Důležité právní upozornění

|

52004PC0779

Návrh nařízení Rady o rozšíření konečného antidumpingového cla uloženého nařízením (ES) č. 769/2002 z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz kumarinu odesílaného z Indie nebo Thajska bez ohledu na to, zda deklarován jako pocházející z Indie nebo Thajska či nikoliv  /* KOM/2004/0779 konecném znení */

	V Bruselu dne 8.12.2004KOM(2004) 779 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYo rozšíření konečného antidumpingového cla uloženého nařízením (ES) č. 769/2002 z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz kumarinu odesílaného z Indie nebo Thajska bez ohledu na to, zda deklarován jako pocházející z Indie nebo Thajska či nikoliv(předložená Komisí)ODŮVODNĚNÍNařízením (ES) č. 769/2002 z května 2002 uložila Rada antidumpingové clo ve výši 3 479 EUR za tunu na dovoz kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky (ČLR).Poté, co Evropská rada pro chemický průmysl (CEFIC) předložila žádost jménem jediného výrobce ve Společenství, zahájila Komise v dubnu 2004 šetření údajného obcházení opatření uložených na dovoz kumarinu pocházejícího z ČLR dovozem kumarinu odesílaného z Indie nebo Thajska.Šetření prokázalo podstatné zvýšení dovozů kumarinu do Společenství z Indie a Thajska. Pro tyto praktiky nebylo zjištěno dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod kromě uložení antidumpingového cla na dovoz kumarinu.Proto se navrhuje, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo ve výši 3 479 EUR za tunu uložené z dovozu kumarinu pocházejícího z ČLR na dovoz kumarinu odesílaného z Indie nebo Thajska bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Indie nebo Thajska či nikoliv s výjimkou dovozu kumarinu skutečně vyráběného a prodávaného Atlas Fine Chemicals Pvt.Ltd.. Nejpozději 7. ledna 2005 by mělo být nařízení vyhlášeno v Úředním věstníku.NávrhNAŘÍZENÍ RADYo rozšíření konečného antidumpingového cla uloženého nařízením (ES) č. 769/2002 z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz kumarinu odesílaného z Indie nebo Thajska bez ohledu na to, zda deklarován jako pocházející z Indie nebo Thajska či nikolivRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům :A. POSTUP1. Stávající opatřeníPo provedeném přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 769/2002[2] („původní nařízení“) konečné antidumpingové clo ve výši 3 479 EUR za tunu z dovozu kumarinu kódu KN ex 2932 21 00 pocházejícího z Čínské lidové republiky („ČLR“).2. ŽádostDne 24. února 2004 obdržela Komise žádost podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení, aby přezkoumala údajné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz kumarinu pocházejícího z ČLR (dále jen „žádost“). Žádost byla předložena Evropskou radou pro chemický průmysl (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jménem jediného výrobce ve Společenství.Žádost obsahovala tvrzení, že po uložení antidumpingových opatření na dovoz kumarinu pocházejícího z ČLR došlo ke změně ve struktuře obchodu, což se projevuje podstatným zvýšením dovozů stejného výrobku z Indie a Thajska.Tato změna ve struktuře obchodu vyplývá údajně z překládky kumarinu pocházejícího z ČLR přes Indii a Thajsko. Žadatel dále tvrdil, že pro tyto praktiky neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod kromě antidumpingových opatření uložených na dovoz kumarinu pocházejícího z ČLR.Nakonec žadatel tvrdil, že nápravné účinky stávajících antidumpingových opatření uložených na dovoz kumarinu pocházejícího z ČLR jsou znehodnocovány, pokud jde o množství i ceny. Zdá se, že podstatné objemy dovozů kumarinu z Indie a Thajska nahradily dovozy kumarinu z ČLR. Navíc existují dostatečné důkazy o tom, že zvýšené dovozy jsou uskutečňovány za ceny značně nižší než je cena nezpůsobující újmu stanovená v šetření, které vedlo k uložení stávajících opatření, a že existuje dumping, pokud jde o běžné hodnoty, které byly dříve zjištěny pro kumarin pocházející z ČLR.3. ZahájeníNařízením (ES) č. 661/2004[3] („zahajovací nařízení“) zahájila Komise šetření údajného obcházení opatření uložených na dovoz kumarinu pocházejícího z ČLR dovozem kumarinu odesílaného z Indie nebo Thajska bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Indie nebo Thajska či nikoliv, podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení a nařídila celním orgánům, aby ode dne 9. dubna 2004 evidovaly dovozy kumarinu kódu KN ex 2932 21 00 (TARIC kódy 2932 21 00 11 a 2932 21 00 15) odesílaného z Indie nebo Thajska bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Indie nebo Thajska či nikoliv.4. ŠetřeníO zahájení šetření Komise úředně informovala orgány ČLR, Indie a Thajska, výrobce/vývozce, známé dotčené dovozce ve Společenství a žadatele. Výrobcům/vývozcům v ČLR a Indii a rovněž dovozcům ve Společenství uvedeným v žádosti nebo známým Komisi ze šetření, které vedlo k uložení stávajících opatření, byly zaslány dotazníky (v Thajsku nebyli žádní známí výrobci). V zahajovacím nařízení byla stanovena lhůta, ve které se zúčastněné strany mohly písemně vyjádřit a požádat Komisi o slyšení.. Všechny strany byly upozorněny, že nedostatečná spolupráce může vést k tomu, že bude použit článek 18 základního nařízení a závěry budou učiněny na základě dostupných údajů.Odpověď na dotazník nepředložil žádný výrobce či vývozce v ČLR a Thajsku. V předepsaných lhůtách obdržela Komise odpovědi na dotazník od jednoho vyvážejícího výrobce v Indii a jednoho nezávislého dovozce ve Společenství. Komise provedla ověřovací návštěvu v závodu tohoto vyvážejícího výrobce v Indii:Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd, Nasik, Indie5. Období šetřeníObdobí šetření (OŠ) zahrnovalo období od 1. dubna 2003 do 31. března 2004. Pro zkoumání změny ve struktuře obchodu byl proveden sběr dat od roku 2000 až do konce OŠ.B. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ1. Obecné úvahy / stupeň spolupráce(a) ThajskoV šetření nebyli známi a nespolupracovali žádní výrobci či vývozci kumarinu v Thajsku. Proto musely být závěry týkající se vývozu kumarinu odesílaného do Společenství z Thajska učiněny podle článku 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Na začátku šetření byly orgány Thajska informovány o důsledcích nedostatečné spolupráce stanovených v čl. 18 odst. 6 základního nařízení.(b) IndieV šetření spolupracoval jeden vyvážející výrobce v Indii, společnost Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd, Indie („Atlas“), která během OŠ realizovala více než 90 % objemu a hodnoty celkových dovozů kumarinu z Indie.Ve své odpovědi na dotazník společnost Atlas uvedla, že žádná z jejích spřízněných společností není přímo či nepřímo zapojena do obchodu a výroby kumarinu. Ověřovací návštěva však prokázala, že společnost Atlas má v Indii dvě spřízněné společnosti: Monolith Chemicals Pvt. Ltd. a Aims Impex Pvt. Ltd., které dovážejí do Indie kumarin pocházející z ČLR a potom prodávají dovezené výrobky společnosti Atlas.(c) ČLRŽádní výrobci či vývozci z Číny v šetření nespolupracovali.Tyto společnosti byly jasně obeznámeny s tím, že nedostatečná spolupráce může vést k použití článku 18 základního nařízení. Rovněž byly informovány o důsledcích nedostatečné spolupráce.2. Dotčený výrobek a obdobný výrobekVýrobek dotčený údajným obcházením je podle definice v původním nařízení kumarin spadající v současné době pod kód KN ex 2932 21 00. Kumarin je bělavý krystalický prášek s charakteristickou vůní čerstvě posečeného sena. Používá se hlavně jako aroma a jako fixační přípravek při přípravě vonných látek, které potom slouží k výrobě čistících prostředků, kosmetiky a parfémů.Kumarin lze vyrábět dvěma různými výrobními postupy: fenolovou cestou, která využívá Perkinovu reakci, a o-kreosolovou cestou, která využívá Raschingovu reakci. Kumarin vyráběný těmito dvěma postupy však má shodné fyzikální a chemické vlastnosti a shodné použití.Na základě informací shromážděných během šetření od jediného spolupracujícího výrobce z Indie a vzhledem k nedostatečné spolupráci jiných výrobců z Indie a společností z Thajska a při neexistenci protidůkazů musí být učiněn závěr, že kumarin vyvážený do Společenství z ČLR a kumarin odesílaný z Indie a Thajska mají shodné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné použití. Proto musí být ve znění čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné výrobky.3. Změna ve struktuře obchoduPodle uvedených informací vyplývá změna ve struktuře obchodu údajně z překládky přes Indii a Thajsko.ThajskoVzhledem k tomu, že žádná thajská společnost v šetření nespolupracovala, musely být vývozy z Thajska do Společenství stanoveny podle článku 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Proto se pro zjištění vývozních cen a objemů dovozu z Thajska použily údaje Eurostatu, které byly nejvhodnějšími dostupnými informacemi.Dovozy kumarinu z Thajska se zvýšily z 0 tun v roce 2000 na 211 tun během OŠ. Tento dovoz z Thajska byl zahájen v říjnu 2001, několik měsíců po zahájení přezkumu před pozbytím platnosti ukončeného v roce 2002 („předcházející šetření“), kdy nebylo možné vyloučit, že opatření uložená nařízením Rady (ES) č. 600/96[4] budou pokračovat. Podíl dovozů odesílaných z Thajska na celkovém objemu dovozů kumarinu do Společenství se zvýšil z 0 % v roce 2000 na 50 % během OŠ, zatímco podíl dovozů kumarinu z ČLR do Společenství zůstal během stejného období neměnný ve výši 7 %. Kromě toho čínské vývozní statistiky na úrovni kódu KN ukazují, že se během stejného období podstatně zvýšil vývoz kumarinu z ČLR do Thajska, a to z 1 tuny v roce 2000 na 270 tun během OŠ. Zjistilo se rovněž, že dovozy z Thajska do určité míry kompenzovaly snížení dovozů z ČLR, neboť opatření byla původně uložena nařízením (ES) č. 600/96.Při absenci spolupráce a protidůkazů se dospělo k závěru, že od roku 2000 do OŠ došlo ve struktuře obchodu mezi ČLR, Thajskem a Společenstvím ke změně, která vyplývala z překládky kumarinu pocházejícího z ČLR přes Thajsko.IndiePodíl dovozů odesílaných z Indie na celkovém objemu dovozů kumarinu do Společenství se zvýšil z 11 % v roce 2000 na 35 % během OŠ, zatímco podíl dovozů kumarinu z ČLR do Společenství zůstal během stejného období neměnný ve výši 7 %. Kromě toho čínské vývozní statistiky na úrovni kódu KN ukazují, že se během stejného období podstatně zvýšil vývoz kumarinu z ČLR do Indie, a to z 88 tun v roce 2000 na 687 tun během OŠ. Zjistilo se rovněž, že dovozy z Indie do určité míry kompenzovaly snížení dovozů z ČLR, neboť opatření byla původně uložena nařízením (ES) č. 600/96.