Důležité právní upozornění

|

52005PC0235

Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 2075/92 o společné organizaci trhu se surovým tabákem  /* KOM/2005/0235 konecném znení - CNS 2005/0010 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 03.06.2005KOM(2005)235 v konečném znění2005/0105(CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 2075/92 o společné organizaci trhu se surovým tabákem(předložená Komisí)ODŮVODNĚNÍNařízení Rady (EHS) č. 2075/92 o společné organizaci trhu se surovým tabákem (KOM) stanoví v hlavách I a II v uvedeném pořadí režim prémií a režim řízení produkce. V rámci maximálního celkového prahového množství surových tabákových listů na jednu sklizeň stanoveného pro Společenství stanoví Rada pro každou skupinu odrůd prahová množství pro tři po sobě následující sklizně a rozdělí mezi producentské členské státy referenční množství, která jsou k dispozici pro jednotlivé skupiny odrůd. Rada také stanoví prémie podle skupiny odrůd. Prémie je poskytována na surový tabák dodaný na základě smlouvy prvními zpracovateli v rámci vnitrostátního prahového množství pro jednotlivé skupiny odrůd. Tento režim podpory pokračuje až do sklizně v roce 2005.V rámci druhého balíčku reforem SZP schváleného v dubnu 2004 mají být režim prémií a režim řízení produkce zrušeny a má být zaveden nový režim podpory: článek 152 nařízení Rady (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, stanoví zrušení hlav I a II nařízení Rady (EHS) č. 2075/92 od 1. ledna 2005. Ustanovení těchto hlav se však dále použijí pro žádosti o přímé platby pro sklizeň v roce 2005.V důsledku zrušení režimu prémií a režimu řízení produkce a převodu obsahů se některé články a příloha týkající se plánovaných podrobných pravidel pro surový tabák, řada článků a příloha nařízení (EHS) č. 2075/92 stanou bezúčinnými, a měly by proto být v zájmu právní jasnosti a transparentnosti zrušeny. Zejména již není třeba zachovávat ustanovení pro program zpětného odkupu kvót pro sklizeň v roce 2005. Nařízení Rady (EHS) č. 2075/92 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. Od roku 2010 by prvky vytvářející společnou organizaci trhu se surovým tabákem mohly být zahrnuty do zjednodušené verze KOM.2005/0105(CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 2075/92 o společné organizaci trhu se surovým tabákemRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[3],vzhledem k těmto důvodům :(1) Hlavy I a II nařízení Rady (EHS) č. 2075/92[4] stanoví pro produkci tabáku režim prémií a režim řízení výroby.(2) Článek 152 nařízení Rady (ES) č. 1782/2003[5], který stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, stanoví zrušení hlav I a II nařízení (EHS) č. 2075/92 od 1. ledna 2005, ale uvádí, že mají být dále použitelné pro sklizeň v roce 2005. Platnost režimu prémií a režimu řízení produkce podle nařízení (EHS) č. 2075/92 skončí po skončení sklizně v roce 2005.(3) V důsledku toho se řada článků nařízení Rady (EHS) č. 2075/92 stane bezúčinná, a měla by proto být v zájmu právní jasnosti a transparentnosti zrušena.(4) Nařízení (EHS) č. 2075/92 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (EHS) č. 2075/92 se mění takto:(1) Článek 1 se nahrazuje tímto:„Článek 1Společná organizace trhu se surovým tabákem upravuje surový nebo nezpracovaný tabák a tabákový odpad kódu KN 2401.“(2) Články 2, 12, 19, 25, 26 a 27 a příloha se zrušují.(3) V čl. 13 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:„b) zvláštní opatření týkající se přechodu pěstitelů tabáku na jiné plodiny nebo jiné hospodářské činnosti vytvářející pracovní místa, jakož i studie o možnostech přechodu pěstitelů tabáku na jiné plodiny nebo činnosti."(4) Článek 14 se zrušuje.(5) Článek 14a se nahrazuje tímto:„Článek 14aProváděcí pravidla k článku 13 se stanoví postupem podle článku. 23.“(6) Článek 17 se nahrazuje tímto:„Článek 171. Členské státy učiní veškerá potřebná opatření, aby kontrolovaly a zaručovaly dodržování ustanovení Společenství v odvětví surového tabáku.2. Prováděcí pravidla k této hlavě se stanoví postupem podle článku 23.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Ustanovení čl.1 odst. 1, 2 a 6 se použijí ode dne 1. ledna 2006.Ustanovení potřebná pro řízení a kontrolu režimu prémií se dále použijí pro sklizeň v roce 2005.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa RadupředsedaFICHE FINANCIERE |1. | LIGNE BUDGETAIRE: 05 02 10 | CREDITS: 928,8 Mio € |2. | INTITULE DE LA MESURE: Proposition de règlement du Conseil modifiant le règlement (CEE) n° 2075/92 portant organisation commune de marché dans le secteur du tabac brut. |3. | BASE JURIDIQUE: Article 37 du traité |4. | OBJECTIFS DE LA MESURE: Mettre à jour le règlement (CEE) n° 2075/92 |5. | INCIDENCES FINANCIERES | PERIODE DE 12 MOIS (Mio EUR) | EXERCICE EN COURS 2005 (Mio EUR) | EXERCICE SUIVANT 2006 (Mio EUR) |5.0 | DEPENSES A LA CHARGE – DU BUDGET DES CE (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS) – DES BUDGETS NATIONAUX – D'AUTRES SECTEURS | – | – | – |5.1 | RECETTES – RESSOURCES PROPRES DES CE (PRELEVEMENTS/DROITS DE DOUANE) – SUR LE PLAN NATIONAL | – | – | – |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |5.0.1 | PREVISIONS DES DEPENSES | – | – | – | – |5.1.1 | PREVISIONS DES RECETTES | – | – | – | – |5.2 | MODE DE CALCUL: – |6.0 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR CREDITS INSCRITS AU CHAPITRE CONCERNE DU BUDGET EN COURS D'EXECUTION | OUI NON |6.1 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU BUDGET EN COURS D'EXECUTION | OUI NON |6.2 | NECESSITE D'UN BUDGET SUPPLEMENTAIRE | OUI NON |6.3 | CREDITS A INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS | OUI NON |OBSERVATIONS: |[1] Úř. věst. C […], […], s. […].[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Úř. věst. L 215, 30.7.1992, s. 70. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1782/2003, ve znění nařízení (ES) č. 864/2004 (Úř. věst. L 161, 30.4.2004, s. 48).[5] Úř. věst. L 270, 21. 10. 2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 118/2005 (Úř. věst. L 24, 27.1.2005, s. 15).


