k obsazení volných pracovních míst tam, kde byly
zjištěny nedostatky trhu práce, a/nebo na pomoc určitým skupinám
pracovníků, například mladým lidem.
Příslušné aktivity ABM/ABB
04 03 04 a 04 01 04 04
Specifické cíle:
1.         zvyšovat přístup k mikrofinancování
a jeho dostupnost pro:
(a)
osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou
ohrožené ztrátou zaměstnání, nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit
nebo se vrátit na trh práce, osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo
osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska přístupu na
tradiční úvěrový trh a chtějí založit nebo dále rozvíjet
vlastní mikropodnik;
(b)
mikropodniky, zejména ty, které zaměstnávají
osoby uvedené pod písmenem a);
2.         zvyšovat institucionální
způsobilost poskytovatelů mikroúvěrů;
3.         podporovat rozvoj sociálních
podniků, zejména usnadňováním přístupu k finančním
prostředkům.
Příslušné aktivity ABM/ABB
04 04 15 a 04 01 04 11
Očekávané výsledky a dopady
Konečným
cílem programu je dosáhnout pozitivních změn socioekonomické situace, jako
jsou například vyšší zaměstnanost, méně chudoby, více sociálního
začlenění a lepší pracovní podmínky. Úsilí se zaměří
na to, aby program přispěl k dosažení cíle strategie Evropa 2020
spočívajícího v růstu podporujícím začlenění a souvisejících
hlavních cílů prostřednictvím podpory s vysokou přidanou
hodnotou pro klíčové akce v rámci stěžejních iniciativ „Program
pro nové dovednosti a pracovní místa“, „Evropská platforma pro boj proti
chudobě a sociálnímu vyloučení“ a „Mládež v pohybu“.
Program
však bude moci jen velmi omezeně ovlivňovat skutečné změny
socioekonomické situace. Klíčovým účelem a úlohou nového
nástroje je spíše podpořit rozvoj, koordinaci a provádění
moderní, účinné a inovativní politiky zaměstnanosti a sociální
politiky Unie při plnění výše uvedeného konečného cíle,
a to:
–
podporou procesu tvorby politiky Unie v legislativní
oblasti v souladu se zásadami inteligentní regulace a pokud jde
o důslednější koordinaci politiky a hospodářské
řízení,
–
zaměřením se na nadnárodní rozměr
politiky zaměstnanosti a sociální politiky Unie, jejichž podpora
vyžaduje koordinovaný postup ve všech členských státech,
–
podporou společné a vzájemně se
posilující činnosti na úrovni členských států k upevnění
spolupráce v rámci Unie a podpoře vzájemného učení a sociálních
inovací,
–
rozvojem služeb pro nábor a umísťování
pracovníků (zejména mladých lidí) do zaměstnání prostřednictvím
vyřizování nabídek volných míst a žádostí o zaměstnání na
evropské úrovni, čímž se podpoří geografická mobilita pracovníků,
–
usnadněním přístupu k finančním
prostředkům pro podnikatele, zejména ty, kteří jsou nejvíce
vzdáleni od trhu práce, a pro sociální podniky.

1.4.3.
Ukazatele výsledků a dopadů

Ukázalo se, že přístup k řízení založený na
výsledcích, který je uplatňován na stávající program Progress, a roční
sledování výkonnosti jsou úspěšné při prokazování dosažených
výsledků programu, jakož i při zvyšování odpovědnosti Unie. Na základě těchto zkušeností
má nový program jasnou intervenční logiku (přičemž specifické
cíle SMART přispívají k dosahování obecných cílů) a soubor
odpovídajících ukazatelů dopadů a výsledků. Je třeba mít
na paměti, že činnosti související s osou Progress mají
přispět k dosažení strategických cílů strategie Evropa 2020; jako
takové nezahrnují poskytování zboží nebo služeb; namísto toho mají činnosti
související s osou Progress nepřímý dopad na rozvoj politiky
zaměstnanosti a sociální politiky EU, neboť lepší tvorba politik
povede k lepším socioekonomickým výsledkům. Vzhledem k tomu, že osa Progress
se zaměřuje převážně na tvorbu politik, je stanovení
ukazatelů problematické; totéž platí pro stanovení kvantitativních
cílů na obecnější úrovni (v tomto případě vychází
měření primárně ze zástupných ukazatelů).
Je proto velmi obtížné dosáhnout toho, aby čtyři
specifické cíle v rámci osy Progress byly skutečně
„měřitelné“, i když jsou současně specifické, dosažitelné,
realistické a časově ohraničené (koncem programu). Akce vzájemného
učení kupříkladu nelze kvantifikovat, neboť jejich počet i
tematická náplň závisejí na zájmu a ochotě členského státu
takové akce pořádat a účastnit se jich; stejně tak i objem
znalostí závisí na potřebách rozvoje politik. Z tohoto důvodu se
navrhuje použít subjektivní proměnné, jako je spokojenost a znalosti
zúčastněných, průzkumy týkající se vnímání role EU v rámci
politiky zaměstnanosti a sociální politiky, jakož i plánované a
skutečné využití výsledků osy Progress. Z podobných důvodů
nelze ve všech případech stanovit specifické střednědobé cíle.
Přístup nicméně zůstává v souladu s řízením
zaměřeným na výsledky, které předpokládá efektivní cíle na
úrovni bližší samotné činnosti.
Viz seznam ukazatelů v oddílu 2.1.2.

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém
nebo dlouhodobém horizontu

Program
bude usilovat o podporu Komise, členských států a klíčových
zúčastněných stran při navrhování, koordinaci a provádění
účinných reforem politik, které se zaměří na řešení
těchto dlouhodobých problémů:
–
vysoká míra nezaměstnanosti, zvláště
u osob s nízkou kvalifikací, starších pracovníků, migrantů
a osob se zdravotním postižením,
–
stále více roztříštěný trh práce, na
němž se objevují pružnější způsoby organizace práce, a další
problémy, jež mají dopad na jistotu zaměstnání a pracovní podmínky,
–
zmenšující se objem pracovních sil a rostoucí
tlak na systémy sociální ochrany v důsledku demografických změn
(stárnutí obyvatelstva),
–
nepřijatelně vysoký počet lidí
žijících pod hranicí chudoby a v podmínkách sociálního vyloučení.
V krátkodobém
horizontu se program zaměří na řešení těchto
problémů/potřeb:
–
potřeby celounijních kvalitních, srovnatelných
a dostupných podkladů, statistických informací a ukazatelů
umožňujících zajistit, aby politika a právní předpisy v oblasti
zaměstnanosti a sociálních věcí odpovídaly potřebám,
problémům a podmínkám v jednotlivých členských státech,
–
potřeby vzájemného učení na úrovni EU
s cílem zlepšit chápání a zvýšit vlastní zodpovědnost
tvůrců politik a zúčastněných stran za cíle a politiky
EU,
–
potřeby přiměřené finanční
podpory tvůrců politik, aby se mohla testovat, vyhodnocovat a ve
větším měřítku uplatňovat inovativní řešení,
–
omezené geografické mobility v Evropě
a nedostatečné podpory pro vyhledávání vhodných uchazečů
podle nabídky pracovních míst,
–
špatného přístupu k financování a mikroúvěrům
pro sociální podniky a nezaměstnané, osoby ohrožené ztrátou
zaměstnání a osoby ze znevýhodněných skupin, například
mladé nebo staré lidi či přistěhovalce.

