               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.10.2020
            COM(2020) 652 final
            2020/0300(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2030

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Dne 4. prosince 2019 zveřejnila Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) zprávu nazvanou „Evropské životní prostředí – stav a výhled 2020“
                  1
                a její výsledky jsou znepokojivé. Současné výzvy v oblasti životního prostředí, klimatu a udržitelnosti jsou nebývalého rozsahu a naléhavosti, takže vyžadují okamžitá a koordinovaná opatření a systémová řešení. Politiky životního prostředí Unie poskytují v průběhu posledních desetiletí podstatné přínosy, aniž by negativně ovlivnily dlouhodobou konkurenceschopnost Evropské unie (EU), a acquis Společenství je v posledních letech stále více formováno ambiciózní dlouhodobou vizí, cíli a politikami strategického rámce, což účinně snižuje tlaky na životní prostředí. Avšak úbytek biologické rozmanitosti a znehodnocování ekosystémových služeb, změna klimatu a její dopady a neudržitelné využívání zdrojů, znečištění a související rizika pro lidské zdraví a dobré životní podmínky, přírodu, ekosystémy a hospodářství, to vše vyžaduje rozhodná další opatření v EU i ve světě.

               Dne 11. prosince 2019 Evropská komise reagovala na tyto výzvy přijetím Zelené dohody pro Evropu
                  2
                – ambiciózní agendy pro EU, aby se do roku 2050 stala prvním klimaticky neutrálním kontinentem a aby chránila, zachovávala a rozvíjela přírodní bohatství Unie a chránila zdraví a dobré životní podmínky občanů před riziky pro životní prostředí a dopady na něj. Na základě modelu regenerativního růstu, který vrací naší planetě více, než jí odebírá, nastiňuje priority v oblasti životního prostředí pro nadcházející roky a ambici Unie transformovat své hospodářství pro udržitelnou budoucnost, jež nikoho neopomíjí. Aby se tyto cíle staly skutečností, navrhuje soubor hluboce transformativních politik a vyzvala Unii k posílení jejího vedoucího postavení na světové scéně v otázkách klimatu a životního prostředí.

               V návaznosti na širokou diskusi o sdělení „Čistá planeta pro všechny“
                  3
                předložila EU v březnu 2020 svou dlouhodobou strategii podle Pařížské dohody o Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu
                  4
               , v níž se zavázala, že se do roku 2050 stane klimaticky neutrálním hospodářstvím. Komise navrhla, aby byl tento cíl zakotven v evropském právním rámci pro klima.
                  5
                Evropská komise přijala rovněž řadu nových strategických iniciativ, zejména nový akční plán EU pro oběhové hospodářství pro čistou a konkurenceschopnou Evropu
                  6
               , strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030
                  7
                a strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“
                  8
               .

               EU rovněž přijala komplexní odpověď na koronavirovou krizi, která způsobuje značné ztráty na životech a má dopad na každodenní život a zajištění živobytí a vedla k nebývalým výzvám pro tvorbu politik, přičemž situaci zhoršuje prudký hospodářský propad. Plán oživení Next Generation EU navržený Evropskou komisí dne 27. května 2020 a schválený na mimořádném zasedání Evropské rady v červenci 2020 zdůrazňuje postavení Zelené dohody pro Evropu jako nové strategie růstu Evropy a její roli udržitelné a rychlé zotavení, jakož i zajištění dlouhodobé předvídatelnosti na cestě ke klimatické neutralitě a v konečném důsledku ke spravedlivému přechodu, jenž nikoho neopomíjí. 8. akční program pro životní prostředí s dlouhodobou vizí a prioritními environmentálními cíli, které sdílí se Zelenou dohodou, podporuje společný závazek EU k ekologickému oživení.

               Akční programy pro životní prostředí jsou od počátku 70. let 20. století vodítkem k rozvoji politiky EU v oblasti životního prostředí. Platnost 7. akčního programu pro životní prostředí končí dne 31. prosince 2020 a jeho čl. 4 odst. 3 požaduje, aby Komise, bude-li to vhodné, včas předložila návrh 8. akčního programu pro životní prostředí, aby se tak zamezilo proluce mezi 7. a 8. akčním programem. Zelená dohoda pro Evropu oznámila přijetí nového akčního programu pro životní prostředí.

               Rada, Evropský parlament a Výbor regionů vyzvaly Komisi, aby návrh 8. akčního programu pro životní prostředí předložila nejpozději začátkem roku 2020.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               Tento návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2030 je založen na čl. 192 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Aby se zajistila společná odpovědnost EU a jejích členských států za tento program a plnění prioritních cílů programu, stanoví tento návrh rozhodnutí podpůrný rámec napomáhající dosažení prioritních cílů a zajišťuje, aby byl pokrok při dosahování cílů pravidelně měřen.

               Členské státy nemohou samy v dostatečném rozsahu dosáhnout cílů návrhu rozhodnutí. Jelikož politika v oblasti životního prostředí a klimatu je v EU oblastí sdílené pravomoci a decentralizované politiky, je jedním z účelů tohoto programu vytvořit společnou odpovědnost všech tří orgánů EU a členských států za její cíle a poskytnout tvůrcům politik a dalším zúčastněným stranám – včetně regionů a měst, podniků, sociálních partnerů, organizací občanské společnosti a jednotlivých občanů – předvídatelný rámec a směr opatření.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ A KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI

               Dne 15. května 2019 zveřejnila Komise zprávu o hodnocení 7. akčního programu pro životní prostředí
                  9
               . Zprávě předcházel rozsáhlý proces konzultací, který se konal v průběhu roku 2018 a sestával z otevřené veřejné konzultace, cílené konzultace s členskými státy, cílené konzultace se zúčastněnými stranami, jakož i ze dvou veřejných pracovních setkání.

               Hodnocení ukázalo, že 7. akční program pro životní prostředí je obecně vnímán jako účinný strategický nástroj na vysoké úrovni, kterým se řídí environmentální politika. Kromě toho, že má pozitivní vliv na začleňování a zefektivnění environmentální politiky, funguje akční program pro životní prostředí pro mnohé také jako plánovací nástroj, který zajišťuje kontinuitu environmentální politiky – a to též s dlouhodobou vizí, odpovědností a předvídatelností pro akce Evropské komise. Prioritní cíle 7. akčního programu pro životní prostředí byly obecně považovány za stále platné, zejména jeho vize pro rok 2050.

               Dne 22. listopadu 2017 zveřejnil Evropský parlament posouzení provádění 7. akčního programu pro životní prostředí
                  10
               , po kterém dne 6. března 2018 následovala zpráva o jeho provádění a dne 17. dubna 2018 usnesení o jeho provádění
                  11
               .

               Dne 31. července 2018 zveřejnil Výbor regionů studii o místním a regionálním rozměru 8. akčního programu pro životní prostředí
                  12
               , po které následovalo stanovisko
                  13
                přijaté dne 7. února 2019.

               Ve dnech 11. a 12. června 2019 se v Hainburgu (Rakousko) v návaznosti na jednání na neformálním zasedání Rady pro životní prostředí ve dnech 29. a 30. října 2018 v Grazu (Rakousko) konalo pracovní setkání o budoucím akčním programu pro životní prostředí. Dne 4. října 2019 přijala Rada v rámci finského předsednictví Rady závěry týkající se 8. akčního programu pro životní prostředí – Společně změníme trendy
                  14
               .

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Tento návrh rozhodnutí byl vypracován v souladu s návrhem Komise na víceletý finanční rámec EU na období 2021–2027. Návrh zahrnuje finanční výkaz zavádějící potřebu dodatečných zdrojů v rámci Evropské agentury pro životní prostředí (EEA) a Evropské agentury pro chemické látky (ECHA) na podporu nového rámce pro monitorování, měření a podávání zpráv v rámci tohoto programu.

               Zapojení Evropské agentury pro životní prostředí (EEA) a Evropské agentury pro chemické látky (ECHA) má pro tuto práci a pro dosažení cílů 8. akčního programu pro životní prostředí prvořadý význam. Nový rámec pro monitorování a podávání zpráv navržený pro 8. akční program pro životní prostředí v největší možné míře zahrne stávající monitorovací nástroje a ukazatele vycházející především z evropských statistik a údajů od agentur EEA a ECHA, čímž se zabrání zdvojování a omezí administrativní zátěž pro členské státy. To znamená, že jsou těmto agenturám svěřeny další úkoly, aby mohly plně přispívat k dosažení priorit a vytvoření základních podmínek stanovených v článcích 3 a 4 tohoto programu.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               Vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu:

               Hlavním cílem 8. akčního programu pro životní prostředí je urychlit přechod Unie na klimaticky neutrální, čisté a oběhové hospodářství účinně využívající zdroje spravedlivým a inkluzivním způsobem a dosažení cílů v oblasti životního prostředí z agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a jejích cílů udržitelného rozvoje, a to plným se ztotožněním se s cíli v oblasti životního prostředí a klimatu Zelené dohody pro Evropu.

               Článek 1

               Současný návrh slouží ke zvýšení soudržnosti a součinností mezi akcemi na všech úrovních správy měřením pokroku v plnění cílů v oblasti životního prostředí a klimatu integrovaným způsobem. V souladu s mottem Zelené dohody pro Evropu „neškodit“ podporuje snížení tlaků na životní prostředí a klima a posílení integrovaného přístupu k rozvoji a provádění politiky, zejména začleněním udržitelnosti do všech relevantních iniciativ a projektů na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU.

               Článek 2

               Odpovědnost za dosažení cílů v oblasti životního prostředí a klimatu, kterou Unie sdílí se svými členskými státy, vyžaduje opatření všech aktérů a vlád na úrovni EU, vnitrostátní, regionální a místní úrovni, sociálních partnerů, občanské společnosti, občanů a podniků.

               Článek 2 stanoví tematické prioritní cíle v rámci dlouhodobého cíle EU do roku 2050 „Spokojený život v mezích možností naší planety“, zavedeného již v 7. akčním programu pro životní prostředí.