(a) Spolupracující vyvážející výrobce do IndieAtlas podstatně a trvale zvýšil vývoz do Společenství ze 100[5]ve finančním roce („FR“) 2000/2001[6] na 1957 v OŠ. Během stejného období zvýšil Atlas podstatně nákup kumarinu pocházejícího z ČLR ze 100 ve FR 2000/2001 na 1411 v OŠ. Z toho lze tudíž vyvodit závěr, že Atlas se rozhodl dovážet kumarin čínského původu a po mírné úpravě jej znovu vyvážet do Společenství, čímž výrazně zvýšil svůj podíl dovozů odesílaných z Indie do Společenství.(b) Nedostatečně spolupracující společnostiV žádosti je uveden ještě jeden výrobce v Indii. Pokud jde o tuto nedostatečně spolupracující společnost a případně další výrobce, kteří mohou existovat, ale kteří se rozhodli nespolupracovat, musel být jejich objem a hodnota vývozu stanovena podle článku 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Proto byly pro zjištění vývozních cen a množství těchto nespolupracujících společností použity údaje Eurostatu, které byly nejvhodnějšími dostupnými informacemi. Na tomto základě bylo zjištěno, že dovozy z těchto nedostatečně spolupracujících společností mírně poklesly. Navíc je třeba podotknout, že dovozy z nedostatečně spolupracujících společností představovaly během OŠ pouze 4-7 %[7]objemu a hodnoty celkových dovozů kumarinu z Indie. Vzhledem k nedostatečné spolupráci a malému tržnímu podílu nedostatečně spolupracujících společností bylo shledáno, že dostupné údaje o nedostatečně spolupracujících společnostech nebyly takové, aby znehodnotily závěr o změně ve struktuře obchodu(c) Závěr týkající se IndieNa základě uvedených závěrů je konstatováno, že od roku 2000 do OŠ došlo ve struktuře obchodu mezi Indií, ČLR a Společenstvím ke změně vyplývají ze zpětného vývozu a mírné úpravy kumarinu pocházejícího z ČLR přes Indii uvedenou nespolupracující společností a z překládky kumarinu pocházejícího z ČLR přes Indii nespolupracujícími společnostmi.4. Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvodThajskoPokud jde o dovozy z Thajska, dospělo se vzhledem k nedostatečné spolupráci a při neexistenci protidůkazů k závěru, že pokud byly dovozy zahájeny několik měsíců po zahájení předchozího šetření, pravděpodobně v očekávání obnoveného uložení stávajících antidumpingových opatření, vyplývala změna ve struktuře obchodu spíše z existence antidumpingových opatření než z jiného hospodářského důvodu nebo dostatečného opodstatnění ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.IndieU spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii, společnosti Atlas, bylo zjištěno, že dovážela kumarin vyrobený o-kreosolovou cestou z ČLR prostřednictvím dvou spřízněných indických společností. Ve společnosti Atlas byl dovezený výrobek dále čištěn a tento čištěný kumarin byl potom vyvážen zpět do Společenství. Během OŠ představoval objem kumarinu zpracovaného tímto způsobem 75 %[8] celkového objemu výroby společnosti Atlas. Zbývající objem 25 %[9] představoval skutečnou výrobu kumarinu fenolovou cestou v Indii. Protože kód KN deklarovaný pro kumarin dovážený z ČLR a kód deklarovaný pro dále čištěný kumarin zpětně vyvážený společností Atlas do Společenství jsou shodné, dospělo se k závěru, že oba výrobky jsou shodné, a výrobek zpětně vyvážený do Společenství si proto zachovává svůj čínský původ.Atlas tvrdil, že kód KN je pouze indikativní prvek pro zjištění původu výrobku a že další čištění kumarinu je třeba považovat za poslední podstatné zpracování v podniku vybavenému k tomuto účelu, které vede k výrobě nového výrobku. Podle názoru Atlasu má proto kumarin, který společnost dále čistila, indický původ.Bylo zjištěno, že další čištění kumarinu, který je již vhodný pro kosmetický průmysl, nemění původ kumarinu.Navíc šetření ukázalo, že náklady na další čištění kumarinu nebyly vysoké, a proto se dospělo k závěru, že tento postup představuje pouze mírnou úpravu kumarinu, která má zlepšit jeho čistotu, a nikoliv výrobu nového výrobku. Dále čištěný kumarin spadá ve skutečnosti pod definici dotyčného výrobku. Proti tomu neměl Atlas námitky.Atlas rovněž namítl, že při posuzování, zda je toto zpracování třeba považovat za podstatné, je nutno hodnotu kumarinu dovezeného z ČLR, která se ztratí v procesu dalšího čištění, považovat za náklady vzniklé procesem čištění. Hodnota kumarinu ztracená v procesu čištění se však projeví v okamžiku, když se kumarin kupuje. Proto ji nelze považovat za náklady vzniklé samotným procesem čištění.Tato společnost rovněž uvedla, že hlavním důvodem pro vývoz kumarinu pocházejícího z ČLR, byla nejistota způsobená rizikem stávek v Indii. Avšak i když bylo riziko stávek jako takové pokládáno za možné zdůvodnění rozhodnutí společnosti, stávky mohou ovlivnit jak výrobní procesy používané ve společnosti Atlas, tj. výrobu indického kumarinu fenolovou cestou a čištění kumarinu vyrobeného o-kresolovou cestou pocházejícího z ČLR. Stávky se proto nejeví jako dostatečné opodstatnění skutečnosti, že podíl kumarinu pocházejícího z ČLR a používaného ve výrobním procesu společnosti Atlas se zvýšil z cca 25 % v roce 2000 na více než 70 % během OŠ[10].Dospělo se proto k závěru, že změna ve struktuře obchodu vyplývá spíše z existence antidumpingových opatření než z jakéhokoliv dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.Pokud jde o nedostatečně spolupracující společnosti v Indii, jejich vývoz po finančním roce 2001/2002 poklesl, neboť společnost Atlas výrazně zvýšila svůj podíl na trhu, ale jelikož se jedná pouze o malé množství, závěr o změně ve struktuře obchodu to nijak neovlivňuje.5. Maření nápravných účinků cla, pokud jde o ceny a/nebo množství obdobných výrobkůThajskoNa základě uvedené analýzy obchodního toku bylo zjištěno, že změna ve struktuře dovozů do Společenství souvisí s faktem, že byla zavedena antidumpingová opatření. Zatímco do října 2001 na trhu Společenství chyběly dovozy deklarované jako pocházející z Thajska, během OŠ dosáhly 211 tun. Tento objem představoval 30,7 % spotřeby Společenství během OŠ v předchozím šetření.Šetření prokázalo, že průměrné ceny dovozů z Thajska byly ještě nižší než ceny dovozů z ČLR v předchozím šetření, a tedy nižší než ceny výrobního odvětví ve Společenství. Průměrné ceny dovozů z Thajska byly rovněž o 20 % nižší než čínské vývozní ceny během OŠ v tomto šetření.Na základě výše uvedeného byl vyvozen závěr, že pokud jde o množství a ceny obdobných výrobků, byly nápravné účinky antidumpingových opatření znehodnocovány změnou v obchodních tocích společně s nezvykle nízkými cenami vývozů z Indie.IndieNa základě uvedené analýzy obchodního toku bylo zjištěno, že změna ve struktuře dovozů do Společenství souvisí s faktem, že byla zavedena antidumpingová opatření. Zatímco v roce 2000 představovaly dovozy odesílané z Indie pouze 11 % celkového objemu dovozů kumarinu do Společenství, během OŠ dosáhly 35 %. Tento objem představoval 18-22 %[11] spotřeby Společenství během OŠ v předchozím šetření.Šetření ukázalo, že průměrné ceny dovozů z Indie byly ještě nižší než ceny dovozů z ČLR v předchozím šetření, a tedy nižší než ceny výrobního odvětví ve Společenství. Průměrné ceny dovozů z Thajska byly rovněž o 14 % nižší než čínské vývozní ceny během OŠ v tomto šetření.Na základě výše uvedeného byl vyvozen závěr, že pokud jde o množství a ceny obdobných výrobků, byly nápravné účinky antidumpingových opatření znehodnocovány změnou v obchodních tocích společně s nezvykle nízkými cenami vývozů z Indie.Atlas tvrdil, že je nepřiměřené porovnávat čínské vývozní ceny s cenami ve Společenství v roce 1994 (tj. OŠ použité k šetření, které vedlo k uložení původních opatření v roce 1996) s indickými vývozními cenami na stejném trhu dnes, neboť mezi těmito OŠ uplynulo 10 let.Ve skutečnosti však byly ceny porovnány s čínskými vývozními cenami určenými v OŠ přezkumu před pozbytím platnosti, které skončilo v roce 2002.6. Důkazy o dumpingu, pokud jde o běžné hodnoty, které byly dříve zjištěny pro obdobné nebo stejné výrobkyThajskoPro účely zjištění, zda existují důkazy o dumpingu, pokud jde o dotčený výrobek vyvážený během OŠ do Společenství z Thajska, byly podle článku 18 základního nařízení použity údaje Eurostatu.Čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje důkazy o dumpingu, pokud jde o běžné hodnoty, které byly dříve zjištěny pro obdobné nebo stejné výrobky.Pro účely spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo ve formě úprav náležitě přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Tyto úpravy byly provedeny podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení, pokud jde o náklady na dopravu a pojištění, na základě dostupných údajů, tj. údajů uvedených v žádosti podle článku 18 základního nařízení.Srovnání váženého průměru běžné hodnoty zjištěné v předchozím šetření a váženého průměru vývozních cen během OŠ tohoto šetření, vyjádřené v procentech ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před zaplacením cla podle čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení, prokázalo dumping dovozů kumarinu do Společenství z Thajska. Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené v procentech ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před zaplacením cla bylo více než 100 %.IndiePro účely zjištění, zda existují důkazy o dumpingu, pokud jde o dotčený výrobek vyvážený během OŠ do Společenství z Indie, byly použity vývozní ceny poskytnuté indickým spolupracujícím výrobcem a pro nedostatečně spolupracující společnosti údaje Eurostatu podle článku 18 základního nařízení.