title: Návrh Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady o Evropském roku mezikulturního dialogu (2008) { SEC(2005) 1202 }

text:
Důležité právní upozornění

|

52005PC0467

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 5.10.2005KOM(2005) 467 v konečném znění2005/0203 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo Evropském roku mezikulturního dialogu (2008) { SEC(2005) 1202 }(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění návrhu Mezikulturní dialog je úzce spjat se základním cílem evropské integrace, jímž je sbližování evropských národů. Toto poslání Unie vyžaduje, aby z vlastní iniciativy vyhlásila dialog za svou prioritu a vyzvala tak evropské občany a všechny, kteří v Evropské unii žijí, k tomu, aby se plně podíleli na správě vlastní rozmanitosti, kterou obohacuje stále různorodější skutečnost a změny a přínosy globalizace. Vedle toho je mezikulturní dialog nástrojem, který by mohl usnadnit provádění řady strategických priorit Unie. Evropský rok věnovaný mezikulturnímu dialogu představuje jedinečný nástroj zvyšování informovanosti s cílem podpořit tuto prioritu a zapojit do dialogu občany. |120 | Obecné souvislosti Podle Smlouvy o založení Evropského společenství je úkolem Společenství vytvářet stále užší svazek evropských národů a přispívat k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodosti a zároveň zdůrazňovat společné kulturní dědictví. Klíčem k úspěchu v plnění tohoto úkolu je mezikulturní dialog. Kromě toho spojený účinek postupného rozšiřování Unie, zvýšené mobility díky jednotnému trhu, starých i nových migračních toků, významnější komunikace s ostatním světem prostřednictvím obchodu, vzdělávání a volného času a globalizace obecně zvyšuje interakce evropských občanů a všech, kteří v Evropské unii žijí, s různými kulturami, jazyky, etniky a náboženstvími v Evropě i jinde. Evropští občané a všichni, kteří v Unii přechodně či trvale žijí, proto musí mít možnost získat znalosti, kvalifikace a schopnosti, které jim umožní úspěšně se vyrovnat s otevřenějším, ale též složitějším prostředím a zvládat problémy a napětí v něm přítomné tak, aby dokázali využít příležitostí, jež jim taková společnost nabízí, a to nejen v Evropě, ale i jinde ve světě. Posílený a více strukturovaný mezikulturní dialog musí být prioritou jakožto klíčová součást evropského projektu, aby se do něj v souladu s novým přístupem, o nějž Komise usiluje, zapojili všichni evropští občané a všichni, kteří v Evropské unii žijí, a zejména mladí lidé. Mezikulturní dialog je patrně nejlepším nástrojem, který občanům umožňuje zvládnutí složité reality našich společností a dynamizuje je. V této souvislosti je důležité podněcovat všechny, kteří v Evropské unii žijí, k tomu, aby vyhledávali kontakty s jinými kulturami, ať doma nebo v zahraničí, a tak přispívat k toleranci a vzájemné úctě, bez nichž není mezikulturní dialog možný. Mezikulturní dialog tak přispívá k uskutečňování několika strategických priorit Unie, zejména: - tím, že respektuje a podporuje kulturní rozmanitost v Evropě a že podporuje aktivní evropské občanství, otevřené vůči světu a založené na společných hodnotách v Evropské unii; - tím, že je v souladu s obnovenou lisabonskou strategií, podle níž hospodářství založené na znalostech potřebuje lidi schopné přizpůsobovat se změnám a využívat všech možných zdrojů inovací ke zvyšování prosperity; - tím, že podporuje úsilí Unie o solidaritu, sociální spravedlnost a větší soudržnost při respektování společných hodnot v Evropské unii; - tím, že Evropě umožňuje být ve světě více slyšet a navazovat účinná partnerství se sousedními zeměmi, a tak rozšiřovat oblast stability a demokracie za hranice Unie, což zároveň ovlivňuje blaho a bezpečnost evropských občanů a všech, kteří v Evropské unii žijí. S ohledem na tyto skutečnosti navrhuje Komise vyhlásit rok 2008 rokem mezikulturního dialogu. |139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Pokud jde o mezikulturní dialog jako takový, nevztahují se na oblast upravovanou návrhem žádné platné předpisy, avšak existuje množství projektů financovaných z různých programů Společenství, které k rozvoji tohoto dialogu přímo či nepřímo přispívají. |140 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Evropský rok mezikulturního dialogu, který Komise navrhuje na rok 2008, dá konkrétní podobu několika základním zásadám Evropské unie: - Podle Smlouvy o založení Evropského společenství je úkolem Společenství vytvářet stále užší svazek evropských národů a přispívat k rozkvětu kultur členských států při současném respektování jejich národní a regionální různorodosti a zdůrazňování společného kulturního dědictví. Smlouva dále stanoví, že „Společenství ve své činnosti podle ostatních ustanovení této smlouvy přihlíží ke kulturním hlediskům, zejména s cílem uznávat a podporovat rozmanitost svých kultur“. - Podle preambule Listiny základních práv Unie se Unie „zakládá na nedělitelných a všeobecných hodnotách lidské důstojnosti, svobody, rovnosti a solidarity; spočívá na zásadách demokracie a právního státu. Do středu své činnosti staví jednotlivce tím, že zavádí občanství Unie [...]. Unie přispívá k zachování a rozvíjení těchto společných hodnot při respektování rozmanitosti kultur a tradic národů Evropy, národní identity členských států [...]“. Rok mezikulturního dialogu přispěje k uskutečnění několika strategických priorit Unie, zejména co se týče obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost a úsilí Unie o solidaritu, sociální spravedlnost a větší soudržnost. Rovněž Evropě umožní být ve světě lépe slyšet a rozšiřovat oblast stability a demokracie za hranice Unie. V neposlední řadě je mezikulturní dialog součástí nového přístupu dialogu a komunikace, o nějž Komise usiluje, neboť přispívá k dialogu s evropskými občany a všemi, kteří v Evropské unii žijí. Obecného tématu mezikulturního dialogu se týká velké množství činností Společenství, avšak s rozdílnými cíli. Byly zahájeny či naplánovány významné iniciativy týkající se mezikulturního dialogu, například v oblasti kultury, celoživotního vzdělávání, mládeže, občanství, boje s diskriminací a sociálním vyloučením, boje s rasismem a xenofobií, azylové politiky a politiky integrace přistěhovalců, audiovizuální politiky a výzkumu. Ve vnějších vztazích uskutečňuje Evropské společenství mnoho činností, které podstatnou měrou přispívají k podpoře mezikulturního dialogu. Významným příkladem je evropsko-středomořské partnerství sdružující země, které jsou rovněž důležitými zeměmi původu přistěhovalců směřujících do EU. Toto partnerství zahrnuje mimo jiné program výměny mládeže a dva programy mezikulturního dialogu o kulturním dědictví a audiovizuálních médiích. Stěžejní akcí bylo založení Nadace Anny Lindhové pro dialog mezi kulturami v egyptské Alexandrii v roce 2005. Evropský rok bude příležitostí posílit toto zohledňování mezikulturního dialogu ve všech relevantních programech a činnostech Společenství v roce 2008, a tak zajistit zviditelnění a zvýšení celkového účinku všech těchto činností. To umožní jednotnou prezentaci množství činností Společenství, které přispívají k mezikulturnímu dialogu, při současném rozvíjení součinnosti jednotlivých programů. Umožní to též diverzifikaci činností na základě naslouchání evropským občanům a všem, kteří v Evropské unii žijí, v různých prostředích a jejich zapojení do hledání vhodných forem dialogu. Činnosti evropského roku se tak budou moci opřít o množství konkrétních projektů mezikulturního dialogu v mnoha odvětvích. Všechny tyto projekty (a programy, které je podporují) budou díky Evropskému roku mezikulturního dialogu viditelnější. Příprava evropského roku bude muset být úzce koordinována s přípravou a uskutečňováním Evropského roku rovných příležitostí pro všechny (2007)[1] za účelem maximální součinnosti a doplňkovosti těchto dvou iniciativ. Evropský rok je zaměřen především na členské státy Evropské unie. Kandidátské země budou s evropským rokem v úzkém kontaktu prostřednictvím dalších iniciativ na podporu mezikulturního dialogu, jež budou rozvíjeny v příslušných rámcích spolupráce a dialogu, zejména v rámci dialogu mezi občanskou společností v Evropské unii a v kandidátských zemích. Vzhledem k tomu, že mezikulturní dialog v rámci Evropské unie je neoddělitelně spojen s naším úsilím o podporu dialogu mezi kulturami a civilizacemi na mezinárodní úrovni, bude rovněž třeba zajistit, aby se Evropský rok mezikulturního dialogu dobře doplňoval se všemi vnějšími složkami iniciativ na podporu mezikulturního dialogu rozvíjených v příslušných rámcích, včetně těch rozvíjených společně se zeměmi ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o EHP, se zeměmi západního Balkánu a s partnerskými zeměmi v rámci evropské politiky sousedství. Veškeré iniciativy spolupráce s třetími zeměmi, zejména rozvojovými, které se týkají cílů Evropského roku mezikulturního dialogu, budou muset být předmětem úzké koordinace. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |219 | Mezikulturní dialog představuje problematiku, která se týká všech odvětví napříč společností. Neexistují specializovaná odvětví či subjekty, které by pro něj byly příslušné. Neexistuje pro něj předem daný postup ani nejvhodnější prostředí. Týká se všech evropských občanů a všech, kteří v Evropské unii žijí, a všichni by proto měli být vyzváni k účasti na něm. Vzhledem k existenci diverzifikované řady relevantních konzultací, které byly uskutečněny v poslední době, především v rámci přípravy nové generace programů v oblasti vzdělávání, kultury, mládeže a občanství, nebylo považováno za nutné provádět pro účely Evropského roku mezikulturního dialogu další konzultace s touto tematikou. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Žádná další činnost: Žádná činnost nad rámec toho, co se již provádí prostřednictvím činností zaměřených na konkrétní témata a odvětví, by připravila politickou prioritu Unie o viditelnost a především by znamenala promarněnou příležitost: Neumožnění toho, aby činnosti zohledňování mezikulturního dialogu, které se významným způsobem provádí v mnoha oblastech, dosáhly kritické míry účasti a celkového zviditelnění. Omezení působnosti mezikulturního dialogu na odvětví, v nichž existují příslušné programy, a neumožnění prozkoumání dalších oblastí ani postupů mezikulturního dialogu jdoucích napříč odvětvími. Neumožnění toho, aby dosud prováděné činnosti pronikly k veřejnosti za hranicí určitých prostředí (například pedagogická obec, univerzitní odborníci, osoby působící v kultuře atd.), na něž se často omezují. Neumožnění větší spolupráce, koordinace a součinnosti mezi nimi. Ztížení zapojení široké veřejnosti a evropské společnosti do dialogu. Legislativní činnost: Článek 151 Smlouvy vylučuje „harmonizaci právních a správních předpisů členských států“. Legislativní nástroje tedy nepřipadají v úvahu. Horizontální přístup, zohledňování dialogu ve všech oblastech: Tento přístup se již významným způsobem uplatňuje v mnoha oblastech a mělo by se v něm pokračovat. Tato volba však sama o sobě neumožňuje dosažení kritické míry účasti a dostatečného zviditelnění. Působnost mezikulturního dialogu by byla omezena na odvětví, pro která existují odpovídající programy, a nebylo by možné prozkoumat další oblasti ani postupy jdoucí napříč odvětvími. Víceletý program a/nebo akční plán: Zkušenost dosud ukazovala, že by tato volba byla předčasná. V první fázi je třeba zjistit, jaká je skutečná situace. Vhodná povaha víceletého programu nebo akčního plánu by mohla vyplynout ze zkušeností s evropským rokem, avšak v této fázi ji nelze předjímat. Navrhovanou možností je evropský rok soustředěný kolem tří směrů činnosti, které se zaměřují na osvětu a komunikaci. Tyto směry se opírají o rozmanité množství konkrétních projektů, které se uskuteční v roce 2008 prostřednictvím programů a dalších činností Společenství. |231 | Komise provedla posouzení dopadů zakotvené v jejím legislativním a pracovním programu. Výsledná zpráva je k dispozici na adrese http://europa.eu.int/comm/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí cílů činnosti a navrhovaných opatření Obecné cíle Evropského roku mezikulturního dialogu jsou tyto: - Podporovat mezikulturní dialog jakožto nástroj, který pomáhá evropským občanům a všem, kteří v Evropské unii přechodně či trvale žijí, získávat znalosti, kvalifikace a schopnosti, které jim umožní úspěšně se vyrovnat s otevřenějším, ale též složitějším prostředím a zvládat problémy, které může přinášet, tak, aby dokázali využít příležitostí, jež jim nabízí rozmanitá a dynamická společnost, a to nejen v Evropě, ale i jinde ve světě. - Uvědomit evropské občany a všechny, kteří v Evropské unii žijí, o tom, jak je důležité rozvíjet aktivní evropské občanství[2], otevřené světu, respektující kulturní rozmanitost a založené na společných hodnotách v Evropské unii, k nimž patří úcta k lidské důstojnosti, svoboda, rovnost, zákaz diskriminace, solidarita, demokratické zásady a právní stát, jakož i lidská práva včetně práv příslušníků menšin. Specifické cíle evropského roku jsou tyto: - Zviditelnit všechny programy a činnosti Společenství, které přispívají k mezikulturnímu dialogu, a posílit jejich soudržnost. Mezikulturní dialog je do značné míry přítomen v politikách a nástrojích Společenství. Iniciativy Společenství v této oblasti vedly k mnoha konkrétním projektům, které se mezikulturním dialogem zabývaly z různých hledisek a v rámci různých složek společnosti. Tyto iniciativy rovněž umožnily zapojení občanské společnosti do hledání takových forem dialogu, které by odpovídaly realitě prožívané občany. Je však ještě třeba posílit celkový účinek činnosti Společenství v této oblasti a tuto činnost více zviditelnit. V obecné rovině bude možné zahájit mezikulturní dialog v rámci každého relevantního programu či činnosti Společenství, bude-li to slučitelné s jeho pojetím a řízením. Evropský rok by měl též usnadnit identifikaci činností Společenství relevantních pro organizátory projektů, které se týkají mezikulturního dialogu, a rozvoj součinnosti mezi těmito činnostmi. Evropský rok přispěje ke zhodnocení činnosti Společenství v této oblasti a měl by rovněž zvýšit její soudržnost a účinnost. - Zdůraznit přínos různých kultur k našemu kulturnímu dědictví a k našemu životnímu stylu; uvědomit evropské občany a všechny, kteří v Evropské unii žijí, a zejména mladé lidi, o tom, jak je důležité hledat prostředky, kterými lze využít mezikulturní dialog k dosažení aktivního evropského občanství, otevřeného světu, respektujícího kulturní rozmanitost a založeného na společných hodnotách v Evropské unii. - Přispět k inovaci a horizontálnímu, napříč odvětvími jdoucímu rozměru postupů, jejichž cílem je propagace mezikulturního dialogu, zejména u mladých lidí. Evropský rok by měl klást důraz především na podporu a rozvoj iniciativ, které sdružují různá společenství a odvětví společnosti a které přistupují k mezikulturnímu dialogu z různých hledisek. Podporou této spolupráce mezi odvětvími přispěje evropský rok nepřímo k výměně osvědčených postupů a zkušeností týkajících se propagace mezikulturního dialogu. Evropský rok se bude uskutečňovat okolo tří druhů činností, které představují operační cíle: Činnosti na úrovni Společenství: informační kampaň propagující cíle evropského roku (včetně jejích národních verzí na úrovni členských států), průzkumy a studie na úrovni Společenství s cílem provést hodnocení a podat zprávu o přípravě, účinnosti a dopadech Evropského roku mezikulturního dialogu a o činnostech na něj navazujících v dlouhodobém výhledu. Subvencování činností na úrovni Společenství: omezený počet reprezentativních činností s celoevropským dosahem a s cílem zvýšit povědomí o cílech evropského roku, zejména u mladých lidí, bude moci získat podporu Společenství až do výše 80 % celkových nákladů. Spolufinancování činností s výrazným evropským rozměrem na úrovni členských států: činnosti na úrovni členských států splňující podmínky požadované pro příjem podpory Společenství budou moci získat podporu až do výše 50 % celkových nákladů. Společenství může poskytnout nefinanční podporu, včetně písemného zmocnění k používání loga a dalších materiálů spojených s Evropským rokem mezikulturního dialogu, iniciativám veřejných nebo soukromých organizací, pokud tyto organizace Komisi zaručí, že dané iniciativy probíhají nebo proběhnou v roce 2008 a mohou významně přispět k dosažení cílů Evropského roku mezikulturního dialogu. Iniciativy organizované v třetích zemích ve spojení nebo ve spolupráci s evropským rokem, aniž by byly evropským rokem finančně podporovány, budou rovněž moci získat nefinanční podporu Společenství a používat logo a další materiály spojené s evropským rokem. |310 | Právní základ Článek 151 Smlouvy o ES. |320 | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije v případě, kdy se návrh netýká oblasti spadající do výlučné pravomoci Společenství. |Cílů návrhu nelze uspokojivě dosáhnout pouze činností členských států z těchto důvodů: |321 | - Podpora mezikulturního dialogu vyžaduje činnost na mnoha frontách a úrovních, v oblastech, v nichž mají národní a místní orgány široké pravomoci (zejména v kulturní a vzdělávací politice). Společenství má doplňující úlohu, a to v těch případech, kdy by činnost na úrovni Společenství, třebaže zaměřená na jednotlivého občana, měla více účinků než činnost na úrovni členských států. Činnost pouze na úrovni členských států by znamenala nebezpečí, že dojde k omezení oblasti působnosti mezikulturního dialogu a nedostatečnému zohlednění rozměru evropského občanství, který je s tímto dialogem spojen. |Cílů návrhu lze lépe dosáhnout činností Společenství z těchto důvodů: |324 | - V rámci provádění relevantních programů Společenství bude mezikulturní dialog zahájen, kdykoli to bude možné. Toto posílení zohledňování mezikulturního dialogu v programech Společenství poskytne nejen množství projektů a iniciativ mezikulturního dialogu evropského rozměru, ale též řadu sítí pro zapojení široké veřejnosti. |325 | - Evropské roky se obvykle připravují s cílem umožnit zapojení různých složek veřejnosti pro zvýšení povědomí o určitém tématu. Široká účast v časově omezeném rámci přispívá ke zdůraznění významu politických priorit Unie. |327 | - Vedle účinků tohoto posíleného zohledňování mezikulturního dialogu v rámci programů Společenství se Evropský rok mezikulturního dialogu zaměří na činnosti s velkou přidanou hodnotou pro Společenství a ponechá na starosti členských států získávání podpory zúčastněných stran na regionální a místní úrovni s ohledem na jejich konkrétní podmínky. |Zásada proporcionality |331 | Vzhledem k tomu, že se evropský rok zakládá na velkém množství projektů podporovaných z programů Společenství, má možnost uskutečnit významnou činnost na úrovni Společenství při předpokládané výši rozpočtu 10 milionů EUR. Dynamika, kterou evropský rok vytvoří, by měla mít za následek mobilizaci dalších finančních prostředků. Prostřednictvím nefinanční podpory je možné zvýšit počet činností využívajících komunikační nástroje evropského roku, a tím jej více zviditelnit. Evropský rok nijak neomezuje činnost na úrovni členských států a pouze k ní dává podnět z úrovně Společenství. Kromě toho jsou přijaté metody poskytování podpory jednoduché a neznamenají nepřiměřené omezení správní činnosti orgánů pověřených prováděním evropského roku. V souladu se zásadou proporcionality nepřekračují plánované činnosti a jejich financování rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů. |Volba nástrojů |342 | Problematika mezikulturního dialogu nespadá do oblasti normativních opatření. Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady představuje nejvhodnější nástroj pro zřízení odpovídajícího rámce. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |401 | Plánovaný rozpočet evropského roku je 10 milionů EUR. |F-14403 | (Důvodová zpráva ověřena - 14 403 znaků - v souladu s normou GŘ pro překlady.) |1.  2005/0203 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo Evropském roku mezikulturního dialogu (2008)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 151 odst. 5 první odrážku této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[3],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[4],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[5],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[6],vzhledem k těmto důvodům:(1) Podle Smlouvy o založení Evropského společenství je úkolem Společenství vytvářet stále užší svazek evropských národů a přispívat k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodosti a zároveň zdůrazňovat společné kulturní dědictví.(2) Spojený účinek postupného rozšiřování Unie, zvýšené mobility díky jednotnému trhu, starých i nových migračních toků, významnější komunikace s ostatním světem prostřednictvím obchodu, vzdělávání a volného času a globalizace obecně zvyšuje interakce evropských občanů a všech, kteří v Evropské unii žijí, s různými kulturami, jazyky, etniky a náboženstvími v Evropě i jinde.(3) Evropští občané a všichni, kteří v Unii přechodně či trvale žijí, proto musí mít možnost získat znalosti, kvalifikace a schopnosti, které jim umožní úspěšně se vyrovnat s otevřenějším, ale též složitějším prostředím a zvládat problémy, které může přinášet, tak, aby dokázali využít příležitostí, jež jim nabízí rozmanitá a dynamická společnost, a to nejen v Evropě, ale i jinde ve světě.(4) Mezikulturní dialog jako klíčový prvek evropského projektu je patrně nejlepším nástrojem, který občanům umožňuje zvládnutí složité reality našich společností a dynamizuje je.(5) Mezikulturní dialog tak přispívá k uskutečňování několika strategických priorit Unie, zejména:- tím, že respektuje a podporuje kulturní rozmanitost v Evropě a že vytváří aktivní evropské občanství, otevřené vůči světu a založené na společných hodnotách v Evropské unii;- tím, že je v souladu s obnovenou lisabonskou strategií, podle níž hospodářství založené na znalostech potřebuje lidi schopné přizpůsobovat se změnám a využívat všech možných zdrojů inovací ke zvyšování prosperity;- tím, že podporuje úsilí Unie o solidaritu, sociální spravedlnost a větší soudržnost při respektování společných hodnot v Evropské unii;- tím, že Evropě umožňuje být ve světě více slyšet a navazovat účinná partnerství se sousedními zeměmi, a tak rozšiřovat oblast stability a demokracie za hranice Unie, což zároveň ovlivňuje blaho a bezpečnost evropských občanů a všech, kteří v Evropské unii žijí.(6) Mezikulturní dialog představuje významný rozměr mnoha politik a nástrojů Společenství v oblastech vzdělávání, mládeže, kultury, občanství, sportu, boje s diskriminací a sociálním vyloučením, celoživotního vzdělávání, boje s rasismem a xenofobií, azylu a integrace přistěhovalců, audiovizuální politiky a výzkumu. Zároveň představuje stále důležitější prvek vnějších vztahů Evropské unie, zejména s kandidátskými zeměmi, se zeměmi západního Balkánu a s partnerskými zeměmi v rámci evropské politiky sousedství[7].(7) Na základě tohoto rozmanitého množství zkušeností a iniciativ Společenství je nutné zapojit do mezikulturního dialogu každého občana a evropskou společnost jako celek.(8) Pro účely tohoto rozhodnutí se pojem „aktivní evropské občanství“ nevztahuje jen na občany Evropské unie ve smyslu článku 17 Smlouvy o ES, nýbrž na všechny osoby, které přechodně či trvale žijí v Evropské unii.(9) Společnými hodnotami Evropské unie se rozumějí hodnoty definované v čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU.(10) Je třeba dbát na to, aby se evropský rok a všechny činnosti na úrovni Společenství, členských států a na regionální a místní úrovni, které obsahují významný rozměr mezikulturního dialogu, dobře doplňovaly. Evropský rok mezikulturního dialogu by měl umožnit jejich větší zviditelnění a zvýšení jejich soudržnosti a zároveň přispívat k inovaci a k horizontálnímu, napříč odvětvími jdoucímu rozměru postupů podporujících a propagujících mezikulturní dialog.(11) Rovněž bude třeba zajistit, aby se Evropský rok mezikulturního dialogu dobře doplňoval se všemi vnějšími složkami iniciativ na podporu mezikulturního dialogu rozvíjených v příslušných rámcích, včetně těch rozvíjených společně se zeměmi ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o EHP, se zeměmi západního Balkánu a s partnerskými zeměmi v rámci evropské politiky sousedství. Komise zajistí, aby se evropský rok dobře doplňoval s veškerými dalšími iniciativami spolupráce s třetími zeměmi, zejména rozvojovými, které se týkají cílů Evropského roku mezikulturního dialogu.(12) Toto rozhodnutí je určeno členským státům. Kandidátské země by měly být s činnostmi Evropského roku mezikulturního dialogu v úzkém kontaktu prostřednictvím iniciativ na podporu mezikulturního dialogu, jež budou rozvíjeny v příslušných rámcích spolupráce a dialogu, zejména v rámci dialogu mezi občanskou společností v Evropské unii a v kandidátských zemích[8].(13) Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání činnosti finanční rámec, který představuje pro rozpočtový orgán prvotní referenci ve smyslu bodu 33 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu[9].(14) Opatření nezbytná pro provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi. Vzhledem k druhu a šíři navrhované činnosti se považuje za vhodné zřízení poradního výboru.(15) Protože zejména vzhledem k potřebě mnohostranných partnerství a mezinárodní výměny informací a zkušeností na úrovni Společenství nemůže být cílů navrhované činnosti uspokojivě dosaženo na úrovni členských států a vzhledem k rozsahu činnosti jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné,PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1ÚčelRok 2008 se vyhlašuje „Evropským rokem mezikulturního dialogu“.Článek 2Cíle1. Obecné cíle Evropského roku mezikulturního dialogu jsou tyto:- Podporovat mezikulturní dialog jakožto nástroj, který pomáhá evropským občanům a všem, kteří v Evropské unii přechodně či trvale žijí, získávat znalosti, kvalifikace a schopnosti, které jim umožní úspěšně se vyrovnat s otevřenějším, ale též složitějším prostředím a zvládat problémy, které může přinášet, tak, aby dokázali využít příležitostí, jež jim nabízí rozmanitá a dynamická společnost, a to nejen v Evropě, ale i jinde ve světě.- Uvědomit evropské občany a všechny, kteří v Evropské unii žijí, o tom, jak je důležité rozvíjet aktivní evropské občanství, otevřené světu, respektující kulturní rozmanitost a založené na společných hodnotách v Evropské unii, k nimž patří úcta k lidské důstojnosti, svoboda, rovnost, zákaz diskriminace, solidarita, demokratické zásady a právní stát, jakož i dodržování lidských práv včetně práv příslušníků menšin.2. Specifické cíle Evropského roku mezikulturního dialogu jsou tyto:- Zviditelnit všechny programy a činnosti Společenství, které přispívají k mezikulturnímu dialogu, a posílit jejich soudržnost.- Zdůraznit přínos různých kultur k našemu kulturnímu dědictví a k našemu životnímu stylu; uvědomit evropské občany a všechny, kteří v Evropské unii žijí, a zejména mladé lidi, o tom, jak je důležité hledat prostředky, kterými lze využít mezikulturní dialog k dosažení aktivního evropského občanství, otevřeného světu, respektujícího kulturní rozmanitost a založeného na společných hodnotách v Evropské unii.- Přispět k inovaci a horizontálnímu, napříč odvětvími jdoucímu rozměru postupů, jejichž cílem je propagace mezikulturního dialogu, zejména u mladých lidí.Článek 3Obsah opatření1. Opatření přijatá pro dosažení cílů stanovených v článku 2 jsou uvedena v příloze.Zahrnují provádění následujících činností nebo poskytování podpory těmto činnostem:a) informační a propagační kampaně, především ve spolupráci s médii, na úrovni Společenství a členských států za účelem šíření klíčových sdělení týkajících se cílů Evropského roku mezikulturního dialogu;b) akce a iniciativy s celoevropským dosahem zaměřené na podporu a propagaci mezikulturního dialogu a zdůrazňující úspěchy a zkušenosti v oblasti mezikulturního dialogu;c) akce a iniciativy s výrazným evropským rozměrem prováděné na úrovni členských států za účelem podpory a propagace cílů Evropského roku mezikulturního dialogu;d) průzkumy a studie na úrovni Společenství nebo členských států s cílem provést hodnocení a podat zprávu o přípravě, účinnosti a dopadech Evropského roku mezikulturního dialogu a o činnostech na něj navazujících v dlouhodobém výhledu.