Důležité právní upozornění

|

52006PC0007

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení a kterým se stanovuje obsah přílohy XI  /* KOM/2006/0007 konecném znení - COD 2006/0008 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 24.1.2006KOM(2006) 7 v konečném znění2006/0008 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení a kterým se stanovuje obsah přílohy XI(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Článek 83 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení stanoví, že „zvláštní předpisy pro provádění právních předpisů některých členských států jsou uvedeny v příloze XI“. Podle 41. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 883/2004 „je třeba přijmout zvláštní ustanovení, která odpovídají zvláštním rysům vnitrostátních právních předpisů, aby bylo usnadněno používání pravidel pro koordinaci“. |Obecné souvislosti Nařízení (ES) č. 883/2004 nahrazuje nařízení (EHS) č. 1408/71, které v současnosti stanoví opatření pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení. Toto nové nařízení zjednodušuje a modernizuje stávající právní předpisy. Příloha XI nařízení (ES) č. 883/2004 stanoví „zvláštní ustanovení o používání právních předpisů členských států“ a nahrazuje příslušnou přílohu VI nařízení č. 1408/71. Nařízení č. 833/2004 uvádí, že obsah přílohy XI musí být stanoven přede dnem použitelnosti tohoto nařízení. Uvedená příloha je nezbytná, aby zohlednila zvláštnosti různých systémů sociálního zabezpečení členských států. Některé body přílohy XI byly dohodnuty během jednání o modernizovaném nařízení (viz dokument Rady 8851/04 ADD 1). Do tohoto návrhu však nebyly vzhledem k následnému vývoji judikatury Evropského soudního dvora (viz stanovisko generálního advokáta ze dne 20. října 2005 ve věci C-286/03 Hosse) zahrnuty body týkající se určitých místních dávek v Německu a Rakousku. Kromě toho bod č. 4 v oddíle „C. DÁNSKO“ byl schválen v rámci přijetí nařízení (ES) č. 647/2005, kterým se mění nařízení č. 1408/71. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Příloha XI nařízení (ES) č. 883/2004 odpovídá příloze VI nařízení č. 1408/71. Obě přílohy stanoví zvláštní ustanovení o používání právních předpisů členských států. V souladu s obecným cílem zjednodušení obsahuje příloha XI méně bodů než stávající příloha VI. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Jelikož příloha XI nařízení (ES) č. 883/2004 stanoví zvláštní ustanovení o používání právních předpisů členských států, byl každý členský stát vyzván, aby předložil všechny návrhy potřebné pro používání svých právních předpisů. Útvary Komise návrhy následně zhodnotily a s úředníky dotyčných členských států projednaly další podrobnosti. |Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Členské státy požadovaly v příloze XI 150 bodů. Přibližně 50 návrhů bylo přijato a zahrnuto v příloze. Další žádosti o uvedení v příloze XI, které mají obecnější charakter, jsou zahrnuty do návrhů na menší změny nařízení (ES) č. 883/04, přičemž se jedná zejména o změny technické povahy. Další otázky byly zohledněny v návrhu prováděcího nařízení. Zbývající žádosti nebyly považovány za vhodné k tomu, aby byly vloženy do přílohy, neboť byly nadbytečné nebo neslučitelné s nařízením č. 883/2004. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Nařízení (ES) č. 883/2004 zjednodušuje a modernizuje stávající právní předpisy. Nařízení uvádí, že obsah přílohy XI musí být stanoven přede dnem použitelnosti tohoto nařízení. Uvedená příloha je nezbytná, aby zohlednila zvláštnosti různých systémů sociálního zabezpečení v členských státech. Tento návrh usnadňuje koordinaci systémů sociálního zabezpečení v členských státech a modernizuje a zjednodušuje stávající postupy. Ve srovnání se stávajícími právními předpisy bude mít tato úprava pozitivní dopad, přičemž dojde ke zlepšení administrativních postupů pro všechny uživatele tohoto nařízení, včetně vnitrostátních orgánů sociálního zabezpečení, zaměstnavatelů, a zejména malých a středních podniků a jednotlivých občanů. V této fázi by však bylo těžké přesně určit dopad. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Příloha XI nařízení (ES) č. 883/2004 uvádí konkrétní metody pro použití právních předpisů určitých členských států. Tato příloha usnadní používání nařízení (ES) č. 883/2004 tím, že zajistí hladké vzájemné působení mezi právními předpisy Společenství a vnitrostátními právními předpisy. Příloha XI obsahuje pro každý členský stát samostatný oddíl, který popřípadě zahrnuje doplňková ustanovení týkající se konkrétních aspektů právních předpisů daného členského státu. Účelem jednotlivých bodů je zajistit, že toto nařízení lze v dotčeném členském státě bez problémů použít. |Právní základ Články 42 a 308 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství. |Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, neboť návrh nespadá do výlučné působnosti Společenství. |Členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu / těchto důvodů: |Činnost Společenství ve formě koordinačních opatření v oblasti sociálního zabezpečení se vyžaduje podle článku 42 Smlouvy a je nutná pro zajištění možnosti plně uplatňovat právo volného pohybu stanovené ve Smlouvě. Bez takové koordinace by byla ohrožena svoboda pohybu, neboť by bylo méně pravděpodobné, že by lidé tohoto práva využívali, pokud by to mělo ve své podstatě znamenat, že by ztratili svá práva na sociální zabezpečení již získaná v jiném členském státě. Stávající právní předpisy Společenství v oblasti sociálního zabezpečení nemají nahrazovat jednotlivé vnitrostátní systémy sociálního zabezpečení. Je třeba zdůraznit, že navrhované nařízení není harmonizačním opatřením a nepřesahuje to, co je nutné pro zajištění účinné koordinace. Návrh má v podstatě za cíl zjednodušit stávající právní úpravu. Příloha XI je v zásadě sestavena z příspěvků členských států. Členské státy však nemohou příslušná ustanovení přijmout na vnitrostátní úrovni, neboť by to mohlo případně způsobit rozpor s dotčeným nařízením. Prostřednictvím přílohy XI je proto nutné zajistit, aby bylo dané nařízení řádně upraveno a bylo ho tedy možné v dotčených členských státech účinně uplatňovat. |Cíle návrhu budou lépe dosaženy prostřednictvím opatření na úrovni Společenství z tohoto důvodu / těchto důvodů: |Koordinaci systémů sociálního zabezpečení, jejichž součástí je i příloha XI, lze provést pouze na úrovni Společenství. Cílem je zajistit, aby koordinace systémů sociálního zabezpečení účinně fungovala ve všech členských státech. |Pokud jde o kvalitativní ukazatele, je návrh čistě koordinačním opatřením, které je možné zrealizovat pouze na úrovni Společenství. Tento návrh povede k účinnější koordinaci systémů sociálního zabezpečení členských států. |Členské státy zůstávají odpovědné za organizaci a financování svých vlastních systémů sociálního zabezpečení. |Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů: |Nařízení (ES) č. 883/2004 již tuto formu opatření vyžaduje, neboť příloha XI je součástí tohoto nařízení. |Návrh členským státům usnadňuje koordinaci systémů sociálního zabezpečení, a je tedy prospěšný jak pro občany, tak pro vnitrostátní orgány sociálního zabezpečení. Tato zvláštní ustanovení vycházejí z návrhů členských států, což znamená, že je jakékoli případné finanční a administrativní zatížení minimalizováno a je úměrné výše uvedeným cílům. Bez přílohy XI by bylo finanční a administrativní zatížení naopak pravděpodobně větší. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů: Neexistuje žádná náhradní varianta, jelikož nařízení (ES) č. 883/2004 již tuto formu opatření vyžaduje a příloha XI je součástí tohoto nařízení. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |DOPLňUJÍCÍ INFORMACE |Zjednodušení |Návrh umožňuje zjednodušení právních předpisů a zjednodušení správních postupů pro veřejné orgány (na úrovni EU nebo na vnitrostátní úrovni). |Příloha XI nařízení (ES) č. 883/2004 bude obsahovat méně bodů než odpovídající příloha VI nařízení č. 1408/71. |Příloha XI usnadňuje příslušným vnitrostátním orgánům koordinaci, jelikož obsahuje zvláštní ustanovení o používání právních předpisů určitých členských států. |Evropský hospodářský prostor Navržený právní akt se týká záležitostí EHP, a proto by měl být rozšířen na Evropský hospodářský prostor. |Podrobné vysvětlení návrhu 1. Cílem přílohy XI je zohlednit zvláštnosti různých systémů sociálního zabezpečení v členských státech. Členské státy předaly Komisi své žádosti, jakož i právní a praktická vysvětlení jejich systémů a právních předpisů. 2. Ve snaze o racionalizaci byl zvolen společný přístup, který má zajistit, aby body týkající se různých členských států, jež jsou obdobného charakteru nebo sledují stejný cíl, byly v zásadě řešeny stejným způsobem. 3. Některé body nebyly do přílohy XI vloženy, jelikož byl daný problém přenesen na širší úroveň, buď prostřednictvím vyjasnění nařízení (ES) č. 883/2004 nebo prostřednictvím ustanovení návrhu prováděcího nařízení. 4. V ustanoveních nařízení (ES) č. 883/2004 byly provedeny určité technické změny s cílem zahrnout body obecného charakteru a vyhnout se tomu, aby příloha XI obsahovala u různých členských států podobné údaje. 5. Jelikož cílem nařízení (ES) č. 883/2004 je koordinace právních předpisů v oblasti systémů sociálního zabezpečení, za něž nesou výlučnou odpovědnost členské státy, nebyly body, které nejsou slučitelné s účelem ani cílem uvedeného nařízení, a body, jež mají pouze vyjasnit interpretaci vnitrostátních právních předpisů, do přílohy XI zahrnuty. |1.  2006/0008 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení a kterým se stanovuje obsah přílohy XI(Text s významem pro EHP a Švýcarsko)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 42 a 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[2],s ohledem na stanovisku Výboru regionů[3],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[4],vzhledem k těmto důvodům:(1) V čl. 51 odst. 3, čl. 56 odst. 1 a článek 83 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení se stanoví, že zvláštní ustanovení pro používání právních předpisů členských států jsou uvedena v příloze XI tohoto nařízení. Cílem přílohy XI je zohlednit zvláštnosti různých systémů sociálního zabezpečení členských států, aby bylo usnadněno používání pravidel pro koordinaci.(2) Řada členských států požádala, aby byly údaje týkající se používání jejich právních předpisů v oblasti sociálního zabezpečení začleněny do přílohy XI, a poskytla Komisi právní a praktická vysvětlení svých systémů a právních předpisů.(3) V zájmu racionalizace a zjednodušení nového nařízení je nutný společný přístup, který zajistí, aby body týkající se různých členských států, jež jsou obdobného charakteru nebo sledují stejný cíl, byly v zásadě řešeny stejným způsobem.(4) Jelikož cílem nařízení (ES) č. 883/2004 je koordinace právních předpisů v oblasti systémů sociálního zabezpečení, za něž nesou výlučnou odpovědnost členské státy, neměly by být body, které nejsou slučitelné s účelem ani cílem uvedeného nařízení, a body, jež mají pouze vyjasnit interpretaci vnitrostátních právních předpisů, do přílohy XI zahrnuty.(5) V některých žádostech se objevily záležitosti společné několika členským státům. Proto je vhodné se těmito záležitostmi zabývat na obecnější úrovni, přednostně prostřednictvím vyjasnění ve vlastním textu nařízení (ES) č. 883/2004 či v jeho přílohách, které by měly být odpovídajícím způsobem změněny, nebo prostřednictvím ustanovení v prováděcím nařízení podle článku 89, spíše než vložením obdobných ustanovení pro několik členských států do přílohy XI.(6) Ve snaze zajistit soudržnost příloh tohoto nařízení je rovněž třeba zabývat se určitými konkrétními otázkami podle jejich účelu a obsahu raději v jiných přílohách než v příloze XI.(7) Za účelem usnadnit občanům používání tohoto nařízení, pokud žádají o informace nebo uplatňují své nároky vůči orgánům členských států, je rovněž třeba uvést odkazy na právní předpisy dotčeného členského státu v původním jazyce, kdykoliv to bude nutné k tomu, aby se předešlo případným nedorozuměním.(8) Nařízení (ES) č. 883/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.(9) Nařízení (ES) č. 883/2004 stanoví, že se použije ode dne vstupu prováděcího nařízení v platnost. Toto nařízení by se tudíž mělo použít od stejného data,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 883/2004 se mění takto:1. V článku 14 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„4. Jestliže právní předpisy kteréhokoli členského státu podmiňují vstup do dobrovolného pojištění nebo dobrovolného pokračujícího pojištění bydlištěm v dotyčném členském státě nebo předchozí činností zaměstnance nebo osoby samostatně výdělečně činné, vztahuje čl. 5 písm. b) pouze na osoby, které v určité předchozí době podléhaly právním předpisům uvedeného členského státu na základě činnosti, kterou vykonávaly jako zaměstnanci nebo osoby samostatně výdělečně činné.5. Jestliže právní předpisy kteréhokoli členského státu podmiňují vstup do dobrovolného pojištění nebo dobrovolného pokračujícího pojištění získáním dob pojištění, povoluje se takový vstup pouze osobám, které dříve získaly doby pojištění v uvedeném členském státě v rámci stejného systému.