(a) Spolupracující vyvážející výrobcePro účely spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou společnosti Atlas bylo ve formě úprav náležitě přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Tyto úpravy byly provedeny podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení na základě dostupných údajů, které poskytla společnost Atlas, pokud jde o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, balení a přepočty měn.Srovnání váženého průměru běžné hodnoty zjištěné v předchozím šetření a váženého průměru vývozních cen během OŠ tohoto šetření, vyjádřené v procentech ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před zaplacením cla podle čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení, prokázalo dumping dovozů kumarinu odesílaných ze společnosti Atlas. Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené v procentech ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před zaplacením cla bylo více než 80 %.Atlas tvrdil, že porovnání vážené průměrné běžné hodnoty určené v předcházejícím šetření a váženého průměru vývozních cen během OŠ tohoto šetření vede k nesprávným závěrům, neboť časový rozdíl mezi OŠ těchto dvou šetření je deset let.Komise však použila údaje pro váženou průměrnou běžnou hodnotu z přezkumu před pozbytím platnosti, které skončilo v roce 2002, časový rozdíl mezi OŠ obou šetření je proto pouze dva roky. To je v souladu s požadavky uvedenými v čl. 13 odst. 1 základního nařízení.(b) Nedostatečně spolupracující společnostiPro účely spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo ve formě úprav náležitě přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Tyto úpravy byly provedeny podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení na základě dostupných údajů, které poskytla společnost Atlas, pokud jde o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, balení a přepočty měn.Srovnání váženého průměru běžné hodnoty zjištěné v předchozím šetření a váženého průměru vývozních cen během OŠ tohoto šetření, vyjádřené v procentech ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před zaplacením cla podle čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení, prokázalo dumping dovozů kumarinu do Společenství z nedostatečně spolupracujících společností v Indii. Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené v procentech ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před zaplacením cla bylo více než 60 %.C. OPATŘENÍZ pohledu shora uvedeného zjištění obcházení ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení by měla být stávající antidumpingová opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR rozšířena na shodný výrobek odesílaný z Indie a Thajska bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Indie nebo Thajska nebo nikoliv.Rozšířené clo by mělo být použito ve výši stanovené v čl. 1 odst. 2 původního nařízení.Podle čl. 13 odst. 3 a čl.14 odst. 5 základního nařízení, ve kterých se stanoví, že rozšířená opatření se uplatní na evidované dovozy se stejným datem celní evidence, antidumpingové clo by se mělo vybírat z dovozu kumarinu odesílaného z Indie a Thajska, který vstoupil do Společenství na základě evidence uložené původním nařízením. Vzhledem k zaměnitelnosti výrobku a konkrétním okolnostem tohoto případu nebylo možné s určitostí oddělit transakce související s kumarinem skutečně vyrobeným v Indii od transakcí spojených s kumarinem dováženým z Číny, který byl dále čištěn a následně vyvážen do Společenství. Výběr rozšířeného antidumpingového cla z dovozu kumarinu odesílaného z Indie nelze proto zpětně uplatnit na dovozy kumarinu vyvážené společností Atlas během období evidence.D. ŽÁDOST O VÝJIMKU Z CELNÍ EVIDENCE NEBO ROZŠÍŘENÍ CLAJediný spolupracující vývozce, společnost Atlas, podal žádost o výjimku z celní evidence a předpokládaného rozšíření antidumpingových opatření podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení.Šetření prokázalo, že společnost Atlas obcházela platná antidumpingová opatření vývozem kumarinu pocházejícího z ČLR po jeho mírné úpravě. Bylo rovněž zjištěno, že Atlas vyvážel do Společenství kumarin skutečně vyrobený v Indii fenolovou cestou (viz bod odůvodnění 27). Podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení skutečnost, že Atlas se podílel na praktikách obcházení, jej zbavuje způsobilosti získat výjimku.E. ZÁVAZEKVzhledem k zaměnitelnosti výrobku a potížím, které měla společnost Atlas v OŠ s rozlišováním výrobků vyrobených v Indii fenolovou cestou a kumarinu čínského původu, který byl čištěn a vyvážen zpět do Společenství, se výjimečně považuje za vhodné přijmout závazek společnosti Atlas, že bude do Společenství prodávat kumarin skutečně vyrobený v Indii v omezeném množství, jež odpovídá množství tohoto výrobku prodaného do Společenství v OŠ. Kumarin prodaný podle tohoto závazku by nepodléhal platbě rozšířeného cla.Tento závazek společnosti Atlas může Komise přijmout svým rozhodnutím.V této souvislosti se Atlas zavázal poskytovat Komisi pravidelné a podrobné údaje o svých vývozech do Společenství, aby mohla Komise účinně tento závazek kontrolovat.Aby mohla Komise účinně kontrolovat dodržování závazku této společnosti, při předkládání žádostí o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu je třeba osvobození od antidumpingového cla dále podmínit předložením obchodní faktury, která obsahuje alespoň náležitosti uvedené v příloze. Tato úroveň údajů je rovněž nutná k tomu, aby mohly celní orgány s dostatečnou přesností určit, zda je zásilka shodná s obchodními doklady. Nebude-li tato faktura předložena nebo nebude-li odpovídat výrobku předloženému celním orgánům, bude splatná příslušná sazba antidumpingového cla. Vzhledem k shora uvedenému lze nabídku závazku považovat za přijatelnou a dotčená společnost byla informována o základních skutečnostech, kritériích a povinnostech, na kterých jeho přijetí závisí.Pokud Atlas závazek poruší nebo se ukáže-li se, že je závazek jinak nesplnitelný, může Komise jeho přijetí zrušit,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ :Článek 11. Konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 769/2002 z dovozu kumarinu kódu KN ex 2932 21 00 pocházejícího z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz kumarinu spadajícího do kódu KN ex 2932 21 00 odesílaného z Indie nebo Thajska, bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Indie nebo Thajska či nikoliv (kódy TARIC 2932 21 00 11 a 2932 21 00 15).2. Rozšířené clo podle odstavce 1 tohoto článku se vybírá z celně evidovaných dovozů v souladu s článkem 2 nařízení Komise (ES) č. 661/2004 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 s výjimkou zboží vyváženého společností Atlas Fine Chemicals Pvt Ltd., Debhanu Mansion, Nasik-Pune Highway, Nasik Road, MS 422 101, Indie, (doplňkový kód TARIC A579).3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovozy propuštěné do volného oběhu podle článku 2.4. Použijí se platné celní předpisy.Článek 21. Dovážené zboží přihlášené k propuštění do volného oběhu se osvobozuje od antidumpingového cla uloženého v článku 1, pokud je vyrobené společnostmi, jejichž závazek Komise přijala a jejichž jména jsou uvedena v příslušném rozhodnutí Komise, které se průběžně mění, a jež bylo dovezeno v souladu s ustanoveními stejného rozhodnutí Komise.2. Dovozy uvedené v odstavci 1 budou osvobozeny od antidumpingového cla za podmínky, žea) bude celním orgánům členských států při předložení prohlášení o propuštění do volného oběhu předložena obchodní faktura, která obsahuje alespoň náležitosti uvedené v příloze;b) zboží deklarované a předložené k celnímu řízení odpovídá přesně popisu v obchodní faktuře.Článek 31. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 musí být předloženy písemně v jednom z úředních jazyků Společenství a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování žadatele. Žádost musí být zaslána na tuto adresu:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate BOffice: J-79 05/17B - 1049 BrusselsFax (32 2) 295 65 05Telex COMEU B 21877.2. Po konzultaci s poradním výborem může Komise rozhodnutím poskytnout osvobození od rozšířeného cla podle článku 1 na dovozy ze společností, které podají žádost.Článek 4Celním orgánům se nařizuje, aby ukončily evidenci dovozů zavedenou podle článku 2 nařízení Komise (ES) č. 661/2004.Článek 5Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa RaduPředsedaPŘÍLOHAObchodní faktura, vystavená společností na prodej kumarinu do Společenství, na který se vztahuje závazek, musí obsahovat tyto náležitosti:1. Název „OBCHODNÍ FAKTURA NA ZBOŽÍ, KTERÉ JE PŘEDMĚTEM ZÁVAZKU"2. Název společnosti uvedený v článku 2.1, která fakturu vystavila3. Číslo obchodní faktury4. Datum vystavení obchodní faktury5. Doplňkový kód TARIC, pod kterým má být zboží uvedené na faktuře celně odbavené na hranicích Společenství6. Přesný popis zboží včetně:-  kódového čísla výrobku (KČV) použitého pro účely šetření a závazku,-  popisu zboží ve srozumitelné formě, který odpovídá příslušnému KČV (např. „KČV…..),-  kódového čísla výrobku společnosti (KVS), pokud se užívá,-  KN kódu,-  množství v (kg).7. Název společnosti, která vystupuje jako dovozce do Společenství, na níž společnost přímo vystavila obchodní fakturu doprovázející zboží, které je předmětem závazku.8. Jméno vedoucího pracovníka společnosti, která fakturu vystavila, který podepíše následující prohlášení:Já, níže podepsaný tímto potvrzuji, že prodej zboží, které je předmětem této faktury, pro přímý vývoz do Evropského společenství se uskutečňuje v rozsahu a v souladu s podmínkami závazku, který [společnost] poskytla a Evropská komise přijala svým rozhodnutím [VLOŽIT ČÍSLO]. Prohlašuji, že údaje v této faktuře jsou úplné a správné.“ [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).[2] Úř. věst. L 123, 9.5.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1854/2003 (Úř. věst. L 272, 23.10.2003, s.1).[3] Úř. věst. L 104, 8.4.2004, s. 99.[4] Úř. věst. L 86, 4.4.1996, s. 1.[5] Z důvodu ochrany důvěrných údajů jsou údaje v tomto odstavci indexovány.[6] FR= finanční rok zahrnující období od 1. dubna jednoho roku do 31. března následujícího roku.[7] Z důvodu ochrany důvěrných údajů je uvedeno rozmezí.[8] Z důvodu ochrany důvěrných údajů nejsou uvedeny přesné údaje.[9] Z důvodu ochrany důvěrných údajů nejsou uvedeny přesné údaje.[10] Z důvodu ochrany důvěrných údajů nejsou uvedeny přesné údaje.[11] Z důvodu ochrany důvěrných údajů je uvedeno rozmezí.


