               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.11.2019
            COM(2019) 585 final
            2019/0258(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o uzavření jménem Evropské unie a jejích členských států protokolu, kterým se s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007 ve znění protokolu, kterým se mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007, podepsaného Spojenými státy americkými a Evropskou unií a jejími členskými státy dne 24. června 2010

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení se Chorvatsko zavazuje přistoupit k dohodám uzavřeným nebo podepsaným Unií a členskými státy se třetími zeměmi. Mezi tyto dohody patří dohoda o letecké dopravě mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy (dále jen „dohoda o letecké dopravě EU-USA“).

                  Uvedené ustanovení dále stanoví, že přistoupení Chorvatska k těmto dohodám bude schváleno prostřednictvím protokolu k dohodám uzavřeného mezi Radou jednající jednomyslně jménem členských států a dotčenou třetí zemí. Dále je stanoveno, že protokoly sjedná Komise jménem členských států.

                  Komise proto sjednala protokol o změně dohody o letecké dopravě EU-USA, na jehož základě Chorvatsko k uvedené dohodě přistoupí.

                  Cílem tohoto návrhu je dospět na základě čl. 218 odst. 6 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení k rozhodnutí Rady o uzavření protokolu jménem Unie a členských států po jeho podpisu.

               •Obecné souvislosti

               Závazek Chorvatska podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení se vztahuje rovněž na dohodu o letecké dopravě mezi Spojenými státy americkými, Evropskou unií a jejími členskými státy, Islandem a Norskem, která rozšiřuje oblast působnosti dohody o letecké dopravě EU-USA na obě posledně jmenované země, a na doplňkovou dohodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy, Islandem a Norskem, která upravuje vztahy mezi uvedenými stranami podle předchozí dohody.

               Komise tudíž sjednala protokoly o změně uvedených dohod, na jejichž základě Chorvatsko k těmto dohodám přistoupí. Návrhy rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním provádění, jakož i o uzavření těchto protokolů se předkládají souběžně s tímto návrhem, stejně jako návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním provádění protokolu o změně dohody o letecké dopravě EU-USA.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Dohoda o letecké dopravě EU-USA je první ucelenou dohodou o letecké dopravě uzavřenou s hlavním partnerem Unie v oblasti letectví. Jedná se o nejdůležitější dohodu o letecké dopravě na světě, která představuje více než 80 milionů míst za rok, a tvoří tak základ vnější politiky EU v oblasti letectví. Protokol umožní Chorvatsku využívat přínosů plynoucích z dohody mezi EU a USA.

               •Soulad s platnými předpisy vztahujícími se na oblast návrhu

               Protokol umožňuje Chorvatsku splnit svou povinnost podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení a přistoupit k dohodě o letecké dopravě EU-USA.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Ustanovení čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) SFEU a čl. 6 odst. 2 druhý pododstavec aktu o přistoupení.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Protokol umožní Chorvatsku využívat přínosů plynoucích z dohody o letecké dopravě EU-USA, která vytváří rovné a jednotné podmínky přístupu na trh a slouží jako základ pro nová ujednání pro spolupráci v oblasti regulace a sbližování předpisů v oblastech se zásadním významem pro bezpečné, chráněné a efektivní provozování leteckých služeb. Těchto ujednání lze dosáhnout pouze na úrovni Unie.

               •Proporcionalita

                  Protokol je omezen na předmětnou záležitost, tj. přistoupení Chorvatska k dohodě o letecké dopravě EU-USA, a netýká se jiných otázek.

               •Volba nástroje

                  Mezinárodní dohoda.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Shrnutí navrhované dohody

                  Protokol tvoří hlavní část, v níž je stanoveno přistoupení Chorvatska k dohodě o letecké dopravě EU-USA a z toho plynoucí změny uvedené dohody, a společné prohlášení o platnosti dalších jazykových znění.

               2019/0258 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o uzavření jménem Evropské unie a jejích členských států protokolu, kterým se s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007 ve znění protokolu, kterým se mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007, podepsaného Spojenými státy americkými a Evropskou unií a jejími členskými státy dne 24. června 2010

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,

               s ohledem na akt o přistoupení Chorvatska, a zejména na čl. 6 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného aktu,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Protokol, kterým se s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007 ve znění protokolu, kterým se mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007, podepsaného Spojenými státy americkými a Evropskou unií a jejími členskými státy dne 24. června 2010 (dále jen „protokol“), byl v souladu s rozhodnutím Rady [   ] podepsán dne [   ] s výhradou jeho pozdějšího uzavření. Protokol by měl být schválen jménem Unie a jejích členských států,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Protokol, kterým se s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007 ve znění protokolu, kterým se mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007, podepsaného Spojenými státy americkými a Evropskou unií a jejími členskými státy dne 24. června 2010 (dále jen „protokol“), se schvaluje jménem Unie a jejích členských států.

               Článek 2

               Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou zajistit jménem Unie a jejích členských států výměnu diplomatických nót stanovenou v článku 3 protokolu k vyjádření souhlasu Unie a jejích členských států být protokolem vázány.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.11.2019
            COM(2019) 585 final
            PŘÍLOHY

               návrhu rozhodnutí Rady
            o uzavření jménem Evropské unie a jejích členských států protokolu, kterým se s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007 ve znění protokolu, kterým se mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007, podepsaného Spojenými státy americkými a Evropskou unií a jejími členskými státy dne 24. června 2010

               Příloha 1

               PROTOKOL,

               kterým se s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007 ve znění protokolu, kterým se mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007, podepsaného Spojenými státy americkými a Evropskou unií a jejími členskými státy dne 24. června 2010

               SPOJENÉ STÁTY AMERICKÉ (dále jen „Spojené státy“) na jedné straně

               a

               RAKOUSKÁ REPUBLIKA,

               BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               BULHARSKÁ REPUBLIKA,

               CHORVATSKÁ REPUBLIKA,

               KYPERSKÁ REPUBLIKA,

               ČESKÁ REPUBLIKA,

               DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               ESTONSKÁ REPUBLIKA,

               FINSKÁ REPUBLIKA,

               FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,

               SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,

               ŘECKÁ REPUBLIKA,

               MAĎARSKO,

               IRSKO,

               ITALSKÁ REPUBLIKA,

               LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,

               LITEVSKÁ REPUBLIKA,

               LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,

               REPUBLIKA MALTA,

               NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               POLSKÁ REPUBLIKA,

               PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,

               RUMUNSKO,

               SLOVENSKÁ REPUBLIKA,

               REPUBLIKA SLOVINSKO,

               ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,

               jako strany Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie a jako členské státy Evropské unie (dále jen „členské státy“),

               a EVROPSKÁ UNIE na straně druhé,

               s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii dne 1. července 2013,

               SE DOHODLY TAKTO:

               Článek 1

               Dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007 (dále jen „dohoda o letecké dopravě“) ve znění protokolu, kterým se mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007, podepsaného Spojenými státy americkými a Evropskou unií a jejími členskými státy dne 24. června 2010 (dále jen „protokol z roku 2010“) se vztahuje na Chorvatskou republiku jakožto členský stát Evropské unie.

