				|

		52011PC0625

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky /* KOM/2011/0625 v konečném znění - 2011/0280 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ
ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Návrh Komise týkající se víceletého finančního
rámce na roky 2014–2020[1] stanoví rozpočtový rámec
a hlavní orientaci společné zemědělské politiky (SZP). Na tomto základě Komise
předkládá soubor nařízení, jimiž se stanoví legislativní rámec pro SZP v období
let 2014–2020, spolu s posouzením dopadů alternativních scénářů pro rozvoj této
politiky.
Stávající reformní návrhy vycházejí ze sdělení
o budoucnosti SZP do roku 2020[2], které vymezilo široké
politické možnosti s cílem reagovat na budoucí úkoly zemědělství a venkovských
oblastí a splnit cíle stanovené pro SZP, kterými jsou zejména 1) životaschopná
produkce potravin; 2) udržitelné hospodaření s přírodními zdroji a opatření v
oblasti klimatu a 3) vyvážený územní rozvoj. Reformním orientacím ve sdělení se
již dostalo široké podpory během interinstitucionální debaty[3]
a konzultace zúčastněných stran, které proběhly v rámci posouzení dopadů.
Společným tématem, které z tohoto procesu
vyplynulo, je potřeba podpořit účinnost zdrojů k dosažení inteligentního a
udržitelného růstu zemědělství a venkovských oblastí EU podporujícího začlenění
v souladu se strategií Evropa 2020 a zachovat strukturu SZP ve dvou pilířích,
které k dosažení stejných cílů využívají vzájemně se doplňující nástroje. Pilíř
I se vztahuje na přímé platby a tržní opatření k poskytování podpory základního
ročního příjmu zemědělců EU a podpory v případě konkrétního narušení trhu,
zatímco pilíř II se zaměřuje na rozvoj venkova, kdy členské státy vypracovávají
a spolufinancují víceleté plány podle společného rámce[4].
Následné reformy SZP vedly ke zvýšení tržní
orientace zemědělství při poskytování podpory příjmu producentů, lépe začlenily
požadavky v oblasti životního prostředí a posílily podporu rozvoje venkova jako
integrované politiky určené pro rozvoj venkovských oblastí v celé EU. Tento
reformní proces však také přinesl požadavky na lepší rozdělování podpory mezi
členské státy a v členských státech a rovněž požadavky na lepší zaměření
opatření, jejichž účelem je řešení úkolů v oblasti životního prostředí, a na
účinnější odstraňování zvýšené nestability trhů.
V minulosti reformy především reagovaly na
vnitřní problémy, od obrovských přebytků po krize bezpečnosti potravin.
Sloužily EU dobře jak na domácí, tak na mezinárodní scéně. Většina dnešních
úkolů však vyplývá z faktorů, které se nacházejí vně zemědělství, a proto si
vyžadují politickou reakci širšího záběru.
Očekává se, že tlak na příjmy zemědělství bude
trvat i nadále, neboť zemědělci čelí většímu počtu rizik, zpomalování
produktivity a snižování marží z důvodu zvyšujících se cen vstupů. Proto je
nezbytné zachovat podporu příjmů a posílit nástroje, aby bylo možné lépe řešit
rizika a reagovat na krizové situace. Silné zemědělství má zásadní význam pro
potravinářský průmysl EU a celosvětové zabezpečení potravin.
Po zemědělství a venkovských oblastech se
zároveň požaduje, aby zvýšily úsilí o dosažení ambiciózních cílů v oblasti
klimatu, energie a strategie biologické rozmanitosti, jež jsou součástí
strategie Evropa 2020. Zemědělcům, kteří jsou spolu s lesníky hlavními
hospodáři s půdou, bude muset být poskytnuta podpora při příjímání a udržování
zemědělských systémů a postupů, jež co nejvíce přispívají ke splnění cílů v
oblasti životního prostředí a klimatu, neboť tržní ceny neodrážejí poskytování
těchto veřejných statků. Zásadní význam pro růst podporující začlenění a
soudržnost bude mít také co nejlepší využití rozmanitých možností venkovských
oblastí.
Tato reforma urychlí proces integrace
environmentálních požadavků. Poprvé zavádí do prvního pilíře SZP silnou
ekologickou složku, která zajistí, aby všichni zemědělci, kteří jsou příjemci
podpory, šli nad rámec požadavků podmíněnosti a v rámci své každodenní činnosti
jednali ve prospěch životního prostředí a klimatu. S ekologizací bude nyní
svázáno třicet procent přímých plateb a tyto platby zajistí, aby všechny
zemědělské podniky jednaly ve prospěch životního prostředí a klimatu, a to
prostřednictvím uhlíku vázaného v půdě a travinných stanovišť díky stálým pastvinám,
ochranou vod a stanovišť díky vytvoření ploch využívaných v ekologickém zájmu a
zvýšením regeneračních schopností půdy a ekosystémů díky diverzifikaci plodin.