               Článek 3

               Zelená dohoda pro Evropu zdůrazňuje, že je nutné zajistit, aby byly politiky a právní předpisy prosazovány a účinně prováděny.

               Článek 3 poskytuje základ pro společné porozumění a závazek ohledně základních podmínek potřebných k dosažení těchto tematických prioritních cílů, čímž se zajistí soudržnost při provádění na patřičné úrovni. Komise oznámila, že zlepší způsob, jakým pokyny pro zlepšování právní úpravy a podpůrné nástroje řeší otázky udržitelnosti a inovací, aby veškeré iniciativy EU dostály ekologickému mottu „neškodit“.

               Článek 4

               Zatímco jednotlivé environmentální legislativní nástroje vyžadují od členských států pravidelné podávání zpráv o konkrétních environmentálních politikách, v právních předpisech EU neexistuje žádný komplexní rámec stanovený k zajištění koordinovaného přístupu k celkovému dosažení cílů Unie v oblasti životního prostředí. Zelená dohoda pro Evropu oznámila, že nový akční program pro životní prostředí zahrne nový monitorovací mechanismus, který má zajistit, aby Unie zůstala na dobré cestě ke splnění svých cílů v oblasti životního prostředí.

               Tímto rámcem pro sledování 8. akčního programu pro životní prostředí by nemělo být dotčeno stávající podávání zpráv v oblasti životního prostředí a klimatu a nástroje pro správu a řízení, včetně nástrojů pro správu energetické unie a opatření v oblasti klimatu.

               –Měření pokroku v plnění cílů v oblasti životního prostředí a klimatu v širších souvislostech udržitelnosti, dobrých životních podmínek a odolnosti

               Měření pokroku EU a jejích členských států při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje pro rok 2030 vyžaduje integrovaný rámec pro environmentální, sociální a ekonomické cíle. Rada
                  15
                a Evropský hospodářský a sociální výbor
                  16
                vyzvaly k měření hospodářské výkonnosti a sociálního pokroku „nad rámec HDP“ a posunu k použití „dobrých životních podmínek“ jako kompasu pro politiku, což je krok, který podporuje také Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj
                  17
               . Členové Evropského parlamentu uspořádali společně se zúčastněnými stranami konferenci Post Growth 2018
                  18
               .

               V této souvislosti poskytne rámec pro sledování 8. akčního programu pro životní prostředí environmentální a klimatické vstupy do celkového úsilí EU o měření pokroku směrem k udržitelnosti, dobrým životním podmínkám a odolnosti, včetně odolnosti vůči katastrofám; měl by informovat tvůrce politik a zúčastněné strany, zda jsou Unie a členské státy na dobré cestě k dosažení systémové transformace.

               Zřízení rámce pro sledování 8. akčního programu pro životní prostředí by mělo být rovněž spatřováno v souvislosti s jinými úkoly správy a sledování, zejména s evropským semestrem, monitorovací zprávou Eurostatu týkající se cílů udržitelného rozvoje a výroční zprávou o strategickém výhledu, jež rovněž vychází z dostupných údajů a používají ukazatele, které mají největší význam pro příslušné cíle politik. Ačkoli tyto nástroje správy a sledování slouží různým účelům, měly by být stále více propojeny s cílem dále zlepšit jejich soudržnost.

               –Směrem k souboru hlavních ukazatelů 8. akčního programu pro životní prostředí

               Sledování 7. akčního programu pro životní prostředí prováděla Evropská agentura pro životní prostředí, která ročně zveřejňovala zprávy o environmentálních ukazatelích
                  19
               . Byl vyvinut srovnávací přehled téměř 30 ukazatelů za účelem sledování prioritních cílů 7. akčního programu pro životní prostředí.

               Rámec pro sledování 8. akčního programu pro životní prostředí by měl odrážet jeho nové prioritní cíle. Měl by zahrnovat omezený počet klíčových ukazatelů pro komunikaci na vysoké úrovni, které podávají ucelený obrázek o stavu životního prostředí, hlavních tlacích a účinnosti naší reakce. Tyto ukazatele by měly být rovněž relevantní pro celkové cíle zlepšení životních podmínek a odolnosti našich hospodářství a společností.

               Výběr hlavních ukazatelů 8. akčního programu pro životní prostředí řádně zohlední probíhající činnosti s cílem zlepšit sledování biologické rozmanitosti, oběhového hospodářství a nulového znečištění, které by měly být dokončeny v letech 2021/22, jakož i další nástroje sledování týkající se politiky v oblasti životního prostředí, včetně správy energetické unie a opatření v oblasti klimatu. Měly by vycházet z údajů dostupných v členských státech a na úrovni EU, a to zejména z těch, které spravuje Evropská agentura pro životní prostředí, jakož i Evropský statistický systém.

               Evropská agentura pro životní prostředí a Evropská agentura pro chemické látky podpoří Komisi při zlepšování dostupnosti a relevantnosti údajů. To zahrnuje odstranění rozdílů mezi ukazateli, zejména při sledování politiky související s cílem nulového znečištění a vazbami mezi životním prostředím a sociálními a zdravotními politikami.

               Zřízení rámce pro sledování 8. akčního programu pro životní prostředí podpoří nová databáze ukazatelů kvality životního prostředí – online a snadno přístupná knihovna ukazatelů vytvářející úplný a strukturovaný přehled o několika stech stávajících environmentálních ukazatelů.

               –Meze možností naší planety

               Proces vypracování rámce pro sledování 8. akčního programu pro životní prostředí poskytne příležitost prozkoumat potenciál probíhajících činností Společného výzkumného střediska Evropské komise, Evropské agentury pro životní prostředí a jiných ohledně mezí možností naší planety (např. užívání sladké vody, změn využívání půdy, okyselování oceánů) a ohledně dopadu spotřeby Unie, včetně odlesňování a znehodnocování lesů ve třetích zemích.

               Zatímco klimatologie, a zejména práce Mezivládního panelu pro změnu klimatu, poskytuje spolehlivé údaje a informace o úrovni emisí skleníkových plynů v souladu s cílem Pařížské dohody udržet nárůst globální teploty výrazně pod 2 °C a pokračovat v úsilí omezit jej na 1,5 °C v porovnání s úrovní před průmyslovou revolucí, práce ohledně jiných mezí možností naší planety stále probíhá. Rozvíjet takovou práci je důležité, aby tvůrci politik a zúčastněné strany mohli být informováni o tom, zda jsou politiky ochrany životního prostředí dostatečně ambiciózní, aby Evropu udržely v bezpečném operačním prostoru planety
                  20
               .

               –Proces konzultací k hlavním ukazatelům 8. akčního programu pro životní prostředí

               Komise zahájí široký proces konzultací s ostatními orgány EU, členskými státy a zúčastněnými stranami, aby navrhla ucelený rámec pro sledování 8. akčního programu pro životní prostředí založený na konzultativním dokumentu popisujícím navrhovanou metodiku a kroky, které mají být učiněny.

               Na základě těchto konzultací hodlá Komise předložit soubor hlavních ukazatelů 8. akčního programu pro životní prostředí do konce roku 2021.

               Postup bude úzce koordinován s probíhajícími činnostmi oznámenými Zelenou dohodou pro Evropu s cílem navrhnout nebo přezkoumat rámec pro sledování oběhového hospodářství, biologické rozmanitosti a nulového znečištění s cílem zajistit celkovou soudržnost a snížit administrativní zátěž.

               Článek 5 – Hodnocení

               Článek 5 stanoví hodnocení 8. akčního programu pro životní prostředí v roce 2029 před uplynutím jeho platnosti do konce roku 2030.

               2020/0300 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2030

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 3 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru
                  21
               ,

               s ohledem na stanovisko Výboru regionů
                  22
               ,

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V souladu s čl. 192 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie poskytují všeobecné akční programy pro životní prostředí od roku 1973 rámec pro činnost Unie v oblasti životního prostředí a klimatu.

               (2)Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1386/2013/EU
                  23
                stanovilo 7. akční program pro životní prostředí, který stanovuje environmentální program Unie do 31. prosince 2020, jakož i dlouhodobou vizi pro rok 2050.

               (3)Hodnocení 7. akčního programu pro životní prostředí
                  24
                ze strany Komise dospělo k závěru, že jeho vize pro rok 2050 a prioritní cíle jsou stále platné; že pomohl stanovit předvídatelnější, rychlejší a lépe koordinovaná opatření v oblasti environmentální politiky; a že jeho struktura a podpůrný rámec pomohly vytvořit synergie, čímž učinily politiku v oblasti životního prostředí účinnější a efektivnější. Hodnocení došlo kromě toho k závěru, že 7. akční program pro životní prostředí předvídal agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030 tím, že zdůrazňoval, že hospodářský růst a sociální blahobyt závisí na zdravém základu přírodních zdrojů, a usnadňoval plnění cílů udržitelného rozvoje. Umožnil také Unii vystupovat na mezinárodní scéně v oblasti klimatu a životního prostředí jednotně. Ve svém hodnocení 7. akčního programu pro životní prostředí Komise rovněž dospěla k závěru, že pokrok související s ochranou přírody, zdravím a integrací politik nebyl dostatečný.

               (4)Podle zprávy agentury EEA „Životní prostředí v Evropě – stav a výhled do roku 2020, znalosti pro transformaci na udržitelnou Evropu“ představuje rok 2020 jedinečnou příležitost pro Evropskou unii, aby se ujala vedení v oblasti udržitelnosti a čelila naléhavým výzvám v oblasti udržitelnosti vyžadujícím systémová řešení. Jak je uvedeno v této zprávě, globální změny klimatu a ekosystémů pozorované od 50. let 20. století jsou bezprecedentní v průběhu desetiletí až tisíciletí. Světová populace se od roku 1950 ztrojnásobila, přičemž města obývá čtyřikrát více obyvatel. Při současném modelu růstu se očekává, že tlaky na životní prostředí se budou dále zvyšovat, což způsobí přímé i nepřímé škodlivé účinky na lidské zdraví a dobré životní podmínky. To platí zejména pro odvětví, která mají největší vliv na životní prostředí – potraviny, mobilitu, energetiku, jakož i infrastrukturu a budovy.