               Článek 2

               1. V příloze 1 dohody o letecké dopravě ve znění protokolu z roku 2010 se v oddíle 1 za písmeno c) týkající se Bulharské republiky doplňuje toto ustanovení:

               „ca) Chorvatská republika: Dohoda o letecké dopravě mezi vládou Spojených států amerických a vládou Chorvatské republiky, podepsaná ve Washingtonu dne 3. února 2011.“

               2. Znění oddílu 3 v příloze 1 dohody o letecké dopravě ve znění protokolu z roku 2010 se zcela zrušuje a nahrazuje se tímto:

               „Bez ohledu na článek 3 této dohody nemají letečtí dopravci USA právo poskytovat služby určené pouze k přepravě nákladu, které nejsou součástí služby obsluhující Spojené státy, do míst nebo z míst v členských státech, s výjimkou letů do míst a z míst v Chorvatské republice, České republice, Francouzské republice, Spolkové republice Německo, Lucemburském velkovévodství, na Maltě, v Polské republice, Portugalské republice a Slovenské republice.“

               Článek 3

               Tento protokol vstupuje v platnost k pozdějšímu z těchto dat:

               1. ke dni vstupu protokolu z roku 2010 v platnost; a

               2. jeden měsíc po dni poslední doručené nóty v rámci výměny diplomatických nót mezi stranami, jíž se potvrzuje, že byly dokončeny všechny nezbytné postupy pro vstup tohoto protokolu v platnost.

               Článek 4

               Strany se dohodly provádět tento protokol prozatímně před jeho vstupem v platnost ode dne podpisu, v rozsahu povoleném na základě platného vnitrostátního práva.

               V … dne … 2019, ve dvou vyhotoveních.

               Za Spojené státy americké

               Za Rakouskou republiku,

               Belgické království,

               Bulharskou republiku,

               Chorvatskou republiku,

               Kyperskou republiku,

               Českou republiku,

               Dánské království,

               Estonskou republiku,

               Finskou republiku,

               Francouzskou republiku,

               Spolkovou republiku Německo,

               Řeckou republiku,

               Maďarsko,

               Irsko,

               Italskou republiku,

               Lotyšskou republiku,

               Litevskou republiku,

               Lucemburské velkovévodství,

               Republiku Malta,

               Nizozemské království,

               Polskou republiku,

               Portugalskou republiku,

               Rumunsko,

               Slovenskou republiku,

               Republiku Slovinsko,

               Španělské království,

               Švédské království,

               Spojené království Velké Británie a Severního Irska a

               Evropskou unii

               Příloha 2

               Společné prohlášení

               Zástupci Spojených států amerických a Evropské unie a jejích členských států potvrdili, že znění protokolu, kterým se s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007 ve znění protokolu, kterým se mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007, podepsaného Spojenými státy americkými a Evropskou unií a jejími členskými státy dne 24. června 2010, podepsaného dne _______ 2019 (dále jen „protokol“) bude autentifikováno v dalších jazycích buď formou výměny dopisů před podpisem protokolu, nebo rozhodnutím smíšeného výboru po podpisu protokolu.

               Zástupci také potvrdili, že pojem „další jazyky“ ve společném prohlášení, jež je součástí dohody mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsané ve dnech 25. a 30. dubna 2007 ve znění protokolu, kterým se mění dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím a jeho členskými státy o letecké dopravě podepsaná ve dnech 25. a 30. dubna 2007, podepsaného Spojenými státy americkými a Evropskou unií a jejími členskými státy dne 24. června 2010, zahrnuje jazyky členských států, které přistoupí k Evropské unii.

               Toto společné prohlášení je nedílnou součástí protokolu.

               Za Spojené státy americké

                     Za Evropskou unii

               a její členské státy


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.2.2020
            COM(2020) 53 final
            2020/0025(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru pro celní spolupráci zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách, pokud jde o přijetí jednacího řádu Smíšeného výboru pro celní spolupráci

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie v rámci Smíšeného výboru pro celní spolupráci mezi Evropskou unií a Novým Zélandem v souvislosti s plánovaným rozhodnutím přijmout jednací řád výboru

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Dohoda mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách

               Cílem Dohody mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách (dále jen „dohoda“) je přispět k zákonnému obchodu mezi oběma stranami vytvořením bezpečnějšího a příznivějšího obchodního prostředí, neboť si příslušné celní orgány budou vyměňovat více informací, aby bylo zajištěno řádné uplatňování celních předpisů v rámci dohody. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. května 2018.

               2.2.Smíšený výbor pro celní spolupráci

               Smíšený výbor pro celní spolupráci (dále jen „smíšený výbor“) zřízený podle čl. 20 odst. 1 dohody dohlíží na řádné fungování a provádění dohody. Za tímto účelem může smíšený výbor přijímat opatření a rozhodnutí v záležitostech vymezených v článku 20 dohody. Ustanovení čl. 20 odst. 2 písm. e) dohody zmocňuje smíšený výbor k přijetí jednacího řádu.

               2.3.Zamýšlený akt Smíšeného výboru pro celní spolupráci

               Na svém druhém zasedání, které se má konat v prvním březnovém týdnu roku 2020, a s výhradou rozhodovacího procesu EU přijme smíšený výbor rozhodnutí o svém jednacím řádu (dále jen „zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšleného aktu je stanovit ujednání týkající se činnosti smíšeného výboru, pokud jde o jeho fungování a provádění dohody v souladu s článkem 20 dohody. Obsah jednacího řádu smíšeného výboru uvedeného v příloze tohoto rozhodnutí je velmi podobný obsahu přijatému společnými výbory zřízenými v rámci jiných dohod o celní spolupráci a obchodních dohod. Přijetí tohoto dokumentu je klíčové pro hladké fungování a provádění dohody.

               Komise ve věci se zamýšleného aktu v období mezi 17. prosincem 2019 a 8. lednem 2020 neformálně konzultovala skupinu celních odborníků (oddíl pro mezinárodní celní záležitosti). Komise zohlednila obdržené připomínky.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Tímto návrhem rozhodnutí Rady se stanoví postoj, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru zřízeném dohodou, pokud jde o přijetí jednacího řádu Smíšeného výboru pro celní spolupráci.

               Strany dohody souhlasily s přijetím návrhu dokumentu, který je obsažen v příloze rozhodnutí.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  1
               .

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Smíšený výbor je orgán zřízený dohodou, konkrétně Dohodou mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách.

               Akt, který má smíšený výbor přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazný podle mezinárodního práva v souladu s čl. 20 odst. 2 písm. e) dohody, jelikož jednací řád ovlivní způsob, jakým jsou ve smíšeném výboru přijímána rozhodnutí.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 207 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 207 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2020/0025 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru pro celní spolupráci zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách, pokud jde o přijetí jednacího řádu Smíšeného výboru pro celní spolupráci

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách (dále jen „dohoda“) byla uzavřena Unií rozhodnutím Rady
                  2
                a vstoupila v platnost dne 1. května 2018.

               (2)Podle čl. 20 odst. 2 písm. e) dohody má Smíšený výbor pro celní spolupráci zřízený podle čl. 20 odst. 1 dohody přijmout svůj jednací řád.