Důležité právní upozornění

|

52008PC0867

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci {SEK(2008) 3055} {SEK(2008) 3056}  /* KOM/2008/0867 konecném znení - COD 2008/0267 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 16.12.2008KOM(2008) 867 v konečném znění2008/0267 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci{SEK(2008) 3055} {SEK(2008) 3056}DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhu-  Odůvodnění a cíle návrhuCílem tohoto návrhu je umožnit Evropskému fondu pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen EFG) účinněji poskytovat podporu pracovníkům propuštěným v důsledku globalizace, rozšířit na přechodnou dobu jeho oblast působnosti o propouštění způsobené vlivem světové finanční a hospodářské krize a při fungování fondu více zohlednit jeho cíl solidarity. Pro dosažení tohoto cíle je třeba změnit některá ustanovení nařízení (ES) č. 1927/2006[1] o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci.-  Obecné souvislostiVýroční zpráva o činnosti EFG za rok 2007 byla nedílně spjata se sdělením „Obnovená sociální agenda: Příležitosti, přístup a solidarita v Evropě 21. století“[2] přijatém Komisí dne 2. července 2008. Ve sdělení „Solidarita tváří v tvář změnám: Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) v roce 2007 – přezkum a vyhlídky“[3] ohlásila Komise svůj záměr změnit nařízení o EFG, a to ještě před vydáním další výroční zprávy, jež se předpokládá do poloviny roku 2009.V Plánu evropské hospodářské obnovy[4], zveřejněném dne 26. listopadu 2008, Komise ohlásila svůj záměr učinit z EFG účinnější rychlý intervenční nástroj tvořící součást evropské reakce na krize. Komise znovu potvrdila svůj záměr přepracovat pravidla EFG, aby byl schopen rychleji zakročit v klíčových odvětvích, tj. spolufinancovat školení a pracovní umístění těch, kteří byli propuštěni v důsledku hospodářské krize.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuEvropský sociální fond[5] (dále jen „ESF“) má přispívat k prioritám Společenství, pokud jde o posílení hospodářské a sociální soudržnosti zvyšováním zaměstnanosti a počtu pracovních příležitostí, podporou vysoké úrovně zaměstnanosti a zvyšováním počtu pracovních míst a jejich kvality. Podporuje jak Evropskou strategii zaměstnanosti, tak i politiky členských států, jejichž cílem je dosáhnout plné zaměstnanosti a kvality a produktivity práce, podpořit sociální začlenění, včetně přístupu znevýhodněných osob k zaměstnání, a snížit rozdíly v zaměstnanosti na celostátní, regionální a místní úrovni. ESF se od EFG liší hlavně tím, že je tvořen víceletými programy na podporu strategických, dlouhodobých cílů – zejména předjímání a zvládání změn a restrukturalizace prostřednictvím aktivit typu celoživotní učení. EFG reaguje na konkrétní a svým rozsahem evropské krize způsobené globalizací. Poskytuje jednorázovou, časově omezenou individuální podporu zaměřenou přímo na propuštěné pracovníky.Tento návrh má za cíl změnit několik stávajících ustanovení nařízení o EFG tak, aby byla posílena jeho účinnost, pokud jde o opětovné profesní začlenění pracovníků propuštěných v důsledku globalizace. Koncepce a ustanovení obsažené v tomto návrhu vycházejí i nadále z ústředního cíle EFG, jímž je ukázat solidaritu s pracovníky, na něž nepříznivě dopadají změny ve světovém hospodářství.-  Soulad s ostatními politikami a cíli UniePodpora Společenství pro pracovníky propuštěné v důsledku zvýšené hospodářské soutěže na světových trzích tvoří jasný základ cílů Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Je plně v souladu s ústředními cíli Evropské strategie zaměstnanosti, tedy dosažením plné zaměstnanosti, snížením nezaměstnanosti a neaktivity, zvýšením kvality a produktivity práce, zlepšením atraktivity pracovních míst a posílením sociální a územní soudržnosti. Pomoc EFG doplňuje opatření spolufinancovaná strukturálními fondy, zejména Evropským sociálním fondem.EFG se opírá o hlavní směry zaměstnanosti Evropské strategie zaměstnanosti, zejména o hlavní směry č. 20, 21 a 24. Tyto směry se týkají lepšího přizpůsobování se potřebám trhu práce prostřednictvím odstranění překážek mobility pracovníků uvnitř Evropy i lepšího předvídání kvalifikačních požadavků, nedostatků a překážek na trhu práce. Podporují flexibilitu prostřednictvím lepšího předvídání a pozitivního řízení změn, zejména změn souvisejících s otevíráním trhů tak, aby se minimalizovaly jejich sociální náklady a usnadnila adaptace, a nabízejí podporu přechodu mezi jednotlivými profesními postaveními včetně odborné přípravy, samostatné výdělečné činnosti, zakládání podniků a geografické mobility. Rovněž podporují co nejlepší využívání systémů vzdělávání a odborné přípravy a jejich přizpůsobení novým kvalifikačním požadavkům prostřednictvím reakce na nové profesní potřeby, klíčové schopnosti a budoucí požadavky na kvalifikaci pomocí lepšího definování a transparentnosti kvalifikací, jejich účinného uznávání a potvrzením neformálního a neoficiálního vzdělávání.Je rovněž plně v souladu s prováděním integrovaných politik flexikurity stanovených ve sdělení „K obecným zásadám flexikurity“, jež přijala Evropská rada v prosinci 2007, které mají za cíl usnadnit propuštěným pracovníkům změnu zaměstnání a přispět k udržení kvalifikovaných pracovníků v zaměstnání.2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů-  Konzultace zúčastněných stranMetody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentůKomise konzultovala odborníky a sociální partnery členských států dvakrát: nejprve v červenci 2008 prostřednictvím dotazníku týkajícího se fungování a řízení EFG a případných zlepšení zjištěných ve výroční zprávě o EFG a poté na konferenci, jež se konala v Bruselu dne 4. září 2008. Na programu jednání konference byly i otázky nastolené ve výroční zprávě a zdůrazněné v odpovědích dotazníku a příslušně shrnuté do bodů v diskusním dokumentu, jenž byl před zasedáním rozeslán účastníkům.Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahuKomise se zejména snažila zjistit názory členských států a jiných zúčastněných stran na hlavní otázky uvedené ve výroční zprávě, zejména pokud jde o: užitečnost zahrnutí jiných faktorů globalizace, než jsou změny v mezinárodním obchodu; náležitost míry spolufinancování z EFG, počet a typ případů propouštění, jež se týká více než 1000 pracovníků, i propouštění, jež se týká 500 až 1000 pracovníků, přiměřenost lhůt stanovených v nařízení (referenční a prováděcí období) i řady otázek týkajících se správy EFG na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni. Odpovědi zaslalo 22 členských států a několik sociálních partnerských organizací.Navržené změny reagují na všechny tyto připomínky.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo třeba využít externích odborných konzultací. Několik externích odborníků se však aktivně účastnilo konference zúčastněných stran konané dne 4. září 2008 v Bruselu, na níž prezentovali své názory.-  Posouzení dopadůZpráva o posouzení dopadů se zaměřila na problémy spojené s prováděním stávajícího nařízení o EFG a zaznamenané ve výroční zprávě. Za účelem rozšíření oblasti působnosti EFG a zvýšení jeho účinnosti při opětovném profesním začlenění pracovníků propuštěných v důsledku globalizace posuzovala Komise tři možnosti – s dvěma variantami u třetí možnosti – z hlediska jejich hospodářského a sociálního dopadu.-  Podle možnosti č. 1 „ Žádná změna “ by se nařízení o EFG používalo v nezměněné podobě. Výhody této možnosti souvisí s kontinuitou, pokud jde o právní rámec a praktické aspekty provádění opatření financovaných z EFG.-  Podle možnosti č. 2 „ Žádná změna plus vylepšení “ by byla zavedena řada praktických vylepšení, aniž by se měnilo nařízení o EFG. Tato vylepšení by zahrnovala: zjednodušení postupů a požadavků na žádosti; využití stávajících sítí k propagaci EFG mezi možnými zúčastněnými stranami a k výměně osvědčených postupů; objasnění způsobilosti odvětví služeb a opatření jako příspěvky na mobilitu a mikroúvěry; zlepšení činností ke zvýšení informovanosti s cílem dosáhnout většího zviditelnění EFG.V rámci možnosti č. 3 „ Vylepšení a operativní změny “ Komise posoudila dvě varianty související s kritériem způsobilosti:-  Podle „ varianty A: Obchod “ by kritériem způsobilosti byly i nadále změny ve struktuře světového obchodu, nařízení o EFG by se však změnilo těmito zásahy: snížením minimálního počtu propuštěných zaměstnanců z 1000 na 500; zařazením propouštění, k nimž došlo před začátkem referenčního období a jež se týkají pracovníků způsobilých pro podporu z EFG; prodloužením období pro provedení podpory z EFG z 12 na 24 měsíců; upřesněním částky dostupné pro technickou pomoc z podnětu Komise a rozšířením rozsahu technické pomoci prostřednictvím začlenění činností zaměřených do budoucna; objasněním významu „použití“ finančního příspěvku a zvýšením standardní míry podpory z EFG z 50 % na 75 % celkových nákladů;-  Podle „ varianty B: Trhy “ by se nařízení o EFG změnilo tak, jak je popsáno výše, s jedním rozdílem: způsobilost by se rozšířila z významných změn ve struktuře světového obchodu tak, aby zahrnovala rovněž významné změny na světových trzích, jako jsou změny v technologii výroby a výrobků, změny v organizaci výroby (například outsourcing společnosti) a změny v přístupu k surovinám a dalším vstupům a v jejich cenách.-  Rozšíření oblasti působnosti EFGSvětová finanční krize způsobuje a bude způsobovat masivní propouštění postihující stále více odvětví, která jsou zasažena sníženou dostupností úvěrů a sníženou kupní silou občanů. . Komise hodlá přijmout přechodná a mimořádná opatření, jimiž se zajistí lepší reakce fondu na uvedené problémy. Proto Komise navrhuje rozšířit na stanovené období oblast působnosti fondu, což mu umožní poskytovat podporu v reakci na světovou finanční a hospodářskou krizi. Tato možnost nebyla původně zahrnuta do posouzení dopadů, což souviselo s výše uvedeným menším rozšířením rozsahu působnosti o „trhy“.Proto bylo posouzení dopadů upraveno, aby zahrnovalo aspekty zaměstnanosti související s finanční krizí, popisovalo omezení současného nařízení s ohledem na novou situaci a analyzovalo možné změny nařízení o EFG, jež by umožnily lepší fungování fondu jako nástroje reakce na krize.Návrh je rovněž v souladu s odůvodněním, z něhož EFG vychází a podle kterého by měla být Unie schopna ukázat solidaritu s pracovníky, kteří ztratili svou práci z důvodu hospodářského narušení způsobeného událostmi celosvětového dosahu, mezi něž patří i současná světová krize. Zásady vnitřního trhu by nadále vylučovaly, aby z EFG byly financovány čistě vnitřní úpravy a restrukturalizace v rámci Společenství.3. Právní stránka návrhu-  Shrnutí navrhovaných opatřeníCílem navrženého opatření je změnit nařízení o EFG tak, aby EFG splňoval stanovený cíl solidarity s pracovníky, kteří přišli o práci v důsledku velkých změn vyvolaných globalizací, k čemuž patří i přechodné ustanovení na podporu pracovníků propuštěných v důsledku světové finanční a hospodářské krize.