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Evropská
unie má jedinečné předpoklady poskytnout celoevropskou platformu pro
výměnu politik a vzájemné učení mezi členskými státy
(včetně zemí EHP a kandidátských zemí) v oblasti
zaměstnanosti a sociálních věcí. Znalost politik
uplatňovaných v jiných zemích rozšiřuje škálu možností pro
tvůrce politik, spouští vývoj inovativních politik a podporuje
vnitrostátní reformy.
Opatření
EU dodávají opatřením na vnitrostátní úrovni přidanou hodnotu
tím, že shromažďování a porovnávání údajů, vývoji statistických
nástrojů a metod a společným ukazatelům poskytují
celoevropský rozměr s cílem vytvořit úplný obraz situace v oblasti
zaměstnanosti a sociálních věcí. Tyto celoevropské podklady jsou
nezbytným předpokladem kvalitní analýzy klíčových problémů
týkajících se zaměstnanosti a sociálních věcí v každém
členském státě. Jsou také zásadní pro sledování pokroku při
plnění cílů strategie Evropa 2020 a pro vypracování
doporučení pro jednotlivé země, jak je požaduje příslušný
evropský semestr.
Potřeba
lepšího uplatňování práva EU je uznána za klíčovou prioritu
v rámci programu inteligentní regulace. Modernizace právních
předpisů za účelem vytvoření rovných podmínek a zaručení
jednotné úrovně právní ochrany Evropskou unií pro všechny v oblasti
bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a pracovního práva
se nejlépe provádí na úrovni EU. Evropská unie má rovněž nejlepší
předpoklady financovat opatření ke zlepšení dodržování pravidel EU
a systematicky přezkoumávat uplatňování právních
předpisů EU ve všech členských státech.
Rozvíjení
způsobilosti klíčových sítí občanské společnosti na
evropské úrovni, aby mohly podporovat a rozvíjet cíle sociální politiky
Unie, lze nejlépe řešit na úrovni EU.
Díky
tomuto novému programu, a zejména ose týkající se sítě EURES, budou
členské státy těžit z větší mobility na trhu práce v rámci
EU, což by mohlo pomoci zaplnit úzkoprofilová nebo obtížně obsaditelná
volná pracovní místa, a tím podpořit hospodářskou činnost
a přispět k hospodářskému růstu. Větší
mobilita na evropském trhu práce je také nezbytná pro dokončení prostoru
bez vnitřních hranic a pro posílení hospodářské a sociální
soudržnosti a aktivního evropského občanství. Orgány EU, a zejména
Komise, která má správní zdroje, odborné znalosti a způsobilost
koordinovat mezinárodní sítě, jako je EURES, by proto měly podporovat
a usnadňovat opatření k posílení geografické mobility
pracovních sil. Komise také může síti EURES dodat přidanou hodnotu
vypracováním politik k překonání zbývajících překážek volného
pohybu, čímž se usnadní výměna osvědčených postupů
a zajistí vzájemné učení mezi členy sítě EURES.
Zvýšení
dostupnosti mikroúvěrů lze nejlépe dosáhnout na evropské úrovni: za
prvé, Komise může nyní ve spolupráci s Evropským investičním
fondem stavět na zkušenostech se stávajícím evropským nástrojem mikrofinancování
Progress a dalšími iniciativami na úrovni EU v oblasti
mikrofinancování. Mikrofinanční instituce ve všech členských státech
mohou nyní využít těchto odborných znalostí, aniž by jejich celostátní,
regionální a místní orgány musely k zavedení podobných systémů
do praxe využívat své vlastní zdroje.
Opatření
na úrovni EU by mohla vydláždit cestu pro silnější vnitrostátní
a regionální opatření v budoucnu, a proto by měla
zahrnovat rozvíjení způsobilosti a mobilizaci
zprostředkovatelů a násobitelů s cílem vytvořit
komplexní podpůrný ekosystém.
Kromě
toho, pokud se na evropské úrovni sloučí finanční zdroje, je
pravděpodobnější, že se podaří získat další finanční
prostředky od nezávislých investorů, jako je Evropská investiční
banka, která v případě nástroje mikrofinancování Progress
poskytla částku rovnající se příspěvku od EU, jenž činil
100 milionů EUR. Platí to rovněž o kapitálovém fondu na
úrovni EU pro investice do sociálních podniků, u něhož lze
očekávat, že získá další zdroje od jiných investorů.

1.5.3.
Poučení vyplývající z podobných
zkušeností v minulosti

Hodnocení
programu Progress v polovině období (2007–2013) konstatuje, že jeho
cíle jsou velmi důležité pro strategické cíle Komise stanovené v Lisabonské
strategii a ve strategii Evropa 2020. Hlavní
druhy činností (analytické činnosti a vzájemné učení,
podpora hlavních aktérů), které se v rámci programu provádějí,
jsou efektivní při plnění jeho cílů. Roční cyklus
plánování, provádění a sledování, jakož i hodnocení
činností jsou považovány za obecně vhodné, ale doporučuje se
vypracovat víceleté plánování za účelem stanovení strategických
dlouhodobých cílů politiky spolu s ročními prioritami
financování.
Hodnocení
ex post sítě EURES (2006–2008) ukazuje, že ve srovnání s jinými
sítěmi EU se EURES zaměřuje v podstatně
větší míře na pracovní příležitosti a je rovněž
jedinou sítí, která se snaží poskytovat specifické služby zprostředkování
zaměstnání. Portál pracovní mobility EURES oceňují uchazeči
o zaměstnání, lidé, jež chtějí zaměstnání změnit,
i zaměstnavatelé, kteří vidí jasné výhody v tom, že mají
přístup k informacím o volných pracovních místech nebo je mohou
zveřejňovat po celé Evropě.
Jelikož
EU začala podporu pro mikrofinancování poskytovat až v druhé
polovině roku 2010, nezávislé hodnocení je třeba teprve provést.
Soudě z reakcí zúčastněných stran (Evropské
mikrofinanční sítě, EMS) zastupujících evropský mikrofinanční
sektor, splňuje nástroj mikrofinancování na úrovni EU jejich
očekávání. Podněcuje zřizování vnitrostátních nebo regionálních
režimů podpory, dosahuje úspor z rozsahu a/nebo minimalizuje riziko
selhání v oblastech, kde jednotlivé členské státy nemohou uplatnit
potřebné kritické množství, a vytváří větší pákový efekt
než vnitrostátní režimy menšího rozsahu.

1.5.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími
finančními nástroji

Komise
ve spolupráci s členskými státy zajistí, aby činnosti
prováděné v rámci programu byly v souladu s dalšími
opatřeními Unie, zejména v rámci Evropského sociálního fondu (ESF) a
v takových oblastech, jako jsou sociální dialog, spravedlnost a základní
práva, vzdělávání, odborná příprava a politika týkající se
mládeže, výzkum a inovace, podnikání, zdraví, rozšíření a vnější
vztahy a obecná hospodářská politika, a aby tato opatření
vhodně doplňovaly a nezdvojovaly je.

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

þ Časově omezený návrh/podnět
–
þ  Návrh/podnět s platností od 01/01/2014 do 31/12/2020
–
þ  Finanční dopad od roku 2014 do roku 2020.
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od roku
YYYY do roku YYYY,
–
poté plné fungování.

1.7.
Předpokládaný způsob řízení

þ Přímé centralizované řízení Komisí
¨ Nepřímé centralizované řízení ze strany následujících subjektů pověřených úkoly
plnění rozpočtu:
–
¨  výkonných agentur
–
¨  subjektů zřízených Společenstvími
–
¨  vnitrostátních veřejnoprávních subjektů / subjektů
pověřených výkonem veřejné služby
–
¨  osob pověřených prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označených v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního
nařízení
¨ Sdílené řízení
s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
þ Společné řízení s mezinárodními organizacemi
Režim
centralizovaného přímého řízení (podle čl. 53a
finančního nařízení) se vztahuje na všechny činnosti
prováděné v rámci os týkajících se programu Progress a sítě
EURES. Činnosti prováděné v rámci osy týkající se
mikrofinancování a sociálního podnikání budou prováděny v souladu
s režimem společného řízení (Komise uzavře příslušné
dohody s mezinárodními finančními institucemi, například EIB/EIF).

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv
2.1.1.
Opatření v oblasti sledování a hodnocení

Program
bude každé dva roky sledován, aby bylo možno posoudit pokrok v dosažení
jeho obecných a specifických cílů na základě jasných
ukazatelů a aby byly umožněny případné nezbytné úpravy priorit
politik a finančních priorit. Sledování také poskytne prostředek
k posouzení způsobu, jakým jsou ve všech činnostech programu
řešeny otázky rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace.
Ukazatele se v příslušném případě rozdělí podle pohlaví,
věku a postižení.
Program bude předmětem hodnocení v polovině
období a hodnocení ex post. Cílem hodnocení
v polovině období bude zjistit pokrok dosažený při plnění
cílů programu, určit, zda jsou jeho zdroje účelně
vynakládány, a posoudit jeho evropskou přidanou hodnotu. Zprávy s hodnocením v polovině období je
nutno předložit do konce roku 2017, aby je bylo možno použít jako podklad
při přípravě nástroje, který tento program v budoucnu
nahradí. Závěrečné hodnocení navíc posoudí dopady programu. Zprávu
s hodnocením ex post je nutno předložit nejpozději do
konce roku 2022.
Vzhledem
k delšímu trvání osy týkající se podpory mikrofinancování a sociálního
podnikání (investice budou probíhat po dobu deseti let od zahájení
příslušného nástroje) proběhne zvláštní závěrečné hodnocení
této osy nejpozději do jednoho roku po skončení platnosti dohod
uzavřených mezi Komisí a Evropským investičním fondem.