Dojde k posílení schopnosti půdy a přírodních ekosystémů, které tak budou moci
více přispívat k dosažení hlavních cílů EU v oblasti biologické rozmanitosti a
přizpůsobování změně klimatu. Předpokladem vyplácení přímých plateb nadále
zůstane podmíněnost, která se více zaměří na ochranu mokřadů a půdy bohaté na
uhlík, a její zefektivnění zároveň přinese snížení administrativní zátěže.
Komise hodlá do požadavků podmíněnosti zahrnout rovněž rámcovou směrnici o
vodě, jakmile ji členské státy plně provedou, zejména pokud jde o stanovení
jasných povinností pro zemědělce. Také v oblasti rozvoje venkova jsou
upřednostňovány cíle udržitelného hospodaření s přírodními zdroji a opatření v
oblasti klimatu, jako je např. obnova, zachování a posílení ekosystémů, podpora
účinnosti zdrojů a nízkouhlíkové zemědělství odolné vůči klimatu. Rozvoj
venkova umožní výrazně přispět k dokončení provedení směrnice o síti Natura
2000 a rámcové směrnice o vodě a rovněž do roku 2020 dosáhnout cílů strategie
EU zaměřené na biologickou rozmanitost.
Budoucí SZP tedy nebude jen politikou, která
se zabývá pouze malou, i když zásadní částí ekonomiky EU, ale také politikou
strategického významu pro zabezpečení potravin, pro životní prostředí a územní
rovnováhu. V tom spočívá přidaná hodnota skutečně společné politiky EU, která
co nejúčinněji využívá omezených rozpočtových zdrojů a v celé EU zachovává
udržitelné zemědělství, řeší důležité přeshraniční otázky, jako jsou klimatické
změny, posiluje solidaritu mezi členskými státy a zároveň umožňuje pružnost v
uspokojování místních potřeb.
Rámec stanovený v návrhu víceletého finančního
rámce předpokládá, že SZP by si měla uchovat svou strukturu dvou pilířů s
rozpočtem pro každý pilíř v nominální hodnotě na úrovni roku 2013 a jasné
zaměření na dosahování výsledků v oblasti hlavních priorit EU. Přímé platby by
měly podporovat udržitelnou produkci díky tomu, že se 30 % jejich rozpočtového
finančního krytí přidělí závazným opatřením, která jsou příznivá pro klima a
životní prostředí. Úrovně plateb by se měly postupně sbližovat a pro platby
velkým příjemcům by se měly postupně stanovit stropy. Rozvoj venkova by měl být
s ostatními sdíleně řízenými fondy EU s posíleným postupem zaměřeným na výstupy
začleněn do společného strategického rámce a měl by podléhat jasnější a
vylepšené podmíněnosti ex-ante. Pokud jde o tržní opatření, mělo by
financování SZP rovněž být posíleno dvěma nástroji vně víceletého finančního
rámce: 1) nouzovou rezervou pro reakci na krizové situace a 2) rozšířením
oblasti působnosti Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci.
Na tomto základě jsou hlavní prvky
legislativního rámce pro SZP během období 2014–2020 stanoveny v těchto
nařízeních:
–
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady,
kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v
rámci společné zemědělské politiky (dále jen „nařízení o přímých platbách“),
–
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady,
kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty (nařízení o
jednotné společné organizaci trhů) (dále jen „nařízení o jednotné společné
organizaci trhů“),
–
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o
podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova
(EZFRV) (dále jen „nařízení o rozvoji venkova“),
–
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o
financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky (dále jen
„horizontální nařízení“),
–
v návrhu nařízení Rady, kterým se určují opatření
na stanovení některých podpor a náhrad v souvislosti se společnou organizací
trhů se zemědělskými produkty,
–
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o poskytování
přímých plateb zemědělcům pro rok 2013,
–
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o režim jednotné
platby a podporu pěstitelům révy.
Nařízení o rozvoji venkova vychází z návrhu
předloženého Komisí dne 6. října 2011, který stanoví společná pravidla pro
všechny fondy fungující podle společného strategického rámce[5].