-  Právní základNávrh se opírá o článek 159 třetí pododstavec Smlouvy o ES.-  Zásada subsidiarityZásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné pravomoci Společenství.Členské státy nemohou samy v dostatečném rozsahu plnit cíle návrhu. Těchto cílů lze pouze dosáhnout pouze úpravou stávajícího nařízení.Opatření Společenství může lépe dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu:Jak je uvedeno v důvodové zprávě[6] k původnímu návrhu nařízení o EFG, Společenství může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy na podporu cílů solidarity.Při přípravě tohoto návrhu vycházela Komise z kvantitativních údajů dostupných na základě prvních 18 měsíců fungování EFG, včetně údajů popsaných v první výroční zprávě o EFG.Fungování tohoto nástroje lze změnit pouze legislativní iniciativou na úrovni EU. Návrh stanoví pravidla pro fungování finančního nástroje, který je k dispozici na úrovni Společenství.Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:V souladu se zásadou proporcionality nepřekračují ustanovení tohoto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení jeho cílů. Navržené změny nařízení (ES) č. 1927/2006 jsou omezeny na ty úpravy, jež jsou nezbytné pro posílení dopadu EFG na opětovné profesní začlenění pracovníků propuštěných v důsledku změn ve světovém hospodářství.V porovnání se stávajícím nařízením o EFG s sebou nenese žádnou další administrativní zátěž pro členské státy.-  Volba nástrojůNavrhovaný nástroj: nařízení.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu:Nařízení je vhodným právním nástrojem pro změnu stávajícího nařízení.4. Rozpočtové důsledkyPodle bodu 28 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006[7] o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení nesmí EFG překročit maximální roční částku 500 milionů EUR.Jak už bylo uvedeno ve sdělení o Plánu evropské hospodářské obnovy, Komise v souvislosti s prováděním upravených pravidel přehodnotí rozpočtové prostředky, které jsou pro tento fond k dispozici.5. Další informace-  Podrobné vysvětlení návrhuNavrženou změnou článku 1 se rozšiřuje oblast působnosti EFG v reakci na světovou finanční a hospodářskou krizi a provádí se nezbytné úpravy, které na přechodnou dobu umožní poskytovat podporu pracovníkům propuštěným v důsledku této krize.Navrženými změnami článku 2 se snižuje minimální počet propuštěných zaměstnanců z 1000 na 500, vyjasňuje se situace případů, jichž se týkají kritéria pomoci podle čl. 2 písm. c), a na základě judikatury[8] se zavádí definice události s účinkem propuštění.Cílem navržené změny čl. 5 odst. 2 písm. a) je zajistit spravedlivé a nediskriminační zacházení s pracovníky, kteří byli propuštěni před referenčním obdobím čtyř měsíců uvedeném v čl. 2 písm. a) nebo čl. 2 písm. c) či po tomto období, avšak toto propuštění lze spojovat se stejnou událostí.Navrženými změnami článku 8 se objasňuje základ pro výpočet částky dostupné pro technickou pomoc a činnosti, které mohou být financovány podle článku 13.Navrženou změnou článku 10 se zvyšuje míra pomoci z 50 % na 75 %, což lépe odráží naléhavost příspěvku na podporu propuštěných pracovníků.Navrženou změnou článku 13 se prodlužuje prováděcí období příspěvku z EFG z 12 na 24 měsíců.Navrženou změnou článku 20 se stanoví, že na základě hodnocení stanoveného v čl. 17 odst. 1 písm. a) mohou Evropský parlament a Rada na základě návrhu Komise přezkoumat toto nařízení, včetně přechodné odchylky stanovené v čl. 1 odst. 1a.2008/0267 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaciEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 159 třetí pododstavec této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[9],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[10],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[11],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[12],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1297/2006[13] ze dne 20. prosince 2006 byl zřízen Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci („dále jen EFG“) umožňující Společenství ukázat solidaritu s pracovníky propuštěnými v důsledku velkých změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací a poskytnout těmto pracovníkům podporu.(2) V souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 1927/2006 Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě první výroční zprávu. Komise v této zprávě, obsažené ve sdělení ze dne 2. července 2008[14], dospěla k závěru, že je vhodné posílit vliv EFG na tvorbu pracovních míst a na příležitosti odborné přípravy pro evropské pracovníky.