               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.7.2021
            COM(2021) 571 final
            2021/0202(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
            kterým se mění rozhodnutí (EU) 2015/1814 v souvislosti s množstvím povolenek, jež má být umístěno do rezervy tržní stability pro systém EU pro obchodování emisemi skleníkových plynů do roku 2030
            {SWD(2021) 552 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Sdělení Zelená dohoda pro Evropu
                  1
                spustilo novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat EU na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje. Zdůrazňuje cíle Komise, a to zvýšit své klimatické cíle a udělat z Evropy do roku 2050 první klimaticky neutrální kontinent. Jejím dalším cílem je chránit zdraví a blahobyt občanů před environmentálními riziky a dopady. Nezbytnost Zelené dohody pro Evropu a její hodnota vzrostly zejména s ohledem na velmi závažné dopady pandemie COVID-19 na zdraví, životní a pracovní podmínky a blahobyt občanů Unie.

               Boj proti změně klimatu je naléhavým problémem. V souladu s vědeckými poznatky zvláštní zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) je nutno do roku 2050 dosáhnout nulových globálních emisí CO2 a později v tomto století i co nejrychleji neutrality u všech dalších skleníkových plynů. Tato naléhavá výzva vyžaduje, aby EU posílila svou činnost a prokázala své celosvětové vedoucí postavení tím, že se do roku 2050 stane klimaticky neutrální. Tento cíl je ve sdělení stanoven jako „Čistá planeta pro všechny – Evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky“
                  2
               .

               Na základě strategie Zelené dohody pro Evropu a komplexního posouzení dopadů Komise prostřednictvím sdělení ze září 2020 o zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030
                  3
                („plán pro dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030“) navrhla zvýšit ambice EU a předložit komplexní plán pro zvýšení závazného cíle Evropské Unie pro rok 2030, a snížit tak zodpovědným způsobem čisté emise o 55 %. Ambicióznější cíle pro rok 2030 tak poskytují tvůrcům politik a investorům určitou jistotu, že rozhodnutí provedená v následujících letech nezablokují emise na úrovních, které by se neslučovaly s cílem EU dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality. Cíl pro rok 2030 je v souladu s cílem Pařížské dohody, a to udržet nárůst globální teploty na úrovni výrazně nižší než 2 °C a usilovat o omezení tohoto nárůstu na 1,5 °C.

               Evropská rada schválila nový závazný cíl EU pro rok 2030 na svém zasedání v prosinci 2020
                  4
               . Také vyzvala Komisi, „aby posoudila, jak mohou všechna odvětví hospodářství nejlépe přispět k cíli pro rok 2030, a aby předložila nezbytné návrhy doplněné podrobným posouzením environmentálního, hospodářského a sociálního dopadu na úrovni členských států, a to s přihlédnutím k vnitrostátním plánům v oblasti energetiky a klimatu a s přezkoumáním stávajících možností flexibility“.

               Se spolunormotvůrci tak bylo rozhodnuto, že v rámci evropského právního rámce pro klima
                  5
                bude cíl EU pro dosažení klimatické neutrality právně závazný a zvýší se ambice pro rok 2030, a to stanovením cíle pro snížení čistých emisí do roku 2030 alespoň o 55 % ve srovnání s rokem 1990.

               Aby bylo možné následovat cestu navrženou evropským právním rámcem pro klima a dosáhnout tohoto ambicióznějšího cíle pro rok 2030, Komise přezkoumala současné právní předpisy v oblasti klimatu a energetiky, které by měly dle očekávání do roku 2030 snížit emise skleníkových plynů pouze o 40 % a do roku 2050 o 60 %. Tento legislativní balíček „Fit for 55“, jak bylo ohlášeno v plánu pro dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030, je tím nejkomplexnějším stavebním prvkem v usilování o provedení nového ambiciózního klimatického cíle pro rok 2030, přičemž budou muset přispět i všechna hospodářská odvětví a všechny hospodářské politiky.

               V rámci tohoto balíčku musí Komise zvýšit příspěvek systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) pro životní prostředí, a to změnou směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
                  6
                (dále jen „směrnice o systému EU ETS“), aby korespondovala s celkovým cílem. Kromě toho jsou za účelem překonání negativního dopadu krize COVID-19 na zaměstnání, příjmy a podniky zapotřebí bezprecedentní krátkodobé investice, včetně investic v odvětvích, která jsou zahrnuta do systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS)

               Za účelem vyřešení strukturálních nesrovnalostí mezi nabídkou a poptávkou povolenek na trhu a zlepšení odolnosti systému EU ETS vůči velkým otřesům byla v roce 2018 rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1814
                  7
                (rozhodnutí o rezervě tržní stability) vytvořena rezerva tržní stability. Rezerva tržní stability funguje od roku 2019.

               Rezerva funguje prostřednictvím úpravy ročních objemů dražených povolenek. Aby došlo k zachování maximální míry předvídatelnosti, rozhodnutí (EU) 2015/1814 (dále jen „rozhodnutí o rezervě tržní stability“) zavádí jasná pravidla umisťování povolenek do rezervy a jejich uvolňování.

               Tato pravidla byla upravena směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/410
                  8
               . Směrnice (EU) 2018/410 zdvojnásobila do roku 2023 míru příjmu povolenek (procento z celkového počtu povolenek v oběhu (TNAC), jež je umístěno do rezervy) z 12 % na 24 % a minimální množství povolenek, jež má být do rezervy umístěno, ze 100 milionů na 200 milionů.

               Je nutno poznamenat, že minimální množství povolenek, jež má být do rezervy umístěno, nepřímo stanoví minimální celkový počet povolenek v oběhu, který je nutný pro spuštění příjmu povolenek do rezervy (tj. horní prahovou hodnotu rezervy). Počet povolenek v oběhu musí být alespoň 833 milionů, aby 12 % z tohoto množství znamenalo umístění alespoň 100 milionů povolenek do rezervy. Minimální množství se zdvojnásobilo společně se zdvojnásobením procenta příjmu, aby horní prahová hodnota rezervy zůstala stejná (24 % z 833 je 200).