Bude následovat nařízení o režimu pro nejchudší osoby, pro který jsou finanční
prostředky v současné době zařazeny v rámci jiné linie víceletého finančního
rámce.
Vzhledem k námitkám vysloveným Soudním dvorem
Evropské unie se kromě toho rovněž připravují nová pravidla o zveřejňování
informací o příjemcích, jejichž záměrem je najít nejvhodnější způsob, jak
sloučit právo příjemců na ochranu osobních údajů se zásadou transparentnosti.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Posouzení dopadů na základě zhodnocení
stávajícího politického rámce a analýzy budoucích úkolů a potřeb posuzuje a
srovnává dopad tří alternativních scénářů. Jedná se o výsledek dlouhého procesu
zahájeného v dubnu 2010 a řízeného meziútvarovou skupinou, která shromáždila
rozsáhlou kvantitativní a kvalitativní analýzu, stanovila výchozí hodnotu v
podobě střednědobých projekcí pro zemědělské trhy a příjem do roku 2020 a
vymodelovala dopad různých politických scénářů na ekonomiku odvětví.
Tři scénáře vypracované v posouzení dopadů
jsou: 1) scénář přizpůsobení, který pokračuje ve stávajícím politickém rámci a
řeší jeho největší nedostatky, jako je rozdělování přímých plateb; 2) scénář
integrace, který přináší zásadní změny politiky ve formě silnějšího zaměření a
ekologizace přímých plateb a posíleného strategického zaměření politiky rozvoje
venkova v lepší koordinaci s ostatními politikami EU a rozšiřuje právní základ
pro širší oblast působnosti spolupráce producentů, a 3) scénář nového zaměření,
který přesměrovává politiku výlučně na životní prostředí a navrhuje postupné
ukončení přímých plateb za předpokladu, že produkční kapacitu lze udržet bez
podpory a že sociálně ekonomické potřeby venkovských oblastí vyřeší ostatní
politiky.
Na pozadí hospodářské krize a tlaku na veřejné
finance, na něž EU reagovala strategií Evropa 2020 a návrhem víceletého
finančního rámce, přikládají všechny tři scénáře jinou váhu každému ze tří
politických cílů budoucí SZP, jež se zaměřuje na konkurenceschopnější a
udržitelnější zemědělství v dynamických venkovských oblastech. S cílem
dosáhnout lepšího souladu se strategií Evropa 2020, zejména pokud jde o
účinnost zdrojů, bude mít zvýšení zemědělské produktivity za podpory výzkumu,
předávání znalostí a podpory spolupráce a inovací (včetně evropského inovačního
partnerství v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti) stále zásadnější
význam. Vzhledem k tomu, že zemědělská politika EU již nepůsobí v politickém
prostředí narušujícím obchod, očekává se další tlak na odvětví v důsledku
pokračující liberalizace, zejména v rámci rozvojového programu z Dohá nebo dohody
o volném obchodu s organizací Mercosur.
Tyto tři politické scénáře byly vypracovány s
ohledem na preference vyjádřené v konzultaci, která proběhla v souvislosti s
posouzením dopadů. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby mezi 23. listopadem 2010
a 25. lednem 2011 předložily příspěvky, a 12. ledna 2011 byl zorganizován
poradní výbor. Hlavní body jsou shrnuty níže[6]:
–
Mezi zúčastněnými stranami panuje široká shoda, že
pro řešení úkolů v oblasti zabezpečení potravin, udržitelného hospodaření s
přírodními zdroji a územního rozvoje je zapotřebí silná SZP založená na
dvoupilířové struktuře.
–
Většina respondentů se domnívá, že SZP by měla hrát
roli při stabilizaci trhů a cen.
–
Zúčastněné strany mají rozdílné názory na zaměření
podpory (zejména přerozdělování přímé podpory a omezení plateb).
–
Panuje shoda, že oba pilíře mohou hrát důležitou
roli při zvýšení úsilí v oblasti ochrany klimatu a posílení environmentálního
profilu ve prospěch společnosti EU. Širší veřejnost argumentuje, že platby v
rámci pilíře I mohou být účinněji využity, ačkoli mnoho zemědělců věří, že tomu
tak je již dnes.
–
Respondenti si přejí, aby součástí budoucího růstu
a rozvoje byly všechny oblasti EU, včetně znevýhodněných oblastí.
–
Mnoho respondentů zdůraznilo potřebu integrace SZP
s ostatními politikami, jako jsou politika životního prostředí, zdravotní
politika, politika obchodu a rozvoje.