               (3)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru pro celní spolupráci, neboť rozhodnutí bude pro Unii závazné,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru pro celní spolupráci zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách, pokud jde o přijetí jednacího řádu Smíšeného výboru pro celní spolupráci, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru pro celní spolupráci připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (2)

                        Úř. věst. L 101, 20.4.2018, s. 5.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.2.2020
            COM(2020) 53 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru pro celní spolupráci zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách, pokud jde o přijetí jednacího řádu Smíšeného výboru pro celní spolupráci

               NÁVRH

               ROZHODNUTÍ č. [.../2019] SMÍŠENÉHO VÝBORU PRO CELNÍ SPOLUPRÁCI EVROPSKÉ UNIE A NOVÉHO ZÉLANDU

               ze dne...

               o přijetí jednacího řádu

               SMÍŠENÝ VÝBOR PRO CELNÍ SPOLUPRÁCI,

               s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách uzavřenou v Bruselu dne 3. července 2017, a zejména na čl. 20 odst. 2 písm. d) této dohody,

               vzhledem k tomu, že čl. 20 odst. 2 písm. e) dohody stanoví, že Smíšený výbor pro celní spolupráci přijme svůj jednací řád,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Tímto se přijímá jednací řád Smíšeného výboru pro celní spolupráci Evropské unie a Nového Zélandu, jak je stanoveno v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí se použije ode dne jeho přijetí.

               Článek 3

               Znění tohoto rozhodnutí je sepsáno ve dvou vyhotoveních v anglickém jazyce, přičemž obě mají stejnou platnost. Každá ze stran může zajistit překlady do svých ostatních úředních jazyků.

               V … dne

               za Smíšený výbor pro celní spolupráci Evropské unie a Nového Zélandu

               spolupředsedové

               PŘÍLOHA

               JEDNACÍ ŘÁD SMÍŠENÉHO VÝBORU PRO CELNÍ SPOLUPRÁCI EVROPSKÉ UNIE A NOVÉHO ZÉLANDU

               Článek 1

               Předsednictví

               Smíšenému výboru pro celní spolupráci mezi Evropskou unií a Novým Zélandem (dále jen „smíšený výbor“) zřízenému v souladu s čl. 20 odst. 1 Dohody mezi Evropskou unií a Novým Zélandem o spolupráci a vzájemné správní pomoci v celních otázkách, uzavřené v Bruselu dne 3. července 2017 (dále jen „dohoda“), společně předsedají zástupce Evropské unie a zástupce Nového Zélandu a vykonávají své povinnosti podle článku 20 dohody.

               Článek 2

               Zastoupení

               1.
                     Každá smluvní strana dohody předá druhé smluvní straně dohody seznam svých členů smíšeného výboru. Tento seznam spravuje a aktualizuje sekretariát smíšeného výboru.

               2.
                     Pokud se spolupředseda smíšeného výboru nemůže zúčastnit zasedání, může být zastoupen jmenovanou osobou. Spolupředseda nebo jím jmenovaná osoba písemně oznámí toto jmenování druhému spolupředsedovi a sekretariátu smíšeného výboru co nejdříve před konáním zasedání.

               3. Jmenovaný zástupce spolupředsedy smíšeného výboru vykonává práva příslušného spolupředsedy v rozsahu jmenování. Pro účely tohoto jednacího řádu mají být následné odkazy na členy a spolupředsedy smíšeného výboru chápány tak, že zahrnují rovněž na osoby, které byly jmenovány jejich zástupci.

               Článek 3

               Sekretariát smíšeného výboru

               Úředník Evropské unie a úředník Nového Zélandu jednají společně jako sekretariát smíšeného výboru.

               Článek 4

               Zasedání

               1.
                     Smíšený výbor se schází na žádost kterékoli ze smluvních stran. Zasedání se konají střídavě v Bruselu a ve Wellingtonu, pokud spolupředsedové nerozhodnou jinak.

               2.
                     Zasedání smíšeného výboru se mohou konat prostřednictvím videokonference nebo telekonference.

               3.
                     Všechna zasedání smíšeného výboru svolává sekretariát smíšeného výboru na den a místo, o nichž rozhodnou spolupředsedové.

               Článek 5

               Pověření jiné osoby

               Členy smíšeného výboru mohou doprovázet vládní úředníci příslušných smluvních stran. Před každým zasedáním se spolupředsedové smíšeného výboru vzájemně informují o zamýšleném složení delegací každé smluvní strany.

               Článek 6

               Doklady

               Pokud jednání smíšeného výboru vycházejí z písemných podkladů, sekretariát smíšeného výboru tyto dokumenty očísluje a rozešle jako dokumenty smíšeného výboru.

               Článek 7

               Korespondence

               1.
                     Korespondence určená spolupředsedům smíšeného výboru se zasílá sekretariátu smíšeného výboru, aby se s ní případně obeznámili členové smíšeného výboru.

               2.
                     Korespondence spolupředsedů smíšeného výboru se adresátům zasílá prostřednictvím sekretariátu smíšeného výboru, který ji očísluje a případně rozešle ostatním členům smíšeného výboru.

               Článek 8

               Program zasedání

               1.
                     Sekretariát smíšeného výboru vypracuje předběžný program jednotlivých zasedání. Tento předběžný program se společně s příslušnými dokumenty zašle nejpozději 15 kalendářních dnů přede dnem zahájení zasedání členům smíšeného výboru včetně jeho spolupředsedů.

               2.
                     Předběžný program zasedání obsahuje body, o jejichž zařazení byl sekretariát smíšeného výboru smluvní stranou požádán, a příslušné dokumenty, a to nejpozději 21 kalendářních dnů před zahájením zasedání.

               3.
                     Spolupředsedové smíšeného výboru zveřejní společně schválenou verzi předběžného programu zasedání smíšeného výboru.

               4.
                     Smíšený výbor přijímá program zasedání na začátku každého zasedání. Pokud s tím spolupředsedové souhlasí, mohou být na program zařazeny i jiné body než ty, které jsou uvedeny v předběžném programu zasedání.

               5.
                     Spolupředsedové smíšeného výboru mohou po vzájemné dohodě přizvat k účasti na zasedání pozorovatele, a to i zástupce jiných subjektů smluvních stran dohody, nebo nezávislé odborníky, aby poskytli informace o konkrétních tématech.

               6.
                     Spolupředsedové smíšeného výboru mohou po vzájemné dohodě zkrátit nebo prodloužit lhůty uvedené v odstavcích 1 a 2, aby se zohlednily okolnosti konkrétního případu.

               Článek 9

               Zápis

               1.
                     Návrh zápisu z každého zasedání vypracuje sekretariát smíšeného výboru do 21 dnů od ukončení zasedání, pokud spolupředsedové po vzájemné dohodě nerozhodnou jinak.

               2.
                     V zápisu se zpravidla shrnou jednotlivé body programu zasedání a popřípadě se zde konkrétně uvedou: a) dokumenty předložené smíšenému výboru, b) veškerá prohlášení, která se na požádání člena smíšeného výboru mají do zápisu uvést; c) přijatá rozhodnutí; a d) jakákoli opatření, doporučení, společná prohlášení a pracovní závěry dohodnuté v konkrétních záležitostech.