               Tyto změny v systému EU ETS za účelem dosažení ambicióznějších cílů pro rok 2030 a také dopad vnějších faktorů, jako je onemocnění COVID-19, nebo vnitrostátních opatření, jako je postupné ukončování využívání uhlí, vyžadují, aby tato základní pravidla pro rezervu tržní stability i nadále plnila svůj účel a řešila strukturální nerovnosti mezi nabídkou a poptávkou v průběhu této dekády. Kromě toho článek 3 rozhodnutí o rezervě tržní stability ukládá Komisi povinnost provést přezkum fungování rezervy tržní stability do tří let od počátku uplatňování rezervy na základě analýzy řádného fungování evropského trhu s uhlíkem. Přezkum musí věnovat zvláštní pozornost hlavním číselným parametrům rezervy tržní stability a pravidlu pro zneplatnění
                  9
               , přičemž se také musí zaměřit na dopad rezervy na růst, zaměstnanost, konkurenceschopnost průmyslových odvětví Unie a na riziko úniku uhlíku.

               Analýza provedená v rámci posouzení rizik v kontextu s tímto přezkumem ukázala, že rezerva tržní stability by měla být přizpůsobena novým podmínkám trhu a politiky a otřesům. Také se zjistilo, že rezerva tržní stability by měla zahrnovat nabídku a poptávku v oblasti letectví. Dalším poznatkem, který z analýzy vzešel, bylo to, že příjem do rezervy je ovlivňován dopadem prahových hodnot, což by mělo být opraveno
                  10
               .

               Přezkum těchto aspektů by měl být zvážen společně s účinky ambicióznějších cílů systému EU ETS na tržní stabilitu. Uvedené je tedy zahrnuto v návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice o systému EU ETS a rozhodnutí o rezervě tržní stability za účelem posílení systému EU ETS
                  11
               .

               Podle čl. 1 odst. 5 rozhodnutí o rezervě tržní stability se míra příjmu po roce 2023 vrátí zpět ke 12 %. Pokud nebudou parametry rezervy tržní stability vhodně a včas upraveny, mohlo by to vyústit v potenciálně škodlivé navýšení přebytku. Proto by zachování stávajících parametrů rezervy tržní stability, které byly zavedeny podle směrnice (EU) 2018/410 (míra příjmu ve výši 24 % a minimální množství povolenek, jež se umístí do rezervy, ve výši 200 milionů), mělo být přijato odděleně od obecného přezkumu systému EU ETS jako součást balíčku „Fit for 55“ za účelem zajištění předvídatelnosti trhu.

               Rozhodnutí o rezervě tržní stability by tedy mělo být změněno, aby provedlo tuto nezbytnou úpravu a zajistilo správné a ambiciózní fungování systému EU ETS.

               •
                     Soulad s platnými předpisy

               Rezerva tržní stability je tržní nástroj vytvořený systémem EU ETS. Proto je soulad rezervy tržní stability s ostatními politikami Unie zajištěn zejména prostřednictvím souladu systému EU ETS s ostatními politikami Unie. Jelikož stávající návrh zahrnuje pouze změny koncepčních prvků rezervy tržní stability, neovlivňuje ostatní politiky Unie přímo.

               Soulad s ostatními politikami Unie je zajištěn prostřednictvím soudržnosti posouzení rizik v přezkumu systému EU ETS a rezervy tržní stability spolu se zbytkem balíčku „Fit for 55“ v oblasti klimatu a energetiky: zejména s posouzeními rizik spojených s nařízením o „sdílení úsilí“; nařízením o využívání půdy, změnách ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF); emisními standardy CO2 pro osobní automobily a dodávky; druhou směrnicí o obnovitelných zdrojích energie; směrnicí o energetické účinnosti a později i se směrnicí o energetické náročnosti budov. Díky těmto doplňujícím politikám zachytí rezerva tržní stability změny v poptávce.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právním základem pro tento návrh je článek 192 SFEU. V souladu s článkem 191 a čl. 192 odst. 1 SFEU musí Evropská Unie mimo jiné přispět k dosažení následujících cílů; zachování, ochrana a zlepšení kvality životního prostředí; podpora opatření na mezinárodní úrovni s cílem čelit regionálním a celosvětovým problémům v oblasti životního prostředí, a zejména bojovat proti změně klimatu.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Právo EU přijímat opatření vychází ze skutečnosti, že systém EU ETS funguje jako systém pro celou Unii plně harmonizovaným způsobem. Směrnice o systému EU ETS je stávajícím politickým nástrojem zavedeným v roce 2003.

               Změna klimatu je přeshraničním problémem a jak opatření EU, tak i mezinárodní opatření mohou účinně doplňovat a posílit regionální, vnitrostátní a místní opatření. Zvýšení cíle pro rok 2030 v oblasti snížení skleníkových plynů v EU ovlivní mnoho odvětví v hospodářství EU, a koordinovaná činnost na úrovni EU – působící jako tažná síla na cestě k nákladově efektivní změně a dalšímu sbližování – je proto nezbytná a má mnohem větší šanci vést k potřebné transformaci.

               Cílů směrnice o systému EU ETS tedy nelze plně dosáhnout, pokud by členské státy jednaly samostatně, a z důvodů rozsahu a účinků směrnice je jich možno lépe dosáhnout na úrovni Unie. Jelikož je rezerva tržní stability nástrojem pro zajištění stability trhu vytvořeným směrnicí o systému EU ETS, ani jejich cílů by nebylo možné dostatečně dosáhnout, pokud by členské státy jednaly samostatně. Jedná se o stávající politický nástroj EU zavedený v roce 2015. V souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 SFEU lze cílů návrhu, kterým se mění tento nástroj, dosáhnout pouze prostřednictvím návrhu ze strany Komise na úrovni EU.

               •Proporcionalita

               Jak je stanoveno v oddíle 7 posouzení rizik, tento návrh je v souladu se zásadou proporcionality, jelikož nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro provedení cíle EU v oblasti snižování emisí skleníkových plynů do roku 2030, a to nákladově efektivním způsobem, přičemž zároveň zajistí správné fungování vnitřního trhu.