               (5)Evropská komise reagovala na výzvy určené v této zprávě přijetím Zelené dohody pro Evropu
                  25
               : nové strategie růstu pro souběžnou ekologickou a digitální transformaci, jejímž cílem je přeměnit Unii na spravedlivou a prosperující společnost s konkurenceschopným, klimaticky neutrálním hospodářstvím efektivně využívajícím zdroje. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
                  26
                zakotvuje v právních předpisech záměr Unie dosáhnout do roku 2050 neutrální bilance emisí skleníkových plynů.

               (6)Zelená dohoda pro Evropu je základem plánu oživení Next Generation EU, jenž podporuje investice do klíčových zelených odvětví potřebných k vybudování odolnosti a vytváření růstu a pracovních míst v rámci spravedlivé a inkluzivní společnosti. Facilita na podporu oživení a odolnosti, která bude pohánět hospodářské oživení Unie po koronavirové krizi spolu s unijním rozpočtem na období 2021–2027, je také založena na prioritních cílech stanovených v Zelené dohodě pro Evropu. Kromě toho by všechny iniciativy v rámci plánu oživení Next Generation EU měly respektovat motto Zelené dohody pro Evropu „neškodit“.

               (7)Akční programy pro životní prostředí jsou od počátku 70. let 20. století vodítkem k rozvoji politiky EU v oblasti životního prostředí. Platnost 7. akčního programu pro životní prostředí končí dne 31. prosince 2020 a čl. 4 odst. 3 programu požaduje, aby Komise, bude-li to vhodné, včas předložila návrh 8. akčního programu pro životní prostředí, aby se tak zamezilo proluce mezi 7. a 8. akčním programem. Zelená dohoda pro Evropu oznámila přijetí nového akčního programu pro životní prostředí.

               (8)Osmý akční program pro životní prostředí by měl od roku 2050 podporovat cíle opatření pro oblast životního prostředí a klimatu Zelené dohody pro Evropu v souladu s dlouhodobým cílem „žít spokojeně v mezích možností naší planety“, což je již stanoveno v 7. akčním programu pro životní prostředí. To by mělo přispět k dosažení agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a jejích cílů udržitelného rozvoje.

               (9)Osmý akční program pro životní prostředí by měl urychlit přechod k regenerativnímu hospodářství, které vrací planetě víc, než si bere. Model regenerativního růstu uznává, že dobré životní podmínky a prosperita naší společnosti závisí na stabilním klimatu, zdravém životním prostředí a prosperujících ekosystémech, které poskytují bezpečný operační prostor pro naše hospodářství. Jak světová populace a poptávka po přírodních zdrojích neustále roste, ekonomická aktivita by se měla vyvíjet takovým způsobem, který neškodí, ale naopak zvrátí změnu klimatu a zhoršování životního prostředí, minimalizuje znečištění a má za následek zachování a obohacení přírodního kapitálu, a proto zajišťuje hojnost obnovitelných i neobnovitelných zdrojů. Regenerativní hospodářství prostřednictvím neustálých inovací, adaptace na nové výzvy a spoluvytváření posiluje odolnost a chrání dobré životní podmínky současné i budoucích generací.

               (10)Osmý akční program pro životní prostředí by měl stanovit tematické prioritní cíle v oblastech neutrální bilance emisí skleníkových plynů, přizpůsobování se změně klimatu, ochrany a obnovy biologické rozmanitosti, oběhového hospodářství, cíle nulového znečištění a snižování tlaků na životní prostředí z výroby a spotřeby. Dále by měl určit základní podmínky pro dosažení dlouhodobých a tematických prioritních cílů pro všechny zúčastněné aktéry.

               (11)Jelikož je environmentální politika vysoce decentralizovaná, opatření k dosažení prioritních cílů 8. akčního programu pro životní prostředí by měla být přijímána na různých úrovních správy, tj. na evropské, vnitrostátní, regionální a místní úrovni, s přístupem k víceúrovňové správě založené na spolupráci. Integrovaný přístup k rozvoji a provádění politiky by měl být posílen s cílem maximalizovat součinnost mezi hospodářskými, environmentálními a sociálními cíli a zároveň by měl věnovat velkou pozornost potenciálním kompromisům a potřebám ohrožených skupin. Aby byl zajištěn úspěch 8. akčního programu pro životní prostředí a bylo dosaženo jeho prioritních cílů, je navíc důležité do něj transparentním způsobem zapojit nestátní subjekty.

               (12)Posílená spolupráce s partnerskými zeměmi, dobrá celosvětová správa záležitostí týkajících se životního prostředí, jakož i součinnost mezi vnitřními a vnějšími politikami Unie jsou klíčem k dosažení cílů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu.

               (13)Evropská komise by měla posoudit pokrok v dosahování prioritních cílů 8. akčního programu pro životní prostředí Unií a členskými státy v souvislosti s přechodem k větší udržitelnosti, lepším životním podmínkám a odolnosti. To je v souladu s výzvami Rady
                  27
                a Evropského hospodářského a sociálního výboru
                  28
                k měření hospodářské výkonnosti a sociálního pokroku „nad rámec HDP“ a posunu k použití „dobrých životních podmínek“ jako kompasu pro politiku, což je krok, který podporuje také OECD
                  29
               .

               (14)Posouzení pokroku v plnění prioritních cílů 8. akčního programu pro životní prostředí by mělo odrážet nejnovější vývoj, pokud jde o dostupnost a relevanci údajů a ukazatelů. Mělo by být v souladu s nástroji pro sledování nebo řízení a správu, jež se týkají specifičtějších aspektů politiky v oblasti životního prostředí a klimatu, jako zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 1999/2018
                  30
               , přezkum provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí nebo nástroje sledování týkající se oběhového hospodářství, nulového znečištění, biologické rozmanitosti, vzduchu, vody, půdy, odpadu nebo jiných environmentálních politik, a aniž by jím byly tyto nástroje dotčeny. Spolu s jinými nástroji používanými v evropském semestru, při monitorování cílů udržitelného rozvoje Eurostatem a ve zprávě o strategickém výhledu
                  31
                Evropské komise by byly součástí uceleného propojeného souboru nástrojů pro sledování a řízení a správu.

               (15)Komise, agentura EEA a další příslušné agentury by měly mít přístup k údajům a ukazatelům poskytnutým členskými státy a opakovaně je používat v souladu s platnými právními akty Unie. Kromě toho by měly být využity jiné zdroje dat, jako jsou družicová data a zpracované informace z Evropského programu monitorování Země (Copernicus), Evropského systému informací o lesních požárech a Evropského systému informací o povodních nebo datových platforem, jako jsou Evropská námořní síť pro pozorování a sběr dat či Informační platforma pro monitorování chemických látek. Používání moderních digitálních nástrojů a umělé inteligence umožňuje správu a analýzu dat efektivním způsobem, a tím snížení administrativní zátěže a zároveň zvýšení včasnosti a kvality.

               (16)Kromě toho by členské státy měly v souladu s požadavky stanovenými ve směrnicích Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES, 2007/2/ES a 2019/1024/EU zajistit, aby byly příslušné údaje, informace a ukazatele pro sledování provádění 8. akčního programu pro životní prostředí volně dostupné, nediskriminační, s otevřeným přístupem, přiměřené, vysoce kvalitní, srovnatelné, aktuální, uživatelsky přívětivé a snadno přístupné online.

               (17)K dosažení prioritních cílů 8. akčního programu pro životní prostředí by agentury EEA a ECHA měly být vybaveny dostatečnou kapacitou a dostatečnými zdroji k zajištění řádné, přístupné a transparentní znalostní a faktické základny, aby podpořily provádění strategických priorit Zelené dohody pro Evropu a posouzení pokroku v rámci programu.

               (18)Aby se zohlednily vyvíjející se cíle politik a dosažený pokrok, měl by být 8. akční program pro životní prostředí hodnocen Komisí v roce 2029.

               (19)Jelikož cíle tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jich může být z důvodu rozsahu a účinků navrženého akčního programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality, stanovenou v uvedeném článku, nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1 – Předmět

               1.Toto rozhodnutí stanovuje všeobecný akční program v oblasti životního prostředí na období do 31. prosince 2030 (8. akční program pro životní prostředí). Stanoví jeho prioritní cíle, určuje základní podmínky pro jejich dosažení a ustavuje rámec pro měření, zda jsou Evropská unie a její členské státy na dobré cestě ke splnění těchto prioritních cílů.

               2.8. akční program pro životní prostředí se zaměřuje na urychlení přechodu na klimaticky neutrální, čisté a oběhové hospodářství efektivně využívající zdroje spravedlivým a inkluzivním způsobem a podporuje cíle Zelené dohody pro Evropu v oblasti životního prostředí a klimatu a její iniciativy.

               3.8. akční program pro životní prostředí tvoří základ pro dosažení cílů v oblasti životního prostředí a klimatu definovaných v rámci agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a jejích cílů udržitelného rozvoje a jeho rámec pro sledování představuje součást úsilí EU v oblasti životního prostředí a klimatu o měření pokroku k větší udržitelnosti, včetně neutrální bilance emisí skleníkových plynů a účinného využívání zdrojů, dobrých životních podmínek a odolnosti.

               Článek 2 – Prioritní cíle

               1.8. akční program pro životní prostředí má dlouhodobý prioritní cíl pro rok 2050, aby občané spokojeně žili v mezích možností naší planety v regenerativním hospodářství, v němž se ničím neplýtvá, nejsou produkovány žádné čisté emise skleníkových plynů a hospodářský růst je oddělen od využívání zdrojů a poškozování životního prostředí. Zdravé životní prostředí je základem dobrých životní podmínek občanů, biologické rozmanitosti se daří a přírodní kapitál je chráněn, obnovován a ceněn způsoby, které zvyšují odolnost vůči změně klimatu a jiným environmentálním rizikům. Unie udává tempo pro zajištění prosperity současných i budoucích generací na celém světě.