–
Inovace, rozvoj konkurenceschopných podniků a
poskytování veřejných statků občanům EU jsou vnímány jako způsoby, jak sladit
SZP se strategií Evropa 2020.
Posouzení dopadů tedy porovnalo tři
alternativní politické scénáře:
Scénář nového zaměření by urychlil
strukturální přizpůsobení v odvětví zemědělství a posunul produkci do nákladově
nejúčinnějších oblastí a nejziskovějších odvětví. Přestože by výrazně zvýšil
finanční prostředky pro životní prostředí, kvůli omezenému rozsahu tržní
intervence by odvětví rovněž vystavil větším rizikům. Kromě toho by
představoval výrazné náklady pro společnost i životní prostředí, neboť méně
konkurenceschopné oblasti by musely čelit podstatné ztrátě příjmů a zhoršení
životního prostředí, jelikož politika by přišla o výhodu přímých plateb
spojených s podmíněností.
Na druhé straně spektra by scénář přizpůsobení
svým omezeným, nicméně hmatatelným zlepšením konkurenceschopnosti zemědělství a
environmentálního profilu nejlépe umožňoval politickou kontinuitu. Lze však
vážně pochybovat o tom, zda by tento scénář mohl odpovídajícím způsobem řešit
důležité budoucí úkoly v oblasti klimatu a životního prostředí, na kterých také
stojí dlouhodobá udržitelnost zemědělství.
Scénář integrace přináší zásadní změnu ve
formě většího zaměření a ekologizace přímých plateb. Analýza ukazuje, že
ekologizace je možná za rozumných nákladů pro zemědělce, ačkoli jisté
administrativní zátěži se vyhnout nelze. Rovněž je možné dát rozvoji venkova
nový podnět za předpokladu, že členské státy a regiony účinně využijí nových
možností a že společný strategický rámec spolu s ostatními fondy EU neodstraní
synergie s pilířem I nebo neoslabí hlavní silné stránky rozvoje venkova.
Dojde-li k dosažení správné rovnováhy, tento scénář nejlépe vyřeší dlouhodobou
udržitelnost zemědělství a venkovských oblastí.
Posouzení dopadů proto dospělo k závěru, že
scénář integrace je nejvyrovnanější, neboť postupně uvádí SZP v soulad se strategickými
cíli EU, a tuto rovnováhu lze rovněž nalézt při provádění různých prvků
legislativních návrhů. Bude také nezbytné vypracovat hodnotící rámec pro měření
výkonnosti SZP pomocí společného souboru ukazatelů napojených na politické
cíle.
V průběhu celého procesu bylo významným
hlediskem zjednodušení, jehož by mělo být dosaženo různými způsoby, například
zefektivněním podmíněnosti a tržních nástrojů nebo struktury režimu pro malé
zemědělce. Ekologizace přímých plateb by kromě toho měla být strukturována tak,
aby minimalizovala administrativní zátěž, včetně nákladů na kontroly.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Navrhuje se zachování stávající struktury SZP
ve dvou pilířích s tím, že se každoroční závazná opatření s obecným použitím v
pilíři I doplní o dobrovolná opatření, jež jsou lépe přizpůsobena vnitrostátním
a regionálním zvláštnostem v rámci víceletého programového pojetí v pilíři II.
Účelem nové struktury přímých plateb je však lepší využití synergií s pilířem
II, který je pak umístěn do společného strategického rámce, aby bylo možné
zajistit lepší koordinaci s ostatními sdíleně řízenými fondy EU.
Proto je rovněž zachována stávající struktura
čtyř základních právních nástrojů, ačkoli je oblast působnosti nařízení o
financování rozšířena, aby spojila společná ustanovení do nástroje nyní zvaného
horizontální nařízení.
Návrhy jsou v souladu se zásadou
subsidiarity. SZP je vskutku společná politika: jedná se o oblast sdílených
pravomocí mezi EU a členskými státy, která je spravována na úrovni EU s cílem
zachovat udržitelné a rozmanité zemědělství v celé EU, řešit důležité
přeshraniční otázky, jako je změna klimatu, a posílit solidaritu mezi členskými
státy. S ohledem na význam budoucích úkolů v oblasti zabezpečení potravin,
životního prostředí a územní rovnováhy zůstává SZP strategicky důležitou
politikou, která je nejúčinnější reakcí na politické úkoly a zajišťuje
nejefektivnější využití rozpočtových zdrojů. Dále se navrhuje zachování
stávající struktury nástrojů ve dvou pilířích, kdy členské státy mají více prostoru
přizpůsobit řešení místním zvláštnostem a spolufinancovat pilíř II. Do pilíře
II jsou rovněž umístěny nové evropské inovační partnerství a soubor nástrojů
pro řízení rizik. Politika zároveň bude v lepším souladu se strategií Evropa
2020 (včetně společného rámce s ostatními fondy EU) a byla by zavedena řada
zlepšení a zjednodušujících prvků. Analýza provedená v rámci posouzení dopadů
dále jasně ukazuje cenu, kterou by bylo nutno zaplatit, kdyby nebylo přijato
žádné opatření, v podobě negativních důsledků pro hospodářství, životní
prostředí a společnost.