               3.
                     Zápis obsahuje konečný program zasedání, seznam jmen, titulů a příslušnosti všech účastníků zasedání v jakékoli funkci.

               4.
                     Spolupředsedové zápis písemně schválí do 60 dnů ode dne zasedání nebo v jakékoli jiné lhůtě, o níž po vzájemné dohodě rozhodnou.

               5.
                     Sekretariát smíšeného výboru rovněž vypracuje návrh shrnutí zápisu ze zasedání. Poté, co spolupředsedové Smíšeného výboru schválí znění shrnutí, zveřejní tento souhrn.

               Článek 10

               Rozhodnutí

               1.
                     Smíšený výbor přijímá rozhodnutí podle čl. 20 odst. 2 dohody na základě vzájemné dohody. Rozhodnutí lze přijmout písemným postupem formou výměny nót mezi spolupředsedy výboru, a to i v období mezi zasedáními smíšeného výboru.

               2.
                     Každé rozhodnutí smíšeného výboru je označeno pořadovým číslem, datem přijetí a názvem odkazujícím na jeho předmět. V každém rozhodnutí je stanoveno datum, kdy rozhodnutí vstupuje v platnost, a toto může být podmíněno splněním veškerých nezbytných požadavků a postupů každé smluvní strany.

               3.
                     Každé rozhodnutí je vyhotoveno ve dvou stejnopisech a pro ověření pravosti podepsáno spolupředsedy smíšeného výboru.

               4.
                     Smluvní strany zajistí, aby rozhodnutí přijatá smíšeným výborem byla zveřejněna.

               Článek 11

               Zveřejňování a důvěrnost informací

               1.
                     Činnost smíšeného výboru je považována za důvěrnou. Nerozhodnou-li smluvní strany jinak, jsou zasedání smíšeného výboru neveřejná.

               2.
                     Pokud smluvní strana předloží smíšenému výboru informace považované za důvěrné nebo chráněné před zveřejněním podle svých právních a správních předpisů, nakládá s nimi druhá smluvní strana v souladu s článkem 17 dohody jako s důvěrnými.

               Článek 12

               Pracovní jazyk

               Nedohodnou-li se smluvní strany jinak, veškerá korespondence a komunikace mezi smluvními stranami týkající se činnosti smíšeného výboru, jakož i příprava rozhodnutí a doporučení a související jednání probíhají v angličtině.

               Článek 13

               Náklady

               1.
                     Každá smluvní strana dohody hradí veškeré náklady, které jí vzniknou v důsledku účasti na zasedáních smíšeného výboru.

               2.
                     Náklady související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů hradí smluvní strana, která zasedání pořádá.

               Článek 14

               Pracovní skupiny a další subjekty

               1.
                     V souladu s čl. 20 odst. 3 dohody zřídí smíšený výbor vhodné pracovní mechanismy, včetně pracovních skupin, na podporu své činnosti za účelem provádění dohody.

               2.
                     Smíšený výbor dohlíží na práci všech pracovních skupin a jiných subjektů zřízených podle dohody.

               3.
                     Pracovní skupiny a jiné subjekty zřízené podle dohody podávají smíšenému výboru zprávu o výsledcích a závěrech každého zasedání.

               4.
                     Není-li rozhodnuto jinak, použije se tento jednací řád obdobně pro pracovní skupiny a jiné subjekty zřízené podle dohody.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.2.2020
            COM(2020) 61 final
            2020/0028(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství, pokud jde o některé rozpočtové záležitosti ve vztahu k provádění Smlouvy o založení Dopravního společenství

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.PŘEDMĚT NÁVRHU

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v regionálním řídícím výboru zřízeném podle Smlouvy o založení Dopravního společenství v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí regionálního řídícího výboru o rozpočtu Dopravního společenství na rok 2020.

               2.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               2.1Smlouva o založení Dopravního společenství

               Evropská unie je stranou Smlouvy o založení Dopravního společenství, která vstoupila v platnost dne 1. května 2019. Rozhodnutím 2019/1 regionálního řídícího výboru byla Komise pověřena plněním rozpočtu Dopravního společenství do okamžiku, kdy nabyde účinnosti jmenování ředitele stálého sekretariátu Dopravního společenství.

               2.2Regionální řídící výbor

                  Regionální řídící výbor se zřizuje článkem 24 Smlouvy o založení Dopravního společenství a odpovídá za její správu a za zajištění jejího řádného provádění. Za tímto účelem vydává doporučení a přijímá rozhodnutí v případech v ní stanovených. Regionální řídící výbor zejména:

               a) připravuje práci Rady ministrů;

               b) rozhoduje o zřízení technických výborů;

               c) vydává doporučení a přijímá rozhodnutí v souladu se Smlouvou o založení Dopravního společenství;

               d) s ohledem na nově přijaté akty EU přijímá příslušná opatření, zejména prostřednictvím revize přílohy I Smlouvy o založení Dopravního společenství;

               e) po konzultaci s Radou ministrů jmenuje ředitele stálého sekretariátu;

               f) může jmenovat jednoho či více zástupců ředitele stálého sekretariátu;

               g) stanoví pravidla stálého sekretariátu;

               h) může rozhodnutím nově stanovit výši příspěvků do rozpočtu;

               i) přijímá roční rozpočet Dopravního společenství;

               j) přijímá rozhodnutí, ve kterém je stanoven postup plnění rozpočtu, předkládání a revize účtů a inspekce;

               k) přijímá rozhodnutí ohledně sporů předložených smluvními stranami;

               l) přijímá obecné zásady v oblasti přístupu k dokumentům, pokud jde o dokumenty v držení subjektů zřízených Smlouvou o založení Dopravního společenství nebo na jejím základě;

               m) přijímá výroční zprávy, které předává Radě ministrů, o provádění globální sítě;

               n) pokud jde o některé akty Unie, stanoví lhůty a způsoby jejich provedení jihovýchodoevropskými smluvními stranami.

               2.3Zamýšlené akty regionálního řídícího výboru

                  Regionální řídící výbor přijme rozhodnutí o rozpočtu Dopravního společenství na rok 2020. Zamýšlené rozhodnutí se stává pro smluvní strany právně závazným podle čl. 25 odst. 1 Smlouvy o založení Dopravního společenství.

                  Rozpočet

                  Příspěvek do rozpočtu Dopravního společenství je stanoven v příloze V Smlouvy o založení Dopravního společenství. Podíl Unie činí 80 % rozpočtu, zatímco zbývajících 20 % poskytují jihovýchodoevropské smluvní strany.

                  Celkový rozpočet na rok 2019 činil 1,630 milionu EUR. Příspěvek EU činil celkem 1,304 milionu EUR, což odpovídá 80 % celkového rozpočtu stálého sekretariátu na pokrytí jeho provozních nákladů pro rok 2019.