               2.8. akční program pro životní prostředí má těchto šest tematických prioritních cílů:

               a)nevratné a postupné snižování emisí skleníkových plynů a posílení pohlcování pomocí přírodních a jiných propadů uhlíku v Unii, aby se dostálo cíle snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 a neutrální bilance emisí skleníkových plynů do roku 2050, jak je stanoveno v nařízení (EU) ... / ...
                  32
               ;

               b)nepřetržitý pokrok při zvyšování adaptační kapacity, posílení odolnosti a snížení zranitelnosti vůči změně klimatu;

               c)postup k modelu regenerativního růstu, který vrací planetě víc, než si bere, oddělení hospodářského růstu od využívání zdrojů a zhoršování životního prostředí a urychlení přechodu na oběhové hospodářství;

               d)sledování cíle nulového znečištění pro životní prostředí bez toxických látek, včetně vzduchu, vody a půdy, a ochrana zdraví a dobrých životních podmínek občanů proti rizikům a dopadům souvisejícím s životním prostředím;

               e)ochrana, zachování a obnova biologické rozmanitosti a posilování přírodního kapitálu, zejména vzduchu, vody, půdy a lesa, sladkovodních, mokřadních a mořských ekosystémů;

               f)podpora udržitelnosti životního prostředí a snížení klíčových tlaků na životní prostředí a klima spojených s výrobou a spotřebou, zejména v oblasti energetiky, rozvoje průmyslu, budov a infrastruktury, mobility a potravinového systému.

               Článek 3 – Základní podmínky pro dosažení prioritních cílů tohoto programu

               1.Dosažení prioritních cílů 8. akčního programu pro životní prostředí vyžaduje:

               a)zajištění efektivního a účinného provádění právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a usilování o vynikající environmentální výkonnost na úrovni Unie, vnitrostátní, regionální a místní úrovni, a to i prostřednictvím zajištění odpovídající správní kapacity a kapacity zajišťování dodržování předpisů, jak je stanoveno v pravidelném přezkumu provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, jakož i posílení boje proti trestné činnosti proti životnímu prostředí;

               b)posilování integrovaného přístupu k rozvoji a provádění politiky, zejména:

               –začleněním prioritních cílů stanovených v článku 2 do všech příslušných strategií, legislativních i nelegislativních iniciativ, programů, investic a projektů na úrovni Evropské unie, vnitrostátní, regionální a místní úrovni, tak aby tyto strategie a programy a jejich provádění neškodily žádnému z prioritních cílů stanovených v článku 2,

               –maximalizací přínosů provedení směrnic Evropského parlamentu a Rady 2014/52/EU
                  33
                a 2001/42/ES
                  34
               ,

               –věnováním velké pozornosti součinnosti a potenciálním kompromisům mezi ekonomickými, environmentálními a sociálními cíli, aby se potřeby občanů v oblasti výživy, bydlení a mobility naplnily udržitelným způsobem, jenž nikoho neopomíjí,

               –pravidelným hodnocením stávajících politik a přípravou posouzení dopadů nových iniciativ, které jsou založeny na rozsáhlých konzultacích dodržujících postupy, které jsou odpovědné, inkluzivní, erudované a snadno proveditelné a které věnují náležitou pozornost předpokládaným dopadům na životní prostředí a klima,

               c)účinnou integraci environmentální a klimatické udržitelnosti do evropského semestru správy ekonomických záležitostí, a to i v rámci národních programů reforem a národních plánů na podporu oživení a odolnosti;

               d)mobilizaci udržitelných investic z veřejných a soukromých zdrojů, včetně finančních prostředků a nástrojů dostupných v rámci rozpočtu Unie, a to prostřednictvím Evropské investiční banky a na vnitrostátní úrovni;

               e)postupné odstraňování dotací škodících životnímu prostředí na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni s co nejlepším využitím tržních nástrojů a ekologických rozpočtových nástrojů, včetně těch, které vyžaduje zajištění sociálně spravedlivého přechodu, a podpora podniků a jiných zúčastněných stran při vypracování standardizovaných účetních postupů pro přírodní kapitál;

               f)zajištění, toho aby environmentální politiky a opatření byly založeny na nejlepších dostupných vědeckých poznatcích a posílení vědomostní základny o životním prostředí a jejího využívání, a to též prostřednictvím výzkumu, inovací, podpory zelených dovedností, a dále vybudování environmentálního a ekosystémového účetnictví;

               g)využití potenciálu digitálních a datových technologií pro podporu environmentální politiky a zároveň minimalizace jejich environmentální stopy;

               h)plné využití přírodě blízkých řešení a sociální inovace;

               i)účinné uplatňování vysokých standardů transparentnosti, účasti veřejnosti a přístupu k právní ochraně v souladu s Úmluvou o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (Aarhuská úmluva)
                  35
               ;

               j)zajištění toho, aby údaje a důkazy spojené s prováděním 8. akčního programu pro životní prostředí byly veřejně dostupné a snadno přístupné, aniž by byla dotčena ustanovení týkající se důvěrnosti v právních předpisech specifických pro doménu;

               k)podpora celosvětového využívání prioritních cílů stanovených v článku 2 zajišťujícím soudržnost mezi vnitřními a vnějšími přístupy a koordinovaný postup, zejména pokud jde o:

                  –zapojení s partnerskými zeměmi na opatřeních pro oblast životního prostředí a klimatu, jejich povzbuzování a podporu, aby v těchto oblastech přijaly a prováděly pravidla, která jsou stejně ambiciózní jako pravidla Evropské unie, a zajištění toho, aby u všech výrobků uváděných na trh Unie byly zcela splněny příslušné požadavky Unie v souladu s mezinárodními závazky Unie,

                  –posílení spolupráce s vládami, podniky a občanskou společností ve třetích zemích a mezinárodními organizacemi za účelem vytvoření partnerství a spojenectví na ochranu životního prostředí a podporu spolupráce v oblasti životního prostředí v G7 a G20,

                  –posílení provádění Pařížské dohody, Úmluvy o biologické rozmanitosti a dalších mnohostranných dohod o životním prostředí ze strany Unie a jejích partnerů, a to též zvýšením transparentnosti a odpovědnosti, pokud jde o pokrok v plnění závazků učiněných v rámci těchto dohod,

                  –posilování mezinárodní správy záležitostí týkajících se životního prostředí odstraňováním zbývajících rozdílů a posílením dodržování a uplatňování mezinárodně uznávaných environmentálních zásad,

                  –zajištění toho, aby finanční pomoc Evropské unie a členských států třetím zemím podporovala agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030.

               2.Dosažení prioritních cílů 8. akčního programu pro životní prostředí vyžaduje mobilizaci široké podpory zapojením občanů, sociálních partnerů a dalších zúčastněných stran a povzbuzování spolupráce při vývoji a provádění strategií, politik nebo právních předpisů souvisejících s 8. akčním programem pro životní prostředí mezi vnitrostátními, regionálními a místními orgány v městských i venkovských oblastech.

               Článek 4 – Rámec pro sledování

               1.Komise s podporou Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské agentury pro chemické látky posoudí pokrok Unie a členských států s ohledem na dosažení prioritních cílů stanovených v článku 2 a podá o tom v pravidelných intervalech zprávy, s přihlédnutím k základním podmínkám stanoveným v článku 3.

               2.Posouzení uvedené v odstavci 1 musí odrážet nejnovější vývoj, pokud jde o dostupnost a relevanci údajů a ukazatelů, vycházet z údajů dostupných v členských státech a na úrovni Unie, a to zejména z těch, které spravuje Evropská agentura pro životní prostředí a Evropský statistický systém. Tímto posouzením nesmí být dotčeny stávající rámce a úkoly sledování, podávání zpráv a správy, které se týkají politiky v oblasti životního prostředí a klimatu.

               3.Evropská agentura pro životní prostředí a Evropská agentura pro chemické látky podpoří Komisi při zlepšování dostupnosti a relevantnosti údajů a poznatků, zejména:

               a)shromažďováním důkazů a údajů, jejich zpracováním a podáváním zpráv o nich pomocí moderních digitálních nástrojů,

               b)úsilím o odstranění relevantních rozdílů ve sledování údajů,

               c)poskytováním systémových analýz souvisejících s politikou a přispíváním k provádění cílů politik na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni,

               d)integrací údajů o environmentálních, sociálních a ekonomických dopadech a plným využíváním jiných dostupných údajů, jako jsou údaje poskytované programem Copernicus,

               e)dalším zlepšením přístupu k údajům prostřednictvím programů Unie,

               f)zajištěním transparentnosti a odpovědnosti,

               g)pomocí občanské společnosti, orgánům veřejné správy, občanům, sociálním partnerům a soukromému sektoru v rozpoznávání rizik v oblasti klimatu a životního prostředí a při přijímání opatření k jejich prevenci a zmírnění a přizpůsobení se jim a podporou jejich zapojení při odstraňování nedostatků ve znalostech.

               4.Komise pravidelně přezkoumá potřeby údajů a znalostí na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni, včetně kapacity Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské agentury pro chemické látky plnit úkoly uvedené v odstavci 3.

               Článek 5 – Hodnocení

               Do dne 31. března 2029 provede Komise hodnocení 8. akčního programu pro životní prostředí. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu obsahující hlavní zjištění hodnocení, ke které, pokud to Komise uzná za vhodné, připojí legislativní návrh na příští akční program pro životní prostředí.

               Článek 6 – Vstup v platnost

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda/předsedkyně
                        předseda/předsedkyně

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ „AGENTURY“

               Obsah

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1.Název návrhu/podnětu

               1.2.Příslušné oblasti politik

               1.3.Návrh se týká:

               1.4.Cíle

               1.4.1.Obecné cíle

               1.4.2.Specifické cíle

               1.4.3.Očekávané výsledky a dopady

               1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu

               1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.