(3) Sdělení Komise s názvem „Nové dovednosti pro nová pracovní místa: Předvídání a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací“[15] a „Obecné zásady flexikurity“ přijaté Evropskou radou dne 14. prosince 2007 zdůrazňují cíle podporující stálou přizpůsobivost a zaměstnatelnost pracovníků prostřednictvím lepších možností vzdělávání na všech úrovních a prostřednictvím strategií rozvoje dovedností reagujících na potřeby hospodářství.(4) Dne 26. listopadu 2008 přijala Komise sdělení o plánu evropské hospodářské obnovy[16], jehož hlavními zásadami jsou solidarita a sociální spravedlnost. Pravidla EFG by měla být v rámci jeho reakce na krize přepracována s cílem přechodně rozšířit oblast působnosti fondu a umožnit fondu účinněji reagovat na krize.(5) Pro zajištění transparentního uplatňování kritérií pro pomoc by měla být zavedena definice události s účinkem propuštění. Pro poskytnutí větší flexibility členským státům při podávání žádostí a v zájmu plnění cíle solidarity by měl být snížen minimální počet propuštěných zaměstnanců.(6) V souladu s cílem spravedlivého a nediskriminačního zacházení by měli být všichni pracovníci, jejichž propuštění má jasnou spojitost se stejnou událostí, oprávněni využít balíku individualizovaných služeb, pro nějž se žádá příspěvek z EFG.(7) Technická pomoc z podnětu Komise by měla být využívána k usnadnění provádění EFG.(8) Míra spolufinancování v rámci podpory z EFG by měla být zvýšena, aby byla více v souladu s intervenčními sazbami v rámci Evropského sociálního fondu.(9) Období pro provedení způsobilých akcí by mělo být prodlouženo a upřesněno, aby tyto akce byly kvalitnější a díky dostatečně dlouhému trvání účinnější při opětovném profesním začlenění nejzranitelnějších pracovníků.(10) Je vhodné přezkoumat fungování EFG, včetně přechodné odchylky v zájmu podpory pracovníků propuštěných v důsledku světové finanční a hospodářské krize.(11) Nařízení (ES) č. 1927/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1927/2006 se mění takto:1. V článku 1 se vkládá nový odstavec 1a, který zní:„1a. Odchylně od odstavce 1 poskytuje EFG podporu rovněž pracovníkům propuštěným v důsledku světové finanční a hospodářské krize za předpokladu, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 2 písm. a), b) nebo c).Tato odchylka se použije na všechny žádosti podané před 31. prosincem 2010.“2. Článek 2 se nahrazuje tímto:„ Článek 2Kritéria pro pomocEFG poskytne finanční příspěvek, pokud velké změny ve struktuře světového obchodu povedou k vážnému narušení hospodářství, zejména ke značnému nárůstu dovozů do Evropské unie nebo k rychlému poklesu podílu Evropské unie na trhu v daném odvětví nebo k přemístění do třetích zemí, majícímu za následeka) propuštění během období čtyř měsíců nejméně 500 zaměstnanců jednoho podniku v členském státě, včetně pracovníků, kteří ztratí své zaměstnání u dodavatelů nebo u výrobců, kteří jsou odběrateli uvedeného podniku, nebob) propuštění během období devíti měsíců nejméně 500 zaměstnanců, zejména z malých a středních podniků, v oddílu NACE 2 v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech na úrovni NUTS II.c) V případě malých pracovních trhů nebo za mimořádných okolností řádně odůvodněných příslušným členským státem je možné žádost o příspěvek z EFG přijmout i přesto, že podmínky uvedené v písmenech a) a b) nejsou zcela splněny, pokud má propouštění značný dopad na zaměstnanost a na místní hospodářství. Členský stát uvede, že jeho žádost nesplňuje zcela kritéria pro pomoc stanovená v písmenech a) a b). Celkový objem příspěvků přidělených za mimořádných okolností nesmí v žádném roce přesáhnout 15 % rozpočtu EFG.Pro stanovení počtu propuštěných zaměstnanců ve smyslu odst. 1 písm. a), b) a c) lze za propuštění považovat jednotlivou výpověď z pracovního poměru danou zaměstnavatelem propouštěnému pracovníkovi nebo skutečné skončení pracovního poměru před uplynutím sjednané doby jeho platnosti z důvodů, které nesouvisejí s dotyčným pracovníkem. V každém případě musí být zvolena jedna z možností a uvedena v žádosti.“3. Článek 5 se mění takto:V odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:„a) odůvodněnou analýzu vztahu mezi propouštěními a velkými změnami ve struktuře světového obchodu nebo finanční a hospodářskou krizí, doložený počet propouštěných zaměstnanců, jakož i vysvětlení nepředvídané povahy těchto propouštění. Na propouštění, k nimž došlo před obdobím stanoveným v čl. 2 písm. a) nebo v čl. 2 písm. c) nebo po tomto období, v případě, že žádost podle posledně jmenovaného ustanovení se odchyluje od kritérií stanovených v čl. 2 písm. a), se mohou vztahovat spolufinancovaná opatření za předpokladu, že k těmto propouštěním došlo po všeobecném oznámení plánovaného propouštění a lze prokázat jasnou spojitost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.“4. Článek 8 se nahrazuje tímto:„ Článek 8Technická pomoc z podnětu Komise1. EFG může z podnětu Komise v mezích horního limitu 0,35 % z maximální částky, kterou má EFG v daném roce k dispozici, financovat činnosti zahrnující přípravu, monitorování, informace, vytváření vědomostní základny pro provádění EFG, administrativní a technickou podporu, audit, kontrolu a hodnocení nezbytné k provádění tohoto nařízení.2. Rozpočtový orgán poskytne na základě návrhu Komise na počátku každého roku k dispozici částku na technickou pomoc v mezích limitu stanoveného v odstavci 1.3. Úkoly stanovené v odstavci 1 jsou prováděny v souladu s finančním nařízením a jeho prováděcími pravidly použitelnými na tento způsob plnění rozpočtu.