Důležité právní upozornění

|

52005PC0112

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady kterým se zavádí společný rámec pro registry hospodářských subjektů pro statistické účely a zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2186/93  /* KOM/2005/0112 konecném znení - COD 2005/0032 */

	V Bruselu dne 5.4.2005KOM(2005) 112 v konečném znění2005/0032 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se zavádí společný rámec pro registry hospodářských subjektů pro statistické účely a zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2186/93(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTIStávající nařízení o registrech hospodářských subjektů (2186/93), které harmonizovalo registry hospodářských subjektů používané členskými státy pro statistické účely, pochází z roku 1993 a v současné době je již částečně zastaralé. V uplynulých letech se situace značně změnila a došlo k vývoji v oblasti statistických požadavků.Postupně vyvstaly tři druhy dalších požadavků:-  v důsledku globalizace hospodářství se objevila potřeba shromažďovat informace o skupinách podniků;-  integrace činností z rozdílných odvětví vyžaduje, aby se statistiky týkaly celého hospodářství;-  pro jednotný trh je nutné zajistit lepší srovnatelnost statistik, což závisí zejména na dostupnosti harmonizovaných zdrojů pro statistický soubor podniků působících v EU.Cílem tohoto návrhu je aktualizovat stávající nařízení o registrech hospodářských subjektů a zohlednit tyto nové požadavky.K dosažení tohoto cíle se navrhuje několik změn stávajícího nařízení o registrech hospodářských subjektů, jež jsou shrnuty v níže uvedených odstavcích.2. OBSAH NAřÍZENÍS ohledem na nové požadavky kladené na údaje zavádí navrhovaná předloha nařízení dvě zásadní změny.-  Zapsání všech podniků, které vykonávají hospodářskou činnost přispívající k hrubému domácímu produktu, jejich místních jednotek a příslušných právních jednotek do registru by mělo být povinné (ve stávajícím znění nařízení je uvedení dobrovolné v případě činnosti v některých oblastech).-  Bude nutné uvádět finanční vazby a skupiny podniků a mezi zeměmi a Eurostatem bude docházet k předávání údajů o mezinárodních skupinách a jednotkách, které je tvoří.2.1. Pokrytí celé oblasti hospodářstvíProtože již existují právní předpisy Společenství týkající se statistiky, které se vztahují na celé hospodářství, a zvyšuje se míra využívání registrů hospodářských subjektů pro účely národních účtů, je nezbytné, aby registry hospodářských subjektů pokrývaly celou oblast hospodářství. Dalšími oblastmi, které by měly být v registru uváděny povinně, jsou „veřejná správa“ a „zemědělství a rybolov“.Začlenění veřejné správyRole veřejného sektoru se mění. Některé činnosti, které v minulosti spravoval veřejný sektor, mohou nyní řídit veřejné či soukromé podniky. Aby bylo možné si utvořit jasnou představu o dané situaci, je nutné mít k dispozici srovnatelnější zdroje informací o těchto činnostech. Toho lze dosáhnout pouze tak, že se veřejný sektor v souladu s dohodnutými standardy povinně začlení do národních registrů hospodářských subjektů používaných pro statistické účely.Začlenění zemědělství a rybolovuVelký politický zájem o rozvoj venkova si žádá informace nejen o zemědělství, ale i o jeho stále častějším propojení s ostatními činnostmi, na které se zemědělské statistiky, které vycházejí převážně z produktů, nezaměřují. Harmonizovaný přístup k zemědělství v rámci registrů hospodářských subjektů poskytne základní informace nezbytné pro politiku v oblasti venkova.2.2. Údaje o skupinách podnikůVzrůstá poptávka po informacích o skupinách podniků; na národní úrovni jde o informace nezbytné pro účely vyhodnocení koncentrace hospodářství a na mezinárodní úrovni pro účely vytváření statistiky v souvislosti s globalizací. Aby byla tato poptávka uspokojena, vypracovává se mnoho statistik, některé z nich dle právních předpisů Společenství upravujících oblast statistiky (zahraniční přidružené podniky, platební bilance a zahraniční obchod), avšak zapotřebí je jich více. Současná situace, kdy se do registrů zapisují pouze okleštěné části skupin podniků působící na území daného členského státu, není postačující a údaje o mezinárodních skupinách je třeba na úrovni EU sloučit.Předloha nařízení požaduje, aby národní registry hospodářských subjektů zaznamenávaly finanční vazby mezi právními jednotkami a předávaly informace o mezinárodních propojeních Komisi (Eurostatu).Výsledkem by měly být:-  harmonizované rámce výběru pro stávající zjišťování, která se zabývají finančními vazbami;-  lepší srovnatelnost mnoha současných statistik, v nichž finanční vazby mezi podniky v různých zemích hrají významnou roli, např. údaje o produktivitě;-  další informace o statistickém souboru skupin podniků, neboť registry by rovněž bylo možné využít jako přímé zdroje statistik o globalizaci. To by bylo cenným přínosem pro různé politiky Společenství v oblasti hospodářské soutěže a výzkumu a rovněž pro obchodní jednání.Tento návrh rovněž mnohem více přibližuje rozsah a kvalitu údajů o mezinárodních skupinách podniků úrovni dosažené v USA.3. DOPAD NÁVRHUVětšina členských států nové požadavky již částečně realizovalaTéměř ve všech členských státech jsou již uvedené tři dobrovolné oddíly klasifikace NACE do registru alespoň částečně zaneseny a některé informace o skupinách podniků jsou k dispozici nebo se připravují. Ve většině případů tedy určitý rámec existuje a je na členských státech, aby přijaly další opatření a zlepšily své pokrytí nebo jeho kvalitu, např. využitím dalších zdrojů. Harmonizace mezi všemi členskými státy, v nichž se výchozí situace liší, lze dosáhnout pouze přijetím společné metodologie, kterou předkládá navrhované nařízení.Nevyžaduje se zaznamenávání údajů o malých jednotkáchJelikož se mezinárodní zájem soustředí na mezinárodní skupiny, neexistují žádné přesně vymezené požadavky na pokrytí skupin tvořených plně rezidentními jednotkami. Pokrytí nejmenších podniků, které nezaměstnávají žádné osoby, je rovněž dle zásady subsidiarity ponecháno členským států, neboť závisí na správních zdrojích, jež má daný stát k dispozici. V rámci možností tak byla zohledněna situace v jednotlivých členských státech a rozdílná dostupnost zdrojů.Některé proměnné jsou dobrovolné, aby bylo možné udržet náklady na provádění v přiměřené výšiZaznamenávání některých proměnných je podmíněno dostupností informací ze správních zdrojů v jednotlivých členských státech a určité proměnné týkající se skupin podniků jsou dobrovolné až do chvíle, kdy je stanoveno, že se tyto údaje předají Eurostatu, kde dojde k jejich sloučení, načež se konzistentní a opravené údaje zasílají zpět členským státům. Významným příkladem je definování kontrolující země v rámci statistiky zahraničních přidružených podniků, kde mohou být informace, jež jsou k dispozici v jednotlivých členských zemích, nekonzistentní či mohou chybět a kde lze konzistentnost zajistit pouze na evropské úrovni.Obrat je dobrovolným údajem v oblastech zemědělství a rybolovu a ve veřejném sektoru.4. KONZULTACE SE čLENSKÝMI STÁTYPředloha nařízení je výsledkem rozsáhlých konzultací s členskými státy a byla předmětem obšírných diskusí s různými zúčastněnými stranami, několikrát v rámci pracovní skupiny pro registry hospodářských subjektů a statistické jednotky a také na zasedáních ředitelů pro statistiku podniků a ředitelů Výboru pro statistické programy. V úvahu byly vzaty názory hlavních uživatelů v členských státech, ve státech ESUO, kandidátských zemích a v Komisi, stejně jako názory jiných zúčastněných stran. Stávající návrh představuje vyvážený kompromis mezi mírou podrobnosti informací vyžadovanou ze strany hlavních uživatelů a mezi pracovním zatížením národních statistických úřadů.2005/0032 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se zavádí společný rámec pro registry hospodářských subjektů pro statistické účely a zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2186/93 (Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 285 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[3],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízením Rady (EHS) č. 2186/93 ze dne 22. července 1993[4] se zavedl společný rámec pro statistické registry hospodářských subjektů s harmonizovanými definicemi, ukazateli, oblastí působnosti a postupy pro aktualizaci. S cílem udržet vývoj registrů hospodářských subjektů v harmonizovaném rámci by mělo být přijato nové nařízení.(2) Nařízení Rady (EHS) č. 696/93 ze dne 15. března 1993 o statistických jednotkách pro účely statistického zjišťování a analýzy hospodářství ve Společenství[5] obsahuje definice statistické jednotky pro zjišťování a analýzy. V jednotném trhu je nezbytné zdokonalit srovnatelnost statistik pořizovaných pro potřeby Společenství. Při tomto zdokonalení je třeba společně vymezit a popsat okruh podniků a jiných jednotek, jejichž činnost je předmětem statistických výzkumů.(3) Nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 58/97 ze dne 20. prosince 1996 o strukturální statistice podnikání[6] a č. 1165/98 ze dne 19. května 1998 o konjunkturálních statistikách[7] se stanovil společný rámec pro sběr údajů pro statistiky, vypracovávání, předávání a vyhodnocování statistik Společenství týkajících se struktury, činnosti, konkurenceschopnosti a výkonnosti podniků ve Společenství. Registry hospodářských subjektů pro statistické účely představují základní prvek tohoto společného rámce a umožňují organizovat a koordinovat statistická zjišťování, protože poskytují harmonizovaný rámec výběru.(4) Registry hospodářských subjektů jsou jedním z prvků, který uvádí v soulad protichůdné požadavky na zvyšování množství informací o podnicích a na snižování jejich administrativního zatížení, zejména prostřednictvím využití existujících informací obsažených ve správních a soudních registrech, obzvláště pokud jde o mikropodniky a malé a střední podniky, ve smyslu nařízení Komise 2003/361/ES[8].(5) Registry hospodářských subjektů pro statistické účely jsou také hlavním zdrojem pro demografii podniků, neboť obsahují záznamy o vzniku a zániku podniků, o strukturálních změnách v hospodářství na základě koncentrace či dekoncentrace, ke kterým došlo v důsledku takových operací, jakou jsou fúze, převzetí, rozdělení, vyčlenění a restrukturalizace statistického souboru podniků.