               1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

               1.5.4.Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji

               1.5.5.Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro přerozdělení prostředků

               1.6.Doba trvání a finanční dopad návrhu/podnětu

               1.7.Předpokládaný způsob řízení

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               2.2.Systémy řízení a kontroly

               2.2.1.Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie

               2.2.2.Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění

               2.2.3.Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce)

               2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               3.2.Odhadovaný dopad na výdaje

               3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               3.2.2.Odhadovaný dopad na prostředky agentur EEA a ECHA

               3.2.3.Odhadovaný dopad na lidské zdroje agentur EEA a ECHA

               3.2.4.Slučitelnost se stávajícím víceletým finančním rámcem

               3.2.5.Příspěvky třetích stran

               3.3.Odhadovaný dopad na příjmy

               DOPLŇKOVÝ LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ „AGENTURY“

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1.Název návrhu/podnětu

                  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2030 s cílem urychlit přechod na klimaticky neutrální regenerativní hospodářství efektivně využívající zdroje

               1.2.Příslušné oblasti politik

                  Oblasti politiky: 09 – Životní prostředí a opatření v oblasti klimatu

                  Činnosti:

                  09 02 – Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE)

                  09 10 – Evropská agentura pro životní prostředí a Evropská agentura pro chemické látky

               1.3.Návrh se týká:

               ☑ nové akce

               ◻ nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
                  36

               ☑ prodloužení stávající akce

               ◻ sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci nebo přesměrování jedné či více akcí na jinou/novou akci

               1.4.Cíle

               1.4.1.Obecné cíle

                  Urychlit přechod Unie na klimaticky neutrální, čisté regenerativní hospodářství efektivně využívající zdroje spravedlivým a inkluzivním způsobem a dosáhnout environmentálních cílů agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a jejích cílů udržitelného rozvoje, a to plným ztotožněním se s cíli v oblasti životního prostředí a klimatu Zelené dohody pro Evropu.

                  Přispět k lépe integrovanému, soudržnému, multidisciplinárnímu rámci pro sledování politiky v oblasti životního prostředí a klimatu a podávání zpráv o této oblasti v plné reakci na cíle Pařížské dohody, cíle udržitelného rozvoje a Zelenou dohodu pro Evropu.

               1.4.2.Specifické cíle

                  V roce 2015 byly zavedeny významné mezinárodní dohody, a to přijetím

                     cílů udržitelného rozvoje

                   OSN a

                     Pařížské klimatické dohody (COP21)

                  . Tyto závazky a rostoucí povědomí o naléhavosti řešení rizik změny klimatu, zhoršování životního prostředí a udržitelnosti vyžadují efektivní 8. akční program pro životní prostředí EU.

                  Zpráva „Evropské životní prostředí – stav a výhled 2020“, kterou předložila agentura EEA dne 4. prosince 2019, informuje o současných evropských výzvách nebývalého rozsahu a naléhavosti v oblasti životního prostředí, klimatu a udržitelnosti; tyto výzvy vyžadují okamžitá a koordinovaná opatření a naléhavá systémová řešení. Ačkoli díky nedávnému politickému úsilí EU bylo dosaženo značných přínosů, přetrvávají problémy, pokud jde o ztrátu biologické rozmanitosti, využívání zdrojů, potřebu řešit změnu klimatu a její rizika pro lidské zdraví, dopady na něj a dobré životní podmínky. K překlenutí rozdílu mezi stavem životního prostředí a cíli v oblasti životního prostředí do roku 2030 je i nadále důležité zaměřit se na provádění, které vyžaduje finanční prostředky, zapojení zúčastněných stran, přístup k víceúrovňové správě založený na spolupráci a silnou vědomostní základnu. Existuje potřeba pro vývoj systémovějších dlouhodobých politických rámců, inovací pro společenské změny, přesměrování investic a financování a řízení sociálně spravedlivého a řádného přechodu.

                  Zelená dohoda pro Evropu, představená dne 11. prosince 2019, oznámila 8. akční program pro životní prostředí s doplňující funkcí, která pomůže zajistit provádění, prosazování a účinné plnění politik a právních předpisů v oblasti životního prostředí a klimatu a zahrnuje nový rámec pro sledování. Tento návrh představuje rozhodnutí pro 8. akční program pro životní prostředí do roku 2030 s cílem urychlit přechod na klimaticky neutrální regenerativní hospodářství efektivně využívající zdroje, který se zaměřuje na podporu Zelené dohody pro Evropu.

                  Jedním z klíčových opatření zahrnutých do 8. akčního programu pro životní prostředí oznámeného Zelenou dohodou pro Evropu je nový rámec pro sledování pro měření pokroku EU a jejích členských států při provádění prioritních cílů programu a jeho vize do roku 2050 „žít spokojeně v mezích možností naší planety“. Ačkoli EU zřídila několik rámců pro sledování, které měří pokrok v plnění konkrétních dohodnutých cílů v oblasti životního prostředí, doposud neexistuje skutečně komplexní rámec stanovený právními předpisy EU s cílem zajistit koordinovaný přístup k celkovému dosažení cílů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a k jejich příspěvku k udržitelnosti, dobrým životním podmínkám a odolnosti. Je to také příležitost propojit sledování politik v oblasti životního prostředí s probíhajícími činnostmi ve Společném výzkumném středisku, agentuře EEA a jiných o mezích naší planety (např. užívání sladké vody, změně ve využívání půdy, okyselování oceánů) a o dopadu spotřeby Unie.

                  Nový rámec pro sledování vychází ze stávajících rámců sledování životního prostředí a klimatu nebo rámců pro správu, včetně rámců pro správu energetické unie a opatření v oblasti klimatu a přezkum provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, a bude je doplňovat, aniž by jím byly dotčeny. Je v plném souladu s probíhajícími činnostmi navazujícími na výstupy Zelené dohody pro Evropu, jako jsou nové sledování biologické rozmanitosti a nulového znečištění, jakož i aktualizované sledování oběhového hospodářství. Sledování 8. akčního programu pro životní prostředí tudíž vychází především ze stávajících údajů a nástrojů pro sledování a podávání zpráv, čímž se předchází zdvojování a omezuje administrativní zátěž pro členské státy, přičemž se tato příležitost využije k odstranění nedostatků v ukazatelích (nulové znečištění a vazby mezi životním prostředím a sociální politikou). Přesněji řečeno staví na úspěchu dosaženém v rámci akcí pro zefektivnění podávání zpráv v oblasti životního prostředí, které již probíhají od roku 2017
                     37
                  , a tím přispívá k dalšímu vývoji soudržných zpráv v různých úkolech sledování.

                  Rámec pro sledování by měl zajistit společnou odpovědnost k závazkům a jejich plnění a jasné ukazatele založené na výsledcích měření pokroku a vycházet ze stávajících rámců pro sledování a nástrojů pro podávání zpráv provozovaných zejména, ale nikoli výlučně Evropskou agenturou pro životní prostředí a její sítí Eionet a být s nimi v souladu, přičemž se zabrání zdvojování a další administrativní zátěži pro členské státy a další subjekty, jež podávají zprávy. Také agentura ECHA je vyzvána, aby k této činnosti přispěla a poskytovala informace o udržitelném používání chemických látek.

                  Aby bylo možné spustit a podporovat rámec pro sledování 8. akčního programu pro životní prostředí je nutné, aby byly Evropské agentuře pro životní prostředí (EEA) a Evropské agentuře pro chemické látky (ECHA) poskytnuty další prostředky. Tyto prostředky nejsou nové zdroje, ale poskytnou se agenturám z programu LIFE (který rovněž podporuje jejich hlavní činnosti), aby byl dodržen návrh víceletého finančního rámce (VFR), který se v současné době projednává s rozpočtovým orgánem. Prostředky se použijí jak na posílení pracovníků v agenturách, které budou vykonávat práci pro Zelenou dohodu pro Evropu, tak především na podporu a zásobování při sledování a podávání zpráv o 8. akčním programu pro životní prostředí. Konkrétněji:

                  • Evropská agentura pro životní prostředí (EEA): Základem rámce pro sledování je sledování a podávání zpráv ze strany agentury EEA pro různé politiky v oblasti životního prostředí a klimatu a pro zprávu „Evropské životní prostředí – stav a výhled 2020“. Nová strategie agentury EEA, její víceletý pracovní program a prostředky musí být přizpůsobeny a posíleny pro zajištění dynamického, soudržného, vícevrstvého a průřezového sledování založeného na integraci různých zdrojů informací a umožňujícího podávání zpráv na různých úrovních (vnitrostátní, regionální či mezinárodní). Rámec pro sledování by měl být přizpůsoben určeným požadavkům podávání zpráv a potřebám 8. akčního programu pro životní prostředí, což umožní účinnou komunikaci výzev a odpovědí občanům a usnadnění politické diskuse na vysoké úrovni v Evropském parlamentu a Radě.