“5. V článku 10 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Na základě posouzení provedeného v souladu s čl. 5 odst. 5 a zejména s ohledem na počet pracovníků, kteří mají být podpořeni, navržená opatření a odhadnuté náklady Komise co nejdříve vyhodnotí a navrhne výši finančního příspěvku, který může být v případě potřeby poskytnut, v mezích dostupných zdrojů. Tato částka nesmí přesáhnout 75 % celkové výše odhadnutých nákladů uvedených v čl. 5 odst. 2 písm. d).“6. V článku 13 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. „Členský stát nebo státy provedou všechny způsobilé akce zahrnuté do koordinovaného balíku individualizovaných služeb do 24 měsíců ode dne podání žádosti podle článku 5.“7. V článku 20 se za první pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:„Na základě návrhu Komise mohou Evropský parlament a Rada přezkoumat toto nařízení včetně přechodné odchylky stanovené v čl. 1 odst. 1a.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předsedaLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci.2. RÁMEC ABM / ABBOblast nebo oblasti politiky a související aktivity nebo aktivity:Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc (ex – linie B.A)) včetně okruhů:40 02 43 Rezerva na Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci04 05 01 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF)04 01 04 14 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) – Výdaje na správu a řízeníBod 28 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení stanoví postup pro zapsání položek do rozpočtu a omezuje maximální roční částku, jež je k dispozici pro EFG, na 500 milionů EUR.3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:Přezkum má být proveden do 31. prosince 2013 (článek 20 nařízení 1927/2006)3.3. Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |04.0501 | Nepov. | Nerozl. | NE | NE | NE | 1.1 |04.010414 | Nepov. | Nerozl. | NE | NE | NE | 1.1 |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | Oddíl č. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Celkem |Provozní výdaje |Prostředky na závazky (PZ) | 8.1. | a | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Prostředky na platby (PP) | b | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Administrativní výdaje jako součást referenční částky |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Prostředky na závazky | a+c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Prostředky na platby | b+c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | 0,732 | 0,854 | 0,976 | 0,876 | 0,976 | 0,976 | 0,732 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Celkové orientační finanční náklady opatření |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |SpoluúčastPokud financování návrhu předpokládá finanční spoluúčast členských států či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky):v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Spolufinancující subjekt | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Celkem |…………………… | f |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |4.1.2. Soulad s finančním plánemX Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.X Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[17] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmůX Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí (Rok n-1) | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 6 | 7 | 8 | 8 | 8 | 8 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuViz důvodová zpráva.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieViz důvodová zpráva.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMViz důvodová zpráva.5.4. Způsob provádění (orientační)( Centralizované řízení( přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službouX Sdílené nebo decentralizované řízeníX spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte, s kterými)Příslušné poznámky:6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍPodle článku 16 nařízení o EFG musí Komise předložit každý rok Evropskému parlamentu a Radě kvantitativní a kvalitativní zprávu o činnostech prováděných v rámci tohoto nařízení v předchozím roce. Tato zpráva obsahuje i připomínky Komise ke své monitorovací činnosti v příslušném roce.Podle článku 17 nařízení o EFG musí Komise ke dni 31. prosince 2011 v úzké spolupráci s členskými státy provést hodnocení účinnosti a udržitelnosti výsledků dosažených v rámci EFG. Ke dni 31. prosince 2014 musí Komise s pomocí externích odborníků provést hodnocení ex post s cílem zjistit dopad EFG a jeho přidanou hodnotu.7. Opatření proti podvodůmNa EFG se vztahují opatření stanovená pro sdílené řízení. Mimoto podle článku 18 nařízení o EFG odpovídají v první řadě členské státy za finanční kontrolu akcí, mezi něž patří i předcházení nesrovnalostem, jejich odhalování a náprava.