Článek 4ProvedeníOpatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí se přijmou postupem podle čl. 6 odst. 2.Článek 5Spolupráce členských státůKaždý členský stát určí vnitrostátní koordinační orgán nebo rovnocenný správní orgán, který bude pověřen organizací účasti daného státu na Evropském roce mezikulturního dialogu. Každý členský stát zajistí, aby tento orgán do procesu odpovídajícím způsobem zapojil jednotlivé strany na vnitrostátní úrovni zainteresované na mezikulturním dialogu. Tento orgán zajišťuje koordinaci činností spojených s Evropským rokem mezikulturního dialogu na vnitrostátní úrovni.Článek 6Výbor1. Komisi je nápomocen výbor.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí.3. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 7Finanční ustanovení1. Opatření s působností na úrovni Společenství uvedená v části A přílohy se uskutečňují prostřednictvím veřejných zakázek nebo subvencí financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství.2. Opatření s působností na úrovni Společenství uvedená v části B přílohy mohou být subvencována až do výše 80 % celkových nákladů ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství.3. Opatření uvedená v části C přílohy mohou být subvencována až do výše 50 % celkových nákladů ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství v souladu s postupem uvedeným v článku 8.Článek 8Postup pro podání žádosti a výběr1. Komise přijme rozhodnutí o udělení subvencí postupem podle čl. 6 odst. 2. Komise zajistí vyvážené rozdělení prostředků mezi členské státy a mezi jednotlivé oblasti činnosti.2. Žádosti o subvence podané podle čl. 7 odst. 3 předkládá Komisi orgán uvedený v článku 5.Článek 9Mezinárodní organizaceKomise může pro účely Evropského roku mezikulturního dialogu spolupracovat s odpovídajícími mezinárodními organizacemi.Článek 10Úloha Komise1. Komise zajistí soudržnost opatření stanovených tímto rozhodnutím s ostatními činnostmi a iniciativami Společenství.2. Komise zajistí přidružení kandidátských zemí k Evropskému roku mezikulturního dialogu na základě jejich účasti na množství programů Společenství obsahujících rozměr mezikulturního dialogu a prostřednictvím konkrétních iniciativ rozvíjených v příslušných rámcích, zejména v rámci dialogu mezi občanskou společností v Evropské unii a v kandidátských zemích..3. Komise zajistí, aby se opatření přijatá za účelem dosažení cílů Evropského roku mezikulturního dialogu dobře doplňovala s iniciativami rozvíjenými v příslušných rámcích spolupráce a dialogu společně se zeměmi ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o EHP, se zeměmi západního Balkánu a s partnerskými zeměmi v rámci evropské politiky sousedství.4. Komise zajistí, aby se evropský rok dobře doplňoval s veškerými dalšími iniciativami spolupráce s třetími zeměmi, zejména rozvojovými, které se týkají cílů Evropského roku mezikulturního dialogu.Článek 11Rozpočet1. Finanční rámec na provádění tohoto rozhodnutí v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2008 se stanoví ve výši 10 milionů EUR.2. Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančních výhledů.Článek 12Ochrana finančních zájmů Společenství1. Komise zajistí, aby v případě, že jsou prováděny činnosti financované podle tohoto rozhodnutí, byly finanční zájmy Společenství chráněny prostřednictvím preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoliv jiným protiprávním činnostem, pomocí účinných kontrol a vymáháním neoprávněně vyplacených částek, a v případě, že budou zjištěny nesrovnalosti, prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 a (ES, Euratom) č. 2185/96 a s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999.2. U činností Společenství financovaných podle toho rozhodnutí se nesrovnalostí ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení právního předpisu Společenství nebo smluvních závazků vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Společenství nebo rozpočty Společenstvím spravované, a to formou neoprávněného výdaje.3. Komise sníží, pozastaví či zpětně získá částku finanční podpory poskytnutou na danou činnost, pokud zjistí nesrovnalosti, zejména nesoulad s ustanoveními tohoto rozhodnutí, jednotlivých rozhodnutí či smlouvy, kterou se dotčená finanční podpora poskytuje, nebo pokud vyjde najevo, že činnost prošla bez předchozí žádosti o schválení Komisí podstatnou změnou, jež je v rozporu s povahou či prováděcími podmínkami dané činnosti.4. Pokud nebyly dodrženy lhůty nebo pokud pokrok učiněný při provádění činnosti ospravedlňuje pouze část z přidělené finanční podpory, požádá Komise příjemce, aby ve stanovené lhůtě předložil své vyjádření. Pokud příjemce neposkytne uspokojivou odpověď, může Komise zbývající částku finanční podpory zrušit a požadovat vrácení již vyplacených částek.5. Veškeré neoprávněně vyplacené částky musí být vráceny Komisi. K částkám, které nejsou vráceny včas, se v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení přičte úrok z prodlení.Článek 13Kontrola1. Příjemce předloží technickou a finanční zprávu o pokroku prací za každou činnost financovanou podle tohoto rozhodnutí. Do tří měsíců od dokončení činnosti musí též předložit závěrečnou zprávu. Komise stanoví formu a obsah zpráv.2. Po dobu pěti let následujících po poslední platbě ve prospěch kterékoli činnosti uchová příjemce finanční podpory k dispozici pro Komisi veškeré podkladové dokumenty, které se týkají výdajů na činnost.3. Komise učiní veškeré nezbytné kroky k tomu, aby ověřila, zda jsou financované projekty prováděny řádně a v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí a finančního nařízení (nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002).Článek 14Sledování a hodnoceníKomise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nejpozději do 31. prosince 2009 zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení opatření stanovených v článku 3 tohoto rozhodnutí.Článek 15Vstup v platnostToto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Článek 16Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyněPŘÍLOHAOPATŘENÍ UVEDENÁ V ČLÁNKU 3A) ČINNOSTI NA ÚROVNI SPOLEČENSTVÍ1) Informační a propagační kampaně zahrnující:a) vytvoření loga a sloganů pro Evropský rok mezikulturního dialogu k využití v souvislosti se všemi činnostmi s tímto rokem spojenými;b) informační kampaň na úrovni Společenství a její národní verze na úrovni členských států;c) spolupráci se soukromým sektorem, provozovateli rozhlasového a televizního vysílání a dalšími sdělovacími prostředky jakožto partnery za účelem šíření informací o Evropském roce mezikulturního dialogu;d) výrobu nástrojů a materiálů určených ke zvýšení zájmu veřejnosti, které budou k dispozici v celém Společenství;e) vhodná opatření k seznámení veřejnosti s výsledky a ke zviditelnění programů, činností a iniciativ Společenství, které přispívají k dosahování cílů Evropského roku mezikulturního dialogu;f) vhodné iniciativy vzdělávacích institucí i široké veřejnosti s cílem šířit informace o Evropském roku mezikulturního dialogu;g) zřízení informačních internetových stránek v rámci serveru Europa, včetně portálu pro organizátory projektů týkajících se mezikulturního dialogu, který jim poskytne přehled o jednotlivých programech a činnostech Společenství v dané oblasti.2) Jiné činnosti:- průzkumy a studie na úrovni Společenství s cílem provést hodnocení a podat zprávu o přípravě, účinnosti a dopadech Evropského roku mezikulturního dialogu a o činnostech na něj navazujících v dlouhodobém výhledu.3) Financování má obecně podobu přímého nákupu zboží a služeb prostřednictvím otevřených a/nebo omezených nabídkových řízení. Rovněž se může uskutečňovat prostřednictvím subvencí.B) SPOLUFINANCOVÁNÍ ČINNOSTÍ NA ÚROVNI SPOLEČENSTVÍOmezený počet reprezentativních činností s celoevropským dosahem a s cílem zvýšit povědomí o cílech Evropského roku mezikulturního dialogu, a to zejména u mladých lidí, může získat podporu Společenství až do výše 80 % celkových nákladů.Tyto činnosti mohou zejména zahrnovat zvláštní akce, včetně akce na úrovni Společenství u příležitosti zahájení a zakončení Evropského roku mezikulturního dialogu ve spolupráci s předsednictvími v roce 2008.C) SPOLUFINANCOVÁNÍ ČINNOSTÍ NA ÚROVNI ČLENSKÝCH STÁTŮČinnosti na úrovni členských států s výrazným evropským rozměrem, které splňují podmínky požadované pro příjem podpory Společenství, mohou získat podporu až do výše 50 % celkových nákladů.Tyto činnosti budou zahrnovat především spolufinancování vnitrostátních iniciativ členskými státy.D) ČINNOSTI, KTERÉ NEZÍSKÁVAJÍ FINANČNÍ PODPORU SPOLEČENSTVÍSpolečenství poskytne nefinanční podporu, včetně písemného zmocnění k používání vytvořeného loga a dalších materiálů spojených s Evropským rokem mezikulturního dialogu, iniciativám veřejných nebo soukromých organizací, pokud tyto organizace Komisi zaručí, že dané iniciativy probíhají nebo proběhnou v roce 2008 a mohou významně přispět k dosažení cílů Evropského roku mezikulturního dialogu. Iniciativy organizované v třetích zemích ve spojení nebo ve spolupráci s Evropským rokem mezikulturního dialogu, aniž by byly evropským rokem finančně podporovány, mohou rovněž získat nefinanční podporu Společenství a používat logo a další materiály spojené s Evropským rokem mezikulturního dialogu.LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU: Evropský rok mezikulturního dialogu2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:Oblast politiky: Vzdělávání a kulturaAktivita: Kultura a jazyky3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:15.04.02.04 Evropský rok mezikulturního dialogu3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:1.1.2007 – 31.12.20083.3. Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby doplňte řádky) :Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |15.04.02.04 | Nepov. | Rozl. | ANO | NE | NE | 3 |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) v běžných cenáchv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | n+4 a násl. | Celkem |Provozní výdaje[10] |Položky závazků (PZ) | 8.1 | a | 3,000 | 7,000 | 10,000 |Položky plateb (PP) | b | 1,200 | 4,600 | 4,200 | 10,000 |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | 3,000 | 7,000 | 10,000 |Položky plateb | b+c | 1,200 | 4,600 | 4,200 | 10,000 |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[11] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.3.4 | d | 0.378 | 0.432 | 0.108 | 0.918 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.3.5 | e | 0,026 | 0,064 | 0,016 | 0,106 |Celkové orientační finanční náklady zásahuPZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 3,404 | 7,496 | 0,124 | 11,024 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 1,604 | 5,096 | 4,324 | 11,024 |v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)4.1.2. Soulad s finančním plánemx Návrh je v souladu se sdělením Komise ze dne 14. července 2004 o finančních výhledech 2007-2013, KOM(2004)487 v konečném znění.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[12] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmůx Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy.( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:4.2. Lidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných zaměstnanců a externích pracovníků) – viz podrobnosti v bodě 8.2.1.Roční potřeba | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | n + 4 a násl. |Celkový objem lidských zdrojů | 4 | 5 | 2 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuViz bod 1 důvodové zprávy k návrhu rozhodnutí.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergiePřestože jsou cíle evropského roku zaměřeny na každého občana, bude jich lépe a s větším účinkem dosaženo na úrovni Společenství než na úrovni členských států. V souladu se zásadou subsidiarity nepřekračují navrhované činnosti rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné.Komise zajistí, aby se činnosti financované evropským rokem dobře doplňovaly s ostatními iniciativami Společenství v oblastech jako strukturální fondy, vzdělávání, kultura, mládež, občanství, zaměstnanost, sociální věci, rovné příležitosti, přistěhovalectví, podpora základních práv a boj s rasismem a xenofobií, audiovizuální politika a výzkum. Vzájemné doplňování s Evropským rokem rovných příležitostí pro všechny bude obzvláště důležité, neboť je třeba zajistit, aby se tyto dva evropské roky navzájem podporovaly ve svých cílech a činnostech.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMViz články 2 a 3 návrhu rozhodnutí a příslušnou přílohu.5.4. Způsob provádění (orientační)Uveďte způsob[13] realizace akce.x Centralizované řízeníx přímo ze strany Komiseٱ nepřímo na základě pověření pro:ٱ výkonné agenturyٱ subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízeníٱ vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službouٱ Sdílené nebo decentralizované řízeníٱ spolu s členskými státyٱ spolu se třetími zeměmiٱ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémKomise a členské státy by měly dbát na soudržnost financovaných opatření. Monitorování by mělo upřednostňovat kvalitu podporovaných činností a jejich soudržnost s cíli evropského roku. Komise má hlavní zodpovědnost za vypracování rámce pro monitorování, přičemž bude konzultovat zúčastněné státy. Monitorovací systémy se budou uplatňovat v souladu s pravomocemi v oblasti financování činností. Následující tabulka uvádí příklady ukazatelů.Cíle | Ukazatele (orientační) |Obecné |Podporovat mezikulturní dialog jakožto nástroj, který pomáhá evropským občanům a všem, kteří v Evropské unii přechodně či trvale žijí, získávat znalosti, kvalifikace a schopnosti, které jim umožní úspěšně se vyrovnat s otevřenějším, ale též složitějším prostředím a zvládat problémy, které může přinášet, tak, aby dokázali využít příležitostí, jež jim nabízí rozmanitá a dynamická společnost, a to nejen v Evropě, ale i jinde ve světě. | Počet a druh iniciativ financovaných nebo podporovaných evropským rokem Vývoj smýšlení osob, které se zúčastnily činností uskutečněných v rámci evropského roku |Uvědomit evropské občany a všechny, kteří v Evropské unii žijí, o tom, jak je důležité rozvíjet aktivní evropské občanství, otevřené světu, respektující kulturní rozmanitost a založené na společných hodnotách v Evropské unii, k nimž patří úcta k lidské důstojnosti, svoboda, rovnost, zákaz diskriminace, solidarita, demokratické zásady a právní stát, jakož i lidská práva včetně práv příslušníků menšin. | Počet občanů účastnících se akcí, jež souvisejí s evropským rokem Vývoj smýšlení osob, které se zúčastnily činností uskutečněných v rámci evropského roku |Specifické | Ukazatele |Zviditelnit všechny programy a činnosti Společenství, které přispívají k podpoře mezikulturního dialogu, a posílit jejich soudržnost. | Přístup k informačním nástrojům vytvořeným a šířeným v rámci evropského roku k programům Společenství v dané oblasti a využívání těchto nástrojů Znalost těchto programů a činností ze strany účastníků činností souvisejících s evropským rokem |Zdůraznit přínos různých kultur k našemu kulturnímu dědictví a k našemu životnímu stylu; uvědomit evropské občany a všechny, kteří v Evropské unii žijí, a zejména mladé lidi, o tom, jak je důležité hledat prostředky, kterými lze využít mezikulturní dialog k dosažení aktivního evropského občanství, otevřeného světu, respektujícího kulturní rozmanitost a založeného na společných hodnotách v Evropské unii. | Vývoj smýšlení osob (zejména mladých lidí), které se zúčastnily činností uskutečněných v rámci evropského roku Šíře a vyznění mediálního pokrytí akcí (kvalitativní a kvantitativní posouzení) |Přispět k inovaci a horizontálnímu, napříč odvětvími jdoucímu rozměru postupů, jejichž cílem je propagace mezikulturního dialogu, zejména u mladých lidí. | Počet projektů s účastí organizátorů nebo sítí z různých odvětví |Operační | Ukazatele |Informační a propagační kampaně na úrovni Společenství | Počet a druh informačních a propagačních akcí Zvýšení povědomí u veřejnosti, a zejména u mladých lidí Mediální pokrytí akcí podporovaných evropským rokem Procento obyvatelstva zasaženého kampaní Výroba nástrojů určených ke zvýšení zájmu široké veřejnosti |Průzkumy a studie | Vydávání průzkumů a studií k tématu evropského roku |Akce a iniciativy na úrovni Společenství | Počet uspořádaných akcí a podíl podpory Společenství Mediální pokrytí akcí Počet účastníků na akcích podporovaných evropským rokem (zejména mladých lidí) Zvýšení povědomí veřejnosti Podíl celkového rozpočtu použitý na dosahování tohoto operačního cíle (orientační cíl: 24 %) |Akce a iniciativy na úrovni členských států | Počet uspořádaných akcí a podíl podpory Společenství Mediální pokrytí iniciativ na úrovni členských států Multiplikační účinek (počet akcí a iniciativ na národní, regionální a místní úrovni, které jsou podporovány, avšak nejsou financovány evropským rokem) Podíl celkového rozpočtu použitý na dosahování tohoto operačního cíle (orientační cíl: 25%) |Ukazatele se vyhodnotí na základě údajů z různých zdrojů: údaje z průzkumů a diskuzních skupin, průběžné hodnocení evropského roku a údaje získané vnitrostátními orgány a vedoucími příslušných programů Společenství.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante)-  Hodnocení evropského roku ex-ante je připojeno k tomuto návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady.6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)V roce předcházejícím evropský rok (2007) bude zahájeno externí hodnocení s cílem sledovat prováděné monitorování evropského roku a případně poskytnout průběžné výsledky. Výsledky tohoto hodnocení by měly být k dispozici v polovině roku 2009.7. OPATřENÍ PROTI PODVODůMViz články 12 a 13 návrhu rozhodnutí.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[14] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 0.5 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 0.5 |Zaměstnanci financovaní[15] podle čl. XX 01 02 | 1 | 2 | 1 |Ostatní zaměstnanci financovaní[16] podle čl. XX 01 04/05 | 0 | 0 | 0 |CELKEM | 4 | 5 | 2 |-  8.3.