                  Ačkoli sledování a podávání zpráv o „stavu životního prostředí“ spadají do současného mandátu nařízení o zřízení agentury EEA, výše uvedené úkoly sledování a podávání zpráv zahrnou pro agenturu EEA další úkoly, a proto vyžadují více zdrojů. Po pečlivé analýze provedené společně s agenturou EEA s cílem analyzovat možné součinnosti, ale také strategicky naplánovat budoucí práci v reakci na priority Zelené dohody pro Evropu, by agentura EEA potřebovala k roku 2021 tato dodatečná nová pracovní místa vztahující se na období nového VFR (2021–2027):

                  9 pracovních míst pro dočasné zaměstnance (DZ) a 6 míst pro smluvní zaměstnance (SZ) pro tyto nové úkoly a činnosti:

                  Aktualizace rámce pro sledování oběhového hospodářství (podpora srovnávacího přehledu ukazatelů oběhového hospodářství) a podpora odvětvových iniciativ oběhového hospodářství (1 DZ)

                  Podávání zpráv o provádění opatření oběhového hospodářství, udržitelné investice a sledování dopadu financí EU na investice oběhového hospodářství (1 SZ)

                  Podpora vývoje strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti a vývoj rámce pro sledování biologické rozmanitosti a ekosystémů s důrazem na oblasti, jichž se budou týkat nové iniciativy (půda, pozemky a lesy) (1 DZ, 2 SZ)

                  Sledování biologické rozmanitosti a zdraví ekosystémů (s důrazem na sladkovodní a mořské prostředí) jako příspěvek k nulovému znečištění (snižování odpadu v moři) a budování netoxického životního prostředí (1 DZ)

                  Integrovaná analýza dopadů znečištění na životní prostředí a zdraví a podávání zpráv o nových (např. pitná voda, opětovné využívání vody, směrnice Seveso a rtuť) a průřezových oblastech cíle nulového znečištění Zelené dohody pro Evropu v úzké spolupráci s agenturou ECHA a Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA) (1 DZ)

                  Posílená kapacita pro integrovanou analýzu a posouzení různých oblastí politiky Zelené dohody pro Evropu (např. propojení biologické rozmanitosti s iniciativami v oblasti nulového znečištění a iniciativou „od zemědělce ke spotřebiteli“). To se týká i integrovaných posouzení směrnice o povodních, městských odpadních vodách, ale také směrnice o dusičnanech, a integrace přístupu založeného na sladkovodních a mořských ekosystémech v hospodářské transformaci (Strategie pro udržitelný růst) a klimatu (1 SZ)

                     Zlepšení sledování 8. akčního programu pro životní prostředí a politik v oblasti klimatu v digitálním věku – plné využití dat programu Copernicus –, integrace občanské vědy a jiných zdrojů informací pro dynamické environmentální sledování a provádění – zlepšení včasnosti dodávání, vizualizace a přístupu k informacím (2 SZ)

                     Posílení mezinárodního rozměru sledování životního prostředí a klimatu, podpory životního prostředí a diplomatické činnosti a vyjednávání v oblasti klimatu (1 DZ)

                  Sledování a hodnocení národních politik a opatření v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a jejich propojení s ostatními environmentálními cíli (1 DZ)

                     Podpora členských států při sledování a vyhodnocování politik zmírňování změny klimatu a jejich souvislostí s kvalitou ovzduší a cílem nulového znečištění (1 DZ)

                     Sledování lidského zdraví, dopadů změny klimatu a přizpůsobení se změně klimatu prostřednictvím virtuální observatoře pro sledování klimatu a zdraví v souvislosti se Zelenou dohodou pro Evropu a jejím cílem nulového znečištění pro životní prostředí bez toxických látek (1 DZ)

                  Podpora nových metod sledování spotřeby paliv a emisí lehkých a těžkých užitkových vozidel v reálném světě (od roku 2022) (1 DZ)

                  Výchozí scénář lidských zdrojů v agentuře EEA pro návrh 8. akčního programu pro životní prostředí

                  Pro splnění příspěvků agentury EEA ke sledování a podávání zpráv v rámci 8. akčního programu pro životní prostředí je také důležité zachovat od roku 2021 a během příštího období VFR (2021–2027) přidělování prostředků, které byly k tomuto účelu dodatečně přiděleny mezi roky 2018 a 2020. Výchozím scénářem pro výpočet dalších potřebných zdrojů agentury EEA by proto měly být prostředky, jak byly přijaty v konečném rozpočtu EU pro rok 2020 (tj. 130 pracovních míst podle plánu pracovních míst, 74 SZ a 20 vyslaných národních odborníků (VNO)). Toto by mělo zajistit kontinuitu nových hlavních úkolů přidaných v období 2018–2020, zejména:

                  –
                        Pomocná role agentury EEA při sledování, kontrole, podávání zpráv a šíření informací o základních rozměrech cílů 8. akčního programu pro životní prostředí souvisejících s klimatem, dekarbonizací (snižováním emisí skleníkových plynů a energií z obnovitelných zdrojů) a energetickou účinností je stanovena v článku 42 nařízení (EU) 2018/1999 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu. Tři další pracovní místa smluvních zaměstnanců (SZ) byla přidělena a zapsána do rozpočtu pro časový rámec do roku 2020 současného VFR s označením na dobu neurčitou. Tato tři pracovní místa by měla být zachována v celém novém víceletém finančním období a změněna na místa dočasných zaměstnanců, aby zohlednila v plném rozsahu a trvale jednotlivé další úkoly přidané agentuře EEA.

                  –
                        Další pracovní místa přidělená agentuře při sestavení rozpočtu na rok 2020 (5 DZ a 2 SZ) a podle nařízení (EU) 2018/956 (2 SZ), která mají zásadní význam pro provádění současných politik v oblasti životního prostředí a klimatu. Tato pracovní místa se týkají činností, které se již provádějí (viz níže) a jsou součástí výchozího scénáře lidských zdrojů agentury:

                  a) zmírňování změny klimatu, začlenění využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF) do inventarizační platformy skleníkových plynů a systémová analýza klimatu, lesů a odvětví zemědělství;

                  b) systémová analýza vodní politiky v měnícím se klimatu;

                  c) integrovaná analýza hospodářského dopadu environmentální, trvale udržitelné a spravedlivé transformace;

                  d) modernizace nástrojů sledování biologické rozmanitosti;

                  e) integrace dat programu Copernicus do sledování a podávání zpráv v oblasti životního prostředí;

                  f) sledování a vykazování emisí CO2 a spotřeby paliva u nových těžkých užitkových vozidel.

                  • Evropská agentura pro chemické látky (ECHA): Agentura ECHA hraje důležitou roli při vývoji nadcházející strategie EU pro udržitelné chemikálie.

                  Za účelem splnění uvedených úkolů bude agentura ECHA od roku 2020 potřebovat tato nová pracovní místa:

                  1 DZ a 1 SZ pro správu a konsolidaci databází a poskytování chemických údajů za účelem doplnění příslušných zpráv o vznikajících rizicích a přispění k ukazatelům politiky v oblasti chemických látek a jiným vstupům činnosti agentury EEA.

               1.4.3.Očekávané výsledky a dopady

               Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.

                  Hlavním cílem předpokládaných akcí je poskytnout komplexní rámec pro sledování vhodný pro nový 8. akční program pro životní prostředí, ale také na podporu propojení a součinnosti mezi tímto akčním programem a příslušnými iniciativami pod záštitou Zelené dohody pro Evropu. V úvahu přicházejí nedávno přijatý plán EU pro oběhové hospodářství, evropský právní rámec pro klima zakotvující cíl klimatické neutrality do roku 2050, strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030, iniciativa „od zemědělce ke spotřebiteli“, ale také připravované iniciativy, jako jsou iniciativy cíle nulového znečištění a strategie pro udržitelnost v oblasti chemických látek.

                  Tento nový přístup ke sledování integrující nejmodernější digitální nástroj poskytne analýzy založené na důkazech, dobře definované podávání zpráv na různých úrovních a v různých odvětvích a bude dále podporovat povinnosti podávání zpráv EU na úrovni Unie i na mezinárodní úrovni.

                  Dobře strukturovaný a plánovaný rámec a činnost podávání zpráv si kladou za cíl přispět ke smysluplnému posuzování 8. akčního programu pro životní prostředí, informovat tvůrce politik a dát podnět k diskusím na vysoké úrovni v Radě a Evropském parlamentu.

               Upřesněte ukazatele pro sledování pokroku a dosažených výsledků.

                  Provádění akcí předpokládaných v tomto návrhu sleduje Komise. Ukazatelem by mohly být:

                  – počet zpráv o tematických okruzích (oběhové hospodářství, biologická rozmanitost, lesy, půda, voda a moře, ovzduší, hluk, odpady, emise atd.),

                  – počet horizontálních zpráv sledování pokroku při provádění 8. akčního programu pro životní prostředí, cílů udržitelného rozvoje, přezkumu provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí a Zelené dohody pro Evropu v reakci na příslušné cykly podávání zpráv (třetí cyklus podávání zpráv se uzavře v červnu 2027 před uplynutím platnosti 8. akčního programu pro životní prostředí).

               1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu

                  Návrh 8. akčního programu pro životní prostředí reaguje na čl. 192 odst. 3 Smlouvy a navazuje na výsledky nedávného hodnocení 7. akčního programu pro životní prostředí.

                  Komise zhodnotí pokrok v rámci tří po sobě jdoucích cyklů podávání zpráv o přezkumu provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí v letech 2022, 2024 a 2027.

                  V rámci druhého cyklu podávání zpráv v roce 2024 – jenž musí být dokončen včas, aby informoval o pokroku při provádění Zelené dohody pro Evropu, 8. akčního programu pro životní prostředí v plnění cílů udržitelného rozvoje a vize pro rok 2050 tohoto programu zakotvené v článku 2 rozhodnutí do konce mandátu této Komise – Komise vyhodnotí a posoudí, zda je třeba přezkoumat priority Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, jak jsou stanoveny v Zelené dohodě pro Evropu, a prioritní cíle, jak jsou stanoveny v tomto programu.

                  Třetí cyklus podávání zpráv se uzavře do června 2027, v dostatečném časovém předstihu před uplynutím platnosti tohoto programu.

               1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.

                  Důvody pro akci na evropské úrovni (ex ante):

                  Potřeba zajistit účinné, soudržné a citlivé sledování 8. akčního programu pro životní prostředí a všech politik EU v oblasti životního prostředí a klimatu je zakotvena ve Smlouvě o Evropské unii.

                  Očekávaná vytvořená přidaná hodnota na úrovni Unie (ex post):

                  Rámec pro sledování je nástrojem sledování 8. akčního programu pro životní prostředí a Zelené dohody pro Evropu. Podpoří jejich povinnosti podávání zpráv, usnadní diskuse na vysoké úrovni a přispěje k posouzení a hodnocení úspěchů 8. akčního programu pro životní prostředí.