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiProstředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[20] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 5 | 6 | 6 | 6 | 6 |B*, C*/AST | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |Zaměstnanci financovaní[21] podle čl. XX 01 02 |Ostatní zaměstnanci[22] financovaní podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM | 6 | 7 | 8 | 8 | 8 | 8 |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akcePosuzování žádostí, jejich sledování v rámci přijímacího řízení, příprava výročních zpráv, přezkum legislativy, monitorování a kontrola provádění, poradenská činnost pro potenciální i konkrétní žadatele atd.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)X Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP/PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc |– interní (intra muros) |– externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,732 | 0,854 | 0,976 | 0,876 | 0,976 | 0,976 |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,732 | 0,854 | 0,976 | 0,876 | 0,976 | 0,976 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci |6 až 8 statutárních pracovních míst po 122 000 EUR ročně |Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 |8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference |XX 01 02 11 03 – Výbory[24] |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 - Informační systémy |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) |Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky |[1] Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1. Oprava nařízení: Úř. věst L 48, 22.2.2008, s. 82; pro anglické znění: Úř. věst. L 2002, 31.7.2008, s. 74.[2] KOM(2008) 412, 2.7.2008.[3] KOM(2008) 421, 2.7.2008.[4] KOM(2008) 800, 26.11.2008.[5] Nařízení (ES) č. 1081/2006 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 12).[6] KOM(2006) 91, 1.3.2006.[7] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.[8] Rozsudek Soudního dvora ve věci C-188/03 Junk, Sb. rozh. 2005, s. I-885.[9] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[10] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[11] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[12] Úř. věst. C ..., ..., s. ...[13] Úř. věst. L 48, 22.2.2008, s. 82.[14] KOM(2008) 421.[15] KOM(2008) 868.[16] KOM(2008) 800.[17] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[18] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[19] Jak je popsáno v bodě 5.3.[20] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[21] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[22] Tyto náklady jsou zahrnuty v referenční částce.[23] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[24] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


				|

		52013PC0185

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se ruší nařízení Rady (ES) č. 827/2004 ze dne 26. dubna 2004, kterým se zakazuje dovoz atlantického tuňáka velkookého (Thunnus obesus) pocházejícího z Bolivie, Kambodži, Rovníkové Guineje, Gruzie a Sierry Leone a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1036/2001 /* COM/2013/0185 final - 2013/0097 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Unie se dne 14. listopadu 1997, po
přijetí rozhodnutí Rady č. 86/238/EHS[1],
stala smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v
Atlantiku (dále jen „úmluva ICCAT“).
Úmluva ICCAT stanoví rámec pro regionální spolupráci
při zachování a řízení zdrojů tuňáků a příbuzných
druhů žijících v Atlantském oceánu a jeho přilehlých mořích, a
to prostřednictvím zřízení Mezinárodní komise pro ochranu
tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“) a opatření přijatých
touto komisí na zachování a řízení zdrojů tuňáků, která
jsou pro smluvní strany závazná.
V roce 1998 přijala ICCAT usnesení 98-18
o nehlášených a neřízených odlovech tuňáků na volném moři v
oblasti úmluvy plavidly lovícími pomocí dlouhých lovných šňůr. Toto
usnesení stanovilo postupy pro označování zemí, jejichž plavidla lovila
tuňáka a příbuzné druhy metodou, která snižuje účinnost
opatření ICCAT na zachování a řízení zdrojů tuňáků.
Podrobně také určilo opatření, která je třeba
přijmout, včetně, v případě nutnosti, nediskriminačních
opatření na omezení obchodu s cílem zabránit plavidlům těchto
zemí, aby pokračovala v takových rybolovných postupech.
Po přijetí usnesení 98-18 označila
ICCAT Bolívii, Kambodžu, Rovníkovou Guineu, Gruzii a Sierru Leone za země,
jejichž plavidla loví atlantického tuňáka velkookého (Thunnus obesus)
metodou, která snižuje účinnost jejích opatření na zachování a
řízení zdrojů tuňáků, přičemž své závěry
odůvodnila údaji o odlovech, obchodování a činnosti plavidel. ICCAT
proto doporučila smluvním stranám, aby přijaly vhodná opatření,
jež budou v souladu s usnesením z roku 1998 a jež zakáží dovoz
atlantického tuňáka velkookého a produktů z něj v jakékoliv
podobě z výše uvedených zemí.
Následně byly dovozy atlantického
tuňáka velkookého pocházejícího z Bolívie, Kambodži, Rovníkové
Guineje, Gruzie a Sierry Leone do Evropské unie zakázány nařízením (ES)
č. 827/2004[2].
Na svém 14. zvláštním zasedání v roce 2004
ocenila ICCAT úsilí Kambodže, Rovníkové Guineje a Sierry Leone reagovat na její
připomínky a přijala doporučení, kterými zrušila opatření
na omezení obchodu namířená proti těmto třem zemím.
V důsledku toho bylo nařízení
(ES) č. 827/2004 změněno nařízením (ES) č. 919/2005[3] tak, aby uvedený zákaz dovozu
nadále platil pouze pro dovozy z Bolívie a Gruzie, zatímco dovozy
z Kambodži, Rovníkové Guineje a Sierry Leone byly opět povoleny.