2.1.2.
Ukazatele výkonnosti

Obecné cíle
 Ukazatele || Současná situace || Dlouhodobé cíle
 Posilovat vlastní odpovědnost hlavních unijních a vnitrostátních tvůrců politik, jakož i ostatních zúčastněných stran za dosahování cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, v sociální oblasti a v oblasti pracovních podmínek, aby došlo k realizaci konkrétních a koordinovaných opatření na úrovni Unie i jednotlivých členských států
 Aktivní zapojení zúčastněných stran na úrovni EU i členských států při projednávání společných problémů a konkrétních opatření k jejich řešení || Neexistuje žádná jednotná metoda pro měření úrovně zapojení zúčastněných stran do debaty o politikách. Nedávná hodnocení[21] ukázala, že zapojení zúčastněných stran se liší v závislosti na konkrétní záležitosti a také v rámci různých členských států. Nejnovější výroční zpráva o provádění programu PROGRESS naznačuje tendenci, podle které mají orgány (na úrovni EU a na celostátní, regionální nebo místní úrovni) užší vazby mezi sebou navzájem než se sociálními partnery a nevládními organizacemi.   || Stejně aktivní zapojení všech příslušných zúčastněných stran na úrovni EU a ve všech členských státech
 Přijetí odpovídajících doporučení určených pro konkrétní zemi || Tento ukazatel vychází z doporučení určených pro konkrétní země, která byla poprvé vydána v červnu 2011. Posouzení předchozích národních strategických zpráv a obsahu předchozích integrovaných doporučení pro konkrétní zemi ze strany Komise ukazuje, že až tři čtvrtiny členských států mají politiky a strategie v souladu s cíli EU. || Všechny členské státy přijímají konkrétní doporučení pro svou zemi v oblasti zaměstnanosti, v sociální oblasti a v oblasti pracovních podmínek (o čemž svědčí strategie a politiky uváděné v následujících národních programech reforem)
 Podporovat vypracování přiměřených, dostupných a účinných systémů sociální ochrany a trhů práce a usnadnit reformu politiky podporou řádné správy věcí veřejných, vzájemného učení a sociálních inovací
 Výskyt uplatňování výsledků sociálních inovací při koncipování a provádění aktivní politiky zaměstnanosti a sociální ochrany || Podpora sociálních inovací je novou oblastí zásahů. Chybí systematičtější přístup k plnému využití výsledků sociálních inovací v rámci aktivních politik trhu práce a sociální ochrany. || Každý členský stát ve svém národním programu reforem uvádí alespoň jeden příklad plánovaného nebo skutečného uplatňování dostupných výsledků sociálních inovací při koncipování a provádění své aktivní politiky zaměstnanosti a sociální ochrany
 Povědomí o sociálních inovacích || Viz výše. || Viz výše.
 Modernizovat právní předpisy Unie v souladu se zásadami inteligentní regulace a zajistit účinné uplatňování práva Unie v záležitostech souvisejících s pracovními podmínkami
 Podíl na: a) důkladném přezkoumání veškerého legislativního acquis (směrnic),         b) výsledném počtu zásadních návrhů na přepracování (zrušení, sloučení) stávajících právních předpisů nebo na podání podnětu k vypracování nových právních předpisů ||     a) V současnosti probíhá přezkum jedné směrnice (směrnice o pracovní době).       b) Nevztahuje se ||     a) Do konce programu je komplexně přezkoumáno 100 % směrnic upravujících otázky týkající se pracovních podmínek   b) Tam, kde je to vhodné, Komise zahájí kroky k pozměnění, vyjasnění či zjednodušení stávajících právních předpisů nebo k podání podnětu k vypracování nového předpisu, pokud to je odůvodněno posouzením dopadů, a případně po konzultaci se sociálními partnery v rámci EU
 Dodržování právních předpisů EU (míra provedení do vnitrostátních předpisů a faktor nesourodosti) v jednotlivých členských státech || V roce 2010 byla míra provedení ve vnitrostátním právu 98,3 % u pracovně právních směrnic a 100 % u směrnic upravujících bezpečnost a ochranu zdraví při práci, přičemž odpovídající hodnoty faktoru nesourodosti činily 5 %, respektive 0 %. Rozbor dřívějších údajů naznačuje, že tyto míry mají tendenci se po zavedení nové právní úpravy zhoršit. S ohledem na možné kroky Komise k pozměnění, vyjasnění či zjednodušení stávajících právních předpisů nebo k podání podnětu k vypracování nového předpisu je důležité udržet vysokou míru provedení do vnitrostátního práva a nízký faktor nesourodosti. || 100% míra provedení do vnitrostátního práva a odpovídající nízký, 0% faktor nesourodosti
 Aktivní uplatňování a prosazování || V současné době se přítomnost aktivního provádění a prosazování hodnotí kvalitativně (prostřednictvím hodnocení a sítě nezávislých odborníků) a liší se podle konkrétní směrnice a podle země. || Téměř ve všech členských státech se aktivně uplatňuje a prosazuje 100 % směrnic týkajících se pracovních podmínek (kvalitativní hodnocení)
 Podporovat geografickou mobilitu pracovníků a zvýšit pracovní příležitosti rozvíjením trhů práce v Unii, které jsou otevřené a přístupné všem
 Vliv geografické mobility na HDP členského státu || Dochází k předběžným pokusům modelovat a posuzovat dopad v konkrétních zemích (např. ve Spojeném království nebo v Irsku), tyto snahy však nepokrývají území celé Unie. Zpráva o zaměstnanosti v Evropě za rok 2008 odhaduje, že toky mobility ze zemí EU-8 přidaly do roku 2007 dalších 0,4 % k irskému HDP a 0,3 % k HDP Spojeného království. || Vliv geografické mobility na HDP členských států se posuzuje za celou Unii a je kladný. Dlouhodobé prognózy odhadují přírůstek HDP do roku 2015 ve výši dalších 1,7 % v Irsku, respektive 0,6 % ve Spojeném království ve srovnání se situací před rozšířením.
 Vliv geografické mobility na snížení počtu neobsazených/úzkoprofilových volných pracovních míst || Dochází k předběžným pokusům modelovat a posuzovat dopad v konkrétních zemích, tyto snahy však nepokrývají území celé Unie.   || Vliv geografické mobility na snížení počtu neobsazených/úzkoprofilových volných pracovních míst se posuzuje za celou Unii a je kladný
 Rozdíly v účasti na trhu práce a v míře zaměstnanosti mobilních pracovníků mezi hostitelskou zemí a zemí původu || Mobilní pracovníci ve smyslu mobility v rámci EU mají zpravidla vyšší míru zaměstnanosti než pracovníci, kteří takto mobilní nejsou. || Budou k dispozici informace z průzkumu pracovních sil publikovaného Eurostatem a z dalších statistik
 Podporovat zaměstnanost a sociální začlenění zvyšováním dostupnosti a přístupnosti mikrofinancování pro ohrožené skupiny a mikropodniky a zlepšením přístupu sociálních podniků k finančním prostředkům
 Počet vytvořených nebo konsolidovaných podniků, které využily podporu EU || 0 || 51 000 (z čehož je 1 000 sociálních podniků)
 Počet pracovních míst vytvořených nebo zachovaných díky zřízení nebo rozvoji nějakého podniku || Podle hodnocení programu pro konkurenceschopnost a inovace připadá na jeden poskytnutý mikroúvěr 1,2 nově vytvořeného pracovního místa. ||
 Profil osob (pokud možno i s uvedením věku, pohlaví, příslušnosti k menšině, postižení a zaměstnání), které vytvořily nebo dále rozvinuly nějaký podnik díky mikrofinanční podpoře ze strany EU || Nejsou k dispozici || 50 % příjemců tvoří nezaměstnaní nebo osoby ze znevýhodněných skupin