                  V souladu s čl. 28 písm. a) Smlouvy o založení Dopravního společenství vypracoval stálý sekretariát návrh rozpočtu na rok 2020, přičemž zohlednil postupné jmenování pracovníků stálého sekretariátu, které by umožnilo, aby začal plně a nezávisle fungovat. Rozpočet činí celkem 3,000 miliony EUR, z toho 2,400 milionu EUR (80 %) z EU
                     1
                   a 0,6 milionu EUR od jihovýchodoevropských stran.

                  Tato částka by měla pokrýt zbývající náklady spojené se zřízením stálého sekretariátu i náklady na jeho provoz. Podle přílohy I dohody o sídle mezi Dopravním společenstvím a Srbskem zajistí zdarma hostitelská země Srbsko kanceláře stálého sekretariátu a některá zařízení a služby týkající těchto kanceláří (nábytek, ostrahu, elektřinu, vodu a úklid).

               3.POSTOJ, KTERÝ MÁ BÝT ZAUJAT JMÉNEM UNIE

               Přijetí tohoto rozhodnutí regionálním řídícím výborem je nezbytné k provádění Smlouvy o založení Dopravního společenství a pro fungování stálého sekretariátu. Vzhledem k tomu, že je Unie stranou Smlouvy o založení Dopravního společenství, je nezbytné stanovit postoj Unie k rozpočtu této organizace.

               4.PRÁVNÍ ZÁKLAD

               4.1Procesněprávní základ

               4.1.1 Zásady

                  Podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) mají být rozhodnutími Rady stanoveny „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

                  Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou... rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                     2
                  .

               4.1.2 Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Regionální řídící výbor je orgán zřízený dohodou, konkrétně Smlouvou o založení Dopravního společenství.

               Akt, který má regionální řídící výbor přijmout, představuje akt s právními účinky. V souladu s článkem 35 Smlouvy o založení Dopravního společenství je regionální řídící výbor oprávněn k přijetí rozpočtu Dopravního společenství. Tento akt vzhledem ke své povaze a jakožto součást mezinárodního práva, kterým se regionální řídící výbor řídí, obsahuje prvky, které ovlivňují právní postavení stran Smlouvy o založení Dopravního společenství, a tudíž i Unie. V důsledku toho musí být považován za akt s právními účinky.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec Smlouvy o založení Dopravního společenství.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2Hmotněprávní základ

               4.2.1Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat. Má-li plánovaný akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Zamýšlený akt je pro řádné fungování Dopravního společenství nezbytný. Smlouva o založení Dopravního společenství sleduje cíle a má složky v oblasti silniční, železniční a vnitrozemské vodní dopravy, což jsou druhy dopravy, na něž se vztahuje článek 91 SFEU, jakož i v oblasti námořní dopravy, na niž se vztahuje čl. 100 odst. 2 SFEU. Vzhledem ke svému horizontálnímu charakteru se zamýšlený akt vztahuje na všechny tyto prvky.

                  Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí proto tvoří následující ustanovení: článek 91 a čl. 100 odst. 2 SFEU.

               4.3Závěr

                  Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 91 a čl. 100 odst. 2 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5. ZVEŘEJNĚNÍ ZAMÝŠLENÉHO AKTU

               V souladu s čl. 25 odst. 2 Smlouvy o založení Dopravního společenství se rozhodnutí regionálního řídícího výboru zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.

               2020/0028 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství, pokud jde o některé rozpočtové záležitosti ve vztahu k provádění Smlouvy o založení Dopravního společenství

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 a čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Unie podepsala Smlouvu o založení Dopravního společenství v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2017/1937
                  3
               . Smlouva byla schválena jménem Evropské unie dne 4. března 2019
                  4
                a vstoupila v platnost dne 1. května 2019.

               (2)Podle článku 35 Smlouvy o založení Dopravního společenství regionální řídící výbor (dále jen „řídící výbor“) každoročně přijímá rozpočet Dopravního společenství.

               (3)Regionální řídící výbor Dopravního společenství má přijmout rozhodnutí o rozpočtu Dopravního společenství na rok 2020, aby bylo zajištěno provádění Smlouvy o Dopravním společenství.

               (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v řídícím výboru, jelikož toto rozhodnutí je nezbytné pro fungování stálého sekretariátu Dopravního společenství a bude mít právní účinky vůči Unii.

               (5)Zmocnění Komise k prozatímnímu plnění rozpočtu Dopravního společenství se nedotýká základních charakteristik pravomocí svěřených uvedenému orgánu Smlouvou o Evropské unii a Smlouvou o fungování Evropské unie,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství, pokud jde o rozpočet Dopravního společenství na rok 2020, vychází z návrhu rozhodnutí regionálního řídícího výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 19.7.2019, C(2019) 5515.

                     (2)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, věc C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (3)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2017/1937 ze dne 11. července 2017 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Smlouvy o založení Dopravního společenství (Úř. věst. L 278, 27.10.2017, s. 1).

                     (4)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2019/392 ze dne 4. března 2019 o uzavření Smlouvy o založení Dopravního společenství jménem Evropské unie

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.2.2020
            COM(2020) 61 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v regionálním řídícím výboru Dopravního společenství, pokud jde o některé rozpočtové záležitosti ve vztahu k provádění Smlouvy o založení Dopravního společenství

               PŘÍLOHA 1

               NÁVRH

               ROZHODNUTÍ č. 2020/
                  REGIONÁLNÍHO ŘÍDÍCÍHO VÝBORU DOPRAVNÍHO SPOLEČENSTVÍ

               ze dne...

               o přijetí rozpočtu Dopravního společenství na rok 2020

               REGIONÁLNÍ ŘÍDÍCÍ VÝBOR DOPRAVNÍHO SPOLEČENSTVÍ,

               s ohledem na Smlouvu o založení Dopravního společenství, a zejména na čl. 24 odst. 1 a článek 35 této smlouvy,

               ROZHODL TAKTO:

               Článek 1

               Přijímá se rozpočet Dopravního společenství na rok 2020 připojený k tomuto rozhodnutí jako příloha I.

               Článek 2

               Aniž jsou dotčeny články 2 a 3 rozhodnutí regionálního řídícího výboru 2019/1, je Evropská komise pověřena prováděním rozpočtu Dopravního společenství v souladu s článkem 3.

               Článek 3

               Článek 2 pozbývá účinnosti dnem, který předchází dni, k němuž nabude účinnosti jmenování stálého ředitele stálého sekretariátu.

               V... dne... 2020.