“2. V čl. 51 odst. 3 se před slova „v souladu s postupy stanovenými v příloze XI“ vkládá slovo „případně“.3. V článku 52 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„4. Příslušná instituce může od poměrného výpočtu upustit:a) pokud výpočet podle odst. 1 písm. a) v jednom členském státě stále vede k výsledku, že nezávislá dávka je stejná nebo vyšší než poměrná dávka vypočtená podle odst. 1 písm. b);b) pokud důchod vychází z příspěvkově definovaného systému.Případy v bodech a) a b) jsou uvedeny v příloze VIII.“4. V čl. 56 odst. 1 písm. c) se před slova „v souladu s postupy stanovenými v příloze XI“ vkládá slovo „případně“.5. Přílohy se pozměňují v souladu s přílohou tohoto nařízení.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníků Evropské unie .Použije se ode dne vstupu prováděcího nařízení v platnost.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyně PŘÍLOHAPřílohy nařízení (ES) č. 883/2004 se mění takto:1. V příloze I oddílu II se za text pod nadpisem „C. FRANCIE“ vkládá tato věta:„, s výjimkou případů, kdy je vyplácen osobě, na kterou se i nadále vztahují francouzské právní předpisy podle článku 12 nebo 16“.2. Příloha VIII se mění takto:a) název přílohy se nahrazuje tímto:„ PŘÍPADY, KDY LZE UPUSTIT OD POMěRNÉHO VÝPOčTU “;b) za bod pod nadpisem „A. DÁNSKO“ se vkládá oddíl:„AA. NĚMECKODávky od instituce sociálního zabezpečení pro povolání, která si zřídila své vlastní komory ( Berufsständische Versorgungseinrichtung f ü r die kammerfähigen Berufe ).“;c) za bod pod nadpisem „B. FRANCIE“ se vkládá text:„Základní nebo doplňkové systémy, ve kterých jsou dávky ve stáří vyměřovány na základě důchodových bodů.“;d) za bod pod nadpisem „D. NIZOZEMSKO“ se vkládají oddíly:„DA. RAKOUSKO Dávky nebo části dávek od instituce sociálního zabezpečení komory svobodných povolání ( Versorgungseinrichtung der Kammern der Freien Berufe ), jež jsou financovány výlučně fondovým způsobem nebo jsou založeny na systému důchodových účtů.DB. POLSKOStarobní důchody v rámci systému založeném na principu definovaných příspěvků.“;e) za bod pod nadpisem „G. SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ“ se vkládá text:„Všechny žádosti o odstupňované důchodové dávky vyplácené podle článků 36 a 37 zákona o obecném pojištění z roku 1965 a článků 35 a 36 zákona o obecném pojištění (Severní Irsko) z roku 1966.Všechny žádosti o doplňkové důchody podle článku 44 zákona o příspěvcích a dávkách sociálního zabezpečení z roku 1992 a článku 44 zákona o příspěvcích a dávkách sociálního zabezpečení (Severní Irsko) z roku 1992.“3. Příloha XI se nahrazuje tímto:„PŘÍLOHA XIZVLÁšTNÍ USTANOVENÍ O POUžÍVÁNÍ PRÁVNÍCH PřEDPISů čLENSKÝCH STÁTů(čl. 51 odst. 3, čl. 56 odst. 1 a článek 83)A. BELGIEŽádnáB. ČESKÁ REPUBLIKAŽádnáC. DÁNSKO1. Osoby, které mají podle hlavy III kapitoly 1 nařízení během doby pobytu v Dánsku nárok na věcné dávky mají na tyto dávky nárok za stejných podmínek jako osoby, které podle zákona o ochraně zdraví ( lov om offentlig sygesikring ) patří do skupiny 1.2. a) Pro účely výpočtu důchodu podle zákona o sociálních důchodech ( lov om social pension ) se doby činnosti, během kterých příhraniční pracovník nebo pracovník, který odešel do Dánska za prací sezónní povahy, pracoval v Dánsku jako zaměstnanec či osoba samostatně výdělečně činná, považují za doby bydlení, jež v Dánsku získal/a pozůstalý/á manžel/ka, pokud pozůstalého / pozůstalou manžela / manželku během uvedených dob pojilo s výše uvedeným pracovníkem manželství bez odluky od lože a stolu nebo odluky de facto z důvodů vzájemné neshody a za předpokladu, že manžel/ka bydlel/a během uvedených dob v jiném členském státě.Pro účely tohoto odstavce se „prací sezónní povahy“ rozumí práce, která je závislá na střídání ročních období a automaticky se každým rokem opakuje.b) Pro účely výpočtu důchodů podle zákona o sociálních důchodech ( lov om social pension ) se doby činnosti, během kterých osoba, na kterou se odst. 2 písm. a) nevztahuje, pracovala v Dánsku jako zaměstnanec či osoba samostatně výdělečně činná před 1. lednem 1984, považují za doby bydlení, jež v Dánsku získal/a pozůstalý/á manžel/ka, pokud pozůstalého / pozůstalou manžela / manželku během uvedených dob pojilo s příhraničním pracovníkem manželství bez odluky od lože a stolu nebo odluky de facto z důvodů vzájemné neshody a za předpokladu, že manžel/ka bydlel/a během uvedených dob v jiném členském státě.c) Doby, které mají být zohledněny za podmínek stanovených v písmenech a) a b) nebudou brány v potaz, jestliže se kryjí s dobami, jež jsou zohledněny pro výpočet důchodu splatného dotyčné osobě podle právních předpisů jiného členského státu týkajících se povinného pojištění, nebo s dobami, během nichž dotyčná osoba podle uvedených předpisů důchod pobírala. Tyto doby však zohledněny budou, jestliže je roční výše uvedeného důchodu nižší než polovina základní částky sociálního důchodu.3. a) Bez ohledu na ustanovení článku 6 mají osoby, které nebyly výdělečně činné v jednom nebo více členských států, nárok na dánský sociální důchod, pouze pokud mají nebo dříve měly trvalý pobyt v Dánsku po dobu alespoň tří let, a které splňují věková omezení stanovená dánskými právními předpisy. S výhradou článku 4 se článek 7 nevztahuje na dánský sociální důchod, na který uvedené osoby získaly nárok.b) Výše uvedená ustanovení se nevztahují na nárok na dánský sociální důchod pro rodinné příslušníky osob, které jsou nebo byly výdělečně činné v Dánsku, nebo pro studenty či jejich rodinné příslušníky.4. Prozatímní dávkou v nezaměstnanosti pro nezaměstnané osoby, které získaly „pružné zaměstnání“ ( ledighedsydelse ) (zákon č. 455 ze dne 10. června 1997), se zabývá kapitola 6 hlavy III tohoto nařízení. Jestliže má daný členský stát pro stejnou kategorii osob podobný systém, použijí se v případě nezaměstnaných osob odcházejících do jiného členského státu články 64 a 65.5. Pokud má příjemce dánského sociálního důchodu rovněž nárok na pozůstalostní důchod z jiného členského státu, jsou tyto důchody pro účely dánských právních předpisů považovány za dávky stejného druhu ve smyslu čl. 53 odst. 1 pod podmínkou, že osoba, jejíž doby pojištění nebo bydlení slouží jako základ pro výpočet pozůstalostního důchodu, získala rovněž nárok na dánský sociální důchod.D. NĚMECKO1. Bez ohledu na čl. 5 písm. a) se na důchody vyplácené institucí jiného členského státu vztahuje povinné pojištění v rámci systému nemocenského pojištění