               •Volba nástroje

                  Pro změnu rozhodnutí o vytvoření rezervy tržní stability je vhodným nástrojem rozhodnutí.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               V souvislosti s těmito návrhy nebylo vzhledem k rané fázi provádění stávajících právních předpisů, a tudíž omezené dostupnosti údajů, provedeno žádné hodnocení ex post ani kontrola účelnosti.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Obecná konzultace o revizi systému EU ETS shromáždila stanoviska zúčastněných stran k přezkumu rezervy tržní stability.

               Komise si nejdříve vyžádala zpětnou vazbu na počáteční posouzení dopadů, které nastínilo první úvahy a možnosti politiky pro přezkum. Zpětnou vazbu k počátečnímu posouzení dopadů bylo možné poskytnout v období od 29. října 2020 do 26. listopadu 2020 a bylo obdrženo 250 příspěvků
                  12
               . Poté komise vytvořila veřejnou konzultaci s dotazníkem. Ta byla otevřená po dobu dvanácti týdnů v období od 13. listopadu 2020 do 5. února 2021 a bylo shromážděno téměř 500 odpovědí
                  13
               . Komise také pověřila dodavatele Vivid Economics uspořádáním dvou odborných seminářů
                  14
                na téma přezkumu rezervy tržní stability.

               Rezerva tržní stability obdržela od zúčastněných stran velkou podporu, ale nedošlo k obecné shodě, pokud jde o nezbytné změny jejích parametrů, zejména jejích prahových hodnot a míry příjmu. Občanská společnost vyjádřila poměrně větší podporu pro posílení parametrů rezervy tržní stability než soukromá odvětví. Návrh na zachování míry příjmu ve výši 24 % a minimálního množství 200 milionů povolenek, jež mají být umístěny do rezervy, i po roce 2023 až do skončení čtvrté fáze systému EU pro obchodování s emisemi v roce 2030 zajistí přiměřenou rovnováhu, jelikož rezerva tržní stability se současnými parametry fungovala dobře už v minulosti.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Tento návrh vychází z důkazů shromážděných v souvislosti s posouzením dopadů
                  15
               , které doprovázelo plán pro dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030. Využívá i aktualizovaný referenční scénář EU
                  16
               , který zahrnuje dopady onemocnění COVID-19, a aktualizované politické scénáře, přičemž vychází ze scénářů vytvořených pro plán pro dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030.

               Kromě toho se Komise opírá i o svůj rozrůstající se empirický výzkum systému EU ETS, jenž podléhá vzájemnému hodnocení, a využívá několik smluv o poskytování podpory. V rámci smlouvy o poskytování podpory vypracovala společnost Vivid Economics studii, aby podpořila Komisi v přezkumu rezervy tržní stability
                  17
               . V souvislosti s touto studií uspořádala společnost Vivid Economics dva odborné semináře, kterých se účastnili analytici, odborníci na trh a zúčastněné strany. Tato studie podpořila zachování stávající míry příjmu i po roce 2023.

               •Posouzení dopadů

               Návrh je doplněn o posouzení dopadů, které vychází z poznatků komplexního posouzení dopadů plánu pro dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030
                  18
               . Je založeno na integrovaných modelových scénářích, které zohledňují, jak se interakce různých politických nástrojů odráží na hospodářských subjektech, za účelem zajištění doplňkovosti, soudržnosti a účinnosti v dosažení cílů v oblasti klimatu pro roky 2030 a 2050. Souhrnný přehled a kladné stanovisko Výboru pro kontrolu regulace budou zveřejněny. V souvislosti s tímto návrhem posouzení dopadů prokázalo, že aby mohl systém EU ETS i nadále správně fungovat, míra příjmu by se po roce 2023 neměla změnit zpět na 12 % a měla by být zachována na 24 %, dokud nebude proveden celkový přezkum.

               •Účelnost a zjednodušování právních předpisů

               Tento návrh nevytvoří žádnou přímou administrativní zátěž pro podniky, jelikož je prováděn Komisí.

               V souladu se závazkem Komise zlepšovat právní úpravu byl tento návrh připraven inkluzivním způsobem na základě zásad transparentnosti a neustálého zapojení zúčastněných stran s ohledem na zpětnou vazbu zvenčí a s přihlédnutím k externímu přezkumu, aby se zajistilo, že návrh dosáhne správné rovnováhy (viz také oddíl o sběru a využití výsledků odborných konzultací).

               •Základní práva

               Návrh dodržuje základní práva a zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie
                  19
               . Přispívá především k cíli vysoké úrovně ochrany životního prostředí v souladu se zásadou udržitelného rozvoje, jak je stanovena v článku 37 Listiny základních práv Evropské unie
                  20
               .

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Systém EU ETS vytváří podstatné zisky pro rozpočty členských států. Většina výnosů z dražeb připadne členským státům. Návrh proto ovlivňuje vnitrostátní rozpočty a správu. Zachování míry příjmu povolenek do rezervy tržní stability sníží množství dražených povolenek členských států. Očekává se však, že to bude vyrovnáno účinkem na cenu vzhledem ke snížení přebytku povolenek na trhu díky ambicióznějším cílům systému EU ETS a navrhovaným rozšířením působnosti směrnice o systému EU ETS o zahrnutí námořní dopravy a odvětví silniční dopravy a budov. Úprava rozpočtového rámce EU bude Komisí představena jako součást nadcházejícího balíčku vlastních zdrojů, přičemž bude zahrnut i návrh na změnu víceletého finančního rámce.

               Vývoj informačních technologií a volby zadávání zakázek budou probíhat podle sdělení o pokynech k financování informačních technologií a kybernetické bezpečnosti ze dne 10. září 2020
                  21
               .

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Komise bude i nadále monitorovat a hodnotit fungování systému EU ETS, včetně rezervy tržní stability, ve své každoroční zprávě o trhu s uhlíkem v souladu s čl. 10 odst. 5 směrnice o systému EU ETS. Tato iniciativa vychází z postupu založeného na integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu a ze spolehlivého transparentního rámce pro emise skleníkových plynů a dalších informací v oblasti klimatu, jež jsou obsažené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999
                  22
               . Komise mimo jiné využije jako základ pro své pravidelné hodnocení pokroku i informace zaslané členskými státy, které byly poskytnuté v rámci nařízení o správě. To zahrnuje i informace o emisích skleníkových plynů, politikách a opatřeních, předpovědích a úpravách. Komise tyto informace také využije pro přezkum provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí a monitorování akčních programů pro životní prostředí.