(6) Potvrdila se důležitost role, kterou veřejné podniky hrají v národních hospodářstvích členských států. Směrnice Komise 80/723/EHS ze dne 25. června 1980 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky[9] se vztahuje na určité druhy veřejných podniků. Veřejné podniky a veřejné společnosti by proto měly být v registrech hospodářských subjektů označeny a to lze učinit pomocí institucionální odvětvové klasifikace.(7) Kontrolní vazby mezi právními jednotkami jsou nezbytné pro definování skupin podniků, pro správné vymezování podniků, pro analýzu velkých a komplexních jednotek a pro studium koncentrace hospodářství. Informace o skupinách podniků přispívají ke zlepšení kvality registrů hospodářských subjektů a lze je použít s cílem omezit nebezpečí zveřejnění důvěrných údajů. Určité finanční údaje dávají mnohem větší smysl na úrovni skupiny nebo podskupiny podniků než na úrovni podniků a mohou být k dispozici pouze na úrovni skupiny či podskupiny. Záznamy o skupinách podniků umožňují, aby byla v případě nutnosti prováděna zjišťování přímo o skupinách namísto o jednotkách, které je tvoří, čímž se může značně snížit zatížení respondentů. Aby bylo možné uvádět v registrech údaje o skupinách podniků, je třeba registry hospodářských subjektů dále harmonizovat.(8) Vzrůstající globalizace hospodářství je výzvou pro stávající způsob vypracovávání statistik. Se záznamy o mezinárodních skupinách podniků představují registry hospodářských subjektů základní nástroj pro zdokonalení mnoha statistik souvisejících s globalizací: jde o mezinárodní obchod se zbožím a službami, platební bilanci, přímé zahraniční investice, zahraniční přidružené podniky, výzkum, vývoj a inovace a pracovní trh. Většina těchto statistik se vztahuje na celé hospodářství a vyžaduje, aby v registrech hospodářských subjektů byla pokryta všechna odvětví hospodářství.(9) Podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (Euratom, EHS) č. 1588/90 ze dne 11. června 1990 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství[10] nemohou být předpisy jednotlivých států o statistické důvěrnosti uplatňovány proti předávání důvěrných statistických údajů úřadu Společenství (Eurostat), pokud je toto předání stanoveno v právním aktu Společenství upravujícím statistiku Společenství.(10) Aby bylo možné zaručit splnění povinností stanovených v tomto nařízení, mohou vnitrostátní instituce odpovědné za sběr údajů v členských státech vyžadovat přístup ke správním informačním zdrojům, jako jsou např. registry spravované daňovými úřady a správami sociálního zabezpečení, centrálními bankami a ostatními veřejnými institucemi a jiné databáze obsahující informace o přeshraničních transakcích a pozicích, jsou-li tyto údaje nezbytné pro vypracování statistik Společenství.(11) Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[11].(12) Nařízení (EHS) č. 2186/93 by proto mělo být zrušeno.(13) Výbor pro statistické programy byl konzultován,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1ÚčelToto nařízení stanoví společný rámec pro statistické registry hospodářských subjektů ve Společenství.Členské státy zřídí jeden či více harmonizovaných registrů pro statistické účely, jež budou sloužit jako nástroj pro přípravu a koordinaci zjišťování, jako zdroj informací pro statistickou analýzu statistického souboru podniků a jeho demografie a pro stanovování a výstavbu statistických jednotek.Článek 2DefinicePro účely tohoto nařízení se:„právní jednotkou“ rozumí právní jednotka ve smyslu definice uvedené v oddíle II části A bodě 3 přílohy nařízení (EHS) č. 696/93[12];„podnikem“ rozumí podnik ve smyslu definice v oddíle III části A přílohy uvedeného nařízení;„místní jednotkou“ rozumí místní jednotka ve smyslu definice v oddíle III části F přílohy uvedeného nařízení;„skupinou podniků“ rozumí skupina podniků ve smyslu definice uvedené v oddíle III části C přílohy nařízení (EHS) č. 696/93;„mezinárodní skupinou podniků“ se rozumí skupina podniků, která se skládá z alespoň dvou podniků nebo právních jednotek se sídlem v různých zemích;„okleštěnou skupinou podniků“ se rozumí podniky a právní jednotky tvořící skupinu podniků, které jsou rezidentní v téže zemi. Může zahrnovat pouze jednu jednotku, pokud ostatní jednotky nejsou v téže zemi rezidentní. Podnik může být okleštěnou skupinou podniků nebo její částí.Článek 3Oblast působnosti1. V souladu s definicemi uvedenými v článku 2 a s výhradou omezení v tomto článku se do registrů zapisujívšechny podniky, které vykonávají hospodářskou činnost přispívající k hrubému domácímu produktu (HDP), a jejich místní jednotky,právní jednotky, které tyto podniky tvoří,okleštěné skupiny podniků a informace o mezinárodních skupinách podniků definované v příloze,skupiny plně rezidentních podniků.2. Výjimku tvoří domácnosti, pokud zboží i služby, které produkují, jsou určeny pro jejich vlastní spotřebu, nebo zahrnují pronájem vlastních nemovitostí.3. Na místní jednotky, jež nejsou samostatnými právnickými osobami (pobočky) a jež jsou závislé na zahraničních podnicích a klasifikují se dle zásad ESA95 a SNA93 jako kvazi společnosti, se v registrech hospodářských subjektů nahlíží jako na podniky.4. Skupinu podniků lze vysledovat na základě kontrolních vazeb mezi právními jednotkami. Pro vymezení skupin podniků se použije definice kontroly, kterou uvádí Evropský systém integrovaných hospodářských účtů ESA95 (nařízení (ES) č. 2223/96), odst. 2.26.5. Toto nařízení se uplatní pouze na jednotky, které v plném rozsahu či částečně vykonávají hospodářskou činnost. Hospodářskou činností se rozumí jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží a služeb na daném trhu. Netržní služby, které přispívají k hrubému domácímu produktu, stejně jako přímý či nepřímý majetkový podíl v aktivních právních jednotkách se pro účely registrů hospodářských subjektů považují za hospodářskou činnost. Právní jednotky, které nejsou hospodářsky aktivní, jsou součástí podniku pouze ve spojení s hospodářsky aktivními právními jednotkami.6. Postupem podle článku 14 se rozhodne, v jakém rozsahu se do registrů zahrnou podniky zaměstnávající méně než půl osoby a skupiny plně rezidentních podniků, které nemají význam pro statistiky členských států.Článek 4Zdroje údajů1. Pokud splní podmínky týkající se kvality uvedené v článku 6, mohou členské státy při shromažďování informací požadovaných v tomto nařízení využít jakékoli zdroje, jež považují za vhodné. Národní úřady jsou v rámci své působnosti oprávněny pro statistické účely shromažďovat informace, na něž se vztahuje toto nařízení a jež jsou obsaženy ve správních nebo soudních evidencích.2. Pokud nelze údaje shromáždit za vynaložení přiměřených nákladů, mohou být použity postupy statistického odhadování, přičemž musí být dodržena daná míra správnosti a kvality.Článek 5Ukazatele zapisované do registrůJednotky uvedené v registrech jsou charakterizovány identifikačním číslem a sledovanými údaji uvedenými v příloze.Seznam sledovaných údajů se aktualizuje a sledované údaje a pravidla kontinuity se vymezují postupem dle článku 14.Článek 6Standardy kvality a zprávy o kvalitě1. Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění kvality registrů hospodářských subjektů.2. Členské státy na požádání zašlou Komisi (Eurostatu) zprávu o kvalitě registrů hospodářských subjektů (dále jen „zprávy o kvalitě“).3. Společné standardy kvality spolu s obsahem a periodicitou zpráv o kvalitě vymezí Komise (Eurostat) postupem uvedeným v článku 14, přičemž vezme v úvahu dopady nákladů na zapisování údajů do registrů.4. Členské státy oznámí Komisi (Eurostatu) závažné změny metod či jiné změny, které by mohly mít vliv na kvalitu registrů hospodářských subjektů, a to jakmile takové změny zjistí, avšak nejpozději do šesti měsíců ode dne vstupu v platnost těchto změn.Článek 7Příručka s doporučenímiKomise zveřejní příručku s doporučeními týkající se registrů hospodářských subjektů. Tato příručka bude aktualizována v úzké spolupráci se členskými státy.Článek 8Časový plán a periodicita1. Alespoň jednou ročně jsou aktualizovány zápisy do registrů a výmazy z registrů.2. Četnost aktualizace závisí na druhu jednotky, zvolené proměnné, velikosti jednotky a zdroji obecně používaném pro aktualizaci.3. Pravidla pro aktualizaci se přijmou postupem dle článku 14.4. Členské státy pořizují každoročně kopii daných registrů, která zachycuje jejich aktuální stav na konci roku, a uchovávají ji pro analytické účely po dobu 30 let.Článek 9Předávání údajů1. Členské státy provádějí statistické analýzy registrů a tyto informace předávají Komisi (Eurostatu), přičemž dodržují formát a postup stanovený Komisí postupem dle článku 14.2. Členské státy na požádání zašlou Komisi (Eurostatu) veškeré informace o provádění tohoto nařízení v členských státech.Článek 10Předávání důvěrných údajů mezi členskými státyPředávání důvěrných údajů, jak je vymezuje článek 13 nařízení (ES) č. 322/97, je mezi členskými státy povoleno pouze tehdy, je-li to nezbytné k zajištění kvality informací o mezinárodních skupinách podniků v Evropské unii. Členské státy, které obdrží důvěrné údaje od jiných členských států, s těmito informacemi zacházejí jako s důvěrnými.Článek 11Předávání údajů o mezinárodních skupinách podniků1. Členské státy předávají Komisi (Eurostatu) jednotlivé údaje o mezinárodních skupinách podniků a o jednotkách, které je tvoří, ve smyslu přílohy tohoto nařízení, s cílem poskytnout statistické informace o mezinárodních skupinách v Evropské unii.2. Aby Komise (Eurostat) zajistila konzistentnost zaznamenávaných údajů, předá každému členskému státu údaje o mezinárodní skupině podniků, včetně jednotek, které ji tvoří, pokud má alespoň jedna právní jednotka této skupiny sídlo na území daného členského státu.3. Rozsah, formát a postup pro předávání jednotlivých údajů Komisi (Eurostatu) a pro předávání údajů o mezinárodních skupinách podniků členským státům se přijme postupem dle článku 14.Článek 12Přechodné období a odchylkyPokud je třeba v registrech hospodářských subjektů provést větší úpravu, může Komise na žádost členského státu přiznat odchylku, a to na přechodné období, které nepřekročí dva roky ode dne, od kterého se použije toto nařízení.Toto přechodné období nepřekročí tři roky v oblasti zemědělství, lesnictví a rybářství, veřejné správy, obrany a povinného sociálního zabezpečení.