pro důchodce v rozsahu stanoveném pouze německými právními předpisy.2. Osoba pobírající důchod podle německých právních předpisů a důchod podle právních předpisů jiného členského státu má mít pro účely používání článku 23 nárok na věcné dávky v nemoci a dávky v mateřství, jestliže je podle čl. 8 odst. 1 bodu 4 svazku V zákoníku sociálního zabezpečení ( Sozialgesetzbuch V ) tato osoba vyjmuta z povinného nemocenského pojištění.3. Bez ohledu na čl. 5 písm. a) se ustanovení podle čl. 5 odst. 4 bodu 1 svazku VI zákoníku sociálního zabezpečení ( Sozialgesetzbuch VI ) nevztahují na osobu, jež má nárok na plný starobní důchod podle právních předpisů jiného členského státu, jestliže tato osoba žádá povinné pojištění.4. Bez ohledu na čl. 5 písm. a) tohoto nařízení a čl. 7 odst. 3 svazku VI zákoníku sociálního zabezpečení ( Sozialgesetzbuch VI ) se může osoba, která je povinně pojištěna v jiném členském státě nebo pobírá starobní důchod podle právních předpisů jiného členského státu, připojit k systému dobrovolného pojištění v Německu.5. Paušální započitatená doba (pauschale Anrechnungszeit ) se podle článku 253 svazku VI zákoníku sociálního zabezpečení ( Sozialgesetzbuch VI ) určuje výhradně s ohledem na německé doby.6. V případech, na které jsou použitelné německé důchodové právní předpisy platné dne 31. prosince 1991, se pro účely započtení německých náhradních dob ( Ersatzzeiten) použijí pouze německé právní předpisy k tomu datu platné.E. ESTONSKO1. Pro účely výpočtu rodičovské dávky se má za to, že doba zaměstnání v jiném členském státě než v Estonsku vychází ze stejné průměrné částky sociální daně, jako je částka placená během doby zaměstnání v Estonsku, přičemž se tyto doby zaměstnání sčítají. Pokud byla osoba během referenčního roku zaměstnána pouze v jiném členském státu, považuje se za výchozí částku pro výpočet dávky průměrná sociální daň zaplacená v Estonsku v období mezi referenčním rokem a mateřskou dovolenou.F. ŘECKOŽádná.G. ŠPANĚLSKO1. Ve všech španělských systémech sociálního zabezpečení s výjimkou systému pro státní úředníky, ozbrojené síly a soudní správu je osoba, která již není pojištěna podle španělských právních předpisů, pro účely hlavy III kapitoly 5 tohoto nařízení považována za stále pojištěnou v době vzniku pojistné události, jestliže je v době vzniku pojistné události pojištěna podle právních předpisů jiného členského státu, nebo není-li, v případě, kdy jí dávka za stejnou pojistnou událost náleží podle právních předpisů jiného členského státu. Druhá podmínka se však považuje za splněnou v případě uvedeném v čl. 57 odst. 1.2. Pro účely provádění ustanovení hlavy III kapitoly 5 tohoto nařízení se roky, které pracovníkovi schází k dosažením důchodového věku nebo věku povinného odchodu do důchodu stanoveného v článku 31 bodě 4 konsolidovaného znění Ley de clases pasivas del Estado (zákona o důchodech státních úředníků), zohlední jako odpracované pouze v případě, že se na příjemce v době vzniku pojistné události, jež vedla ke vzniku nároku na invalidní či pozůstalostní důchod, vztahoval zvláštní španělský systém pro státní úředníky nebo pokud příjemce vykonával činnost, díky níž byl do uvedeného systému zařazen.3. a) Podle čl. 56 odst. 1 písm. c) se výpočet teoretické španělské dávky provádí na základě skutečných příspěvků osoby během let bezprostředně předcházejících platbě posledního příspěvku do španělského systému sociálního zabezpečení. Pokud je při výpočtu důchodového základu třeba zohlednit doby pojištění a/nebo bydlení podle právních předpisů jiných členských států, použije se pro výše uvedené doby španělský příspěvkový základ, který je časově nejbližší referenčnímu období, s přihlédnutím k vývoji indexu maloobchodních cen.3. b) Částka získaného důchodu se zvyšuje o částku zvýšení a valorizaci vypočtené pro každý následující rok pro důchody stejného druhu.4. Doby pojištění získané v jiných členských státech, které musí být vypočteny v rámci zvláštního systému pro státní úředníky, ozbrojené síly a soudní správu, se pro účely článku 56 tohoto nařízení posuzují stejným způsobem jako doby časově nejbližší k těm, které byly splněny ve Španělsku ve státní službě.H. FRANCIE1. Pro osoby, které pobírají věcné dávky ve Francii podle článků 17, 24 nebo 26 tohoto nařízení a mají bydliště ve francouzských departmentech Haut-Rhin, Bas-Rhin nebo Moselle, zahrnují věcné dávky poskytované jménem instituce jiného členského státu, která je povinna hradit náklady související s uvedenými dávkami, i dávky poskytované jak v rámci systému všeobecného nemocenského pojištění, tak i v systému povinného doplňkového místního nemocenského pojištění v Alsace-Moselle.2. Francouzské právní předpisy vztahující se na osobu vykonávající nyní nebo v minulosti zaměstnání nebo samostatně výdělečnou činnost zahrnují pro účely hlavy III kapitoly 5 tohoto nařízení jak systém(y) základního starobního pojištění, tak systém(y) doplňkového penzijního pojištění, které se na dotyčnou osobu vztahovaly.I. IRSKO1. Pro účely výpočtu výše příjmu pro poskytování dávky v nemoci nebo v nezaměstnanosti podle irských právních předpisů se, aniž je dotčen čl. 21 odst. 1 a článek 62 nařízení, zaměstnané osobě za každý ukončený pracovní týden, který odpracovala jako zaměstnaná osoba podle právních předpisů jiného členského státu během příslušného finančního roku, přizná částka rovnající se průměrné týdenní odměně za práci zaměstnané osoby v daném roce.2. Použije-li se článek 46 a je-li dotyčná osoba postižena pracovní neschopností vedoucí k invaliditě a podléhá právním předpisům jiného členského státu, zohlední Irsko pro účely čl. 95 odst. 1 písm. a) konsolidovaného zákona o sociálním zabezpečení (Social Welfare (Consolidation) Act) z roku 1993 všechny doby, během kterých byla tato osoba z důvodu invalidity následující po pracovní neschopnosti považována podle irských právních předpisů za práce neschopnou.J. ITÁLIEŽádná.K. KYPRPro účely ustanovení článků 6, 51 a 61 se podle právních předpisů Kyperské republiky týdenní pojištění pro všechny doby začínající dne 6. října 1980 nebo později určuje tak, že se celkový pojistný příjem za odpovídající období vydělí týdenní částkou základního pojistného příjmu platného v příslušném příspěvkovém roce, přičemž počet takto určených týdnů nesmí překročit počet kalendářních týdnů v odpovídajícím období.L. LOTYŠSKOŽádná.M. LITVAŽádná.N. LUCEMBURSKOŽádná.O. MAĎARSKOŽádná.P. MALTAŽádná.Q. NIZOZEMSKO1. Zdravotní pojištěnía) Pokud jde o nárok na věcné dávky podle nizozemských právních předpisů, rozumějí se osobami