Specifické cíle
 Ukazatele || Nejnovější známé výsledky || Střednědobý cíl
 1. Vytvářet a šířit kvalitní srovnávací analytické znalosti cílem zajistit, aby politika zaměstnanosti a sociální politika Unie a její právní předpisy upravující pracovní podmínky byly založeny na správných podkladech a odpovídaly potřebám, problémům a podmínkám v jednotlivých členských státech a dalších zúčastněných zemích
 Spokojenost zúčastněných stran s poznatky vytvořenými v rámci programu a vykázaná míra jejich využívání || Různé zúčastněné strany (Komise, EP, státní správy, prováděcí orgány, sociální partneři, nevládní organizace apod.) využívají poznatky vytvořené v rámci stávajícího programu Progress. Jeho výroční průzkum za rok 2010 ukazuje, že zúčastněné strany, které vědí o vytvořených poznatcích (asi 50 %), je považují za užitečné (asi 85 % dotázaných zúčastněných stran) a využívají je (nebo je hodlají využívat). || Rozšířit škálu zúčastněných stran, které vědí o poznatcích vytvořených v rámci programu (zvýšené povědomí o klíčových výstupech: 75 % dotázaných zúčastněných stran) a udržet vysokou míru spokojenosti (85 % nebo více dotázaných zúčastněných stran)
 Podíl na iniciativách spuštěných generálním ředitelstvím EMPL, které jsou obohaceny o poznatky vytvořené v rámci programu || Nejsou k dispozici || 100 % iniciativ EU v oblasti politik zaměstnanosti a sociální politiky a opatření týkajících se právních předpisů upravujících pracovní podmínky vychází z poznatků vytvořených v rámci programu
 Míra úsilí[22] věnovaná vývoji nových (dříve neexistujících) poznatků (myšlenek, koncepcí, přístupů, modelů, progresivních analýz)   || Neexistuje žádný přesný odhad, ale podíl rozpočtových prostředků vynakládaných na vytváření uvedeného druhu poznatků činí asi 10–20 %. Předpokládá se, že tento podíl poroste, a to zejména s ohledem na důraz na sociální inovace. || Nejméně 25 % rozpočtových prostředků se vynakládá na vývoj nových (dříve neexistujících) poznatků (myšlenek, koncepcí, přístupů, modelů, progresivních analýz)
 2. Usnadňovat účinné sdílení informací podporující začlenění, vzájemné učení a dialog o politice zaměstnanosti a sociální politice Unie a právních předpisech upravujících pracovní podmínky na unijní, vnitrostátní a mezinárodní úrovni s cílem pomoci členským státům a dalším zúčastněným zemím při tvorbě jejich politik a při uplatňování práva Unie
 Vykázaná míra zlepšení chápání politik a cílů EU (včetně příslušného zohlednění rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace a přístupnosti ve všech oblastech) || Přibližně 89 % respondentů výročního průzkumu za rok 2010 tvrdí, že díky účasti na akcích financovaných v rámci programu Progress nyní lépe chápou politiky a cíle EU. || 9 z 10 zúčastněných stran tvrdí, že díky účasti na akcích financovaných v rámci programu Progress nyní lépe chápou politiky a cíle EU
 Míra, v jaké akce zaměřené na vzájemné učení nebo sdílení informací podporují začlenění a splňují minimální normy pro konzultace || Následný průzkum za rok 2010 ukazuje, že akce v oblasti vzájemného učení financované z programu Progress jsou vysoce oceňovány za pochopitelnost probírané problematiky a zapojení příslušných subjektů s rozhodovací pravomocí (4 z 5 dotázaných zúčastněných stran vyjádřily kladné stanovisko), avšak poněkud méně pozitivně je hodnoceno zapojení dalších zúčastněných stran (sociálních partnerů, nevládních organizací apod.). || 4 z 5 zúčastněných stran tvrdí, že akce v oblasti vzájemného učení a sdílení informací přispívají k začlenění a plně splňují všechny normy pro konzultace
 Vykázaná (zamýšlená/skutečná) míra využívání informací při tvorbě nebo prosazování politiky příslušnými účastníky, ale i jinými subjekty s rozhodovací pravomocí a zúčastněnými stranami || Následné posouzení akcí financovaných v roce 2010 prostřednictvím programu Progress ukázalo, že přibližně 2/3 účastníků měly v úmyslu využívat nebo skutečně využívají informace pro tvorbu nebo prosazování politiky. Zásadní úkol (zejména v případě akcí v oblasti vzájemného učení) však je podporovat sdílení získaných informací s ostatními příslušnými subjekty s rozhodovací pravomocí a zúčastněnými stranami (tzn. s těmi, jež se akce nezúčastnili). || 3 ze 4 zapojených účastníků vykazují (zamýšlené/skutečné) využívání získaných informací Lepší sdílení informací s ostatními subjekty s rozhodovací pravomocí a zúčastněnými stranami (jež se akce nezúčastnili)
 3. Poskytovat tvůrcům politik finanční podporu pro testování reforem sociální politiky a politiky trhu práce, zvyšovat způsobilost hlavních aktérů navrhovat a provádět sociální experimentování a zpřístupňovat důležité znalosti a zkušenosti
 Vykázaná (zamýšlená/skutečná) míra využívání informací při tvorbě nebo prosazování politiky a/nebo při dalších sociálních experimentech příslušnými účastníky, ale i jinými subjekty s rozhodovací pravomocí a zúčastněnými stranami || Podpora sociálních inovací je novou oblastí zásahů, takže neexistuje žádná výchozí úroveň pro porovnání. || Vzhledem k novosti tohoto druhu činnosti lze očekávat, že by až 2/3 zapojených účastníků vykázala (zamýšlené/skutečné) využívání informací získaných prostřednictvím sociálního experimentování pro účely tvorby nebo prosazování politiky a/nebo pro účely dalších sociálních experimentů
 Přítomnost vhodných podmínek (finančních zdrojů, přístupu k potřebnému know-how a odborným znalostem) umožňujících navrhovat a provádět sociální experimenty v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky EU: odpovídající způsobilost hlavních aktérů || Podpora sociálních inovací je novou oblastí zásahů, takže neexistuje žádná výchozí úroveň pro porovnání. || Všechny klíčové předpoklady (finanční zdroje, přístup k příslušnému know-how a odborným znalostem, způsobilost hlavních aktérů) koncipovat a provádět sociální experimenty v oblasti politiky zaměstnanosti a sociální politiky EU jsou posouzeny (např. na základě vyhodnocení) za dostatečné
 4. Poskytovat unijním a vnitrostátním organizacím finanční podporu, aby mohly zvyšovat svou způsobilost vypracovávat, propagovat a podporovat provádění politiky zaměstnanosti a sociální politiky Unie a jejích právních předpisů upravujících pracovní podmínky
 Uznání posílených organizací a sítí jakožto užitečného zdroje informací pro tvůrce politik, subjekty s rozhodovací pravomocí a další zúčastněné strany na úrovni EU a jednotlivých členských států || Neexistuje žádná komplexní výchozí úroveň pro všechny druhy organizací a sítí, jež mají být podporovány v rámci nového programu. V současné době (2011) existuje pouze údaj, že až 9 z 10 dotázaných zúčastněných stran obecně a přibližně 3 ze 4 dotázaných subjektů s rozhodovací pravomocí a úředníků konkrétně považují nejvýkonnější klíčové sítě EU a nevládní organizace za užitečný zdroj informací. || 3 ze 4 dotázaných subjektů s rozhodovacími pravomocemi a dalších zúčastněných stran považují nejpodporovanější organizace a sítě za užitečný zdroj informací o politice EU a členských států
 Vykázaná změna způsobilosti[23] účastníků (jednotlivců či případně organizací), kteří jsou zapojeni do podpořených opatření ke zvýšení způsobilosti, dále rozvíjet, propagovat a podporovat provádění politiky zaměstnanosti a sociální politiky EU a jejích právních předpisů   || Neexistuje žádná komplexní výchozí úroveň pro tento druh sebehodnocení účastníků (jednotlivců nebo organizací) zapojených do podporovaných opatření ke zvyšování způsobilosti. První výsledky podobného měření výkonnosti zavedeného klíčovými sítěmi EU a nevládními organizacemi financovanými v rámci programu Progress naznačují pozitivní změnu, zejména pokud jde o získávání zvláštních znalostí důležitých pro vytváření a prosazování politiky, zatímco úspěšnost při zlepšování vnitřní organizace je poněkud menší. || 3 ze 4 účastníků zapojených do podporovaných opatření ke zvýšení způsobilosti vykazují lepší schopnost dále rozvíjet, propagovat a podporovat uplatňování politiky a právních předpisů v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí
 5. Zajistit, aby volná pracovní místa, žádosti o zaměstnání a všechny související informace byly pro potenciální žadatele a zaměstnavatele transparentní (…)
 Celkový počet volných pracovních míst a životopisů uchazečů o práci na portálu pracovní mobility EURES; v současnosti je na portálu pracovní mobility EURES více než 1 milion volných pracovních míst a 600 000 životopisů uchazečů o práci || V současnosti je na portálu EURES více než 1 milion volných pracovních míst a 600 000 životopisů uchazečů o zaměstnání || Předpokládá se, že počet volných pracovních míst by se měl zvyšovat o 3 % ročně.
 Počet náborů nebo umístění pracovníků a nabídek práce realizovaných prostřednictvím portálu pracovní mobility EURES || V současnosti odhadováno na 150 000 umístění ročně || Útvary odpovědné za EURES zahájily studii na téma „Hodnocení systémů veřejných služeb zaměstnanosti pro měření výkonnosti a doporučení týkající se ukazatelů geografické mobility“, aby určily ukazatele pro síť EURES na rok 2020
 6. Rozvíjet služby pro nábor a umísťování pracovníků do zaměstnání prostřednictvím vyřizování nabídek volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání na evropské úrovni
 Počet umístění pracovníků do jiného státu zprostředkovaných sítí EURES. Zvýšení počtu umístěných pracovníků o 3 % ročně (v současnosti odhadováno na 150 000 umístění ročně). || Komise teprve nedávno spustila přípravnou akci pro první cílený program mobility „Vaše první zaměstnání zprostředkované sítí EURES“. Odhaduje se, že přispěje k umístění 2 000 až 3 000 mladých pracovníků. || Viz výše
 7. Zvyšovat přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost
 Počet mikroúvěrů poskytnutých zprostředkovateli konečným příjemcům s podporou ze strany EU. (50 000 mikroúvěrů poskytnutých do konce celého investičního období) || 0 || 50 000 mikroúvěrů poskytnutých do konce celého investičního období
 Objem poskytnutých mikroúvěrů v eurech (celkový objem o výši bezmála 450 milionů EUR, který je výsledkem pákového efektu ve výši 5násobku příspěvku Unie ve výši 87 milionů EUR) || Nejsou k dispozici || Celkový objem 500 milionů EUR (odpovídá pákovému efektu ve výši 5násobku příspěvku Unie)
 Profil konečných příjemců (věk, pohlaví, příslušnost k menšině, zaměstnání…) mikroúvěru poskytnutého s podporou EU. (50 % příjemců tvoří nezaměstnaní nebo osoby ze znevýhodněných skupin) || Nejsou k dispozici || 50 % příjemců tvoří nezaměstnaní nebo osoby ze znevýhodněných skupin
 8. Zvyšovat institucionální způsobilost poskytovatelů mikroúvěrů
 Počet poskytovatelů mikroúvěrů podporovaných prostřednictvím financování určeného na zvyšování způsobilosti (50 poskytovatelů mikroúvěrů podpořených do konce období podpory) || Nejsou k dispozici || 50 poskytovatelů mikroúvěrů podpořených do konce celého investičního období)
 Úroveň institucionální způsobilosti, pokud jde o financování, lidské zdroje, provozní řízení, jakož i systémy a infrastrukturu (zvýšení způsobilosti sektoru oproti úrovni zjištěné v roce 2009) || Nedostatky ve zvyšování způsobilosti zjištěné v roce 2009 spočívaly v problémech s pokrytím nákladů na zřízení podniku a provozních nákladů, v zaostalých systémech pro měření výkonnosti a analýzu, pouze průměrné úrovni způsobilosti v oblasti lidských zdrojů a v nedostatečné způsobilosti nebankovních poskytovatelů mikroúvěrů v oblasti vytváření sítí a spolupráce[24]   || Zvýšení způsobilosti sektoru oproti úrovni zjištěné v roce 2009
 9. Podpora rozvoje sociálních podniků
 Počet sociálních podniků podpořených prostřednictvím této iniciativy (1 000 podpořených sociálních podniků) || 0 || 900 sociálních podniků podpořených do konce celého investičního období
 Objem investic poskytnutých sociálním podnikům (270 milionů, což vede k 3násobnému pákovému efektu) || 0 || 270 milionů, což odpovídá pákovému efektu ve výši 3násobku příspěvku EU