Článek 13Prováděcí opatřeníProváděcí opatření k tomuto nařízení se stanoví postupem dle článku 14. Tato opatření se týkají:pokrytí nejmenších podniků a skupin plně rezidentních podniků, v souladu s článkem 3;předávání informací z registrů a zpráv o kvalitě, v souladu s články 6 a 9;pravidel pro aktualizaci registrů, v souladu s článkem 8;předávání jednotlivých údajů o mezinárodních skupinách podniků Komisi (Eurostatu) a předávání údajů o mezinárodních skupinách podniků členským státům, v souladu s článkem 11;aktualizace seznamu ukazatelů zapisovaných do registrů uvedeného v příloze, jejich definic a pravidel kontinuity, v souladu s článkem 5, pokud tato aktualizace neznamená z kvantitativního hlediska zatížení daných jednotek nebo členských států, které je v nepoměru k předpokládaným výsledkům.Článek 14Výbor1. Komisi je nápomocen Výbor pro statistické programy zřízený rozhodnutím 89/382/EHS, Euratom[13].2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí.Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.Článek 15Zrušující ustanoveníNařízení Rady (EHS) č. 2186/93 se zrušuje.Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.Článek 16Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Použije se ode dne 1. ledna 2007.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyněPŘÍLOHARegistry hospodářských subjektů obsahují u každé jednotky následující informace. Tyto informace nemusejí být pro každou jednotku ukládány zvlášť, pokud je lze odvodit od jiné jednotky či jednotek.1. PRÁVNÍ JEDNOTKA |IDENTIFIKAČNÍ UKAZATELE | 1.1 | Identifikační číslo |1.2a | Jméno či obchodní firma |1.2b | Adresa (včetně PSČ), co nejpodrobněji |1.2c | Dobrovolné údaje: číslo telefonu a faxu, e-mailová adresa a informace, které umožní elektronický sběr údajů |1.3 | Registrační číslo pro účely daně z přidané hodnoty (DPH), popřípadě jiné správní identifikační číslo |DEMOGRAFICKÉ UKAZATELE | 1.4 | Datum zákonného vzniku v případě právnických osob nebo datum úředního potvrzení coby hospodářského subjektu v případě fyzických osob |1.5 | Datum, od něhož právní jednotka přestala být součástí podniku (v souladu s 3.3) |HOSPODÁŘSKÉ/ STRATIFIKAČNÍ UKAZATELE | 1.6 | Právní forma |VAZBY NA OSTATNÍ REGISTRY | Odkaz na přidružené registry, které obsahují záznam o dané právní jednotce a zahrnují informace, jež mohou být použity pro statistické účely |1.7a | Odkaz na registr hospodářských subjektů uvnitř Společenství zřízený dle nařízení (ES) č. 638/2004[14] a odkaz na celní evidenci nebo registr hospodářských subjektů mimo Společenství |1.7b | Dobrovolné údaje: odkaz na údaje z účetní rozvahy (pro jednotky, které musejí zveřejňovat své účetnictví) a odkaz na registr platební bilance či registr přímých zahraničních investic a odkaz na registr zemědělských podniků |Další ukazatele u právních jednotek, které jsou částí podniků patřících do skupiny podniků:VAZBA NA SKUPINU PODNIKŮ | 1.8 | Identifikační číslo skupiny rezidentních podniků/okleštěné skupiny podniků (4.1), k níž daná jednotka patří |1.9 | Datum přidružení ke skupině rezidentních podniků/okleštěné skupině podniků |1.10 | Datum oddělení od skupiny rezidentních podniků/okleštěné skupiny podniků |KONTROLOVÁNÍ JEDNOTEK | Kontrolní vazby mezi rezidentními jednotkami lze zaznamenat od nejvyšší úrovně směrem k nejnižší (1.11a) nebo od nejnižší úrovně směrem k nejvyšší (1.11b). U každé jednotky se zaznamenává pouze první úroveň kontroly, a to přímé i nepřímé (celý řetězec kontrolních vazeb lze získat jejich kombinací). |1.11a | Identifikační číslo(čísla) rezidentní právní jednotky či jednotek, které kontroluje daná právní jednotka |1.11b | Identifikační číslo rezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku |1.12 | a) Země registrace a b) identifikační číslo(čísla) nebo jméno(jména) či obchodní firma(firmy), adresa(adresy) a číslo(čísla) plátce DPH nerezidentní právní jednotky či jednotek, které kontroluje daná právní jednotka |1.13 | a) Země registrace a b) identifikační číslo nebo jméno či obchodní firma, adresa a číslo plátce DPH nerezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku |VLASTNICTVÍ JEDNOTEK | Vlastnictví rezidentních jednotek lze zaznamenat od nejvyšší úrovně směrem k nejnižší (1.14a) nebo od nejnižší úrovně směrem k nejvyšší (1.14b). Záznam této informace a práh použitý pro vlastnický podíl závisí na dostupnosti dané informace ve správních zdrojích. Doporučeným prahem je vlastnický podíl ve výši alespoň 10 % . |1.14a | a) Identifikační číslo(čísla) a b) podíly (v %)v rezidentní právní jednotce či jednotkách, které daná právní jednotka vlastní |1.14b | a) Identifikační číslo(čísla) a b) podíly (v %) rezidentní právní jednotky či jednotek, které vlastní danou právní jednotku |1.15 | a) Země registrace a b) identifikační číslo(čísla) nebo jméno(jména) či obchodní firma(firmy), adresa(adresy) a číslo(čísla) plátce DPH a c) podíly (v %) v nerezidentní právní jednotce či jednotkách, které daná právní jednotka vlastní |1.16 | a) Země registrace a b) identifikační číslo(čísla) nebo jméno(jména) či obchodní firma(firmy), adresa(adresy) a číslo(čísla) plátce DPH a c) podíly (v %) nerezidentní právní jednotky či jednotek, které vlastní danou právní jednotku |2. MÍSTNÍ JEDNOTKA |IDENTIFIKAČNÍ UKAZATELE | 2.1 | Identifikační číslo |2.2a | Jméno či obchodní firma |2.2b | Adresa (včetně PSČ), co nejpodrobněji |2.2c | Dobrovolné údaje: číslo telefonu a faxu, e-mailová adresa a informace, které umožní elektronický sběr údajů |2.3 | Identifikační číslo podniku (3.1), k němuž daná místní jednotka patří |DEMOGRAFICKÉ UKAZATELE | 2.4 | Datum začátku činnosti |2.5 | Datum závěrečného ukončení činnosti |HOSPODÁŘSKÉ/ STRATIFIKAČNÍ UKAZATELE | 2.6 | Čtyřmístný kód převažující činnosti dle klasifikace NACE |2.7 | Vedlejší činnosti, pokud existují, označené čtyřmístným kódem klasifikace NACE; tento bod se týká pouze těch místních jednotek, které jsou předmětem zjišťování |2.8 | Dobrovolný údaj: činnost vykonávaná v místní jednotce, která je pomocnou činností podniku, k němuž náleží (ano/ne) |2.9 | Počet zaměstnaných osob |2.10a | Počet zaměstnanců |2.10b | Dobrovolný údaj: počet zaměstnanců v ekvivalentech zaměstnanců na plný pracovních úvazek |2.11 | Kód zeměpisné polohy |VAZBY NA OSTATNÍ REGISTRY | 2.12 | Odkaz na přidružené registry, které obsahují záznam o dané místní jednotce a zahrnují informace, jež mohou být použity pro statistické účely (pokud takové přidružené registry existují) |3. PODNIK |IDENTIFIKAČNÍ UKAZATELE | 3.1 | Identifikační číslo |3.2a | Jméno či obchodní firma |3.2b | Dobrovolný údaj: poštovní, elektronická a internetová adresa |3.3 | Identifikační číslo(čísla) právní jednotky či jednotek, které tvoří daný podnik |DEMOGRAFICKÉ UKAZATELE | 3.4 | Datum začátku činnosti |3.5 | Datum závěrečného ukončení činnosti |HOSPODÁŘSKÉ/ STRATIFIKAČNÍ UKAZATELE | 3.6 | Čtyřmístný kód převažující činnosti dle klasifikace NACE |3.7 | Vedlejší činnosti, pokud existují, označené čtyřmístným kódem klasifikace NACE; tento bod se týká pouze těch podniků, které jsou předmětem zjišťování |3.8 | Počet zaměstnaných osob |3.9a | Počet zaměstnanců |3.9b | Dobrovolný údaj: počet zaměstnanců v ekvivalentech zaměstnanců na plný pracovních úvazek |3.10 | Obrat; dobrovolný údaj v oblastech zemědělství a rybolovu a ve veřejném sektoru. |3.11 | Institucionální odvětví a pododvětví dle Evropského systému integrovaných hospodářských účtů |Další ukazatele u podniků, které patří ke skupině podniků:VAZBA NA SKUPINU PODNIKŮ | 3.12 | Identifikační číslo skupiny rezidentních podniků/okleštěné skupiny podniků (4.1), k níž daný podnik patří |4. SKUPINA PODNIKŮ |IDENTIFIKAČNÍ UKAZATELE | 4.1 | Identifikační číslo rezidentní skupiny/okleštěné skupiny |4.2a | Jméno či obchodní firma rezidentní skupiny/okleštěné skupiny |4.2b | Dobrovolný údaj: poštovní, elektronická a internetová adresa vedoucího subjektu rezidentní/okleštěné skupiny |4.3 | Identifikační číslo vedoucího subjektu rezidentní skupiny/okleštěné skupiny (totožné s identifikačním číslem právní jednotky, která vede rezidentní skupinu). Je-li kontrolující jednotkou fyzická osoba, která není hospodářským subjektem, závisí uvedení tohoto záznamu na dostupnosti dané informace ve správních zdrojích. |4.4 | Druh skupiny podniků: 1. skupina plně rezidentních podniků; 2. okleštěná skupina podniků kontrolovaná z tuzemska; 3. okleštěná skupina podniků kontrolovaná ze zahraničí; |DEMOGRAFICKÉ UKAZATELE | 4.5 | Datum vzniku skupiny rezidentních podniků/okleštěné skupiny podniků |4.6 | Datum zániku skupiny rezidentních podniků/okleštěné skupiny podniků |HOSPODÁŘSKÉ/ STRATIFIKAČNÍ UKAZATELE | 4.7 | Dvoumístný kód převažující činnosti rezidentní skupiny/okleštěné skupiny dle klasifikace NACE |4.8 | Dobrovolný údaj: vedlejší činnosti rezidentní/okleštěné skupiny označené dvoumístným kódem klasifikace NACE |4.9 | Počet osob zaměstnaných v rezidentní skupině/okleštěné skupině |4.10 | Dobrovolný údaj: konsolidovaný obrat |Další ukazatele u mezinárodních skupin podniků (druhy 2 a 3 uvedené v části 4.4):Záznam proměnných 4.11 a 4.12a je dobrovolný, pokud nebylo stanoveno, že mají být předány informace o mezinárodních skupinách dle článku 11.IDENTIFIKAČNÍ UKAZATELE | 4.11 | Identifikační číslo globální skupiny |4.12a | Jméno či obchodní firma globální skupiny |4.12b | Dobrovolný údaj: země registrace, poštovní, elektronická a internetová adresa vedoucího subjektu globální skupiny |4.13 | Identifikační číslo vedoucího subjektu globální skupiny, pokud je vedoucí subjekt skupiny rezidentní (totožné s identifikačním číslem právní jednotky, která je vedoucím subjektem skupiny). Pokud není vedoucí subjekt globální skupiny rezidentní, uvede se země registrace a jako dobrovolný údaj: jeho identifikační číslo nebo jméno či obchodní firma a adresa. |HOSPODÁŘSKÉ/ STRATIFIKAČNÍ UKAZATELE | 4.14 | Dobrovolný údaj: počet zaměstnaných osob z globálního hlediska |4.15 | Dobrovolný údaj: konsolidovaný globální obrat |4.16 | Dobrovolný údaj: země globálního rozhodovacího centra |4.17 | Dobrovolný údaj: země, ve kterých mají sídlo podniky nebo místní jednotky |[1] Úř. věst. C , , s. .[2] Úř. věst. C , , s. .[3] Úř. věst. C , , s. .[4] Úř. věst. L 196, 5.8.1993, s. 1.[5] Úř. věst. L 76, 30.3.1993, s. 1.[6] Úř. věst. L 14, 17.1.1997, s. 1.[7] Úř. věst. L 162, 5.6.1998, s. 1.[8] Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.[9] Úř. věst. L 195, 29.7.1980, s. 35.[10] Úř. věst. L 151, 15.6.1990, s. 1.[11] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[12] Úř. věst. L 76, 30.3.1993, s. 1.[13] Úř. věst. L 181, 28.6.1989, s. 47.[14] Úř. věst. L 102, 7.4.2004, s. 1.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0074

Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1210/2003 o určitých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem  /* KOM/2008/0074 konečném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 8.2.2008KOM(2008) 74 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1210/2003 o určitých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1.  Nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 uložilo v souladu se společným postojem 2003/495/SZBP a rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1483 (2003) určitá omezující opatření vůči Iráku. Nařízení (ES) č. 1210/2003 stanovilo v článcích 2 a 10 zvláštní opatření týkající se plateb za vývoz ropy, ropných produktů a zemního plynu z Iráku a právní ochrany určitého majetku Iráku.2.  Rezolucí č. 1790 ze dne 18. prosince 2007 Rada bezpečnosti OSN mimo jiné rozhodla, že tato zvláštní opatření by měla být uplatňována do 31. prosince 2008 a vyjádřila svůj záměr nejpozději do 15. června 2008 přezkoumat zvláštní opatření týkající se právní ochrany. Je proto třeba v tomto smyslu změnit nařízení (ES) č. 1210/2003.3.  Je rovněž vhodné uvést nařízení (ES) č. 1210/2003 do souladu s posledním vývojem uplatňování sankcí, pokud jde o určení kompetentních orgánů, odpovědnost za porušování zákazů a jurisdikci.NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1210/2003 o určitých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s IrákemRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 60 a 301 této smlouvy,s ohledem na společný postoj 2008/…/SZBP, kterým se mění společný postoj 2003/495/SZBP o Iráku[1],s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) V souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1483 (2003) se v článku 2 nařízení (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem a o zrušení nařízení (ES) č. 2465/96[2] stanoví zvláštní opatření týkající se plateb za vývoz ropy, ropných produktů a zemního plynu z Iráku a v článku 10 tohoto nařízení se stanoví zvláštní opatření týkající se právní ochrany určitého majetku Iráku. Zvláštní opatření týkající se ochrany se uplatňovala do 31. prosince 2007. Zvláštní opatření týkající se plateb se uplatňují nadále.(2) V rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1790 (2007) a ve společném postoji 2008/…/SZBP se požaduje, aby se obě zvláštní opatření uplatňovala do 31. prosince 2008. Je proto třeba v tomto smyslu změnit nařízení (ES) č. 1210/2003.(3) Je rovněž vhodné uvést nařízení (ES) č. 1210/2003 do souladu s posledním vývojem uplatňování sankcí, pokud jde o určení kompetentních orgánů, odpovědnost za porušování zákazů a jurisdikci. Pro účely tohoto nařízení se za území Společenství považuje území členských států, na které se vztahuje Smlouva, za podmínek v ní stanovených.(4) K zajištění účinnosti opatření stanovených v tomto nařízení musí toto nařízení vstoupit okamžitě v platnost,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1210/2003 se mění takto:4.  Článek 2 se nahrazuje tímto:„Článek 2Od 22. května 2003 se veškeré výnosy ze všech vývozních prodejů ropy, zemního plynu a ropných produktů uvedených v příloze I z Iráku ukládají do Fondu rozvoje pro Irák za podmínek stanovených v rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1483 (2003), a zejména v odstavcích 20 a 21 uvedené rezoluce.“5.  Vkládá se nový článek 4a, který zní:„Článek 4aZákaz uvedený v čl. 4 odst. 3 a 4 nezakládá jakoukoli odpovědnost dotčených fyzických nebo právnických osob či subjektů, pokud nevěděly a neměly rozumný důvod předpokládat, že by svým jednáním mohly tento zákaz porušit.“6.  Článek 6 se nahrazuje tímto:„Článek 61. Odchylně od článku 4 mohou příslušné orgány uvedené na internetových stránkách v příloze V povolit uvolnění zmrazených peněžních prostředků nebo hospodářských zdrojů, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:a) prostředky nebo hospodářské zdroje jsou předmětem soudního, správního nebo arbitrážního zástavního práva, které vzniklo před 22. květnem 2003, nebo se na ně vztahuje před tímto dnem vynesené soudní, správní nebo arbitrážní rozhodnutí;b) finanční prostředky nebo hospodářské zdroje budou použity výlučně k uspokojení pohledávek zajištěných takovým zástavním právem nebo uznaných jako platné takovým rozhodnutím v rámci limitů stanovených platnými právními a správními předpisy, kterými se řídí práva osob uplatňujících takové nároky;c) uspokojení nároku není v rozporu s nařízením (ES) č. 3541/92 ad) uznání zástavního práva nebo rozhodnutí neodporuje veřejnému pořádku příslušného členského státu.2. Za všech ostatních okolností se prostředky, hospodářské zdroje a výnosy z hospodářských zdrojů, které jsou zmrazeny podle článku 4, uvolní pouze za účelem jejich převodu do Fondu rozvoje pro Irák vedeného iráckou centrální bankou za podmínek stanovených v rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1483 (2003).“7.  Článek 7 se nahrazuje tímto:„Článek 73. Zakazuje se vědomá a úmyslná účast na činnostech, jejichž předmětem nebo účinkem je přímo nebo nepřímo obejít článek 4 nebo podporovat transakce uvedené v článcích 2 a 3.4. Každá informace o tom, že ustanovení tohoto nařízení jsou nebo byla obcházena, se oznámí příslušným orgánům uvedeným na internetových stránkách v příloze V a přímo nebo prostřednictvím těchto orgánů Komisi.“8.  Článek 8 se nahrazuje tímto:„Článek 85. Aniž jsou dotčena použitelná pravidla o ohlašování, důvěrnosti a profesním tajemství a článek 284 Smlouvy, fyzické a právnické osoby, subjekty a orgány:a) neprodleně poskytnou každou informaci, která by umožňovala dodržování tohoto nařízení, např. účty a částky zmrazené podle článku 4, příslušným orgánům uvedeným na internetových stránkách v příloze V v členských státech, v nichž mají trvalé bydliště nebo sídlo, a přímo nebo prostřednictvím těchto příslušných orgánů Komisi;b) spolupracují s příslušnými orgány uvedenými na internetových stránkách v příloze V při ověřování těchto informací.6. Veškeré informace poskytnuté nebo obdržené v souladu s tímto článkem se použijí pouze pro účely, pro něž byly poskytnuty nebo obdrženy.“9.  Vkládá se nový článek 15a, který zní:„Článek 15a7. Členské státy jmenují příslušné orgány uvedené v článcích 6, 7 a 8 tohoto nařízení a označí je na internetových stránkách uvedených v příloze V, nebo jejich prostřednictvím.8. Členské státy oznámí Komisi své příslušné orgány před 15. březnem 2008 a oznámí jí rovněž veškeré pozdější změny.10.  Článek 16 se nahrazuje tímto:„Článek 16Toto nařízení se použije:a) na území Společenství včetně jeho vzdušného prostoru;b) na palubě všech letadel nebo plavidel pod jurisdikcí některého členského státu;c) na všechny osoby uvnitř či vně Společenství, které jsou státními příslušníky členského státu;d) na všechny právnické osoby, subjekty nebo orgány založené nebo zřízené podle práva členského státu ae) na všechny právnické osoby, subjekty nebo orgány v souvislosti s jakoukoli obchodní činností vykonávanou zcela nebo částečně v rámci Společenství.“11.  V článku 18 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Články 2 a 10 se použijí ode dne 31. prosince 2008.“12.  Příloha V se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHA„PŘÍLOHA VInternetové stránky s informacemi o příslušných orgánech uvedených v článcích 6, 7 a 8 a adresa Evropské komise pro účely oznámeníA. Internetové stránky s informacemi o příslušných orgánech(vyplní členské státy)BELGIEBULHARSKOČESKÁ REPUBLIKADÁNSKO:NĚMECKOESTONSKOIRSKOŘECKOŠPANĚLSKOFRANCIEITÁLIEKYPRLOTYŠSKOLITVALUCEMBURSKOMAĎARSKOMALTANIZOZEMSKORAKOUSKOPOLSKOPORTUGALSKORUMUNSKOSLOVINSKOSLOVENSKOFINSKOŠVÉDSKOSPOJENÉ KRÁLOVSTVÍB) Adresa pro oznámení Evropské komisi:Commission of the European CommunitiesDirectorate-General for External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in Common Foreign and Security PolicyUnit A.2. Crisis Management and Peace BuildingCHAR 12/106B-1049 BrusselsTel: (32-2) 295 55 85Fax (32-2) 299 08 73.“[1] Úř. věst. L …, … 2008, s. … . .[2] Úř. věst. L 169, 8.7.2003, s. 6. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).