majícími nárok na věcné dávky pro účely provádění hlavy III kapitol 1 a 2 tohoto nařízení:i) osoby, které jsou podle článku 2 zákona o zdravotním pojištění ( Zorgverzekeringswet ) povinny se nechat pojistit u zdravotní pojišťovny,aii) pokud již nejsou zahrnuty do bodu i), osoby, které mají bydliště v jiném členském státě a které mají podle daného nařízení nárok na zdravotní péči ve státě svého bydliště, avšak náklady hradí Nizozemsko.b) Osoby uvedené v odst. 1 písm. a) bodu i) se musí, v souladu s ustanoveními zákona o zdravotním pojištění ( Zorgverzekeringswet ), nechat pojistit u zdravotní pojišťovny a osoby uvedené v odst. 1 písm. a) bodě ii) se musí zaregistrovat u Výboru pro zdravotní pojištění ( College voor zorgverzekeringen ).c) Ustanovení zákona o zdravotním pojištění ( Zorgverzekeringswet ) a zákona o zvláštních lékařských výdajích ( Algemene wet bijzondere ziektekosten ) týkající se povinnosti platit příspěvky se vztahují na osoby uvedené v odst. 1 písm. a) a jejich rodinné příslušníky. Co se týče rodinných příslušníků, příspěvky se vybírají od osoby, od které se odvozuje nárok na zdravotní péči.d) Ustanovení zákona o zdravotním pojištění ( Zorgverzekeringswet ) týkající se pozdního pojištění se přiměřeně použijí v případě pozdního zaregistrování osob uvedených v odst. 1 písm. a) bodě ii) u Výboru pro zdravotní pojištění ( College voor zorgverzekeringen ).e) Osoby, které mají dle právních předpisů jiného členského státu než Nizozemska nárok na věcné dávky a mají bydliště nebo dočasně pobývají v Nizozemsku, mají nárok na věcné dávky v souladu s přístupem uplatňovaným vůči pojištěným osobám v Nizozemsku ze strany instituce v místě bydliště nebo místě pobytu, s ohledem na čl. 11 odst. 1, 2 a 3 a čl. 19 odst. 1 zákona o zdravotním pojištění ( Zorgverzekeringswet ), stejně jako na věcné dávky poskytované podle obecného zákona o pojištění proti zvláštním lékařským výdajům ( Algemene wet bijzondere ziektekosten ).f) Pro účely článků 23 až 30 jsou následující dávky považovány za důchody splatné podle nizozemských právních předpisů:– důchody přiznané podle zákona ze dne 6. ledna 1966 o důchodech pro státní zaměstnance a pozůstalé po nich ( Algemene burgerlijke pensioenwet ) (nizozemský zákon o důchodech pro státní zaměstnance);– důchody přiznané podle zákona ze dne 6. října 1966 o důchodech pro vojáky z povolání a pozůstalé po nich ( Algemene militaire pensioenwet ) (zákon o vojenských důchodech);– dávky za pracovní neschopnost přiznané podle zákona ze dne 7. června 1972 o dávkách za pracovní neschopnost vojáků z povolání ( Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen ) (zákon o pracovní neschopnosti vojáků z povolání);– důchody přiznané podle zákona ze dne 15. února 1967 o důchodech pro zaměstnance nizozemských drah ( NV Nederlandse Spoorwegen ) a pozůstalé po nich ( Spoorwegpensioenwet ) (zákon o důchodech na drahách);- důchody přiznané podle nařízení o pracovním řádu nizozemských drah ( Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen );– dávky přiznané osobám v důchodu před dosažením důchodového věku 65 let v rámci důchodového systému určeného k poskytování pomoci ve stáří bývalým pracovníkům nebo dávky poskytované v případě předčasného odchodu z trhu práce v rámci systému zřízeného státem nebo v rámci kolektivní dohody pro osoby ve věku 55 let a více, přičemž procentní dávka se stanoví ve výši alespoň 70 % posledního platu.g) Pro účely hlavy III kapitol 1 a 2 tohoto nařízení se náhrada bez nároku podle nizozemského systému v případě omezeného využívání zdravotnických zařízení považuje za hotovostní dávku v nemoci.h) Pro účely článku 34 poskytne Nizozemsko seznam odhadovaných částek, které co nevíce odpovídají skutečně vynaloženým výdajům.2. Používání nizozemských právních předpisů o obecném starobním pojištění ( AOW ) ( Algemene Ouderdomswet)a) Snížení uvedené v čl. 13 odst. 1 nizozemských právních předpisů o obecném starobním pojištění ( Algemene Ouderdomswet) (AOW) se nepoužije pro kalendářní roky před 1. lednem 1957, během kterých příjemce nesplnil tyto podmínky umožňující mu považovat uvedené roky za doby pojištění:- mezi svým 15 a 65 rokem měl bydliště v Nizozemsku, nebo- přestože měl bydliště v jiném členském státě, pracoval v Nizozemsku pro zaměstnavatele usazeného v této zemi, nebo- pracoval v jiném členské státě během období považovaného za doby pojištění v rámci nizozemského systému sociálního zabezpečení.Odchylně od článku 7 AOW se rovněž každému, kdo měl bydliště či pracoval v Nizozemsku v souladu s výše uvedenými podmínkami pouze před 1. lednem 1957, přiznává nárok na důchod.b) Snížení uvedené v čl. 13 odst. 1 AOW se nevztahuje na kalendářní roky před 2. srpnem 1989, během kterých nebyla mezi svým patnáctým a šedesátým pátým rokem osoba, která žije nebo žila v manželském svazku, pojištěna podle výše uvedených právních předpisů, i když měla bydliště na území jiného členského státu než Nizozemska, jestliže se tyto kalendářní roky kryjí s dobami pojištění získanými manželem / manželkou osoby podle uvedených právních předpisů, nebo s kalendářními roky, které se berou v úvahu na základě odst. 2 písm. a) za předpokladu, že jejich manželství během těchto dob trvalo.Odchylně od článku 7 AOW je takové osobě přiznán nárok na důchod.c) Snížení uvedené v čl. 13 odst. 2 AOW se nepoužije pro kalendářní roky před 1. lednem 1957, během kterých o manželovi / manželce důchodce, který nesplňuje tyto podmínky umožňující mu považovat uvedené roky za doby pojištění, platilo že:- mezi svým 15 a 65 rokem měl bydliště v Nizozemsku, nebo- přestože měl bydliště v jiném členském státě, pracoval v Nizozemsku pro zaměstnavatele usazeného v této zemi, nebo- pracoval v jiném členské státě během období považovaného za doby pojištění v rámci nizozemského systému sociálního zabezpečení.d) Snížení uvedené v čl. 13 odst. 2 AOW se nevztahuje na kalendářní roky před 2. srpnem 1989, během kterých měl/a mezi svým patnáctým a šedesátým pátým rokem manžel/ka důchodce bydliště v jiném členském státě než v Nizozemsku a nebyl/a pojištěn/a podle výše uvedených právních předpisů, jestliže se tyto kalendářní roky kryjí s dobami pojištění získanými dotyčným důchodcem podle uvedených právních předpisů, nebo s kalendářními roky, které se berou v úvahu na základě odst. 2 písm. a) za předpokladu, že jejich manželství během těchto dob trvalo.e) Ustanovení odst. 2 písm. a), b), c) a d) se nevztahuje na doby, které se kryjí s:- dobami, které mohou být vzaty v úvahu při výpočtu důchodových nároků podle právních předpisů o starobním pojištění jiného členského státu než Nizozemska,- ani na doby, po které dotyčná osoba pobírala starobní důchod podle těchto právních předpisů.Doby dobrovolného pojištění v rámci systému jiného členského státu se pro účely tohoto ustanovení nezohledňují.