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

V rámci
programu Progress bude centralizované přímé řízení zahrnovat a)
uzavírání četných smluv a poskytování grantů na konkrétní
činnosti (platí i pro osu týkající se sítě EURES), b)
poskytování četných grantů na provozní náklady pro nevládní
organizace, c) spolupráci s mezinárodními organizacemi (platí i pro osu
týkající se mikrofinancování a sociálního podnikání prováděnou
v režimu společného řízení). Hlavní riziko bude souviset se
způsobilostí (především) menších organizací účinně
regulovat výdaje, jakož i zajistit transparentnost prováděných
operací.

2.2.2.
Předpokládaný způsob řízení

Vzhledem
k povaze programu bude efektivní řízení prostředků založeno
na systému kumulativních kontrol vycházejících z mezinárodních norem pro
finanční kontroly, na kontrole transakcí v rámci GŘ pro
zaměstnanost a kontrole transakcí v členských státech.
Finanční
okruh zřízený pro plnění rozpočtu bude založen na modelu
č. 1 (tj. decentralizovaném na úrovni provozních jednotek, s doplňkovým
ověřením prostřednictvím výběru vzorků). Toto
uspořádání respektuje zásadu 4 očí zcela v souladu s finančním
nařízením.
Transakce
se budou kontrolovat dvakrát: 100 % transakcí bude kontrolovat
úředník zodpovědný za finanční ověření (Financial
Verifying Agent, FVA) (1. úroveň předběžné kontroly)
a další předběžné kontroly dokumentů bude provádět
úředník zodpovědný za doplňkové ověření (Complementary
Verifying Agent, CVA) (2. úroveň předběžné kontroly), jehož
kontrolním úkolem bude ověřit 10 až 20 % všech transakcí
představujících nejméně 50 % rozpočtu. Ve výjimečných
případech, kdy pověřená schvalující osoba nebude mít jistotu, že
související operace jsou v pořádku, budou před
závěrečnou platbou provedeny kontroly namístě. Tyto kontroly na
místě budou provádět externí auditoři.
Následné
audity se budou rovněž provádět na místě, a to
prostřednictvím externího auditora na vzorku transakcí. Při
výběru těchto transakcí se bude kombinovat posouzení rizik s náhodným
výběrem.
Kromě
toho bude stávající účetní pracoviště provádět následné
účetní kontroly.
Pokud
jde o mezinárodní organizace, budou povinny ve svém účetnictví,
auditu a vnitřní kontrole a zadávání zakázek uplatňovat
normy, které poskytují záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným
standardům. Kromě toho musí jednotlivé dohody uzavřené s mezinárodními
organizacemi ohledně poskytnutí finančních prostředků
obsahovat přesná ustanovení o plnění úkolů, jimiž jsou tyto
mezinárodní organizace pověřeny. Zajistí rovněž náležité
roční následné zveřejnění příjemců finančních
prostředků pocházejících z rozpočtu.

2.2.3.
Náklady na kontrolní činnost

Byly
odhadnuty náklady na kontrolu (pokrývající veškeré činnosti, které
přímo či nepřímo souvisí s ověřením práv
příjemce/dodavatele a správnosti výdajů). Údaje o nákladech
byly získány prostřednictvím pohovorů se zaměstnanci
ohledně doby věnované kontrolní činnosti v přepočtu
na plné pracovní úvazky.
Výsledek
výpočtu za kalendářní rok:
Předběžné
kontroly dokumentů a kontroly na místě:
5 616 200 EUR (0,6 % z rozpočtových
prostředků, které činí 958,19 milionu EUR)
Následné
kontroly na místě: 531 000 EUR (0,05 % z rozpočtových
prostředků, které činí 958,19 milionu EUR)
Celkové
náklady na kontrolní činnost za kalendářní rok:
6 147 200 EUR (0,64 % z rozpočtových
prostředků, které činí 958,19 milionu EUR)

2.2.4.
Přínosy kontrolní činnosti

Roční
náklady na navrhovanou úroveň kontrolní činnosti představují
přibližně 5 % ročního rozpočtu na provozní výdaje (v
závazcích – tj. 6 147 200 EUR/123 627 000 EUR za první rok,
jak uvádí tabulka 3.2.1). Je to odůvodněno velkým množstvím
transakcí, které se mají kontrolovat (viz výstupy v oddílu 3.2.2). V oblasti
zaměstnanosti a sociálních věcí přímé řízení a společné
řízení skutečně zahrnuje uzavírání řady smluv,
přidělování dotací na akce a hrazení četných grantů na
provozní náklady pro nevládní organizace, sdružení a odbory. Riziko
spojené s těmito činnostmi se týká způsobilosti
(především) menších organizací efektivně kontrolovat výdaje.
V loňském
roce úředníci zodpovědní za doplňkové ověření
zkontrolovali 21,8 % všech transakcí, které představují 84,6 %
z celkového rozpočtu (59,4 % výdajů v rámci
přímého řízení). V důsledku toho zjištěný počet
chyb klesl z 95 v roce 2009 na 67 v roce 2010, což
představuje míru chybovosti ve výši 8,6 % z celkového počtu
finančních transakcí. Většina chyb byla formální povahy a neměla
žádný dopad, co se týče jistoty ohledně zákonnosti a správnosti
dotyčných transakcí.
Externí
auditoři v roce 2010 zkontrolovali na místě transakce
představující 20,78 % rozpočtu. Úroveň chyb byla pod prahem
významnosti (1,08 %).