               Za regionální řídící výbor

               předseda/předsedkyně

               PŘÍLOHA I: Rozpočet Dopravního společenství na rok 2020

                        PROVOZNÍ NÁKLADY STÁLÉHO SEKRETARIÁTU

                        (včetně stálých výdajů / účetnictví / komunikačních činností / organizace zasedání)

                        396 900

                        KANCELÁŘSKÉ VYBAVENÍ A NÁBYTEK STÁLÉHO SEKRETARIÁTU

                        60 000

                        ZAMĚSTNANCI

                        (včetně platů, příspěvků, náboru, cestovních výdajů, příspěvků do systému zdravotní péče / na důchody)

                        1 461 500

                        STUDIE, TECHNICKÁ POMOC, pod vedením stálého sekretariátu

                        800 000

                        CELKEM

                        2 718 400

                        REZERVA (přibližně 9,4 %)

                        281 600

                        CELKOVÝ SOUČET

                        3 000 000

                        Z toho: příspěvek EU (80 %)

                        2 400 000

                        příspěvek jihovýchodoevropských stran (20 %: příloha V Smlouvy o založení Dopravního společenství uvádí rozdělení podle jednotlivých zemí)

                        600 000


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.8.2020
            COM(2020) 384 final
            2020/0179(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
            kterým se mění rozhodnutí č. 445/2014/EU o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033
            (Text s významem pro EHP)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Akci „Evropská hlavní města kultury“ (EHMK) pro roky 2020 až 2033 upravuje rozhodnutí č. 445/2014/EU.
                  1
                V příloze uvedeného rozhodnutí je obsažen časový rozvrh, v němž je stanoveno, kdy má který členský stát (dva ročně) nebo kandidátská země/potenciální kandidát zapojený do programu Kreativní Evropa nebo do následných programů Unie na podporu kultury nárok získat titul. Výběrová řízení o udělení titulu EHMK začínají šest let před rokem platnosti titulu zveřejněním výzev k podávání přihlášek příslušným orgánem.

               Rozhodnutím (EU) 2017/1545
                  2
                se akce rozšiřuje na města v zemích Evropského sdružení volného obchodu, které jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru a účastní se programu Kreativní Evropa nebo následných programů Unie na podporu kultury. Časový rozvrh připojený k rozhodnutí č. 445/2014/EU byl nahrazen odpovídajícím časovým rozvrhem připojeným k rozhodnutí (EU) 2017/1545.

               Obecné a specifické cíle akce EHMK jsou popsány v článku 2 rozhodnutí č. 445/2014/EU. Jedná se o tyto cíle: zabezpečit a podpořit rozmanitost kultur v Evropě, podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst, rozšířit rozsah, rozmanitost a evropský rozměr kulturní nabídky ve městech, mimo jiné prostřednictvím nadnárodní spolupráce, rozšiřovat přístup ke kultuře a účast na ní, posilovat možnosti odvětví kultury a jeho vazby na jiná odvětví, prostřednictvím kultury pozdvihnout mezinárodní profil měst.

               Dosažení těchto cílů, které souvisí s mobilitou, cestováním, pořádáním akcí a účastí veřejnosti, je výrazně ohroženo pandemií COVID-19, jež má vážné důsledky pro realizaci a přípravu stávajících i budoucích EHMK.

               Rozhodnutí č. 445/2014/EU neposkytuje nezbytnou flexibilitu pro zohlednění těchto mimořádných okolností.

               Zajištění realizace cílů akce EHMK za těchto okolností by proto vyžadovalo změny rozhodnutí č. 445/2014/EU. Tyto změny by se neměly odchylovat od původních zásad, pravidel a postupů rozhodnutí, nýbrž by měly být omezeny na to, co je nezbytně nutné pro řešení této bezprecedentní situace.

               Nejvíce ovlivněná EHMK jsou samozřejmě ta, která měla uskutečnit svůj rok (dvě EHMK na rok 2020) letos nebo jejichž přípravné práce by měly vrcholit, aby byla včas připravena na příští rok (tři EHMK na rok 2021). Dvě EHMK 2022 a jedno EHMK na rok 2023 jsou postižena mnohem méně, jelikož mají ještě dostatek času na to, aby se důkladně zamyslela nad tím, jak přizpůsobit své programy a zohlednit různé omezující scénáře v budoucnosti.

               Obě EHMK na rok 2020 musela všechny akce od března 2020 odložit nebo zrušit, aniž by bylo jasné, kdy se situace vrátí k normálnímu stavu. V praxi jim situace brání, aby svůj rok jako evropské hlavní města kultury realizovala a zúročila své úsilí o to, aby byla dobře připravena. Případné prodloužení kulturních programů pro EHMK 2020 do roku 2021 by sice nenahradilo obrovské ztráty, které jim vznikly, ale ještě jednou by upozornilo na činnosti obou EHMK na rok 2020 v počátečních měsících roku 2021. Toto prodloužení by jim také prospělo tím, že by využívaly pozornosti spojené s označením EHMK po delší dobu.

               Pandemie COVID-19 dále přinesla velkou nejistotu téměř ve všech oblastech spojených s EHMK na rok 2021 v podobě nejasnosti týkající se financování ze strany veřejných a soukromých partnerů, neznámých bezpečnostních předpisů s dopadem jak na přípravu s občany, tak na druhy akcí, které budou povoleny, jakož i cestovní omezení snižující toky cestovního ruchu a možnosti evropských/mezinárodních partnerství. Preventivní opatření zpomalila přípravnou práci tří EHMK 2021 do kritického okamžiku, kdy by za normálních okolností měla zdvojnásobit úsilí. Realizační týmy byly na několik měsíců uzavřeny a hospodářské přežití potenciálních partnerů je nejisté. Doporučuje se proto odložit tato tři EHMK z roku 2021 na rok 2022 nebo 2023.

               V důsledku vystoupení Spojeného království z Unie má být držitelem titulu EHMK v roce 2023 pouze jedno město. Odklad dvou ze tří EHMK z roku 2021 na rok 2023 by proto byl vyváženější: v roce 2022 budou držitelem titulu EHMK tři města a stejně tomu bude i v roce 2023. Tento vyvážený přístup by maximalizoval viditelnost akce EHMK.

               Aby bylo možné zohlednit výše popsané okolnosti, konkrétně umožnit dvěma evropským hlavním městům kultury 2020 prodloužit své kulturní programy do roku 2021 a odložit roky, kdy budou země schopny stát se držiteli titulu EHMK na rok 2021, je nezbytné změnit rozhodnutí č. 445/2014/EU.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Tímto návrhem se mění rozhodnutí č. 445/2014/EU o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033, a proto vychází ze stejného právního základu, tedy čl. 167 odst. 5 Smlouvy o fungování EU.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Vzhledem k tomu, že rozhodnutí č. 445/2014/EU je právní akt Unie, může být pozměněno pouze prostřednictvím rovnocenného právního aktu. Členské státy nemohou jednat samostatně.

               •Proporcionalita

                  Navrhované změny jsou vhodné pro řešení mimořádné situace vzniklé v kontextu EHMK na rok 2020 a 2021 vytvořením příznivějších podmínek pro to, aby tato města mohla své kulturní programy a činnosti poskytovat způsobem, který zajistí dosažení cílů akce.

                  Navrhované změny nepřekračují rámec toho, co je nezbytné k dosažení výše uvedeného cíle, jelikož se omezují na změny týkající se let 2020 a 2021, kdy se očekává nejvyšší dopad pandemie.

               •Volba nástroje

                  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 445/2014/EU je právní akt Unie a lze jej změnit pouze právním aktem stejného typu.