(f) Ustanovení odst. 2 písm. a), b), c) a d) se použije pouze, pokud dotyčná osoba bydlela v jednom či více členských státech po dobu šesti let po dosažení věku 59 let a jen po dobu, během které tato osoba bydlela v jednom z uvedených států.g) Odchylně od kapitoly IV AOW si může každý, kdo má bydliště v jiném členském státě než v Nizozemsku a na jehož manžela / manželku se podle uvedených právních předpisů vztahuje povinné pojištění, zařídit podle uvedených právních předpisů dobrovolné pojištění na doby, během kterých je manžel/ka povinně pojištěn/a.Toto povolení nezaniká, pokud je povinné pojištění manžela / manželky ukončeno v důsledku jeho / její smrti a pozůstalý pobírá pouze důchod podle nizozemského zákona o obecném pojištění pozůstalých ( Algemene nabestaandenwet ).Povolení týkající se dobrovolného pojištění končí v každém případě dnem, kdy daná osoba dosáhne 65 let.Výše příspěvku na dobrovolné pojištění se stanoví v souladu s ustanoveními o určení příspěvků dobrovolného pojištění podle AOW. Jestliže však dobrovolné pojištění pokračuje po době pojištění uvedené v odst. 2 písm. b), výše příspěvku se stanoví v souladu s ustanoveními o určení příspěvků povinného pojištění podle AOW a zohlední se příjem, který je považován za získaný v Nizozemsku.h) Povolení uvedené v odst. 2 písm. g) nebude přiznáno nikomu, kdo je pojištěn podle právních předpisů jiného členského státu a pobírá důchodovou dávku nebo pozůstalostní důchod.i) Každý, kdo si chce podle odst. 2 písm. g) zařídit dobrovolné pojištění, si musí podat žádost u Sociální pojišťovny ( Sociale Verzekeringsbank ) nejpozději jeden rok po dni, kdy byly splněny podmínky účasti.j) Pro účely čl. 52 odst. 1 písm. b) se jako doby pojištění berou v úvahu pouze doby pojištění získané po dosažení patnácti let věku podle AOW.3. Používání nizozemského zákona o obecném pojištění pozůstalých (ANW) (Algemene nabestaandenwet)a) Osoba, která je pro účely hlavy III kapitoly 5 povinně pojištěna podle nizozemského zákona o obecném pojištění pozůstalých ( ANW) (Algemene nabestaandenwet ), je považována za pojištěnou podle těchto právních předpisů v době vzniku pojistné události, jestliže je pro případ stejné pojistné události pojištěna podle právních předpisů jiného členského státu, nebo není-li, pokud jí pozůstalostní dávka náleží na základě právních předpisů jiného členského státu. Druhá podmínka se však považuje za splněnou v případě uvedeném v čl. 57 odst. 1.b) Pokud má pozůstalý/á manžel/ka na základě odst. 3 písm. a) nárok na pozůstalostní důchod podle ANW, vypočte se uvedený důchod v souladu s čl. 52 odst. 1 písm. b).Pro účely těchto ustanovení se doby pojištění před 1. říjnem 1959 považují rovněž za doby pojištění získané podle nizozemských právních předpisů, pokud během uvedených dob pojištěná osoba starší 15 let splnila tyto podmínky:- měla bydliště v Nizozemsku, nebo- přestože měla bydliště v jiném členském státě, pracovala v Nizozemsku pro zaměstnavatele usazeného v této zemi, nebo- pracovala v jiném členské státě během období považovaného za doby pojištění v rámci nizozemského systému sociálního zabezpečení.c) Doby, které mají být zohledněny na základě odst. 3 písm. b), nebudou brány v potaz, pokud se kryjí s dobami povinného pojištění získanými podle právních předpisů jiného členského státu týkajících se pozůstalostních důchodů.d) Pro účely čl. 52 odst. 1 písm. b) se jako doby pojištění berou v úvahu pouze doby pojištění získané po dosažení patnácti let věku podle nizozemských právních předpisů.e) Odchylně od čl. 63a odst. 1 ANW si může osoba, která má bydliště v jiném členském státě než v Nizozemsku a na jehož manžela / manželku se podle ANW vztahuje povinné pojištění, zařídit podle uvedených právních předpisů dobrovolné pojištění pouze na doby, během kterých je manžel/ka povinně pojištěn/a, a za předpokladu, že pojištění bylo započaté dne [ datum, od kdy bude nařízení (ES) č. 883/04 použitelné ]. Toto povolení zaniká dnem ukončení povinného pojištění manžela / manželky podle ANW, pokud není povinné pojištění manžela / manželky ukončeno v důsledku jeho / její smrti a pozůstalý pobírá pouze důchod podle ANW.Povolení týkající se dobrovolného pojištění končí v každém případě dnem, kdy daná osoba dosáhne 65 let.Výše příspěvku na dobrovolné pojištění se stanoví v souladu s ustanoveními o určení příspěvků dobrovolného pojištění podle ANW. Jestliže však dobrovolné pojištění pokračuje po době pojištění uvedené v odst. 2 písm. b), výše příspěvku se stanoví v souladu s ustanoveními o určení příspěvků povinného pojištění podle ANW a zohlední se příjem, který je považován za získaný v Nizozemsku.4. Používání nizozemských právních předpisů o pracovní neschopnostia) Osoba, která již není pojištěna podle obecného zákona o pracovní neschopnosti (AAW) ( Algemene Arbeidsongeschiktheidswet , zákona o pracovní neschopnosti samostatně výdělečných osob (WAZ) ( Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen ) a/nebo zákona o pracovní neschopnosti (WAO) ( Wet op de arbeidsongeschiktheidsverzekering), je pro účely hlavy III kapitoly 5 tohoto nařízení považována za stále pojištěnou v době vzniku pojistné události, jestliže je v době vzniku pojistné události pojištěna pro případ stejné pojistné události podle právních předpisů jiného členského státu, nebo není-li, v případě, kdy jí dávka za stejnou pojistnou událost náleží podle právních předpisů jiného členského státu. Druhá podmínka se však považuje za splněnou v případě uvedeném v čl. 57 odst. 1.b) Jestliže má podle odst. 4 písm. a) dotyčná osoba nárok na nizozemskou dávku v invaliditě, stanoví se částka pro výpočet dávky podle čl. 52 odst. 1 písm. b):i) v souladu s ustanoveními zákona WAO, jestliže před vznikem pracovní neschopnosti vykonávala tato osoba činnost jako zaměstnaná osoba ve smyslu čl. 1 odst. a);ii) v souladu s ustanoveními zákona WAZ, jestliže před vznikem pracovní neschopnosti vykonávala dotyčná osoba samostatně výdělečnou činnost ve smyslu čl. 1 odst. b).c) Při výpočtu dávek podle WAO nebo WAZ nizozemské orgány zohlední:- doby placeného zaměstnání a doby za takové považované, získané v Nizozemsku před 1. července 1967;- doby pojištění získané podle WAO;- doby pojištění získané dotyčnou osobou po dosažení věku 15 let podle AAW za předpokladu, že se nekryjí s