               Kromě toho je hodnocení pokroku v uplatňování směrnice o systému EU ETS upraveno článkem 21 směrnice o systému EU ETS, který vyžaduje, aby členské státy každý rok předložily Komisi zprávu, ve které budou věnovat zvláštní pozornost přidělování povolenek, provozu registru, uplatňování monitorování a vykazování, ověřování a akreditaci a otázkám týkajícím se jejího dodržování.

               Článek 3 rozhodnutí o rezervě tržní stability dále vyžaduje, aby Komise po tomto prvním přezkumu pravidelně prováděla další přezkumy.

               •Podrobné vysvětlení zvláštních ustanovení návrhu

                  Dle současného znění rozhodnutí o rezervě tržní stability míra příjmu ve výši 24 % a minimální množství povolenek, jež mají být do rezervy umístěny, ve výši 200 milionů vyprší v roce 2023. Od roku 2024 se hodnota míry příjmu změní na 12 %. Posouzení dopadů prokázalo, že míra příjmu ve výši 12 % by nedokázala zajistit, aby byly naplněny cíle rezervy tržní stability v oblasti snížení přebytku a zajištění odolnosti trhu. Účelem tohoto návrhu je zajistit, aby stávající parametry rezervy tržní stability (míra příjmu ve výši 24 % a minimální množství povolenek, jež mají být umístěny do rezervy, ve výši 200 milionů) byly za účelem zajištění předvídatelnosti trhu zachovány i po roce 2023, a to až do konce čtvrté fáze systému EU ETS, tedy do 31. prosince 2030. Míra příjmu rezervy tržní stability by se vrátila na výši 12 % po roce 2030.

               2021/0202 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

               kterým se mění rozhodnutí (EU) 2015/1814 v souvislosti s množstvím povolenek, jež má být umístěno do rezervy tržní stability pro systém EU pro obchodování emisemi skleníkových plynů do roku 2030

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru
                  23
               ,

               s ohledem na stanovisko Výboru regionů
                  24
               ,

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Pařížská dohoda, přijatá v prosinci 2015 v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) vstoupila v platnost v listopadu 2016 (dále jen „Pařížská dohoda“)
                  25
               . Smluvní strany Pařížské dohody se shodly, že udrží nárůst průměrné globální teploty na úrovni výrazně nižší než 2 °C ve srovnání s úrovní před industrializací a že budou usilovat o omezení tohoto nárůstu na 1,5 °C oproti období před industrializací.

               (2)Řešení problémů spojených s klimatem a ochranou životního prostředí a dosažení cílů Pařížské dohody jsou jádrem sdělení „Zelená dohoda pro Evropu“, přijatého Komisí dne 11. prosince 2019
                  26
               .

               (3)Zelená dohoda pro Evropu spojuje komplexní soubor vzájemně se posilujících opatření a iniciativ, jež mají za cíl dosáhnout v EU do roku 2050 klimatické neutrality, a stanoví novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii na spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, ve které bude hospodářský růst oddělen od využívání zdrojů. Jejím dalším cílem je chránit, zachovávat a posilovat přírodní kapitál EU a chránit zdraví a blahobyt občanů před environmentálními riziky a dopady. Tato transformace zároveň jinak ovlivňuje ženy a muže a má zvláštní dopad na určité znevýhodněné skupiny, jako jsou například starší lidé, osoby se zdravotním postižením a osoby menšinového rasového nebo etnického původu. Proto musí být zajištěno, aby byla transformace spravedlivá a inkluzivní, aniž by byl kdokoli opomenut.

               (4)Nezbytnost Zelené dohody pro Evropu a její hodnota vzrostly zejména s ohledem na velmi závažné dopady pandemie COVID-19 na zdraví, životní a pracovní podmínky a blahobyt občanů Unie, což ukázala, že naše společnost a ekonomika musí zlepšit svou odolnost vůči vnějším otřesům a včas jednat, aby jim zabránila či zmírnila jejich dopad. Evropští občané neustále vyjadřují své silné přesvědčení, že to se vztahuje zejména na změny klimatu
                  27
               .

               (5)Unie se v aktualizovaných vnitrostátně stanovených příspěvcích předložených sekretariátu UNFCCC dne 17. prosince 2020
                  28
                zavázala snížit do roku 2030 v rámci Unie celohospodářské čisté emise skleníkových plynů alespoň o 55 % pod úroveň z roku 1990.

               (6)Unie zakotvila cíl celohospodářské klimatické neutrality do roku 2050 v právním předpisu, a to v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119
                  29
               . Nařízení také stanoví závazný cíl Unie dosáhnout čistého domácího snížení emisí skleníkových plynů (emisí po odečtení propadů) do roku 2030 alespoň o 55 % ve srovnání s úrovní z roku 1990.

               (7)K dosáhnutí těchto snížení emisí musí přispět všechna odvětví hospodářství. Proto by ambice systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) stanovená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
                  30
                měla být upravena, aby byla v souladu se závazkem pro snížení celohospodářských čistých emisí skleníkových plynů do roku 2030.

               (8)Za účelem vyřešení strukturálních nesrovnalostí mezi nabídkou a poptávkou povolenek na trhu byla v roce 2018 rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1814
                  31
                vytvořena rezerva tržní stability (dále jen „rezerva“), která funguje od roku 2019.

               (9)Rezerva funguje prostřednictvím úpravy ročních objemů povolenek určených k dražbě. Za účelem zachování maximální míry předvídatelnosti zavádí rozhodnutí (EU) 2015/1814 jasná pravidla pro umisťování povolenek do rezervy a jejich uvolňování.

               (10)Pokud je množství povolenek v oběhu nad stanovenou horní prahovou hodnotou, určité množství z těchto povolenek odpovídající danému procentnímu podílu bude z objemu povolenek určených k dražbě odečteno a umístěno do rezervy. Naopak pokud je celkové množství povolenek v oběhu nižší než nejnižší stanovená prahová hodnota, bude příslušné množství povolenek uvolněno z rezervy pro členské státy a přidáno k celkovému objemu povolenek určených k dražbě.