2.2.5.
Předpokládaná úroveň rizika nesouladu
s platnými pravidly

Dřívější
míra chybovosti zjištěná v rámci předběžných kontrol
transakcí dosáhla 8,6 % z celkového počtu finančních
transakcí v roce 2010. Jak je uvedeno v loňské výroční
zprávě GŘ EMPL o činnosti, žádná ze zjištěných chyb
neměla dopad na úroveň jistoty ohledně zákonnosti a správnosti
dotyčných transakcí.
Dřívější
míra chybovosti zjištěná při auditech na místě v rámci
přímého řízení činila 1,08 %. Tato úroveň chyba byla
považována za přijatelnou, jelikož byla pod 2% prahem významnosti.
Navrhované
změny programu nebudou mít nepříznivý vliv na způsob, jakým jsou
prostředky v současnosti spravovány. Prokázalo se, že stávající
systém kontroly je schopen předcházet chybám a/nebo nesrovnalostem a/nebo
je odhalovat a v případě jejich zjištění je schopen
zajistit jejich nápravu. Proto se očekává, že míra chybovosti zůstane
na stejné úrovni jako dosud.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

Upřesněte
stávající nebo předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Komise
přijme vhodná opatření, která zajistí, aby v případě
provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení byly finanční
zájmy Společenství chráněny uplatněním preventivních
opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným protiprávním
činnostem, a to pomocí účinných kontrol a navracení
neoprávněně vyplacených částek a v případě
zjištění nesrovnalostí pomocí účinných, přiměřených
a odrazujících sankcí v souladu s článkem 325
Smlouvy o fungování Evropské unie, nařízením Rady (ES,
Euratom) č. 2988/95 ze dne
18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů
Evropských společenství[25] a čl. 53
písm. a) finančního nařízení.
Komise
nebo její zástupci a Účetní dvůr jsou zmocněni ke kontrole
všech dokladů a ke kontrole na místě všech příjemců,
dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi prostředky
Unie. Úřad OLAF je oprávněn provádět kontroly a inspekce na
místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování
přímo či nepřímo týká, a to v souladu s postupy
stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne
11. prosince 1996[26], aby se zjistilo, zda
nedošlo k podvodu, korupci nebo jakékoli jiné protiprávní činnosti
v souvislosti s dohodou nebo rozhodnutím o grantu či
smlouvou týkající se financování ze strany Unie.
Aniž
jsou dotčeny předchozí pododstavce, musí veškerá rozhodnutí, dohody
a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení
výslovně zmocňovat Komisi, včetně úřadu OLAF, a Účetní
dvůr k provádění takových auditů, kontrol na místě
a inspekcí.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené
výdajové rozpočtové linie

·      Stávající rozpočtové linie výdajů
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [název………………………...……….] || RP/NRP ([27])   || zemí ESVO[28]   || kandidátských zemí[29]   || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1a || 04 03 04 XX Eures - –dépenses opérationnelles || RP || ANO || ANO || NE || NE
 1a || 04 04 01 XX Progress - –dépenses opérationnelles   || RP || ANO || ANO || NE || NE
 1a || 04 04 15 XX EPMF - –dépenses opérationnelles || RP || NE || NE || NE || NE
 1a || 04 01 04 04 EURES (services européens de l’emploi) Dépenses pour la gestion administrative || NRP || ANO || NE || NE || NE
 1a || 04 01 04 10 Program Progress Dépenses pour la gestion administrative || NRP || ANO || ANO || NE || NE
 1a || 04 01 04 11 Instrument européen de microfinancement — Dépenses pour la gestion administrative || NRP || NE || NE || NE || NE
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [název……………………………………..] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1 || [XX.YY.YY.YY] Evropský program pro sociální změny a inovace – osa týkající se programu Progress – dépenses opérationnelles   || RP || ANO || ANO || NE || NE
 1 || [XX.YY.YY.YY] Evropský program pro sociální změny a inovace – osa týkající se sítě EURES – dépenses opérationnelles || RP || ANO || NE || NE || NE
 1 || [XX.YY.YY.YY] Evropský program pro sociální změny a inovace – osa týkající se mikrofinancování a sociálního podnikání – dépenses opérationnelles || RP || ANO || ANO || NE || NE
 1a || [XX.YY.YY.YY] Evropský program pro sociální změny a inovace – osa týkající se programu Progress Dépenses pour la gestion administrative || NRP || ANO || ANO || NE || NE
 1a || [XX.YY.YY.YY] Evropský program pro sociální změny a inovace – osa týkající se sítě EURES Dépenses pour la gestion administrative || NRP || ANO || NE || NE || NE
 1a || [XX.YY.YY.YY] Evropský program pro sociální změny a inovace – osa týkající se sítě mikrofinancování a sociálního podnikání – Dépenses pour la gestion administrative || NRP || ANO || ANO || NE || NE

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo || OKRUH 1: Inteligentní růst podporující začlenění
 GŘ: <EMPL> ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Osa týkající se programu Progress || Závazky || (1) || 74,176 || 75,858 || 77,413 || 78,618 || 80,297 || 82,098 || 85,694 ||   ||   ||   || 554,154
 Platby || (2) || 23,617 || 46,581 || 50,306 || 70,130 || 68,425 || 69,129 || 71,773 || 61,677 || 52,866 || 39,650 || 554,154
 Osa týkající se sítě EURES || Závazky || (1a) || 18,544 || 18,964 || 19,353 || 19,654 || 20,075 || 20,524 || 21,424 ||   ||   ||   || 138,538
 Platby || (2a) || 14,703 || 15,033 || 15,333 || 15,573 || 15,903 || 16,209 || 16,984 || 14,400 || 14,400 ||   || 138,538
 Osa týkající se mikrofinancování || Závazky || (1a) || 24,726 || 25,286 || 25,804 || 26,206 || 26,766 || 27,366 || 28,564 ||   ||   ||   || 184,718
 Platby || (2a) || 24,726 || 25,286 || 25,804 || 26,206 || 26,766 || 27,366 || 28,564 ||   ||   ||   || 184,718
 Rezervní fondy || 6,181 || 6,322 || 6,451 || 6,551 || 6,692 || 6,842 || 7,141 ||   ||   ||   || 46,180
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky pro GŘ <EMPL> || Závazky || =1+1a +3 || 123,627 || 126,430 || 129,021 || 131,029 || 133,831 || 136,829 || 142,823 ||   ||   ||   || 923,590
 Platby || =2+2a +3 || 69,227 || 93,222 || 97,894 || 118,460 || 117,786 || 119,546 || 124,462 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 923,590
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 123,627 || 126,430 || 129,021 || 131,029 || 133,831 || 136,829 || 142,823 ||   ||   ||   || 923,590
 Platby || (5) || 69,227 || 93,222 || 97,894 || 118,460 || 117,786 || 119,546 || 124,462 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 923,590
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 4,400 || 4,600 || 5,000 || 5,000 || 5,200 || 5,200 || 5,200 ||   ||   ||   || 34,600
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 128,027 || 131,030 || 134,021 || 136,029 || 139,030 || 142,029 || 148,024 ||   ||   ||   || 958,190
 Platby || =5+ 6 || 73,627 || 97,822 || 102,894 || 123,460 || 122,986 || 124,746 || 129,662 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 958,190
Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||       ||       ||
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní náklady
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 GŘ: <EMPL> ||
  Lidské zdroje || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 102,2
  Ostatní správní výdaje || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 9,94
 GŘ <EMPL> CELKEM || Prostředky || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 144,047 || 147,05 || 150,041 || 152,049 || 155,05 || 158,049 || 164,044 ||   ||   ||   || 1 070,33
 Platby || 89,647 || 133,844 || 118,91 || 139,483 || 139,007 || 140,767 || 145,679 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 1 070,33