dobami pojištění získanými podle WAO;- doby pojištění získané podle WAZ.5. Používání nizozemských právních předpisů o rodinných dávkácha) Osoba, na kterou se začne vztahovat zákon o obecných rodinných dávkách během jednoho čtvrtletí a na kterou se první den tohoto čtvrtletí vztahovaly odpovídající právní předpisy jiného členského státu, se považuje za osobu pojištěnou podle nizozemských právních předpisů od uvedeného prvního dne.b) Výše rodinných dávek, o které může dotyčná osoba pojištěná podle AKW požádat na základě odst. 5 písm. a), se stanoví v souladu s ustanoveními prováděcího nařízení uvedeného v článku 89.R. RAKOUSKO1. Docházka do školy nebo do srovnatelného vzdělávacího zařízení v jiném členském státě se považuje za rovnocennou docházce do školy nebo do srovnatelného vzdělávacího zařízení podle čl. 277 odst. 1 bodu 1 a čl. 228 odst. 1 bodu 3 obecného zákona o sociálním zabezpečení ( Allgemeines Sozialversicherungsgesetz) (ASVG), čl. 116 odst. 7 spolkového zákona o sociálním zabezpečení osob vykonávajících činnosti spojené s obchodem ( Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz) (GSVG) a čl. 107 odst. 7 zákona o sociálním zabezpečení zemědělců ( Bauern-Sozialversicherungsgesetz) ( BSVG), jestliže se na dotyčnou osobu kdykoliv v minulosti vztahovaly rakouské právní předpisy na základě toho, že byla zaměstnaná nebo vykonávala samostatně výdělečnou činnost, a příspěvky podle čl. 227 odst. 3 ASVG, čl. 116 odst. 9 GSVG a čl. 107 odst. 9 BSGV jsou zaplaceny.2. Pokud [ GŘ 12 nového prováděcího nařízení ] vede tomu, že jsou doby péče o děti podle článků 227a a 228b obecného zákona o sociálním zabezpečení (Allgemeines Sozialversicherungsgesetz) (ASVG), čl. 116 odst. a) čl. 116 odst. b) spolkového zákona o sociálním zabezpečení osob vykonávajících činnosti spojené s obchodem (Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz) (GSVG) a čl. 107 odst. a) a čl. 107 odst. b) zákona o sociálním zabezpečení zemědělců (Bauern-Sozialversicherungsgesetz) (BSVG) nahrazovány dobami pojištění získanými v jiném členském státě, musí být teoretická částka vypočítaná podle čl. 52 odst. 1 písm. b) bodu i) zvýšena o částku, která by podle rakouských právních předpisů vznikla, pokud by byly v rámci dob pojištění zohledněny uvedené doby péče o děti.3. Pro výpočet poměrné dávky uvedené v čl. 52 odst. 1 písm. b) se zvláštní příplatky k příspěvkům doplňkového pojištění a doplňková dávka pro horníky podle rakouských právních předpisů neberou v úvahu. V těchto případech se poměrná dávka vypočtená bez uvedených příspěvků případně zvýší o nesnížené zvláštní příplatky k příspěvkům doplňkového pojištění a o doplňkovou dávku pro horníky.4. Jestliže byly podle článku 6 získány náhradní doby v rámci rakouského systému důchodového pojištění, ale tyto doby nemohou tvořit základ výpočtu podle článků 238 a 239 obecného zákona o sociálním zabezpečení (Allgemeines Sozialversicherungsgesetz) (ASVG), článků 122 a 123 spolkového zákona o sociálním zabezpečení osob vykonávajících činnosti spojené s obchodem (Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz) (GSVG) a článků 113 a 114 zákona o sociálním zabezpečení zemědělců (Bauern-Sozialversicherungsgesetz) (BSVG), použije se základ pro výpočet dob péče o děti podle článku 239 ASVG, článku 123 GSVG a článku 114 BSVG.5. Používání tohoto nařízení nesmí vést ke snížení jakýchkoli nároků osob, které musely snášet špatnou sociální situaci z důvodů politických, náboženských či z důvodu původu.S. POLSKOŽádná.T. PORTUGALSKOŽádná.U. SLOVINSKOŽádná.V. SLOVENSKOŽádná.W. FINSKO1. Pro účely hlavy III kapitoly 5 tohoto nařízení se osoba, která již není pojištěna v rámci státního penzijního systému, považuje za stále pojištěnou, pokud je v době vzniku pojistné události pojištěna pro případ stejné pojistné události podle právních předpisů jiného členského státu, nebo není-li, pokud má nárok na dávku odpovídající stejné pojistné události podle právních předpisů jiného členského státu. Druhá podmínka se však považuje za splněnou v případě uvedeném v čl. 57 odst. 1.2. Pro účely stanovení nároku a výpočtu částky finského státního důchodu podle článků 52 až 54 je s důchody získanými podle právních předpisů jiného členského státu zacházeno stejným způsobem jako s důchody získanými podle finských právních předpisů.3. Pokud se uplatňuje čl. 52 odst. 1 písm. b) bod i) pro účely výpočtu výdělku za započítané období podle finských právních předpisů o důchodech závislých na výdělku a pokud jsou doby důchodového pojištění dané osoby u části referenční doby podle finských právních předpisů založeny na zaměstnání nebo samostatně výdělečné činnosti v jiném členském státě, rovná se výdělek za započítanou dobu součtu výdělků získaných během části referenční doby ve Finsku vydělenému počtem měsíců, jež byly během referenční doby dobami pojištění ve Finsku.X. ŠVÉDSKO1. Pokud se příspěvek na rodičovskou dovolenou vyplácí podle článku 67 rodinnému příslušníkovi, který je nezaměstnaný, vyplácí se uvedený příspěvek na v základní nebo nejnižší výši.2. Ustanovení tohoto nařízení o sčítání dob pojištění se nevztahují na přechodná ustanovení švédských právních předpisů o nároku na minimální důchod osob narozených v roce 1937 či dříve majících přede dnem podání žádosti o důchod po stanovenou dobu bydliště ve Švédsku (zákon 2000:798).3. Pro účely výpočtu pomyslného příjmu pro stanovení dávek v nemoci a příspěvku za aktivní přístup závislých na příjmu v souladu s kapitolou 8 zákona o obecném pojištění ( Lag (1962:381) om allmän försäkrings ) platí:a) Pokud pojištěná osoba podléhá během referenční doby rovněž právním předpisům jednoho či více jiných členských států, protože vykonávala činnost jako zaměstnaná osoba či osoba samostatně výdělečně činná, považuje se příjem v dotčeném členském státu / dotčených členských státech za rovnocenný průměrnému hrubému příjmu pojištěné osoby ve Švédsku dosaženému během části referenční doby strávené ve Švédsku, který se vypočítá tak, že se výdělek získaný ve Švédsku vydělí počtem měsíců, v jejichž rámci byl dosažen.b) Pokud se dávky vypočítávají podle článku 46 nařízení a osoby nejsou pojištěny ve Švédsku, stanoví se referenční doba podle kapitoly 8 odst. 2 a 8 výše uvedeného zákona, jako kdyby daná osoba ve Švédsku pojištěna byla. Pokud dotčená osoba nemá podle zákona o starobních důchodech závislých na výdělku (1998:674) během této doby žádný příjem zakládající nárok na důchod, je dovoleno, aby referenční doba započala od dřívějšího okamžiku, kdy pojištěná osoba měla příjem z výdělečné