               3.VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI

                  Komise je od vypuknutí pandemie COVID-19 v úzkém styku s realizačními týmy pro všechna EHMK na roky 2020 až 2023 v rozmanitých individuálních, bilaterálních a kolektivních situacích a vede s nimi dialog, aby lépe pochopila dopad pandemie na realizaci a přípravu stávajících a nadcházejících evropských hlavních měst kultury. Realizační týmy se rovněž spojily s příslušnými radami i se svými místními, regionálními a vnitrostátními orgány, aby s nimi zkoumaly nejvhodnější možnosti a pokročily vpřed. Komise byla také kontaktována přímo některými vnitrostátními orgány (Irsko, Rumunsko, Řecko, Litva, Lucembursko, Maďarsko a Srbsko).

               Konkrétněji, za dané období byly uspořádány čtyři společné online schůzky: dne 2. dubna se uskutečnila společná telekonference se dvěma EHMK na rok 2020 a zástupci irského a chorvatského ministerstva kultury, dne 29. dubna proběhla online schůze se dvěma EHMK na rok 2022, dne 30. dubna se konala společná online schůze se třemi EHMK na rok 2021 a dne 5. května se uskutečnila online schůze s osmi EHMK na období 2020–2023.

                  Na výzvu od Komise zaslala jednotlivá EHMK na rok 2020, 2021, 2022 a 2023 Komisi dopis (z nichž většina byla podepsána příslušným ministerstvem/ministrem kultury), v němž vyjádřila, zda jsou ochotna prodloužit/odložit kulturní program související s jejich titulem na daný rok, a své stanovisko náležitě odůvodnila.

                  V následujících odstavcích je uveden přehled výsledků tohoto konzultačního procesu.

                  Dvě EHMK na rok 2020 jsou zasažena nejvážněji a nejpřímějším způsobem. Obě evropská hlavní města kultury na rok 2020 musela všechny akce od března odložit nebo zrušit, aniž by bylo jasné, kdy (a zda) se situace vrátí k normálnímu stavu. V praxi jim situace brání, aby svůj rok jako evropská hlavní města kultury realizovala a zúročila tak obrovské investice, které učinila. Realizační týmy obou EHMK byly nuceny propustit zaměstnance a nacházejí se v jakémsi „polospánku“.

                  Pro tři EHMK na rok 2021 je důsledkem pandemie velmi vysoká míra nejistoty v téměř všech oblastech spojených s přípravou: nejisté vyhlídky na financování ze strany veřejných a soukromých partnerů, neznámé budoucí bezpečnostní předpisy s dopadem na účast i typ akcí, které budou povoleny, jakož i cestovní omezení, která sníží toky cestovního ruchu a možnosti evropských/mezinárodních partnerství. Preventivní opatření zpomalila přípravné práce tří EHMK na rok 2021 na kritický bod, kdy by se mělo za normálních okolností úsilí zdvojnásobit, a to v důsledku skutečnosti, že realizační týmy byly uzavřeny a hospodářské přežití příslušných smluvních partnerů je nejisté.

                  Dvě EHMK na rok 2022 a jedno EHMK na rok 2023 jsou postižena daleko méně, jelikož mají stále dostatek času na to, aby se zabývala tím, jak svůj program přizpůsobit a zohlednit různé omezující scénáře v budoucnosti.

                  Závěrem se zdá, že EHMK 2020 až 2023 nejsou pandemií postižena stejně.

                  Nejvíce zasažena jsou samozřejmě ta EHMK, která by měla být držiteli titulu letos (dvě EHMK na rok 2020), nebo která by měla zrychlovat přípravné práce, aby byla připravena na příští rok (tři EHMK na rok 2021).

                  Je také třeba poznamenat, že EHMK, která jsou držiteli titulu v témže roce, mohou být postižena různě, neboť opatření omezující volný pohyb nebyla všude v Evropě jednotná, odolnost kulturního odvětví a finanční kapacita jejich místních, regionálních a vnitrostátních orgánů není tatáž a/nebo protože se nenacházela ve stejné fázi příprav, když byla zasažena pandemií, a některá z nich tak byla zastavena ve chvíli, kdy bylo nutné rychle postupovat.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Návrh Komise nemá žádné přímé rozpočtové důsledky. Peněžitá cena na počest Meliny Mercouriové, která se vyplácí každému určenému městu do konce března roku platnosti titulu za podmínek uvedených v článku 14 rozhodnutí, a náklady na členy odborné poroty, které určují orgány a instituce Unie, jsou kryty ze stávajících zdrojů programu Kreativní Evropa na finanční rámec na období 2014–2020, nebo budou kryty z následných programů Unie na podporu kultury na období po roce 2020. Návrh navíc nebude mít za následek vyšší počet evropských hlavních měst kultury v období 2020–2033.

               5.OSTATNÍ PRVKY

                  Ve svém návrhu Komise navrhuje:

               –umožnit členským státům uvedeným v časovém rozvrhu obsaženém v příloze, aby v roce 2023 byla držiteli titulu více než dvě města,

               –dát EHMK jmenovaným Chorvatskem a Irskem pro rok 2020 možnost provádět jejich programy do 30. dubna 2021, aniž by došlo ke změně roku jejich jmenování,

               –odložit rok, kdy mají Rumunsko a Řecko nárok být držiteli titulu EHMK z roku 2021 na rok 2023,

               –odložit rok, kdy má mít kandidátská země nebo potenciální kandidát nárok být držitelem titulu EHMK z roku 2021 na rok 2022,

               –potvrdit platnost postupů uvedených v článcích 7 až 11 a v článku 13 rozhodnutí 445/2014/EU, které již byly uzavřeny pro rok platnosti titulu 2021 (pouze rok, kdy se platnost titulu mění, jak je uvedeno výše),

               –aktualizovat podle těchto údajů předložení konečných hodnocení pro dvě EHMK na rok 2020.

               2020/0179 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

               kterým se mění rozhodnutí č. 445/2014/EU o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033

               (Text s významem pro EHP)

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 5 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               s ohledem na stanovisko Výboru regionů
                  3
               ,

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Cílem akce „Evropské hlavní město kultury“ je podle článku 2 rozhodnutí č. 445/2014/EU zabezpečit a podpořit rozmanitost kultur v Evropě, podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst, zvětšit rozsah, rozmanitost a evropský rozměr kulturní nabídky ve městech, mimo jiné prostřednictvím nadnárodní spolupráce, rozšiřovat přístup ke kultuře a účast na ní, posilovat možnosti odvětví kultury a jeho vazby na jiná odvětví a prostřednictvím kultury pozdvihnout mezinárodní profil měst.

               (2)Předpokladem pro dosažení těchto cílů je mobilita, cestování, pořádání akcí a účast veřejnosti, které jsou v období pandemie COVID-19 nesmírně obtížné, ne-li nemožné.

               (3)Přímým důsledkem opatření omezujících volný pohyb osob, která byla přijata v celé Evropě, bylo uzavření kulturních prostor a zařízení a zrušení nebo odklad kulturních akcí na neurčitou dobu. Projekty evropské a mezinárodní kulturní spolupráce byly radikálně zpomaleny s tím, jak bylo omezeno fyzické překračování hranic. Kvůli rychle klesajícím příjmům a vznikajícím potřebám v oblasti veřejného zdraví byly místní, regionální a národní vlády vystaveny větším tlakům na rozpočet. Soukromé sponzorování zaměřené na kulturu se také stává problematičtějším, jelikož v tuto chvíli žádné veřejné akce, které by bylo možno sponzorovat, nejsou, nebo protože společnosti upřednostňují sponzorské činnosti spojené s veřejným zdravím.