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační prostředky

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
–
þ  Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[30]   || Prům. náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1: Vytvářet a šířit kvalitní srovnávací analytické znalosti cílem zajistit, aby politika zaměstnanosti a sociální politika Unie a její právní předpisy upravující pracovní podmínky byly založeny na správných podkladech a odpovídaly potřebám, problémům a podmínkám v jednotlivých členských státech a dalších zúčastněných zemích
 Sledování a hodnocení provádění a dopadů právních předpisů EU a politik v oblasti zaměstnanosti, pracovních podmínek a v oblasti sociální politiky, rovněž prostřednictvím příslušných sítí odborníků || Datové sklady, síť právních odborníků a odborníků na danou zemi || 0,20 || 14 || 2,698 || 14 || 2,708 || 14 || 2,718 || 14 || 2,968 || 14 || 2,739 || 14 || 3,049 || 14 || 3,191 || 98 || 20,071
 Výzkum a analýzy ohledně zaměstnanosti, pracovních podmínek a sociální politiky, s cílem poskytovat podklady a formovat program politik na úrovni EU a na mezinárodní úrovni, také prostřednictvím spolupráce s mezinárodními organizacemi || (Výhledové) studie, spolupráce s mezinárodními organizacemi || 0,34 || 14 || 4,338 || 14 || 4,67 || 14 || 4,495 || 14 || 4,842 || 14 || 4,749 || 14 || 5,267 || 14 || 5,585 || 98 || 33,946
 Vypracovávání a šíření společných metodik, ukazatelů a kritérií týkajících se politiky zaměstnanosti a sociální politiky || Spolupráce Evropské laboratoře pracovní mobility se střediskem CEDEFOP, nové ukazatele, společné projekty se SVS || 0,79 || 5 || 3,87 || 5 || 3,886 || 5 || 3,691 || 5 || 3,918 || 5 || 3,936 || 5 || 4,102 || 5 || 4,4 || 35 || 27,803
 Sběr, zpracování a šíření údajů a statistických informací, zejména ve spolupráci s ESTAT, průzkumy || ESCO, Evropský monitor volných pracovních míst, Eurobarometry, zvláštní moduly EFT, databáze PTP || 0,5 || 10 || 7,112 || 10 || 7,115 || 10 || 6,94 || 10 || 7,187 || 10 || 7,124 || 10 || 7,262 || 10 || 7,301 || 70 || 50,041
 Posouzení dopadů a hodnocení s cílem poskytnout podklady Komisi pro procesy tvorby politik, včetně hodnocení programu || Zprávy předběžné studie pro posouzení dopadů || 0,32 || 6 || 1,747 || 5 || 1,549 || 7 || 2,847 || 5 || 1,785 || 7 || 2,915 || 5 || 1,946 || 7 || 2,376 || 42 || 15,165
 Každoroční sledování programu || Výroční kontrolní zprávy || 0,3 || 0 || 0 || 1 || 0,3 || 0 || 0 || 1 || 0,3 || 0 ||   || 1 || 0,3 || 0 || 0 || 3 || 0,9
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || 49 || 19,765 || 49 || 20,228 || 50 || 20,691 || 49 || 21 || 50 || 21,463 || 49 || 21,926 || 50 || 22,853 || 346 || 147,926
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2: Usnadňovat účinné sdílení informací podporující začlenění, vzájemné učení a dialog o politice zaměstnanosti a sociální politice Unie a právních předpisech upravujících pracovní podmínky na unijní, vnitrostátní a mezinárodní úrovni s cílem pomoci členským státům a ostatním zúčastněným zemím při tvorbě jejich politik a při provádění právních předpisů Unie
 Vzájemná hodnocení, vzájemné učení a výměna osvědčených postupů v souvisejících oblastech politiky || Vzájemný dialog veřejných služeb zaměstnanosti, vzájemná hodnocení, semináře zaměřené na vzájemné učení || 0,19 || 30 || 5,71 || 29 || 5,545 || 31 || 6,062 || 31 || 6,1 || 31 || 6,076 || 31 || 6,093 || 32 || 6,471 || 215 || 42,057
 Vývoj a údržba informačních systémů umožňujících výměnu a šíření informací o politice a právních předpisech EU v souvisejících oblastech || Společné projekty s OECD, MOP, Světovou bankou, EUROMOD; přehled dovedností EU, internetový nástroj Postupy hodnocených služeb zaměstnanosti || 0,93 || 6 || 5,15 || 6 || 5,343 || 6 || 5,248 || 6 || 5,514 || 6 || 5,713 || 6 || 6,114 || 6 || 6,143 || 42 || 39,225
 Školení a vzájemné učení určené pro právníky a politiky || Semináře || 0,1 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 56 || 5,6
 Informační a komunikační kampaně na úrovni EU a jednotlivých států || Akce, audiovizuální a propagační materiály || 0,49 || 4 || 1,9 || 4 || 1,914 || 4 || 1,928 || 4 || 1,943 || 4 || 2,069 || 4 || 1,973 || 4 || 1,988 || 28 || 13,715
 Výměna zaměstnanců mezi státními správami || Výměna inspektorů SLIC, návštěvy, zprávy || 0,06 || 16 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 112 || 6,3
 Financování středisek pro sledování na evropské úrovni || Evropská agentura pro sledování zaměstnanosti || 0,29 || 5 || 1,32 || 5 || 1,344 || 5 || 1,368 || 5 || 1,393 || 5 || 1,419 || 5 || 1,445 || 5 || 1,471 || 35 || 9,76
 Příručky, zprávy a vzdělávací materiály || Příručky osvědčených postupů a další vzdělávací publikace || 0,16 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 35 || 5,6
 Vytváření sítí mezi specializovanými subjekty na evropské úrovni || Síť vedoucích pracovníků veřejných služeb zaměstnanosti, další setkání || 0,23 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 42 || 9,73
 Mezinárodní konference na podporu vnějšího rozměru politiky zaměstnanosti a sociální politiky || Mezinárodní konference || 0,7 || 14 || 0,9 || 14 || 0,912 || 14 || 0,924 || 14 || 0,937 || 14 || 0,949 || 14 || 0,962 || 14 || 1,336 || 98 || 6,92
 Konference, semináře, kulaté stoly atd. věnované otázkám práva a politiky EU v oblasti zaměstnanosti, pracovních podmínek a sociálních věcí || Akce na evropské úrovni, konference v rámci předsednictví, semináře na podporu otevřené metody koordinace || 0,16 || 18 || 2,906 || 19 || 3,24 || 20 || 3,041 || 20 || 3,082 || 21 || 3,216 || 22 || 3,447 || 23 || 3,85 || 143 ||
 Zvyšování hodnoty a šíření výsledků programu || Publikace, nástroj IT || 0,17 || 3 || 0,45 || 3 || 0,5 || 4 || 0,57 || 3 || 0,56 || 3 || 0,55 || 3 || 0,54 || 3 || 0,48 || 22 || 3,65
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2   || 115 || 22,226 || 115 || 22,688 || 119 || 23,031 || 118 || 23,419 || 119 || 23,882 || 120 || 24,464 || 122 || 25,629 || 828 || 165,339
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 3: Poskytovat tvůrcům politik finanční podporu pro testování reforem sociální politiky a politiky trhu práce, zvyšovat způsobilost hlavních aktérů navrhovat a provádět sociální experimentování a zpřístupňovat důležité znalosti a zkušenosti
 Finanční podpora projektů v oblasti sociálního experimentování || Granty || 1,17 || 9 || 9,8 || 9 || 9,8 || 9 || 10,7 || 9 || 11,2 || 10 || 11,7 || 10 || 12 || 10 || 12,2 || 66 || 77,4
 Zvyšování způsobilosti || Výzkum, vývoj metodik, analytické činnosti, školení, rovněž prostřednictvím sítí odborníků, komunity zabývající se praktickými postupy a digitální platformy || 0,14 || 10 || 1,65 || 12 || 1,8 || 10 || 1,3 || 10 || 1,4 || 10 || 1,2 || 8 || 0,986 || 8 || 1,098 || 68 || 9,434
 Činnosti ke zvýšení povědomí || Konference, pracovní setkání, vzájemné hodnocení a výměna osvědčených postupů, komunikace || 0,15 || 10 || 1,609 || 12 || 1,765 || 14 || 1,671 || 10 || 1,275 || 10 || 1,281 || 10 || 1,5 || 10 || 1,8 || 76 || 10,901
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3   || 29 || 13,059 || 33 || 13,365 || 33 || 13,671 || 29 || 13,875 || 30 || 14,181 || 28 || 14,486 || 28 || 15,098 || 210 || 97,735
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 4: Poskytovat unijním a vnitrostátním organizacím finanční podporu, aby mohly zvyšovat svou způsobilost vypracovávat, propagovat a podporovat provádění politiky zaměstnanosti a sociální politiky Unie a jejích právních předpisů upravujících pracovní podmínky
 Podpora klíčových sítí na úrovni EU, jejichž činnost souvisí s plněním cílů programu (rámcové dohody o partnerství) || Granty (náklady na provoz sítí) || 0,71 || 14 || 9 || 14 || 9,3 || 14 || 9,5 || 14 || 9,8 || 14 || 10 || 14 || 10,249 || 14 || 11 || 98 || 68,849
 Podpora veřejných orgánů, organizací občanské společnosti a dalších významných aktérů (např. služeb zaměstnanosti) po zveřejnění výzev k podávání návrhů || Granty na projekty || 0,6 || 16 || 8,927 || 16 || 9,051 || 16 || 9,276 || 16 || 9,249 || 16 || 9,472 || 16 || 9,645 || 16 || 9,775 || 112 || 65,395
 Zvyšování způsobilosti poskytovatelů mikroúvěrů || Výměna osvědčených postupů, školení, poradenství a úvěrové hodnocení || 0,06 || 20 || 1,2 || 20 || 1,224 || 20 || 1,248 || 20 || 1,273 || 20 || 1,299 || 20 || 1,325 || 20 || 1,341 || 140 || 8,91
 Mezisoučet za specifický cíl č. 4 || 50 || 19,127 || 50 || 19,575 || 50 || 20,024 || 50 || 20,322 || 50 || 20,771 || 50 || 21,219 || 50 || 22,116 || 350 || 143,154
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 5: Zajistit, aby volná pracovní místa a žádosti o práci a všechny související informace byly pro potenciální žadatele a zaměstnavatele transparentní
 Tvorba internet. stránek, kontaktního místa a portálů pracovní mobility sítě EURES || Databáze životopisů a volných pracovních míst na portálu pracovní mobility || 1,5 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 28 || 42
 Podpora služeb zaměstnanosti za účelem rozvoje evropských trhů práce přístupných všem, a to prostřednictvím školení a vytváření sítí v rámci EURES, informačních a komunikačních činností a pořádání dnů pracovních příležitostí || Školení, koordinační schůzky, setkání pracovních skupin, komunikační kampaně, podílení se na pořádání veletrhů pracovních příležitostí || 1,4 || 3 || 3,019 || 3 || 3,439 || 3 || 3,829 || 3 || 4,129 || 3 || 4,549 || 3 || 4,999 || 3 || 5,899 || 21 || 29,863
 Mezisoučet za specifický cíl č. 5 || 7 || 9,019 || 7 || 9,439 || 7 || 9,829 || 7 || 10,129 || 7 || 10,549 || 7 || 10,999 || 7 || 11,899 || 49 || 71,863
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 6: Rozvíjet služby pro nábor a umísťování pracovníků do zaměstnání prostřednictvím vyřizování nabídek volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání na evropské úrovni
 Umísťování pracovníků do zaměstnání prostřednictvím vyřizování žádostí o zaměstnání a nabídek volných míst na evropské úrovni, včetně opatření k umísťování mladých lidí do zaměstnání || Počet mladých pracovníků umístěných do zaměstnání v jiných členských státech EU než v zemi jejich trvalého pobytu || 3175 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 21000 || 66,675
 Mezisoučet za specifický cíl č. 6 || 66,675
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 7: Zvyšovat přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost
 Mikroúvěry || Objem poskytnutých mikroúvěrů (v milionech EUR) || 0,002 || 5657 || 11,314 || 5837 || 11,674 || 5972 || 11,944 || 6015 || 12,030 || 6074 || 12,148 || 6134 || 12,268 || 6269 || 12,538 || 41958 || 83,916
 Mezisoučet za specifický cíl č. 7 || 83,916
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 8: Zvyšovat institucionální způsobilost poskytovatelů mikroúvěrů
 Financování opatření ke zvýšení způsobilosti prostřednictvím grantů, půjček a kapitálových investic || Počet podpořených poskytovatelů mikroúvěrů || 0,203 || 4 || 0,812 || 5 || 1,015 || 5 || 1,015 || 6 || 1,218 || 7 || 1,421 || 7 || 1,421 || 8 || 1,624 || 42 || 8,522
 Mezisoučet za specifický cíl č. 8 || 8,522
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 9: Podpora rozvoje sociálních podniků
 Půjčky, kapitál pro sociální podniky || Počet sociálních podniků, které obdržely půjčku nebo kapitál || 0,12 || 105 || 12,600 || 105 || 12,600 || 107 || 12,840 || 108 || 12,960 || 110 || 13,200 || 114 || 13,680 || 120 || 14,400 || 769 || 92,28
 Mezisoučet za specifický cíl č. 9 || 92,28
 NÁKLADY CELKEM (provozní prostředky, bez přidělení rezervních prostředků ve výši 5 %) ||   || 97,682 ||   || 99,881 ||   || 101,879 ||   || 103,478 ||   || 105,677 ||   || 108,062 ||   || 112,825 ||   || 877,41