činnosti ve Švédsku.4. a) Pro účely výpočtu pomyslného důchodového příjmu pro stanovení pozůstalostního důchodu závislého na výdělku (zákon 2000:461) se, pokud není splněn požadavek švédských právních předpisů týkající se získání nároku na důchod za alespoň tři roky z pěti kalendářních let bezprostředně předcházejících smrti dané osoby (referenční doba), zohledňují rovněž doby pojištění získané v jiném členském státu, jako kdyby byly získány ve Švédsku. Má se za to, že doby pojištění získané v jiných členských státech vycházejí z průměrného švédského základu pro důchod. Pokud se u dotčené osoby za základ pro důchod počítá pouze jeden rok ve Švédsku, má se za to, že každá doba pojištění v jiném členském státě představuje stejnou hodnotu.b) Pro účely výpočtu pomyslných důchodových kreditů pro stanovení vdovského důchodu v souvislosti se smrtí, která nastala dne 1. ledna 2003 či později, se, pokud není splněn požadavek švédských právních předpisů týkající se získání důchodových kreditů za alespoň dva roky ze čtyř let bezprostředně předcházejících smrti pojištěné osoby (referenční doba) a doby pojištění byly během referenční doby splněny v jiném členském státu, má za to, že jsou tyto roky založeny na stejných důchodových kreditech jako švédský rok.Y. SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ1. Pokud, v souladu s právními předpisy Spojeného království může být osobě přiznán nárok na důchod, jestliže:a) jsou zohledněny příspěvky bývalého manžela / manželky, jako kdyby byly vlastními příspěvky dané osoby; nebob) jsou příslušné příspěvkové podmínky splněny manželem / manželkou nebo bývalým / bývalou manželem / manželkou této osoby;a to za předpokladu, že v každém případě manžel/ka nebo bývalý/á manžel/ka je nebo byl/a činný/á jako zaměstnanec nebo osoba samostatně výdělečně činná a vztahovaly se na něj / ní právní předpisy dvou nebo více členských států, použijí se ke stanovení nároku podle právních předpisů Spojeného království ustanovení hlavy III kapitoly 5 tohoto nařízení. V tomto případě se odkazy uvedené v kapitole 5 na „doby pojištění“ považují za odkazy na doby pojištění získané:i) manželem / manželkou nebo bývalým / bývalou manželem / manželkou, jestliže nárok uplatňuje:- vdaná žena; nebo- osoba, jejíž manželství bylo ukončeno jiným způsobem než v důsledku smrti manžela / manželky, neboii) bývalým / bývalou manželem / manželkou, jestliže nárok uplatňuje:- vdovec, který nemá bezprostředně před důchodovým věkem nárok na přídavky pro ovdovělé rodiče; nebo- vdova, která nemá bezprostředně před důchodovým věkem nárok na přídavky pro ovdovělou matku, přídavky pro ovdovělé rodiče či vdovský důchod, nebo která má nárok pouze na vdovský důchod závisející na věku vypočítaný na základě čl. 52 odst. 1 písm. b), a pro tyto účely se „vdovským důchodem závisejícím na věku“ rozumí vdovský důchod vyplácený ve snížené výši v souladu s čl. 39 odst. 4 zákona o příspěvcích a dávkách sociálního zabezpečení z roku 1992.2. Pro účely používání článku 6 v ustanoveních týkajících se nároku na příspěvek na pečovatelskou službu, příspěvek pro pečovatele a příspěvek na výživu pro zdravotně postižené osoby se doba zaměstnání, samostatné výdělečné činnosti nebo bydlení získaná na území jiného členského státu než Spojeného království zohlední pouze, pokud je to nutné ke splnění podmínek ohledně přítomnosti ve Spojeném království přede dnem, k němuž nárok na dotyčnou dávku poprvé vznikl.3. Článek 7 se týká všech příjemců britských invalidních, starobních a pozůstalostních peněžitých dávek, důchodů po pracovních úrazech nebo nemocech z povolání a pohřebného, kteří pobývají na území jiného členského státu.4. Použije-li se článek 46 a je-li dotyčná osoba postižena pracovní neschopností vedoucí k invaliditě a podléhá právním předpisům jiného členského státu, zohlední Spojené království pro účely čl. 30A odst. 5 zákona o příspěvcích a dávkách sociálního zabezpečení z roku 1992 všechny doby, během kterých tato osoba z důvodu pracovní neschopnosti pobírala:i) peněžité dávky v nemoci nebo mzdu či plat jako jejich náhradu,ii) dávky ve smyslu hlavy III kapitoly 4 a 5 přiznané s ohledem na invaliditu, jež následovala po pracovní neschopnosti,podle právních předpisů jiného členského státu, jako kdyby to byly doby krátkodobé pracovní neschopnosti, během nichž se vyplácí dávka v souladu s čl. 30A odst. 1 až 4 zákona o příspěvcích a dávkách sociálního zabezpečení z roku 1992.5. Pro účely článku 46 se zohledňují pouze doby, během nichž byla osoba práce neschopná ve smyslu právních předpisů Spojeného království.6. (1) Pro účely výpočtu faktoru výdělku za účelem stanovení nároku na dávky podle právních předpisů Spojeného království se má za to, že za každý týden, během kterého zaměstnaná osoba podléhala právním předpisům jiného členského státu a který započal během daného daňového období ve smyslu právních předpisů Spojeného království, dotyčná osoba platila příspěvky jako zaměstnaná osoba nebo měla příjem, z kterého byly příspěvky placeny, na základě příjmů rovnajícím se dvěma třetinám horní meze příjmu v uvedeném daňovém období.(2) Pro účely čl. 52 odst. 1 písm. b) bodu ii) jestliže:a) během jakékoli daňového období začínajícího dne 6. dubna 1975 nebo později získala zaměstnaná osoba doby pojištění, zaměstnání nebo bydlení výlučně v jiném členském státě než ve Spojeném království a jestliže z uplatnění čl. 6 odst. 1 vyplývá, že se uvedené období bere v úvahu ve smyslu právních předpisů Spojeného království pro účely čl. 52 odst. 1 písm. b) bodu i), má se za to, že byla po dobu 52 týdnů v uvedeném roce pojištěna v jiném členském státě;b) se jakékoli daňové období začínající dne 6. dubna 1975 nebere v úvahu ve smyslu právních předpisů Spojeného království pro účely čl. 52 odst. 1 písm. b) bodu i) nařízení, neberou se v úvahu žádné doby pojištění, zaměstnání nebo bydlení získané v uvedeném daňovém období.(3) Pro účely přepočtu faktoru výdělku na doby pojištění se faktor výdělku dosažený v daném daňovém období ve smyslu právních předpisů Spojeného království dělí spodní mezí příjmů za uvedené období. Výsledek se vyjádří celým číslem a desetinná místa se neberou v úvahu. Takto vypočítané číslo představuje počet týdnů pojištění získaných podle právních předpisů Spojeného království během uvedeného daňového období za předpokladu, že toto číslo nepřevýší počet týdnů, během kterých osoba podléhala uvedeným právním předpisům v uvedeném období.“[1] Úř. věst. C […], […], s. […].[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Úř. věst. C […], […], s. […].