               (11)Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/410
                  32
                změnila rozhodnutí (EU) 2015/1814 a zdvojnásobila procentní podíl, který se používá pro určení množství povolenek, jež má být každý rok umístěno do rezervy, ze 12 % na 24 % do 31. prosince 2023.

               (12)V souladu s rozhodnutím (EU) 2015/1814 je povinností Komise do tří let od zahájení provozu rezervy provést první přezkum na základě analýzy správného fungování na evropském trhu s uhlíkem a případně podat návrh Evropskému parlamentu a Radě.

               (13)Přezkum se věnoval zejména procentní hodnotě pro určování množství povolenek, jež mají být umístěny do rezervy, a také číselné hodnotě prahové hodnoty pro celkové množství povolenek v oběhu a povolenek, jež mají být z rezervy uvolněny.

               (14)Analýza provedená v kontextu přezkumu rezervy a očekávaný vývoj v souvislosti s trhem uhlíku dokazují, že podíl 12 % z celkového množství povolenek v oběhu, jenž má být po roce 2023 každý rok umístěn do rezervy, není dostatečný, aby zabránil značnému zvýšení přebytku povolenek v systému EU ETS. Proto by i po roce 2023 měl procentní podíl zůstat na 24 % a minimální množství povolenek, jež mají být umístěny do rezervy, by také mělo i nadále zůstat ve výši 200 milionů.

               (15)Pokud se podíl celkového množství povolenek v oběhu, jenž má být umístěn každý rok do rezervy, vrátí po roce 2023 zpátky ke 12 %, potenciálně škodlivý přebytek povolenek v systému EU ETS by mohl narušit tržní stabilitu. Kromě toho by měl být podíl 24 % po roce 2023 stanoven odděleně od obecného přezkumu směrnice 2003/87/ES a rozhodnutí (EU) 2015/1814, aby došlo k posílení systému EU pro obchodování s emisemi v souladu s ambicióznějšími cíli Unie v oblasti klimatu pro rok 2030 za účelem zajištění předvídatelnosti trhu.

               (16)Rozhodnutí (EU) 2015/1814 by tedy mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Změny rozhodnutí (EU) 2015/1814

               V čl. 1 odst. 5 prvním pododstavci rozhodnutí (EU) 2015/1814 se poslední věta nahrazuje tímto:

               „Odchylně od první a druhé věty se do 31. prosince 2030 procentní podíly a 100 milionů povolenek uvedených ve zmíněných větách zdvojnásobí.“

               Článek 2

               Vstup v platnost

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda/předsedkyně
                        předseda/předsedkyně

                     (1)

                        COM(2019) 640 final.

                     (2)

                        COM(2018) 773 final.

                     (3)

                        COM(2020) 562 final.

                     (4)

                        Závěry Evropské rady z 10.–11. prosince 2020 EUCO 22/20 CO EUR 17 CONCL 8.

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 ze dne 30. června 2021, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (ES) č. 401/2009 a nařízení (EU) 2018/1999 („evropský právní rámec pro klima“) (Úř. věst. L 243, 9.7.2021, s. 1).

                     (6)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

                     (7)

                        Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1814 ze dne 6. října 2015 o vytvoření a uplatňování rezervy tržní stability pro systém Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a o změně směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 264, 9.10.2015, s. 1).

                     (8)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/410 ze dne 14. března 2018, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem posílení nákladově efektivních způsobů snižování emisí a investic do nízkouhlíkových technologií a rozhodnutí (EU) 2015/1814 (Úř. věst. L 76, 19.3.2018, s. 3).

                     (9)

                        Pravidlo pro zneplatnění je stanoveno v čl. 1 odst. 5a rozhodnutí o rezervě tržní stability. Uvádí, že od roku 2023 již povolenky držené v rezervě v množství přesahujícím celkový počet povolenek vydražených v předcházejícím roce budou zneplatněny.

                     (10)

                        Příkladem dopadu prahové hodnoty je, že když je celkový počet povolenek v oběhu 834 milionů povolenek, což je mírně nad horní hranicí 833 milionů, pak by podle pravidel pro rezervu tržní stability mělo být 24 % z celkového počtu povolenek v oběhu umístěno do rezervy. Ale pokud je počet celkových povolenek v oběhu mírně pod prahovou hodnotou, tedy 832 milionů povolenek, pak se do rezervy neumístí vůbec nic.

                     (11)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/… ze dne…, kterou se mění směrnice 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a rozhodnutí (EU) 2015/1814 o vytvoření a uplatňování rezervy tržní stability pro systém Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů (Úř. věst. L […], […], s. […]).

                     (12)

                        Výsledky jsou k dispozici na této internetové stránce:
                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12660-Zmena-klimatu-aktualizace-systemu-EU-pro-obchodovani-s-emisemi-ETS-_cs
                  .

                     (13)

                        Výsledky jsou k dispozici na této internetové stránce:
                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12660-Updating-the-EU-Emissions-Trading-System/public-consultation_cs
                  .

                     (14)

                  https://ec.europa.eu/clima/events/expert-workshop-market-stability-reserve_cs
                  ,
                  https://ec.europa.eu/clima/events/2nd-expert-workshop-market-stability-reserve_cs
                  .

                     (15)

                        Zejména zpráva připravená pro GŘ CLIMA dodavatelem Vivid Economics (2021) – „Review of the EU ETS’ Market Stability Reserve“ (Přezkum systému EU ETS – rezerva tržní stability).

                     (16)

                        Modelové projekce v oblasti energetiky, dopravy a tendencí emisí skleníkových plynů do roku 2050 založené na uceleném souboru předpokladů v rámci celé EU, členských států a politik EU, na zvláštních rysech členských států a opírající se o konzultace s odborníky ze členských států.

                     (17)

                        Zpráva připravená pro GŘ CLIMA dodavatelem Vivid Economics (2021) – „Review of the EU ETS’ Market Stability Reserve“ (Přezkum systému EU ETS – rezerva tržní stability).

                     (18)

                        SWD(2020) 176.

                     (19)

                        Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 391.

                     (20)

                        Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 391.

                     (21)

                        C(2020) 6126.

                     (22)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

                     (23)

                        Úř. věst. C , , s. .

                     (24)

                        Úř. věst. C , , s. .