               (4)Současná i budoucí evropská hlavní města kultury jsou ovlivněna v různé míře především v závislosti na roce, kdy mají být držiteli titulu. Zdá se, že dopad je nejsilnější na provádění dvou evropských hlavních měst kultury pro rok 2020 a na přípravu tří evropských hlavních měst kultury pro rok 2021.

               (5)Obě dvě evropská hlavní města kultury na rok 2020 musela všechny akce od března 2020 odložit nebo zrušit, aniž by bylo jasné, kdy (a zda) se situace vrátí k normálnímu stavu. V praxi jim situace brání, aby svůj rok jako evropské hlavní město kultury realizovala a zúročila tak obrovské investice, které učinila.

               (6)Pro tři evropská hlavní města kultury na rok 2021 je důsledkem pandemie velmi vysoká míra nejistoty v téměř všech oblastech spojených s přípravou: nejisté vyhlídky na financování ze strany veřejných a soukromých partnerů, neznámé budoucí bezpečnostní předpisy s dopadem na účast i typ akcí, které budou povoleny, jakož i cestovní omezení, která sníží toky cestovního ruchu a možnosti evropských partnerství. Preventivní opatření zpomalila přípravnou práci tří evropských hlavních měst kultury na rok 2021 do kritického okamžiku, kdy by za normálních okolností měly zdvojnásobit úsilí kvůli skutečnosti, že realizační týmy byly blokovány omezením volného pohybu osob a hospodářské přežití potenciálních partnerů je nejisté.

               (7)Rozhodnutí č. 445/2014/EU nestanoví nezbytnou flexibilitu pro zohlednění těchto mimořádných okolností, konkrétněji nezahrnuje ustanovení týkající se prodloužení nebo odkladu roku, kdy je dané město držitelem titulu „Evropské hlavní město kultury“.

               (8)Rozhodnutí č. 445/2014/EU je proto třeba změnit tak, aby bylo přizpůsobeno potřebě řešit tuto výjimečnou situaci a umožnit městům, která jsou držiteli titulu „Evropské hlavní město kultury“ a která jsou nejzávažněji postižena pandemií, uskutečnit jejich program způsobem, které jim dovolí splnit cíle akce.

               (9)Po konzultaci, do níž byla dotčená města a dotčené členské státy zapojeny, se dospělo k závěru, že je vhodné dát EHMK jmenovaným Chorvatskem a Irskem na rok 2020 možnost pokračovat v provádění jejich programu do 30. dubna 2021, aniž by se měnil rok jmenování. Články 3, 4 a 16 rozhodnutí č. 445/2014/EU by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

               (10)Po konzultaci, do níž byla dotčená města a dotčené členské státy zapojeny, se dospělo k závěru, že by se měl rok, kdy mají Rumunsko a Řecko nárok stát se držiteli titulu Evropské hlavní město kultury, odložit z roku 2021 na rok 2023, a rok, kdy má nárok být držitelem titulu „Evropské hlavní město kultury“ kandidátská země nebo potenciální kandidát by se měl odložit z roku 2021 na rok 2022. Článek 3 rozhodnutí č. 445/2014/EU a časový rozvrh stanovený v příloze uvedeného rozhodnutí by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn. Tímto rozhodnutím by neměla být dotčena platnost postupů uvedených v článcích 7 až 11 a v článku 13, které již byly s ohledem na rok platnosti titulu 2021 uzavřeny,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Rozhodnutí č. 445/2014/EU se mění takto:

               1)článek 3 se mění takto:

               a)v odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Titul je udělen v každém roce nejvýše jednomu městu v každém ze dvou členských států uvedených v časovém rozvrhu stanoveném v příloze (dále jen „časový rozvrh“) a v příslušných letech i jednomu městu v zemi Evropského sdružení volného obchodu, která je stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „ země ESVO/EHP“), v kandidátské zemi nebo v potenciálním kandidátovi, nebo jednomu městu v zemi, která přistoupí k Unii za okolností uvedených v odstavci 5. V roce 2023 bude držitelem titulu maximálně jedno město v každém ze tří členských států uvedených v časovém rozvrhu v příloze.“;

               b)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „Města v členských státech mají nárok stát se držiteli titulu na dobu jednoho roku v souladu s pořadím členských států, jež je uvedeno v časovém rozvrhu. Města, která jsou držiteli titulu v roce 2020, mají možnost pokračovat v provádění svého kulturního programu až do 30. dubna 2021, aniž by došlo ke změně roku jmenování.“;

               2)v čl. 4 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Kulturní program zahrnuje rok platnosti titulu a je zvlášť vytvořen pro tento titul, v souladu s kritérii stanovenými v článku 5. Města, která jsou držiteli titulu v roce 2020, mají možnost pokračovat v provádění svého kulturního programu do 30. dubna 2021.“;

               3)v čl. 16 odst. 1 se doplňuje pátý pododstavec, který zní:

               „Města, která jsou držiteli titulu v roce 2020, vypracují své hodnotící zprávy a předají je Komisi do 30. dubna 2022.“;

               4)příloha se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Postupy uvedené 7 až 11 a v čl. 13 odst. 2 písm. a) rozhodnutí 445/2014/EU, které již byly dokončeny na rok platnosti titulu 2021, zůstávají v platnosti. Rok platnosti titulu se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 445/2014/EU ze dne 16. dubna 2014 o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033 a o zrušení rozhodnutí č. 1622/2006/ES (Úř. věst. L 132, 3.5.2014, s. 1).

                     (2)

                        Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1545 ze dne 13. září 2017, kterým se mění rozhodnutí č. 445/2014/EU o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033 (Úř. věst. L 237, 15.9.2017, s. 1).

                     (3)

                        Úř. věst. C , , s. .

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.8.2020
            COM(2020) 384 final
            PŘÍLOHA

            návrhu ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
            kterým se mění rozhodnutí č. 445/2014/EU o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033

               PŘÍLOHA

               ČASOVÝ ROZVRH

                        2020

                        Chorvatsko

                        Irsko

                        2021

                        2022

                        Litva

                        Lucembursko

                        Kandidátská země nebo potenciální kandidát

                        2023

                        Maďarsko

                        Rumunsko

                        Řecko

                        2024

                        Estonsko

                        Rakousko

                        Země ESVO EHP, kandidátská země nebo potenciální kandidát

                        2025

                        Slovinsko

                        Německo

                        2026

                        Slovensko

                        Finsko

                        2027

                        Lotyšsko

                        Portugalsko

                        2028

                        Česká republika

                        Francie

                        Země ESVO EHP, kandidátská země nebo potenciální kandidát

                        2029

                        Polsko

                        Švédsko

                        2030

                        Kypr

                        Belgie

                        Země ESVO EHP, kandidátská země nebo potenciální kandidát

                        2031

                        Malta

                        Španělsko

                        2032

                        Bulharsko

                        Dánsko

                        2033

                        Nizozemsko

                        Itálie

                        Země ESVO EHP, kandidátská země nebo potenciální kandidát