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceÚředníci A: poradní výbor, vypracovávání oznámení o nabídkových řízeních, monitorování subvencí členským státům, informační kampaň, akce, studie a tiskové zprávyÚředníci B: finanční monitorování nabídek a subvencí, všeobecná asistence úředníkům A ve všech úkolechÚředník C: asistence ve všech výše uvedených úkolech8.3.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)ٱ Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen1 Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok 20061 Pracovní místa, o něž je třeba požádat v procesu RSP / PNR 20071 Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)ٱ Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného rokuDalší administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)NEVZTAHUJE SE NA TENTO NÁVRHv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc | 0 | 0 | 0 |- interní (intra muros) |- externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem | 0 | 0 | 0 |8.3.4. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0.324 | 0.324 | 0.054 |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | 0.054 | 0.108 | 0.054 |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 0.378 | 0.432 | 0.108 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanciPřípadně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1Podle pokynů činí standardní náklady na úředníky (personální a související náklady) 108 000 EUR..Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.18.3.5. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,010 | 0,030 | 0,040 |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference |XX 01 02 11 03 – Výbory[18] | 0,016 | 0,034 | 0,016 | 0, 066 |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 – Informační systémy |2. Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 0,026 | 0,064 | 0,016 | 0,106 |3. Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,026 | 0,064 | 0,016 | 0,106 |Výpočet - Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částkySlužební cesty: průměrně 2 služební cesty do 25 zemí x 800 EURPoradní výbor: 4 zasedání x 25 účastníků x 665 EURPotřeby lidských a administrativních zdrojů by měly být pokryty v rámci přídělů poskytnutých řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly.[1] KOM(2005) 225 v konečném znění, 1.6.2005. Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roce rovných příležitostí pro všechny (2007). Směrem ke spravedlivé společnosti.[2] Pro účely tohoto rozhodnutí se pojem „aktivní evropské občanství“ nevztahuje jen na občany Evropské unie ve smyslu článku 17 Smlouvy o ES, nýbrž na všechny osoby, které přechodně či trvale žijí v Evropské unii.[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Úř. věst. C […], […], s. […].[5] Úř. věst. C […], […], s. […].[6] Úř. věst. C […], […], s. […].[7] KOM (2004) 373 v konečném znění, 12.5.2004. Sdělení Komise. Evropská politika sousedství. Strategický dokument.[8] Viz sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o dialogu mezi občanskou společností v Evropské unii a v kandidátských zemích ze dne 29. června 2005 – KOM(2005) 290 v konečném znění.[9] Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s.1.[10] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx příslušné hlavy xx.[11] Výdaje v rámci kapitoly xx kromě článků xx a xx.[12] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[13] Zvolíte-li více než jeden způsob, uveďte další podrobnosti v části „příslušné poznámky“ tohoto bodu.[14] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[15] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[16] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[17] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[18] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0571

Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě stabilizace a přidružení ES–Chorvatsko k účasti Chorvatska jako pozorovatele na činnostech Agentury Evropské unie pro základní práva a jejímu způsobu v rámci stanoveném v článcích 4 a 5 nařízení Rady (ES) č. 168/2007, včetně ustanovení o účasti na iniciativách agentury, o finančním příspěvku a o zaměstnancích  /* KOM/2008/0571 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 19.9.2008KOM(2008) 571 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYo postoji Společenství v Radě stabilizace a přidružení ES–Chorvatsko k účasti Chorvatska jako pozorovatele na činnostech Agentury Evropské unie pro základní práva a jejímu způsobu v rámci stanoveném v článcích 4 a 5 nařízení Rady (ES) č. 168/2007, včetně ustanovení o účasti na iniciativách agentury, o finančním příspěvku a o zaměstnancíchDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SouvislostiAgentura Evropské unie pro základní práva (dále jen „agentura“) byla zřízena nařízením Rady (ES) č. 168/2007[1] (dále jen „nařízení“). Agentura se dne 1. března 2007 stala právním nástupcem Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie (EUMC).Podle článku 2 nařízení je cílem agentury poskytovat pomoc a odborné znalosti v otázkách základních práv příslušným orgánům, subjektům, úřadům a agenturám Společenství a členských států při provádění právních předpisů Společenství a podporovat je tak při přijímání opatření a rozhodování o postupech v oblastech spadajících do jejich působnosti tak, aby plně dodržovaly základní práva.Podle čl. 28 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 168/2007 se kandidátské země mohou účastnit činností agentury jako pozorovatelé. Účast a její způsob stanoví rozhodnutí příslušné Rady přidružení, přičemž se určí zejména povaha, rozsah a způsob účasti. Na základě tohoto rozhodnutí se agentura může zabývat otázkami základních práv v oblasti působnosti čl. 3 odst. 1 nařízení v příslušné kandidátské zemi, a to v rozsahu nutném k postupnému dosažení jejího souladu s právem Společenství.2. Navrhované rozhodnutíChorvatsko vyjádřilo svůj zájem o účast na činnostech agentury dopisem ze dne 27. února 2008.Komise navrhuje Radě, aby přijala rozhodnutí o postoji Společenství v Radě stabilizace a přidružení ES–Chorvatsko k otázce účasti Chorvatska na činnostech agentury. Navrhované rozhodnutí obsahuje předlohu rozhodnutí Rady stabilizace a přidružení, která splňuje požadavky stanovené článkem 28.V souladu s jednou ze základních zásad, ze kterých nařízení vychází (podle níž činnost agentury není založena na individuálním přístupu k jednotlivým zemím, nýbrž na tematickém přístupu), může agentura na základě předlohy rozhodnutí plnit v Chorvatsku úkoly stanovené v článcích 4 a 5 nařízení.V předloze rozhodnutí se rovněž stanoví, že Chorvatsko jmenuje do správní rady agentury pozorovatele a jeho náhradníka. Tyto osoby by měly splňovat požadavky uvedené v čl. 12 odst. 1 nařízení: do práce správní rady se zapojí stejným způsobem jako její členové a jejich náhradníci jmenovaní členskými státy, nemají však právo hlasovat.Rozhodnutí o účasti na činnostech agentury rovněž zahrnuje ustanovení o finančním příspěvku Chorvatska a o zaměstnancích.Finanční příspěvek Chorvatska je stanoven poměrně a jako navýšení částky, která je v daném roce k dispozici v rámci obecného rozpočtu agentury. Koeficient úměrnosti určující výši příspěvku se získá podle vzorce, ve kterém se vychází z počtu obyvatel dané země a hrubého domácího produktu (HDP) ve standardech kupní síly (PPS). Vypočítá se na základě statistických údajů z roku 2007 zveřejněných Statistickým úřadem Evropských společenství (Eurostat). Použitý vzorec pro výpočet finančního příspěvku kandidátské země může být přezkoumán v roce 2009 na základě nejnovějších statistických údajů zveřejněných Eurostatem.Navrhované rozhodnutí obsahuje ustanovení o finančním příspěvku, která vycházejí z toho, že se Chorvatsko začne účastnit činností agentury v roce 2009 (první rok účasti, příloha I, bod 5).Předloha rozhodnutí je rovněž v souladu se služebním řádem úředníků Evropských společenství a pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropských společenství. Poměr mezi správními a provozními náklady rozpočtu agentury pro členské státy EU se použije – v průměru – také na odhady kandidátských zemí.K návrhu rozhodnutí je přiložen finanční výkaz.NávrhROZHODNUTÍ RADYo postoji Společenství v Radě stabilizace a přidružení ES–Chorvatsko k účasti Chorvatska jako pozorovatele na činnostech Agentury Evropské unie pro základní práva a jejímu způsobu v rámci stanoveném v článcích 4 a 5 nařízení Rady (ES) č. 168/2007, včetně ustanovení o účasti na iniciativách agentury, o finančním příspěvku a o zaměstnancíchRADA EVROPSKÉ UNIEs ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 ve spojení s druhým pododstavcem čl. 300 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Evropská rada na svém zasedání v Lucemburku v prosinci 1997 umožnila účast v agenturách Společenství jako způsob urychlení předvstupní strategie. V závěrech Evropské rady se stanoví, že „agentury Společenství, ve kterých se kandidátské země budou moci účastnit, budou určovány případ od případu“.2.  V článku 28 nařízení Rady (ES) č. 168/2007 o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva se stanoví, že se kandidátské země mohou účastnit činností agentury v rámci stanoveném v článcích 4 a 5.3.  Chorvatsko souhlasí se záměry a cíli agentury a s rozsahem a popisem jejích úkolů ve smyslu nařízení (ES) č. 168/2007.4.  