                     (25)

                        Pařížská dohoda (Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4).

                     (26)

                        COM(2019) 640 final.

                     (27)

                        Zvláštní průzkum Eurobarometr č. 513 o změně klimatu, 2021 (
                  https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_cs
                  ).

                     (28)

                  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European Union First/EU_NDC_Submission_December 2020.pdf

                     (29)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 ze dne 30. června 2021, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (ES) č. 401/2009 a nařízení (EU) 2018/1999 („evropský právní rámec pro klima“) (Úř. věst. L 243, 9.7.2021, s. 1).

                     (30)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

                     (31)

                        Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1814 ze dne 6. října 2015 o vytvoření a uplatňování rezervy tržní stability pro systém Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a o změně směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 264, 9.10.2015, s. 1).

                     (32)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/410 ze dne 14. března 2018, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem posílení nákladově efektivních způsobů snižování emisí a investic do nízkouhlíkových technologií a rozhodnutí (EU) 2015/1814 (Úř. věst. L 76, 19.3.2018, s. 3).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 16.7.2021
            COM(2021) 394 final
            2021/0217(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody  (Rozpočtová položka PA 13 17 01– Přípravná akce zaměřená na obranný výzkum)
            (Text s významem pro EHP)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru EHP v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí Smíšeného výboru o změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Dohoda o EHP

               Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) zaručuje občanům a hospodářským subjektům v EHP stejná práva a povinnosti na vnitřním trhu. Stanoví začlenění právních předpisů EU, které se vztahují na čtyři svobody ve všech 30 státech EHP tvořených členskými státy EU, Norskem, Islandem a Lichtenštejnskem. Dohoda o EHP se kromě toho vztahuje na spolupráci v dalších důležitých oblastech, jako je výzkum a vývoj, vzdělávání, sociální politika, životní prostředí, ochrana spotřebitele, cestovní ruch a kultura, které jsou společně označovány jako „vedlejší a horizontální“ politiky. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994. Evropská unie je spolu se svými členskými státy smluvní stranou dohody.

               2.2.Smíšený výbor EHP

               Za správu Dohody o EHP odpovídá Smíšený výbor EHP. Jedná se o fórum pro výměnu názorů v souvislosti s fungováním Dohody o EHP. Jeho rozhodnutí jsou přijímána na základě konsensu.  V souladu s Lisabonskou smlouvou odpovídá za koordinaci záležitostí EHP na straně EU Evropská služba pro vnější činnost.

               2.3.Zamýšlený akt Smíšeného výboru EHP

               Očekává se, že Smíšený výbor EHP přijme rozhodnutí Smíšeného výboru EHP (dále jen „zamýšlený akt“) týkající se změny protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody.

               Účelem zamýšleného aktu je umožnit státům Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které podepsaly Dohodu o EHP, účast na přípravné akci Unie zaměřené na obranný výzkum (dále jen „přípravná akce“) i v rozpočtovém roce 2021.

               Přípravná akce se uskutečnila v období 2017–2019, prostředky na závazky bylo možné do rozpočtu Unie zapisovat pouze během tohoto období. Právní závazky z předchozích let v rámci přípravné akce však dosud nebyly vypořádány. Z tohoto důvodu by se státy ESVO EHP měly i nadále účastnit.

                  Jelikož Lichtenštejnsko a Island neprojevily zájem účastnit se této přípravné akce, návrh rozhodnutí Smíšeného výboru EHP se týká jen Norska.

               Zamýšlený akt se pro smluvní strany stane závazným v souladu s články 103 a 104 Dohody o EHP.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Evropská služba pro vnější činnost spolu s útvary Komise předkládá návrh rozhodnutí Smíšeného výboru EHP Radě, aby jej Rada přijala jako postoj Unie. Evropská služba pro vnější činnost doufá, že bude moci tento postoj předložit Smíšenému výboru EHP co nejdříve.

               Obsah a povaha připojeného návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP překračují rámec úprav, které lze považovat za úpravy pouze technické povahy ve smyslu nařízení Rady č. 2894/94. Postoj Unie proto zaujme Rada.

               Článek 78 Dohody o EHP stanoví, že smluvní strany posilují a rozšiřují spolupráci v rámci činností EU v oblasti výzkumu a technologického rozvoje.

                  Norsko se již účastnilo přípravné akce zaměřené na obranný výzkum v předchozích letech (2017–2019), během níž byly vyčleněny prostředky na závazky, a bude se jí nadále účastnit až do vyčerpání všech prostředků na platby. Kromě toho už v roce 2014 Norsko i) uzavřelo dohodu o spolupráci s Evropskou obrannou agenturou a ii) související směrnice o zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti (2009/81/ES) byla začleněna do Dohody o EHP.

               V souladu s rozpočtovou politikou EU je jakákoliv účast na opatřeních EU možná, pouze pokud je uhrazen odpovídající finanční příspěvek. Tato platba však může být provedena až poté, co bude tento návrh rozhodnutí Rady přijat a následná výzva EU k poskytnutí příspěvků, kterou stanoví Evropská komise, bude předložena státům ESVO EHP.

               Aby bylo možné překlenout období od 1. ledna 2021 do přijetí příslušné platby, má návrh rozhodnutí Smíšeného výboru také zpětnou působnost od 1. ledna 2021. Zpětná působnost se nedotýká práv a povinností dotčených osob a je v souladu se zásadou legitimního očekávání.