               1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

                  Nepoužije se

               1.5.4.Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji

                  Cíl tohoto návrhu je v souladu s řadou jiných politik EU a probíhajících iniciativ, které vyplývají ze Zelené dohody pro Evropu. Prioritní cíle 8. akčního programu pro životní prostředí jsou tyto:

                  a)
                        dosáhnout, abychom v roce 2050 žili spokojeně a v ekologických mezích naší planety. Zdrojem naší prosperity a zdravého životního prostředí je inovační a oběhové hospodářství, v němž se ničím neplýtvá a v němž jsou přírodní zdroje spravovány udržitelným způsobem a biologická rozmanitost je chráněna, ceněna a obnovována způsoby, jež posílí odolnost naší společnosti. Naše klimaticky neutrální hospodářství je odděleno od využívání zdrojů a udává tempo zabezpečené a udržitelné globální společnosti;

                  b)
                        dosáhnout cílů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, jak jsou stanoveny v Zelené dohodě pro Evropu, s ohledem na splnění agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030, a to zejména:

                  –
                        neutrální bilance emisí skleníkových plynů do roku 2050, jak je uvedeno v nařízení o evropském právním rámci pro klima,

                  –
                        klimaticky neutrální, čisté a oběhové hospodářství,

                  –
                        ochrana a obnova ekosystémů a biologické rozmanitosti,

                  –
                        cíl nulového znečištění pro netoxické životní prostředí a ochranu zdraví občanů,

                  c)
                        dosažení plného souladu se stávajícím acquis v oblasti životního prostředí a klimatu;

                  d)
                        provádění opatření, politik a přístupů stanovených v článku 3 tohoto programu, které společně představují podpůrný rámec pro transformativní změnu.

               1.5.5.Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro přerozdělení prostředků

                  Nepoužije se

               1.6.Doba trvání a finanční dopad návrhu/podnětu

               ◻ Časově omezená doba trvání

               –◻
                     Návrh/podnět s platností od [DD.MM.]RRRR do [DD.MM.]RRRR,

               –◻
                     Finanční dopad od RRRR do RRRR

               ☑ Časově neomezená doba trvání

               –Provádění s obdobím rozběhu od roku 2021,

               –poté plné fungování.

               1.7.Předpokládaný způsob řízení
                  38

               ☑ Přímé řízení Komisí prostřednictvím

               –◻
                     výkonných agentur

               ◻ Sdílené řízení s členskými státy

               ☑ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:

               ◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte),

               ◻EIB a Evropský investiční fond,

               ☑ subjekty uvedené v článcích 70 a 71,

               ◻ veřejnoprávní subjekty,

               ◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky,

               ◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky,

               ◻ osoby pověřené prováděním specifických akcí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.

               Poznámky

                  Nepoužije se

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               Upřesněte četnost a podmínky.

                  Návrh stanoví rozhodnutí o přijetí 8. akčního programu Unie pro životní prostředí. V rámci návrhu 8. akčního programu pro životní prostředí je uvedena potřeba ambiciózního programu zajišťujícího pravidelné sledování stavu životního prostředí a podávání zpráv o něm a o úsilí členských států provádět opatření pro oblast životního prostředí a klimatu (článek 4.1). Tato činnost posílí využívání dohodnutých ukazatelů pro různé oblasti politiky v oblasti životního prostředí a klimatu a bude vycházet ze zásad INSPIRE pro používání prostorových dat a digitálních informací (Copernicus). Soudržné, multidisciplinární a aktualizované podávání zpráv je základem pro předkládání informací veřejnosti a posouzení pokroku v otázkách klimatu a životního prostředí. Na základě těchto zpráv navíc proběhne diskuse na vysoké úrovni, ve které Rada a Parlament povedou diskusi o stavu životního prostředí a výzvách v oblasti změny klimatu a posoudí soudržnost politik a opatření EU k jejich řešení a plnění cílů Zelené dohody pro Evropu. Zapojení agentur EEA a ECHA je pro tuto práci rozhodující. Stejně tak je pro strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti rozhodující úloha sledování a plného využití digitálních informací pro sledování stavu ohrožených a cenných ekosystémů a jejich služeb. Interoperabilita databází a vytěžování údajů z různých zdrojů poskytují cenné informace o dopadech lidské činnosti na životní prostředí a klima. Pravidelné podávání zpráv o těchto dopadech signalizuje nejen negativní dopady, ale i reakce na pozitivní správní a ochranná opatření. Sledování a podávání zpráv takto poskytuje údaje o výsledcích programů, akcí a finančních zdrojů Společenství v praxi na úrovni EU i na mezinárodní úrovni.

                  Pro dotace EU tradičním agenturám platí standardní pravidla pro sledování a podávání zpráv.

               2.2.Systémy řízení a kontroly

               2.2.1.Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie

                  Řízení je jak přímé ze strany Komise, tak nepřímé prostřednictvím Evropské agentury pro životní prostředí (EEA) a Evropské agentury pro chemické látky (ECHA).

                  Vhodnost přístupu zcela nepřímého řízení prostřednictvím dvou (nebo potenciálně více) decentralizovaných agentur (agentur EEA, ECHA, ale případně i úřadu EFSA) posoudí spolunormotvůrci.

                  Pokud jde o kontrolní strategii, všechny decentralizované agentury úzce spolupracují s Útvarem interního auditu Komise, aby se zajistilo, že jsou ve všech oblastech rámce vnitřní kontroly splněny příslušné standardy. Tato opatření se rovněž uplatní na úlohu agentur v souvislosti se stávajícím návrhem.

                  Kromě toho Evropský parlament v návaznosti na doporučení Rady a s přihlédnutím ke zjištěním Evropského účetního dvora každý rozpočtový rok zvažuje, zda má udělit agenturám absolutorium za plnění rozpočtu.

               2.2.2.Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění

                  V souvislosti se zákonným, ekonomickým, účinným a účelným využitím prostředků vyčleněných z akcí, které mají být provedeny agenturami EEA a ECHA v kontextu tohoto návrhu, tento podnět nepřináší žádná nová významná rizika, která by nebyla ošetřena stávajícím rámcem vnitřní kontroly. Činnosti, které mají být provedeny v souvislosti s tímto návrhem, se zahájí v roce 2021 a budou dále pokračovat prostřednictvím nového víceletého finančního rámce (VFR).

               2.2.3.Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce)

                  Systémy řízení a kontroly jsou stanoveny v nařízeních, kterými se v současné době řídí fungování agentur EEA a ECHA. Tyto orgány úzce spolupracují s Útvarem interního auditu Komise, aby se zajistilo, že jsou ve všech oblastech rámce vnitřní kontroly dodržovány vhodné standardy.

                  Evropský parlament na doporučení Rady každý rok uděluje agenturám EEA a ECHA absolutorium za plnění jejich rozpočtu.

               2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření, např. opatření uvedená ve strategii pro boj proti podvodům.

                  Pro účely boje proti podvodům, korupci a jiné protiprávní činnosti se na agentury EEA a ECHA bez jakéhokoli omezení uplatňují ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF). Agentury EEA a ECHA mají specializovanou strategii boje proti podvodům a z ní vycházející akční plán. Kromě toho nařízení, kterými se zřizují agentury EEA a ECHA, stanoví ustanovení o plnění a kontrole rozpočtů agentur EEA a ECHA a použitelná finanční pravidla, včetně pravidel týkajících se zamezení podvodům a nesrovnalostem.

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
                  39

               3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               ·Stávající rozpočtové položky

               V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.

                        Okruh víceletého finančního rámce

                        Rozpočtová položka

                        Druh
                        výdajů

                        Příspěvek

                        Číslo

                        RP/NRP
                           40

                        ze zemí ESVO
                           41

                        z kandidátských zemí
                           42

                        ze třetích zemí

                        ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

                        3

                        09.02.01 – Příroda a biologická rozmanitost

                        RP

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        3

                        09.02.02 – Oběhové hospodářství a kvalita života

                        RP

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        3

                        09.02.03 – Přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování

                        RP

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        3

                        09.10.02 – Evropská agentura pro životní prostředí

                        RP

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        3

                        09.10.01 – Evropská agentura pro chemické látky

                        RP

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               3.2.Odhadovaný dopad na výdaje

               3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
                  43

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

               Očekává se, že okruh 3 zachová neutralitu a nebude ovlivněn tímto návrhem. Potřebné zdroje pro agentury EEA a ECHA budou odečteny z rozpočtu LIFE podle rozdělení 2/3 nákladů na GŘ pro životní prostředí a 1/3 nákladů na GŘ pro oblast klimatu pro agenturu EEA, zatímco zdroje potřebné pro agenturu ECHA budou pokryty GŘ pro životní prostředí v celku.

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        Číslo

                        Okruh 3: Přírodní zdroje a životní prostředí

               Stálé ceny

                        GŘ ENV a GŘ CLIMA: <09.02.01, 09.02.02, 09.0203>

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        CELKEM

                        Snížení položky 09.02.01 – GŘ ENV

                        Závazky

                        (1a)

                        1,385

                           1,405

                            1,428

                            1,450

                            1,474

                            1,496

                            1,522

                             10,160

                        Platby

                        (2a)

                        1,385

                           1,405

                            1,428

                            1,450

                            1,474

                            1,496

                            1,522

                        10,160

                        Snížení položky 09.02.02 – GŘ ENV

                        Závazky

                        (1b)

                            1,062

                             1,079

                            1,096

                            1,113

                            1,130

                            1,148

                            1,166

                         7,794

                        Platby

                        (2b)

                            1,062

                             1,079

                            1,096

                            1,113

                            1,130

                            1,148

                            1,166

                         7,794

                        Snížení položky 09.02.03 – GŘ CLIMA

                        Závazky

                        (1c)

                            1,062

                             1,079

                            1,096

                            1,113

                            1,130

                            1,148

                            1,166

                         7,794

                        Platby

                        (2c)

                            1,062

                             1,079

                            1,096

                            1,113

                            1,130

                            1,148

                            1,166

                         7,794

                        CELKOVÉ snížení operačních prostředků
                        pro GŘ ENV a GŘ CLIMA <09.02.01, 09.02.02 a 09.0203>

                        Závazky

                        =1a+1b +1c

                          3,509

                           3,563

                            3,620

                            3,676

                            3,734

                            3,792

                            3,854

                           25,748

                        Platby

                        =2a+2b+3c

                        3,509

                           3,563

                            3,620

                            3,676

                            3,734

                            3,792

                            3,854

                        25,748

                        EEA: <09.10.02>

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        CELKEM

                        Hlava 1:

                        Závazky

                        (1)