title: Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1785/2003, pokud jde odovozní režim pro rýži

text:
Důležité právní upozornění

|

52006PC0098

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 03.03.2006KOM(2006) 98 v konečném znění2006/0028 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1785/2003, pokud jde odovozní režim pro rýži(PřEDLOžENÁ KOMISÍ)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1.  Dne 26. června 2003 Rada pověřila Komisi, aby oznámila Světové obchodní organizaci (WTO) úmysl Evropského společenství změnit koncese, které uděluje na dovoz produktů s kódy HS 1006 20 (loupaná rýže) a 1006 30 (omletá rýže), které jsou uvedeny v plánu CXL ES přiloženém ke GATT. K tomuto oznámení došlo dne 2. července 2003.2.  Komise vedla jednání se Spojenými státy, které jsou hlavním dodavatelem produktů kódu HS 1006 20 (loupaná rýže) a významným dodavatelem produktů kódu HS 1006 30 (omletá rýže), s Thajskem, které je hlavním dodavatelem produktů kódu HS 1006 30 (omletá rýže) a významným dodavatelem produktů kódu HS 1006 20 (loupaná rýže) a s Indií a Pákistánem, které jsou významnými dodavateli produktů kódu HS 1006 20 (loupaná rýže).3.  Dohody byly jménem Společenství schváleny:4.  pro Indii rozhodnutím Rady 2004/617/ES ze dne 11. srpna 2004[1],5.  pro Pákistán rozhodnutím Rady 2004/618/ES ze dne 11. srpna 2004[2],6.  pro Spojené státy rozhodnutím Rady 2005/476/ES ze dne 21. června 2005[3],7.  pro Thajsko rozhodnutím Rady 2005/953/ES ze dne 20. prosince 2005[4],8.  Výše uvedená rozhodnutí stanovila podmínky stanovení dovozního cla podle povahy produktu nebo dovezených množství a opravňují Komisi, aby se na přechodné období odchýlila od nařízení (ES) č. 1785/2003 o společné organizaci trhu s rýží. Toto období je však omezeno do 30. června 2006.9.  Za účelem včlenění změn režimu použitelného na dovoz rýže, které vyplývají z výše uvedených dohod, je tedy vhodné změnit nařízení (ES) č. 1785/2003.2006/0028 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1785/2003, pokud jde odovozní režim pro rýžiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 36 a čl. 37 odst. 2, druhý pododstavec této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[5],vzhledem k těmto důvodům:10.  Ustanovení čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží[6] vyžaduje předložení dovozní nebo vývozní licence pro každý dovoz produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení do Společenství nebo vývoz těchto produktů ze Společenství. V zájmu zjednodušení postupů, které se vztahují na hospodářské subjekty, musí existovat možnost odchylky od povinnosti předložit dovozní licence, pokud licence není nezbytná pro správu některých dovozů rýže. Je tedy vhodné umožnit Komisi odchýlit se od této povinnosti.11.  Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Indií na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke GATT 1994[7] schválená rozhodnutím Rady 2004/617/ES[8] stanoví nulové dovozní clo pro loupanou rýži některých odrůd druhu Basmati pocházející z Indie.12.  Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Pákistánem na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke GATT 1994[9] schválená rozhodnutím Rady 2004/618/ES[10] stanoví nulové dovozní clo pro loupanou rýži některých odrůd druhu Basmati pocházející z Pákistánu.13.  Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o metodě výpočtu uplatňovaných cel z loupané rýže[11] schválená rozhodnutím Rady 2005/476/ES[12] stanoví výpočetní mechanismus pro dovozní clo pro loupanou rýži kódu KN 1006 20 a jeho pravidelné stanovování.14.  Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajskem na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke GATT 1994[13] schválená rozhodnutím Rady 2005/953/ES[14] stanoví výpočetní mechanismus pro dovozní clo pro omletou a poloomletou rýži kódu NC 1006 30 a jeho pravidelné stanovování a dále dovozní clo pro zlomkovou rýži kódu KN 1006 40 00 ve výši 65 EUR za tunu.15.  Všechna čtyři výše uvedená rozhodnutí umožňují Komisi odchýlit se od nařízení (ES) č. 1785/2003 za účelem plného používání uvedených dohod. Odchylky se použijí nejpozději do 30. června 2006.16.  Je však nezbytné přizpůsobit ustanovení nařízení (ES) č. 1785/2003 týkající se stanovení cla použitelného na různé druhy rýže, jež jsou předmětem uvedených dohod.17.  Aby bylo možné uplatnit nulové dovozní clo, musí rýže Basmati náležet k odrůdě uvedené v dohodách. Aby se zabezpečilo, že dovezená rýže Basmati s nulovým clem skutečně odpovídá těmto vlastnostem, musí Komise přijmout zvláštní pravidla.18.  Nařízení (ES) č. 1785/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. Aby se hospodářským subjektům zaručilo, že budou tyto nové dovozní režimy po posledním dnu používání režimů odchylek ponechány, musí se tato změna použít od 1. července 2006,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1785/2003 se mění takto:1) V článku 10 se vkládá nový odstavec 1a, který zní:„1a Nevyžaduje-li správa některých dovozů rýže dovozní licenci, může se Komise postupem podle čl. 26. odst. 2 odchýlit od povinnosti stanovené v odst. 1 prvním pododstavci tohoto článku.“2) V článku 11 se zrušuje odstavec 2.3) Vkládají se nové články 11a až 11d, které znějí:„Článek 11a1. Odchylně od čl. 11 odst. 1 stanoví dovozní clo u loupané rýže kódu KN 1006 20 Komise ve lhůtě 10 dnů po skončení dotyčného referenčního období:a) na 30 EUR za tunu v jednom z těchto případů:-  pokud je zjištěno, že dovoz loupané rýže během celého právě uplynulého hospodářského roku nedosahuje ročního referenčního množství podle odstavce 3 prvního pododstavce sníženého o 15 %,-  pokud je zjištěno, že dovoz loupané rýže během prvních šesti měsíců hospodářského roku nedosahuje částečného referenčního množství podle odstavce 3 druhého pododstavce sníženého o 15 %,b) na 42,5 EUR za tunu v jednom z těchto případů:-  pokud je zjištěno, že dovoz loupané rýže během celého právě uplynulého hospodářského roku přesahuje roční referenční množství podle odstavce 3 prvního pododstavce snížené o 15 % a nepřesahuje stejné roční referenční množství zvýšené o 15 %,-  pokud je zjištěno, že dovoz loupané rýže během prvních šesti měsíců hospodářského roku přesahuje roční referenční množství podle odstavce 3 druhého pododstavce snížené o 15 % a nepřesahuje částečné roční referenční množství zvýšené o 15 %,c) na 65 EUR za tunu v jednom z těchto případů:-  pokud je zjištěno, že dovoz loupané rýže během celého právě uplynulého hospodářského roku přesahuje roční referenční množství podle odstavce 3 prvního pododstavce zvýšené o 15 %,-  pokud je zjištěno, že dovoz loupané rýže během prvních šesti měsíců hospodářského roku přesahuje částečné referenční množství podle odstavce 3 druhého pododstavce zvýšené o 15 %,Komise stanoví použitelné clo pouze tehdy, pokud z výpočtů provedených podle tohoto odstavce vyplývá změna cla. Až do stanovení nového použitelného cla se používá clo, které bylo stanoveno dříve.2. Pro výpočet dovozu podle odstavce 1 je třeba zohlednit množství, na které byly vydány dovozní licence pro loupanou rýži kódu KN 1006 20 podle čl. 10 odst. 1 během odpovídajícího referenčního období, a to kromě dovozních licencí pro rýži Basmati podle článku 11b.3. Roční referenční množství se stanoví na 437 678 tun na hospodářský rok 2005/2006. Toto množství se zvyšuje o 6 000 tun za rok na hospodářské roky 2006/2007 a 2007/2008.Částečné referenční množství odpovídá za každý hospodářský rok polovině ročního referenčního množství podle prvního pododstavce.Článek 11bOdchylně od čl. 11 odst. 1 se u odrůd loupané rýže Basmati kódů KN 1006 20 17 a 1006 20 98, jež jsou uvedeny v příloze IIIa, využije nulového dovozního cla za podmínek stanovených Komisí postupem podle čl. 26 odst. 2.Článek 11c1. Odchylně od čl. 11 odst. 1 stanoví dovozní clo u poloomleté nebo omleté rýže kódu KN 1006 30 Komise ve lhůtě 10 dnů od konce dotyčného referenčního období:a) na 175 EUR za tunu v jednom z těchto případů:-  pokud je zjištěno, že dovoz poloomleté a omleté rýže během celého právě uplynulého hospodářského roku překročil 387 743 tun,-  pokud je zjištěno, že dovoz poloomleté a omleté rýže během prvních šesti měsíců hospodářského roku překročil 182 239 tun;b) na 145 EUR za tunu v jednom z těchto případů:-  pokud je zjištěno, že dovoz poloomleté a omleté rýže během celého právě uplynulého hospodářského roku nepřekročil 387 743 tun,-  pokud je zjištěno, že dovoz poloomleté a omleté rýže během prvních šesti měsíců hospodářského roku nepřekročil 182 239 tun.Komise stanoví použitelné clo pouze tehdy, pokud z výpočtů provedených podle tohoto odstavce vyplývá změna cla. Až do stanovení nového použitelného cla se používá clo, které bylo stanoveno dříve.2. Pro výpočet dovozu podle odstavce 1 je třeba zohlednit množství, na která byly vydány dovozní licence pro poloomletou nebo omletou rýži kódu KN 1006 30 podle čl. 10 odst. 1 během odpovídajícího referenčního období.Článek 11dOdchylně od čl. 11 odst. 1 dovozní clo u zlomkové rýže kódu KN 1006 40 00 činí 65 EUR za tunu.“4) Příloha tohoto nařízení se vkládá jako příloha IIIa.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Použije se ode dne 1. července 2006.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne …Za RadupředsedaPŘÍLOHA„PŘÍLOHA IIIaOdrůdy rýže Basmati uvedené v článku 11bBasmati 217Basmati 370Basmati 386Kernel (Basmati)Pusa BasmatiRanbir BasmatiSuper BasmatiTaraori Basmati (HBC-19)Type-3 (Dehradun)“[1] Úř. věst. L 279, 28.8.2004, s. 17.[2] Úř. věst. L 279, 28.8.2004, s. 23.[3] Úř. věst. L 170, 1.7.2005, s. 67.[4] Úř. věst. L 364, 29.12.2005, s. 24.[5] Úř. věst. C …, …., s. …[6] Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 96.[7] Úř. věst. L 279, 28.8.2004, s. 19.[8] Úř. věst. L 279, 28.8.2004, s. 17. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2005/476/ES (Úř. věst. L 170, 1.7.2005, s. 67).[9] Úř. věst. L 279, 28.8.2004, s. 25.[10] Úř. věst. L 279, 28.8.2004, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2005/476/ES.[11] Úř. věst. L 170, 1.7.2005, s. 69.[12] Úř. věst. L 170, 1.7.2005, s. 67.[13] Úř. věst. L 346, 29.12.2005, s. 26.[14] Úř. věst. L 346, 29.12.2005, s. 24.