Dále ICCAT na svém 22. pravidelném zasedání
ocenila úsilí a přijatá opatření Bolívie a Gruzie a přijala
doporučení 11-19, kterým zrušila zákaz dovozu atlantického tuňáka
velkookého a produktů z něj, který byl na tyto dvě
země uvalen.
Nařízení (ES) č. 827/2004 ve
znění nařízení (ES) č. 919/2005 by proto mělo být zrušeno.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Netýká se tohoto návrhu.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Rozhodnutí o zrušení zákazu dovozu
atlantického tuňáka velkookého a produktů z něj uvaleného
na Bolívii a Gruzii přijala mezinárodní organizace ICCAT, jíž je Evropská
unie smluvní stranou. Aby Evropská unie dostála svým mezinárodním
závazkům, měla by toto rozhodnutí začlenit do práva Unie, a tedy
zrušit nařízení (ES) č. 827/2004. Vzhledem k tomu, že se tento
návrh týká společné obchodní politiky, měl by být postaven na právním
základu článku 207 Smlouvy o fungování Evropské unie.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Netýká se tohoto návrhu.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Netýká se tohoto návrhu.
2013/0097 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY,
kterým se ruší nařízení Rady (ES)
č. 827/2004 ze dne 26. dubna 2004, kterým se zakazuje dovoz atlantického
tuňáka velkookého (Thunnus obesus) pocházejícího z Bolivie,
Kambodži, Rovníkové Guineje, Gruzie a Sierry Leone a kterým se zrušuje
nařízení (ES) č. 1036/2001
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Unie se dne 14. listopadu
1997, po přijetí rozhodnutí Rady č. 86/238/EHS[4], stala smluvní stranou
Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „úmluvy
ICCAT“).
(2)       Úmluva ICCAT stanoví rámec
pro regionální spolupráci při zachování a řízení zdrojů
tuňáků a příbuzných druhů žijících v Atlantském oceánu a
jeho přilehlých mořích, a to prostřednictvím zřízení
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“)
a opatření přijatých touto komisí na zachování a řízení zdrojů
tuňáků, která jsou pro smluvní strany závazná.
(3)       V roce 1998 přijala
ICCAT usnesení 98-18 o nehlášených a neřízených odlovech tuňáků
na volném moři v oblasti úmluvy plavidly lovícími pomocí dlouhých lovných
šňůr. Toto usnesení stanovilo postupy pro označování zemí,
jejichž plavidla lovila tuňáka a příbuzné druhy metodou, která
snižuje účinnost opatření ICCAT na zachování a řízení
zdrojů tuňáků. Podrobně také určilo opatření,
která je třeba přijmout, včetně, v případě
nutnosti, nediskriminačních opatření na omezení obchodu s cílem
zabránit plavidlům těchto zemí, aby pokračovala v takových
rybolovných postupech.
(4)       Po přijetí usnesení
98-18 označila ICCAT Bolívii, Kambodžu, Rovníkovou Guineu, Gruzii a Sierru
Leone za země, jejichž plavidla loví atlantického tuňáka velkookého (Thunnus
obesus) metodou, která snižuje účinnost jejích opatření na
zachování a řízení zdrojů tuňáků, přičemž své
závěry odůvodnila údaji o odlovech, obchodování a činnosti
plavidel.
(5)       Následně ICCAT
doporučila smluvním stranám, aby přijaly vhodná opatření, jež
budou v souladu s usnesením z roku 1998 a jež zakáží dovoz
atlantického tuňáka velkookého a produktů z něj v jakékoliv
podobě z výše uvedených zemí.
(6)       Dovozy atlantického
tuňáka velkookého pocházejícího z Bolívie, Kambodži, Rovníkové
Guineje, Gruzie a Sierry Leone do Evropské unie byly zakázány nařízením
(ES) č. 827/2004[5].
(7)       Na svém zvláštním 14.
zasedání v roce 2004 ocenila ICCAT úsilí Kambodže, Rovníkové Guiney a Sierry
Leone reagovat na její připomínky a přijala doporučení, kterými
zrušila opatření na omezení obchodu namířená proti těmto
třem zemím.
(8)       V důsledku toho
bylo nařízení (ES) č. 827/2004 změněno nařízením (ES)
č. 919/2005[6]
tak, aby uvedený zákaz dovozu nadále platil pouze pro dovozy z Bolívie a
Gruzie, zatímco dovozy z Kambodži, Rovníkové Guineje a Sierry Leone byly
opět povoleny.
(9)       Na svém 22. pravidelném
zasedání ICCAT ocenila úsilí a přijatá opatření Bolívie a Gruzie a
přijala doporučení 11-19, kterým zrušila zákaz dovozu atlantického
tuňáka velkookého a produktů z něj, který pro tyto dvě
zbývající země platil.
(10)     Nařízení (ES)
č. 827/2004 by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 827/2004 se
zrušuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
[1]               Úř. věst. L 162, 18.6.1986, s. 33.
[2]               Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 21.
[3]               Úř. věst. L 156, 18.6.2005, s. 1.
[4]               Úř. věst. L 162, 18.6.1986, s. 33.
[5]               Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 21.
[6]               Úř. věst. L 156, 18.6.2005, s. 1.