Konečným cílem Chorvatska je stát se členem Evropské unie a jeho účast na činnostech Agentury Evropské unie pro základní práva pomůže Chorvatsku tohoto cíle dosáhnout,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Postoj k účasti Chorvatska jako pozorovatele na činnostech Agentury Evropské unie pro základní práva a jejímu způsobu, který má Společenství zaujmout v Radě stabilizace a přidružení, vychází z předlohy rozhodnutí Rady stabilizace a přidružení ES–Chorvatsko, jež je přílohou tohoto rozhodnutí.V BruseluZa Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHAPředlohaROZHODNUTÍ č. .../2008o účasti Chorvatska jako pozorovatele na činnostech Agentury Evropské unie pro základní práva a jejímu způsobu v rámci stanoveném v článcích 4 a 5 nařízení Rady (ES) č. 168/2007, včetně ustanovení o účasti na iniciativách agentury, o finančním příspěvku a o zaměstnancíchRADA PŘIDRUŽENÍ,s ohledem na Dohodu o stabilizaci a přidružení (2005/40/ES, Euratom) mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 168/2007 o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva, a zejména na čl. 28 odst. 2 uvedeného nařízení,vzhledem k těmto důvodům:1) Evropská rada na svém zasedání v Lucemburku v prosinci 1997 umožnila účast v agenturách Společenství jako způsob urychlení předvstupní strategie. V závěrech Evropské rady se stanoví, že „agentury Společenství, ve kterých se kandidátské země budou moci účastnit, budou určovány případ od případu“.2) Chorvatsko souhlasí se záměry a cíli agentury a s rozsahem a popisem jejích úkolů ve smyslu nařízení (ES) č. 168/2007.3) Je třeba stanovit způsob této účasti, včetně ustanovení o účasti na iniciativách prováděných agenturou, o finančním příspěvku a o zaměstnancích.4) Agentura by se měla v rámci čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 168/2007 zabývat otázkami základních práv v Chorvatsku v rozsahu nezbytném k postupnému sladění s právem Společenství,ROZHODLA:Článek 1Chorvatsko se jako kandidátská země účastní jako pozorovatel činností Agentury Evropské unie pro základní práva (dále jen „agentura“) zřízené nařízením Rady (ES) č. 168/2007 (dále jen „nařízení“).Článek 21. Agentura se může v rámci čl. 3 odst. 1 nařízení zabývat otázkami základních práv v Chorvatsku v rozsahu nezbytném k postupnému sladění s právem Společenství.2. Za tímto účelem může agentura v Chorvatsku plnit úkoly stanovené v článcích 4 a 5 nařízení.Článek 3Chorvatsko finančně přispívá na činnosti agentury uvedené v článku 4 nařízení v souladu s ustanoveními přílohy I k tomuto rozhodnutí, která je jeho nedílnou součástí.Článek 41. Chorvatsko jmenuje pozorovatele, příp. jeho zástupce, kteří splňují požadavky uvedené v čl. 12 odst. 1 nařízení. Do práce správní rady se zapojí stejným způsobem jako její členové a jejich náhradníci jmenovaní členskými státy, nemají však právo hlasovat.2. Chorvatsko ve smyslu čl. 8 odst. 1 jmenuje státního úředníka jakožto národního styčného úředníka.3. Chorvatsko do čtyř měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost oznámí Komisi jména, kvalifikaci a kontaktní údaje osob zmiňovaných ve dvou předchozích odstavcích.Článek 5Údaje poskytnuté agentuře nebo z agentury vzešlé mohou být zveřejněny a jsou přístupné veřejnosti za předpokladu, že důvěrné informace jsou v Chorvatsku chráněny stejnou měrou jako v rámci Společenství.Článek 6Agentura má v Chorvatsku stejné postavení jako právnické osoby podle chorvatského práva.Článek 7Aby agentura a její zaměstnanci mohli vykonávat své úkoly, poskytne jim Chorvatsko výsady a imunity rovnocenné s těmi, jež jsou obsaženy v článcích 1 až 4, 6 a 7, 11 až 14, 16, 18 a 19 Protokolu o výsadách a imunitách Evropských společenství[2].Článek 8Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství ve smyslu článku 3 nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68, kterým se stanoví služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto Společenství, mohou být chorvatští občané, kteří mají plná občanská práva, smluvně zaměstnáni ředitelem agentury.Článek 9Smluvní strany přijmou všechna obecná nebo zvláštní opatření potřebná pro plnění svých závazků vyplývajících z tohoto rozhodnutí a oznámí je Radě stabilizace a přidružení.Článek 10Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po dni, kdy bylo učiněno oznámení podle článku 9.Článek 11Toto rozhodnutí se uzavírá na dobu neurčitou.PŘÍLOHAIFINANČNÍ PŘÍSPĚVEK CHORVATSKA AGENTUŘE EVROPSKÉ UNIE PRO ZÁKLADNÍ PRÁVA1. Finanční příspěvek, který má Chorvatsko odvádět do rozpočtu Evropské unie za svou účast na činnostech Agentury Evropské unie pro základní práva, je stanoven poměrně a jako navýšení částky, která je v daném roce k dispozici v rámci obecného rozpočtu agentury.2. Pro zjištění koeficientu úměrnosti určujícího výši příspěvku byl pro obyvatelstvo Chorvatska stanoven koeficient 0,6 a pro hrubý domácí produkt (HDP) ve standardech kupní síly (PPS) koeficient 0,4. Tyto koeficienty byly vypočteny na základě statistických údajů za rok 2007 zveřejněných Statistickým úřadem Evropských společenství (Eurostat). Zohledněny byly rovněž přirozené úspory z rozsahu v souvislosti se zaměstnanci a rozpočtem přiděleným v rámci finančního výhledu.3. Použije se váhový faktor úspor z rozsahu, čímž se navrhované prostředky sníží o 20 %. Toto snížení se týká jak finančních, tak lidských zdrojů. Finanční prostředky byly odpovídajícím způsobem zvýšeny v případech, kdy použití uvedeného vzorce vedlo k výsledku, který byl nižší, než odhadované jednotkové náklady na účast kandidátské země na činnostech Agentury Evropské unie pro základní práva.4. Jedná se o předběžné odhady, které mohou být přezkoumány na základě víceletého rámce agentury, jakmile jej rozpočtový orgán schválí. Správní rada agentury může, pokud to považuje za nezbytné, ustanovení stávajícího návrhu upravit.5. Finanční příspěvek Chorvatska do rozpočtu Evropské unie je stanoven takto:Rok 1 | 180 020 EUR |Rok 2 | 180 020 EUR |Rok 3 | 180 020 EUR |Rok 4 | 205 020 EUR |Rok 5 | 205 020 EUR |6. Případná finanční podpora z programů pomoci Společenství bude dohodnuta odděleně v souladu s příslušným programem Společenství.7. Příspěvek Chorvatska bude spravován v souladu s finančním nařízením pro souhrnný rozpočet Evropské unie.8. Cestovní výdaje a výdaje na pobyt, které vzniknou zástupcům a znalcům Chorvatska v důsledku účasti na činnostech nebo zasedáních Agentury Evropské unie pro základní práva v souvislosti s prováděním pracovního programu agentury, budou zpětně proplaceny Agenturou Evropské unie pro základní práva na témže základě a v souladu s týmiž postupy nyní platnými pro členské státy Evropské unie.9. Po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a začátkem každého následujícího roku požádá Komise Chorvatsko o poskytnutí prostředků ve výši jeho příspěvku Agentuře Evropské unie pro základní práva, který má uhradit na základě tohoto rozhodnutí. Během prvního kalendářního roku své účasti Chorvatsko zaplatí příspěvek vypočtený poměrně, a to ode dne zahájení účasti do konce roku. Příspěvek za následující roky bude stanoven podle tohoto rozhodnutí.10. Tento příspěvek je vyjádřen v eurech a je nutno jej zaplatit na bankovní účet Komise Evropských společenství vedený v eurech.11. Chorvatsko uhradí svůj příspěvek na základě žádosti o poskytnutí příspěvku nejpozději 30 dnů poté, co Komise žádost o poskytnutí prostředků podala.12. V případě opožděného uhrazení příspěvku jsou Chorvatsku účtovány ode dne splatnosti úroky z dlužné částky. Použije se úroková sazba Evropské centrální banky v den splatnosti pro obchody v eurech, zvýšená o 1,5 procentního bodu.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT1. NAME OF THE PROPOSAL:COUNCIL DECISION on a Community position in the EC-Croatia Stabilisation and Association Council on the participation of Croatia as an observer in the European Union Agency for Fundamental Rights' work and the respective modalities, within the framework set in Articles 4 and 5 of Council Regulation (EC) No 168/2007, including provisions relating to participation in initiatives undertaken by the Agency, to the financial contribution and to staff2. ABM / ABB FRAMEWORKTitle 18: Freedom, Security and Justice, Chapter 1804: Fundamental Rights and Citizenship3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings:Article 603.1 Association agreement between the Communities and the third countries, items 18040503, 18040504The contribution of Croatia to the Community Budget for its participation in the FRA's work has been calculated as described in the Annex to this financial statement.3.2. Duration of the action and of the financial impact:Until the date of Croatia's accession to the EU3.3. Budgetary characteristics : N/ABudget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |Comp/ Non-comp | Diff[3]/ Non-diff[4] | YES/ NO | YES/NO | YES/NO |Comp/ Non-comp | Diff/ Non-diff | YES/ NO | YES/NO | YES/NO |4. SUMMARY OF RESOURCES4.1. Financial Resources4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EUR million (to 3 decimal places)Expenditure type | Section no. | 2009 | 2010 | 2011 | 1012 | 2013 | n + 5 and later | Total |Operational expenditure[5] |Commitment Appropriations (CA) | 8.1 | a |Payment Appropriations (PA) | b |Administrative expenditure within reference amount[6] |Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c |TOTAL REFERENCE AMOUNT |Commitment Appropriations | a+c |Payment Appropriations | b+c |Administrative expenditure not included in reference amount[7] |Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,2925 |Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e |Total indicative financial cost of interventionTOTAL CA including cost of Human Resources | a+c+d+e |TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,2925 |Co-financing details N/AIf the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):EUR million (to 3 decimal places)Co-financing body | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 and later | Total |…………………… | f |TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f |4.1.2. Compatibility with Financial ProgrammingX Proposal is compatible with existing financial programming.( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[8] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).4.1.3. Financial impact on Revenue( Proposal has no financial implications on revenueX Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:EUR million (to one decimal place)Prior to action [Year n-1] | Situation following action |Total number of human resources | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThis decision will allow Croatia to participate in the work of the European Union Agency for Fundamental Rights and thus, will help the country to achieve its ultimate objective to become a member of the European Union.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyBy dealing with fundamental rights issues in Croatia the Agency will be of help to the necessary gradual alignment to Community law of the country concerned.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkThis decision should allow Croatia to participate as an observer in the FRA's work and the Agency to cover fundamental rights issues in Croatia. This will contribute to a successful preparation of Croatia for the full-fledged membership in the European Union.5.4. Method of Implementation (indicative)( Centralised Management( directly by the CommissionX indirectly by delegation to:( executive AgenciesX bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation( national public-sector bodies/bodies with public-service mission( Shared or decentralised management( with Member states( with Third countries( Joint management with international organisations (please specify)Relevant comments:6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemThe work of the Fundamental Rights Agency shall be regularly evaluated in accordance with the framework laid down in Regulation 168/2007 and taking into account the Agency's Multi-Annual Framework as well as the Annual Work Programmes.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe proposal for the FRA Regulation contained an impact assessment dealing with the issue of the geographical scope of the Agency's activities.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The EUMC (the pre-cursor of the Agency) carried out PHARE projects in different candidate countries (i.e. RO, BG, TK and HR) which proved very positive for both candidate countries and the EUMC.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationThe participation of candidate countries in the FRA's activities will be evaluated in future evaluations of the Agency.7. ANTI-FRAUD MEASURESIn order to combat fraud, corruption and other unlawful activities, the provisions of Regulation (EC) No 1073/1999 shall apply without restrictions to the Agency.The Agency shall accede to the Inter-institutional Agreement of 25 May 1999 between the European Parliament, the Council of the European Union and the Commission of the European Communities concerning internal investigations by the European Anti-fraud Office (OLAF) [11] and shall issue, without delay, the appropriate provisions applicable to its entire staff.The decisions concerning funding and the implementing agreements and instruments resulting from them shall explicitly stipulate that the Court of Auditors and OLAF may carry out, if necessary, on-the-spot checks on the recipients of the Agency's funding and the staff responsible for allocating it.8. DETAILS OF RESOURCESN/A8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Officials or temporary staff[10] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |B*, C*/AST |Staff financed[11] by art. XX 01 02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Other staff[12] financed by art. XX 01 04/05 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |TOTAL | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |8.2.2. Description of tasks deriving from the actionManagement of the Croatia's financial contribution under Financial Regulation.8.2.3. Sources of human resources (statutory)X Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management) N/AEUR million (to 3 decimal places)Budget line (number and heading) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | TOTAL |Other technical and administrative assistance |- intra muros |- extra muros |Total Technical and administrative assistance |8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 |Calculation– Officials and Temporary agents |Calculation– Staff financed under art. XX 01 02 |8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amount N/A EUR million (to 3 decimal places) |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Missions |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |XX 01 02 11 03 – Committees[14] |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |XX 01 02 11 05 - Information systems |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountPŘÍLOHA(metoda výpočtu)Pro zjištění koeficientu úměrnosti určujícího výši příspěvku byl pro obyvatelstvo Chorvatska stanoven váhový faktor 0,6 a pro hrubý domácí produkt (HDP) ve standardech kupní síly (PPS) váhový faktor 0,4, jak ukazuje tabulka níže. Tyto váhové faktory byly vypočteny na základě statistických údajů za rok 2007 zveřejněných Statistickým úřadem Evropských společenství (Eurostat). Zohledněny byly rovněž přirozené úspory z rozsahu v souvislosti se zaměstnanci a rozpočtem přiděleným v rámci finančního výhledu.Použije se váhový faktor úspor z rozsahu, čímž se navrhované prostředky sníží o 20 %. Toto snížení se týká jak finančních, tak lidských zdrojů. Finanční prostředky byly odpovídajícím způsobem zvýšeny v případech, kdy použití uvedeného vzorce vedlo k výsledku, který byl nižší, než odhadované jednotkové náklady na účast kandidátské země na činnostech Agentury Evropské unie pro základní práva.Průměrné zvýšení rozpočtu v letech 2009–2013 vychází z finančních výhledů a zvýšení rozpočtu agentury takto: 2010 +18 %, 2011 zůstává nezměněn, 2012 +10 % a 2013 zůstává nezměněn.A |B |C |D | |E |F |G | |H |I |J |K | | |Obyvatelstvo |Váhový faktor obyvatelstvo |Výsledek pro obyvatelstvo (podle rozpočtu na rok 2013) | |HDP |Váhový faktor HDP |Výsledek pro HDP (podle rozpočtu na rok 2013) | |Úspory z rozsahu |Další činnosti vedoucí od „výsledků“ k „příspěvku“ |Příspěvek (podle rozpočtu na rok 2013) |Finanční příspěvěk za každý rok | |Lidské zdroje |4 441 238 |0,60 |118 402 | |51,60 |0,40 |40 730 | |nepoužije se |Minimální potřebná částka |205 020 |a) 180 020b) 180 020c) 205 020 | |Při určování koeficientu byla zohledněna činnost agentury a její zvláštnosti. Pro obyvatelstvo byl stanoven váhový faktor 0,60, aby byly pokryty vyšší náklady na studie a výzkum, jakož i na zvyšování informovanosti. Tyto vyšší náklady jsou nezbytné k provedení spolehlivého reprezentativního výběru, přičemž u obyvatelstva je třeba vzít v úvahu také zeměpisný faktor.Výsledkem výpočtu finanční částky podle vzorce byla v případě Chorvatska nízká částka. Tato částka nebyla považována za dostačující pro pokrytí potřeb agentury na její činnost v této zemi. Proto byla na základě zkušeností agentury stanovena minimální částka.Rozpočet na rok 2013 byl v souladu s rozpočtem agentury a finančním výhledem snížen, aby bylo možné odhadnout částky pro předchozí roky. Pokud byla zjištěná částka nižší než finanční potřeby agentury, byla stanovena minimální částka potřebná k provádění činností agentury.a) na rok 2009b) na roky 2010 a 2011c) na roky 2012 a 2013Finanční částky pro další roky budou vždy vypočteny podle vzorce. Pokud z výpočtu vyplyne částka, která nebude dostačující pro provádění činností agentury, bude tato částka na základě zkušeností agentury upravena.[1] Nařízení Rady (ES) č. 168/2007 ze dne 15. února 2007 o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva, Úř. věst. L 53, 22.2.2007, s. 1.[2] Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství ke Smlouvě o vytvoření jednotné Rady a jednotné Komise Evropských společenství, Úř. věst. L 152, 13.7.1967, s. 13 (DE, FR, IT, NL).[3] Differentiated appropriations[4] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA[5] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[6] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[7] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[8] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[9] As described under Section 5.3[10] Cost of which is NOT covered by the reference amount[11] Cost of which is NOT covered by the reference amount[12] Cost of which is included within the reference amount[13] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.[14] Specify the type of committee and the group to which it belongs.