               Připojené rozhodnutí Smíšeného výboru je doprovázeno jednostranným prohlášením států ESVO EHP, ve kterém se uvádí, že rozhodnutí rozšiřuje spolupráci smluvních stran s cílem pokračovat v účasti států ESVO EHP na přípravné akci Unie zaměřené na obranný výzkum. Státy ESVO EHP se domnívají, že otázky obrany náležejí mimo oblast působnosti Dohody o EHP, a že proto přijetí tohoto rozhodnutí nerozšiřuje působnost Dohody o EHP tak, aby zahrnovala záležitosti obrany nad rámec účasti států ESVO EHP na uvedené přípravné akci. Státy ESVO EHP rovněž zdůrazňují, že se Island a Lichtenštejnsko této přípravné akce neúčastní, ani na ni finančně nepřispívají.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU) zavádí rozhodnutí, jimiž se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  1
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Smíšený výbor EHP je orgán zřízený dohodou, konkrétně Dohodou o EHP. Akt, který má Smíšený výbor EHP přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazným podle mezinárodního práva v souladu s články 103 a 104 Dohody o EHP.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dotčené dohody. Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 1 odst. 3 nařízení Rady č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               Pokud jde o zamýšlený akt, který sleduje současně několik cílů nebo který má několik složek, jež jsou nerozlučně spojeny, aniž je jedna vůči druhé vedlejší, musí hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU zahrnovat výjimečně různé odpovídající právní základy.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Zamýšlený akt sleduje cíle a má složky v oblasti financování přípravných akcí v oblasti obranného výzkumu. Hmotněprávní základ odpovídá právnímu základu této přípravné akce, tedy čl. 58 odst. 2 písm. b) nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 (dále jen „finanční nařízení“)
                  2
               .

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 58 odst. 2 písm. b) nařízení (EU, Euratom) 2018/1046
                  3
                ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a čl. 1 odst. 3 nařízení Rady č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.

               5.Rozpočtové důsledky

                  Norsko finančně přispívá do rozpočtové položky PA 13 17 01: „Přípravná akce zaměřená na obranný výzkum“. Přesná částka bude stanovena poté, co bude toto rozhodnutí Rady přijato.

               6.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Jelikož akt Smíšeného výboru EHP mění protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2021/0217 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

                  (Rozpočtová položka PA 13 17 01– Přípravná akce zaměřená na obranný výzkum)

               (Text s významem pro EHP)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru
                  4
               , a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,

               s ohledem na nařízení Evropského Parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012
                  5
               , a zejména na čl. 58 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o Evropském hospodářském prostoru
                  6
                (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.

               (2)Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně protokolu 31 k Dohodě o EHP.

               (3)Protokol 31 k Dohodě o EHP obsahuje ustanovení o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody.

               (4)Státy ESVO EHP se budou nadále účastnit činností Unie, kterých se týká rozpočtová položka PA 13 17 01 (Přípravná akce zaměřená na obranný výzkum) souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2021.

               (5)Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval pokračování této rozšířené spolupráce od 1. ledna 2021.

               (6)Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který se má jménem Unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (2)

                        Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1.

                     (3)

                        Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1.

                     (4)

                        Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (5)

                        Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1.

                     (6)

                        Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 16.7.2021
            COM(2021) 394 final
            PŘÍLOHA

            návrhu ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody  (Rozpočtová položka PA 13 17 01– Přípravná akce zaměřená na obranný výzkum)

               PŘÍLOHA

               ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

               č. […]

               ze dne […],

               kterým se mění protokol 31 k Dohodě o EHP
               o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

               SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

               s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Je vhodné pokračovat ve spolupráci smluvních stran Dohody o EHP na činnostech Unie financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie, kterých se týká přípravná akce zaměřená na obranný výzkum.

               (2)Je vhodné, aby tato spolupráce pokračovala i po 31. prosinci 2020 bez ohledu na to, kdy bude toto rozhodnutí přijato a zda bude po 10. červenci 2021 oznámeno splnění případných ústavních požadavků nezbytných pro přijetí tohoto rozhodnutí.

               (3)Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2021,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               V článku 1 protokolu 31 k Dohodě o EHP se doplňuje nový odstavec, který zní:

               „14.a)Počínaje dnem 1. ledna 2021 se státy ESVO podílejí na činnostech Unie, kterých se týká tato rozpočtová položka souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2021:

               –PA 13 17 01: „Přípravná akce zaměřená na obranný výzkum“

               b)Státy ESVO finančně přispívají na činnosti uvedené v písmenu a) v souladu s čl. 82 odst. 1 písm. a) Dohody.

               c)Island a Lichtenštejnsko se této přípravné akce neúčastní a k činnostem uvedeným v písmenu a) finančně nepřispívají.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP
                  1*.

               Použije se ode dne 1. ledna 2021.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne […].

                  Za Smíšený výbor EHP

                  předseda nebo předsedkyně

                  […]

                  tajemníci

                  smíšeného výboru EHP

                     […]

               Prohlášení států ESVO

               k rozhodnutí č. […], kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP, tak aby pokračovala spolupráce smluvních stran na přípravné akci Unie zaměřené na obranný výzkum

               [k přijetí společně s rozhodnutím a ke zveřejnění v Úředním věstníku]

               Tímto rozhodnutím se rozšiřuje spolupráce smluvních stran tak, aby pokračovala účast států ESVO na přípravné akci Unie zaměřené na obranný výzkum. Státy ESVO se domnívají, že otázky obrany náležejí mimo oblast působnosti Dohody o EHP, a že proto přijetí tohoto rozhodnutí nerozšiřuje působnost Dohody o EHP tak, aby zahrnovala záležitosti obrany nad rámec účasti států ESVO na uvedené přípravné akci. Státy ESVO rovněž zdůrazňují, že se Island a Lichtenštejnsko této přípravné akce neúčastní, ani na ni finančně nepřispívají.

                     (1)
                  *
                        [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 16.7.2021
            COM(2021) 317 final
            2021/0220(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou na straně druhé k prodloužení priorit partnerství EU a Alžírska do doby, než oba partneři přijmou nové aktualizované společné dokumenty

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou na straně druhé, k zamýšlenému přijetí rozhodnutí o prodloužení priorit partnerství EU a Alžírska do doby, než oba partneři přijmou nové aktualizované společné dokumenty.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Dohoda o přidružení

               Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda o přidružení“) byla podepsána dne 22. dubna 2002 a vstoupila v platnost dne 1. září 2005. Dohoda o přidružení tvoří právní základ pro bilaterální vztahy mezi EU a Alžírskem. Cílem dohody je:

               –poskytnout vhodný rámec pro politický dialog mezi stranami, který umožní rozvoj úzkých vztahů a spolupráci ve všech oblastech, které strany považují za vhodné pro tento dialog,

               –podporovat obchod a rozvoj harmonických hospodářských a sociálních vztahů mezi stranami a vytvořit podmínky pro postupnou liberalizaci obchodu se zbožím, službami a kapitálem,

               –usnadňovat výměnu lidských zdrojů, zejména v rámci správních postupů,

               –napomáhat integraci zemí Maghrebu podporou obchodu a spolupráce v rámci skupiny Maghreb a mezi touto skupinou a Společenstvím a jeho členskými státy,

               –podporovat hospodářskou, sociální, kulturní a finanční spolupráci.