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–
þ  Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 102,2
 Ostatní správní výdaje || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 9,94
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14
 Mimo OKRUH 5[31] víceletého finančního rámce   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 24.969
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 24.969
 CELKEM || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 137,109

3.2.3.2.
 Odhadované potřeby v oblasti lidských
zdrojů

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
þ  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v jednotkách
odpovídajících práci na plný úvazek bez desetinných míst
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 || 04 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 109 || 109 || 109 || 109 || 109 || 109 || 109
 || XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[32]   ||
 || 04 01 02 01 (SZ, DZ, VNO z celkového rámce) || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || 11
 || XX 01 02 02 (SZ, DZ, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [33]   || – v ústředí[34]   ||   ||   ||   ||   ||
 || – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (SZ, DZ, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (SZ, DZ, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||
 || CELKEM || 120 || 120 || 120 || 120 || 120 || 120 || 120
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti lidských a správních
zdrojů se pokrývají z prostředků, které jsou již
přiděleny na řízení této akce a/nebo přesunutých v rámci
GŘ, případně doplněny z dodatečného
přídělu, který lze řídícímu generálnímu ředitelství
poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na
rozpočtová omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci ||
 Externí zaměstnanci ||

3.2.4.
Soulad se stávajícím víceletým finančním
rámcem

–
þ  Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým
finančním rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové linie a odpovídající částky.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo
změnu víceletého finančního rámce[35].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.

3.2.5.
Příspěvky třetích stran

–
Návrh/podnět nepočítá se
spolufinancováním od třetích stran
–
Návrh/podnět počítá se
spolufinancováním podle následujícího odhadu:
Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na
3 desetinná místa)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

–
þ  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
¨  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
¨         dopad na vlastní zdroje
¨         dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém období || Dopad návrhu/podnětu[36]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
-
Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.
-
[1]               Doplnit odkaz.
[2]               Úř. věst. C , , s. .
[3]               Úř. věst. C , , s. .
[4]               KOM(2011) 500
[5]               Úř. věst. L 315, 15.11.2006, s. 1.
[6]               Úř. věst. L 141, 27.5.2011, s. 1.
[7]               Úř. věst. L 5, 10.1.2003, s. 16.
[8]               Úř. věst. L 87, 7.4.2010, s. 1.
[9]               Rozhodnutí Rady 2010/707/EU ze dne
21. října 2010 o hlavních směrech politik
zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 308,
24.11.2010, s. 46).
[10]             KOM(2007) 708, 13.11. 2007.
[11]             KOM(2011) XXX.
[12]             Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[13]             Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.
[14]             V současných cenách.
[15]             Úř. věst. L XXX, XX.XX.2012, s. XX.
[16]             Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
[17]             Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
[18]             Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 6.
[19]             Úř. věst. L 5, 10.1.2009, s. 16.
[20]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management); ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based
Budgeting).
[21]             Hodnocení sociální otevřené metody koordinace, 2011;
Studie zapojení zúčastněných stran do provádění sociální
otevřené metody koordinace, 2010.
[22]             Je nutno měřit jako odhadovaný podíl
z rozpočtu přiděleného na vytvoření uvedeného druhu
poznatků.
[23]             Výrazem „způsobilost“ se zde rozumí: znalosti
nezbytné k tvorbě nebo obhajobě politik, dovednosti
a schopnost je aktivně a účinně obhajovat, (v
případě organizace –) zlepšená vnitřní organizace (včetně
zlepšení strategického plánování a řízení výkonnosti).
[24]             Evers a Jung / Tržní studie EMS, EIF o mikroúvěrech v Evropské
unii: zvyšování
způsobilosti a politická doporučení, březen 2009. Podle této
studie
zahrnuje institucionální způsobilost vizi a strategii,
financování, lidské zdroje, provozní
řízení a systémy a infrastrukturu.
[25]             Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
[26]             Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
[27]             RP= rozlišené prostředky / NRP= nerozlišené
prostředky.
[28]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[29]             Kandidátské země a případně potenciální
kandidátské země.
[30]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být
dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet
vybudovaných kilometrů silnic atd.).
[31]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na
podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“),
nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[32]             SZ = smluvní zaměstnanec; DZ = dočasný
zaměstnanec; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.
[33]             Dílčí strop na externí pracovníky z operačních
prostředků (bývalé linie „BA“).
[34]             V podstatě na strukturální fondy, Evropský
zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský
rybářský fond.
[35]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[36]             Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla
a dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj.
hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.