                        2,462

                        2,511

                        2,562

                        2,613

                        2,665

                        2,718

                        2,773

                        18,304

                        Platby

                        (2)

                        2,462

                        2,511

                        2,562

                        2,613

                        2,665

                        2,718

                        2,773

                        18,304

                        Hlava 2:

                        Závazky

                        (1a)

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        1,575

                        Platby

                        (2a)

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        0,225

                        1,575

                        Hlava 3:

                        Závazky

                        (3a)

                        500

                        500

                        500

                        500

                        500

                        500

                        500

                        3,500

                        Platby

                        (3b)

                        500

                        500

                        500

                        500

                        500

                        500

                        500

                        3,500

                        Prostředky CELKEM
                        pro EEA <09.10.02>

                        Závazky

                        =1+1a+3a

                        3,187

                        3,236

                        3,287

                        3,338

                        3,390

                        3,443

                        3,498

                        23,379

                        Platby

                        =2+2a

                        +3b

                        3,187

                        3,236

                        3,287

                        3,338

                        3,390

                        3,443

                        3,498

                        23,379

                        ECHA: <09.10.01>

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        CELKEM

                        Hlava 1:

                        Závazky

                        (1)

                        0,272

                        0,277

                        0,283

                        0,288

                        0,294

                        0,300

                        0,306

                        2,019

                        Platby

                        (2)

                        0,272

                        0,277

                        0,283

                        0,288

                        0,294

                        0,300

                        0,306

                        2,019

                        Hlava 2:

                        Závazky

                        (1a)

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,350

                        Platby

                        (2a)

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,350

                        Hlava 3:

                        Závazky

                        (3a)

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        Platby

                        (3b)

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        Prostředky CELKEM
                        pro ECHA <09.10.01>

                        Závazky

                        =1+1a+3a

                        0,322

                        0,327

                        0,333

                        0,338

                        0,344

                        0,350

                        0,356

                        2,369

                        Platby

                        =2+2a

                        +3b

                        0,322

                        0,327

                        0,333

                        0,338

                        0,344

                        0,350

                        0,356

                        2,369

               3.2.2.Odhadovaný dopad na prostředky agentur EEA a ECHA

               –☑
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.

               –◻
                     Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:

               Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) ve stálých cenách

                        Uveďte cíle a výstupy

                        ⇩

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        CELKEM

                        VÝSTUPY

                        Druh
                           44

                        Průměrné náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Celkový počet

                        Náklady celkem

                        SPECIFICKÝ CÍL č. 1
                           45
                        …

                        – Výstup

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 1

                        SPECIFICKÝ CÍL č. 2 …

                        – Výstup

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 2

                        CELKOVÉ VÝDAJE

               3.2.3.Odhadovaný dopad na lidské zdroje agentur EEA a ECHA

               3.2.3.1.Shrnutí

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.

               –☑
                     Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) ve stálých cenách

                        EEA a ECHA

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        CELKEM

                        Dočasní zaměstnanci (třídy AD)

                            1,993

                            2,033

                            2,074

                            2,115

                            2,158

                            2,201

                            2,245

                        14,820

                        Dočasní zaměstnanci (třídy AST)

                        Smluvní zaměstnanci

                        740

                        755

                        770

                        786

                        801

                        817

                        834

                        5,503

                        Vyslaní národní odborníci

                        CELKEM

                        2,734

                        2,778

                        2,844

                        2,901

                        2,959

                        2,018

                        3,087

                        20,323

               Pozn.: Ceny předpokládají úpravu 31,9 % u pracovních míst EEA (v Kodani) a 2% indexaci platů po celou dobu VFR (pro pracovní místa v agenturách EEA i ECHA).

               Požadavky na zaměstnance (FTE):

                        EEA a ECHA

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        CELKEM

                        Dočasní zaměstnanci (třídy AD)

                        EEA = 9, ECHA = 1

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        Dočasní zaměstnanci (třídy AST)

                        Smluvní zaměstnanci

                        EEA = 6, ECHA = 1

                        7

                        7

                        7

                        7

                        7

                        7

                        7

                        Vyslaní národní odborníci

                        CELKEM

                        17

                        17

                        17

                        17

                        17

                        17

                        17

               3.2.3.2.Odhadované potřeby lidských zdrojů pro (mateřské) GŘ

               –☑
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití dodatečných lidských zdrojů

               –◻
                     Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:

               Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na jedno desetinné místo)

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        ·Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)

                        • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)
                           46

                        XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce)

                        XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)

                        XX 01 04 yy
                           47

                        – v ústředí
                           48

                        – při delegacích

                        XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)

                        10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu)

                        Jiné rozpočtové položky (upřesněte)

                        CELKEM

               XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.

               Lidské zdroje potřebné pro tuto činnost, a zejména pro posílený rámec pro sledování, který se zavede, se pokryjí ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ. V případě nutnosti jsou potřeby vyrovnány dodatečným přidělením, které může být poskytnuto řídícímu GŘ v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               Popis úkolů:

                        Úředníci a dočasní zaměstnanci

                        Externí zaměstnanci

               Popis výpočtu nákladů na jednotky FTE by měl být zahrnut v příloze V oddílu 3.

               3.2.4.Slučitelnost se stávajícím víceletým finančním rámcem

               –◻
                     Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.

               –☑
                     Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.

               –◻
                     Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce
                  49
               .

                  Upřesněte, co se požaduje, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.

               3.2.5.Příspěvky třetích stran

               –☑
                     Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.

               –◻
                     Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Celkem

                        Xxxxx

                        Spolufinancované prostředky CELKEM

               3.3.Odhadovaný dopad na příjmy

               –☑
                     Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.

               –◻
                     Návrh/podnět má tento finanční dopad:

               –na vlastní zdroje

               –na jiné příjmy

               –uveďte, zda je příjem účelově vázán na výdajové položky

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Příjmová rozpočtová položka:

                        Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce

                        Dopad návrhu/podnětu
                           50

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Článek ………….

               U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.

               Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.

                     (1)

                        Zpráva Evropské agentury pro životní prostředí: Zpráva „Evropské životní prostředí – stav a výhled 2020: znalosti pro transformaci na udržitelnou Evropu“ (2019).

                     (2)

                        COM(2019) 640 final.

                     (3)

                        COM(2018) 773 final.

                     (4)

                        Dlouhodobá strategie nízkoemisního rozvoje Evropské unie a jejích členských států (2020),
                  https://unfccc.int/sites/default/files/resource/HR-03-06-2020%20EU%20Submission%20on%20Long%20term%20strategy.pdf
                  , předložená Chorvatskem a Evropskou komisí jménem Evropské unie a jejích členských států.

                     (5)

                        COM(2020) 80 final.

                     (6)

                        COM(2020) 98 final.

                     (7)

                        COM(2020) 380 final.

                     (8)

                        COM(2020) 381 final.

                     (9)

                        COM(2019) 233 final.

                     (10)

                        Evropská zpráva o posouzení dopadů Evropského parlamentu: Provádění 7. akčního programu pro životní prostředí – přezkum v polovině období (2017).

                     (11)

                        Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. dubna 2018 o provádění 7. akčního programu pro životní prostředí (2017/2030(INI))

                     (12)

                        Výbor regionů: Příprava 8. akčního programu pro životní prostředí – místní a regionální rozměr (2018).

                     (13)

                        Úř. věst. C 168, 16.5.2019, s. 27.

                     (14)

                        Závěry Rady ze dne 4. října 2019 (12795/19).

                     (15)

                        Viz např.
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/cs/pdf
                  .

                     (16)

                     https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030
                     .

                     (17)

                        Viz např. rámec OECD pro blahobyt, rámec OECD pro politická opatření zaměřená na inkluzivní růst a iniciativy „Lepší život“ a „Nové přístupy k ekonomickým výzvám“.

                     (18)

                        https://www.postgrowth2018.eu/.

                     (19)

                        Viz např.
                  https://www.eea.europa.eu/publications/environmental-indicator-report-2018
                  .

                     (20)

                        COM(2020) 98 final, strana 18.

                     (21)

                        Vložte, pokud EHSV přijme stanovisko k návrhu

                     (22)

                        Vložte, pokud VR přijme stanovisko k návrhu

                     (23)

                        Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 171.

                     (24)

                        COM(2019) 233 final.

                     (25)

                        COM(2019) 640 final.

                     (26)

                        COM(2020) 80 final.

                     (27)

                        Viz např. https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/cs/pdf.

                     (28)

                        https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030.

                     (29)

                        Viz např. rámec OECD pro blahobyt, rámec OECD pro politická opatření zaměřená na inkluzivní růst a iniciativy „Lepší život“ a „Nové přístupy k ekonomickým výzvám“.

                     (30)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

                     (31)

                        COM/2020/493 final.

                     (32)

                        COM/2020/80 final.

                     (33)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/52/EU ze dne 16. dubna 2014, kterou se mění směrnice Rady 2011/92/EU o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí, text s významem pro EHP, Úř. věst. L 124, 25.4.2014, s. 1.

                     (34)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí, Úř. věst. L 197, 21.7.2001.

                     (35)

                        https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf.

                     (36)

                        Uvedené v čl. 58 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.

                     (37)

                        Viz
                  https://ec.europa.eu/environment/legal/reporting/fc_actions_en.htm
                  .

                     (38)

                        Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
                  .

                     (39)

                        Předkládané rozpočtové údaje jsou orientační a nejsou jimi dotčeny rozpočtové procesy po přijetí víceletého finančního rámce 2021–2027.

                     (40)

                        RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.

                     (41)

                        ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.

                     (42)

                        Kandidátské země a případně potenciální kandidáti ze západního Balkánu.

                     (43)

                        Předkládané rozpočtové údaje jsou orientační a nejsou jimi dotčeny rozpočtové procesy po přijetí víceletého finančního rámce 2021–2027.

                     (44)

                        Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).

                     (45)

                        Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle…“

                     (46)

                        SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.

                     (47)

                        Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).

                     (48)

                        Zejména pro strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.

                     (49)

                        Viz články 11 a 17 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020.

                     (50)

                        Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 20 % nákladů na výběr.