               2.2.Rada přidružení

               Dohoda o přidružení zřizuje Radu přidružení, která má pravomoc přijímat rozhodnutí za účelem dosažení cílů dohody v případech v ní uvedených. Rozhodnutí jsou pro obě strany závazná. Radě přidružení podle jednacího řádu předsedá střídavě po dobu dvanácti měsíců EU a Alžírsko. Rada přidružení se schází pravidelně jednou ročně na úrovni ministrů. Mimořádná zasedání Rady přidružení se mohou konat po dohodě stran na žádost kterékoli ze stran.

               2.3.Zamýšlený akt Rady přidružení

               Rada přidružení má přijmout rozhodnutí o prodloužení priorit partnerství EU a Alžírska 2016–2020 do doby, než oba partneři přijmou nové aktualizované společné dokumenty. V souladu s článkem 10 jednacího řádu Rady přidružení bude rozhodnutí přijato písemným postupem.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Postoj, který má Evropská unie zaujmout v Radě přidružení zřízené dohodou o přidružení k přijetí rozhodnutí o prodloužení priorit partnerství EU a Alžírska, vychází ze znění rozhodnutí přiloženého k tomuto rozhodnutí.

               Rozhodnutím Rady přidružení č. 1/2017 ze dne 13. března 2017 se EU a Alžírsko dohodly na prioritách partnerství, jimiž se bude partnerství řídit v období 2016–2020.

               V rámci probíhajícího procesu obnovy partnerství EU se zeměmi jižního sousedství a po přijetí víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a nového nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) je na rok 2021 plánována příprava a přijetí nových aktualizovaných společných dokumentů se zeměmi jižního sousedství, včetně Alžírska. V tomto rámci a s cílem zabránit prodlevě mezi vypršením priorit partnerství EU a Alžírska a přijetím nových priorit je v zájmu obou stran prodloužit stávající priority partnerství do doby, než budou přijaty nové aktualizované priority.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, jimiž se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  1
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Rada přidružení je orgán zřízený dohodou, konkrétně dohodou o přidružení.

               Akt, který má Rada přidružení přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt má právní účinky, neboť prodlouží stávající priority partnerství do doby, než budou přijaty nové aktualizované společné dokumenty.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Má‑li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu souvisí se spoluprací s třetí zemí v rámci dohody o přidružení a evropské politiky sousedství.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 217.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Vzhledem k tomu, že akt Rady přidružení změní dobu platnosti priorit partnerství EU a Alžírska, je třeba tento akt po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2021/0220 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou na straně druhé k prodloužení priorit partnerství EU a Alžírska do doby, než oba partneři přijmou nové aktualizované společné dokumenty

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou na straně druhé byla podepsána dne 22. dubna 2002 a vstoupila v platnost dne 1. září 2005
                  2
               .

               (2)Priority partnerství EU–Alžírsko přijala Rada přidružení v březnu 2017.

               (3)Během výměny dopisů se obě strany dohodly na prodloužení doby platnosti priorit partnerství EU a Alžírska.

               (4)Podle článku 94 Evropsko-středomořské dohody může Rada přidružení přijímat rozhodnutí pro účely dosažení cílů dohody.

               (5)Rada přidružení má písemným postupem přijmout rozhodnutí o prodloužení priorit partnerství do doby, než EU a Alžírsko přijmou nové aktualizované společné dokumenty.

               (6)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě přidružení, neboť rozhodnutí bude pro Unii závazné.

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Alžírskou lidovou a demokratickou republikou na straně druhé k prodloužení priorit partnerství EU a Alžírska do doby, než oba partneři přijmou nové aktualizované společné dokumenty, je založen na návrhu rozhodnutí Rady přidružení EU–Alžírsko připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, věc C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (2)

                        Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 265, 10.10.2005, s. 2).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 16.7.2021
            COM(2021) 317 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou na straně druhé k prodloužení priorit partnerství EU a Alžírska do doby, než oba partneři přijmou nové aktualizované společné dokumenty

               PŘÍLOHA

               ROZHODNUTÍ RADY PŘIDRUŽENÍ EU–ALŽÍRSKO č. 1/2021

               ze dne [dd/mm/rrrr]

               o dohodě o prodloužení priorit partnerství EU a Alžírska

               RADA PŘIDRUŽENÍ EU–ALŽÍRSKO,

               s ohledem na Evropsko-středomořskou dohodu zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Alžírskem na straně druhé (dále jen „evropsko-středomořská dohoda“),

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou na straně druhé byla podepsána dne 22. dubna 2002 a vstoupila v platnost dne 1. září 2005
                  1
               .

               (2)Článek 94 Evropsko-středomořské dohody zmocňuje Radu přidružení učinit příslušná rozhodnutí pro účely dosažení cílů této dohody.

               (3)Rozhodnutím Rady přidružení č. 1/2017 ze dne 13. března 2017 se EU a Alžírsko dohodly na prioritách partnerství, jimiž se bude partnerství řídit v období 2016–2020.

               (4)Prostřednictvím výměny dopisů se obě strany dohodly na zachování platnosti priorit partnerství EU a Alžírska jakožto základního dokumentu pro upevnění partnerství do doby, než budou přijaty nové aktualizované priority partnerství.

               (5)Článek 10 jednacího řádu Rady přidružení stanoví možnost přijímat rozhodnutí písemným postupem mezi zasedáními, jestliže se tak smluvní strany dohodnou,

               ROZHODLA TAKTO:

               Článek 1

               Rada přidružení písemným postupem rozhodla, že priority partnerství EU a Alžírska připojené k jejímu rozhodnutí č. 1/2017 ze dne 13. března 2017 se prodlužují do doby, než oba partneři přijmou nové aktualizované společné dokumenty.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V xx, [den měsíc rok].

                  Za Radu přidružení

                     (1)

                        Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 265, 10.10.2005, p. 2).