Nařízení o přímých platbách stanoví společná
pravidla pro režim základní platby a související platby. Nařízení vychází z
reformy z roku 2003 a z kontroly stavu reformy z roku 2008, během nichž byly přímé
platby odděleny od produkce a současně bylo jejich vyplácení podmíněno
dodržováním požadavků podmíněnosti, a snaží se zaměřit podporu více na určitá
opatření, oblasti nebo příjemce a zároveň otevřít cestu ke sbližování dosud
rozdílných výší podpory v členských státech i mezi nimi. Nařízení rovněž
obsahuje část týkající se podpory vázané na produkci.
Režim jednotné platby a režim jednotné platby
na plochu nahradí od roku 2014 jednotný režim pro celou EU – režim základní
platby. Tento režim bude fungovat na základě platebních nároků přiznaných na
úrovni členských států nebo regionů všem zemědělcům podle způsobilých hektarů v
prvním roce podání žádosti. Dojde tak k všeobecnému uplatňování regionálního
modelu, který byl dosud nepovinný, a také k účinnému zapojení veškeré
zemědělské půdy do režimu. Pravidla týkající se správy nároků a vnitrostátní
rezervy vycházejí z velké míry z pravidel stávajících.
V zájmu rovnoměrnějšího rozdělování podpory by
mělo na úrovni členských států nebo regionů proběhnout sbližování hodnoty
nároků tak, aby mohlo být dosaženo jednotné hodnoty. Aby změny nebyly příliš
prudké, děje se tak postupně.
Důležitý prvek představuje zvýšení celkové
environmentální výkonnosti SZP prostřednictvím ekologizace přímých plateb
pomocí některých zemědělských postupů příznivých pro klima a životní prostředí,
kterými se budou muset řídit všichni zemědělci, které jdou nad rámec
podmíněnosti a tvoří základ pro opatření druhého pilíře.
Definováním aktivního zemědělce bude možno
podporu více zaměřit na zemědělce, kteří jsou skutečně zapojeni do zemědělských
činností, a tudíž podporu legitimizovat. Navíc se počítá s postupným snižováním
a omezováním podpor velkým příjemcům, samozřejmě s ohledem na zaměstnanost.
Poskytují se také tyto platby:
–
platba (30 % z ročního vnitrostátního stropu) pro
zemědělce uplatňující zemědělské postupy příznivé pro klima a životní
prostředí: diverzifikaci plodin, zachování stálých pastvin a plochy využívané v
ekologickém zájmu. Této platby využívá ekologické zemědělství automaticky,
zatímco zemědělci z oblastí sítě Natura 2000 budou muset splnit příslušné
požadavky, aby bylo dosaženo souladu s právními předpisy týkajícími se sítě
Natura 2000,
–
nepovinná platba (až 5 % ročního vnitrostátního
stropu) pro zemědělce v oblastech se zvláštními přírodními omezeními (oblastech
vymezených stejným způsobem jako pro účely rozvoje venkova); tato platba
vychází z nutnosti zvýšit podporu příjmu v zájmu zachování zemědělských podniků
v oblastech se zvláštními přírodními omezeními a doplňuje stávající podporu v
rámci rozvoje venkova;
–
platba (až 2 % ročního vnitrostátního stropu) pro
mladé zemědělce na zřízení podniku; tato platba může být doplněna podporou na
zahájení činnosti v rámci rozvoje venkova. a
Současně stanoví nařízení zjednodušený režim
pro malé zemědělce (až 10 % ročního vnitrostátního strop), kterým může být
tudíž vyplácena paušální částka nahrazující všechny přímé platby, což vede ke
zjednodušení administrativy a ke snížení povinností těchto zemědělců, pokud jde
o uplatňování ekologického hlediska, podmíněnost a kontroly .
U specifických druhů zemědělské činnosti nebo
specifických zemědělských systémů, u kterých se objevily určité problémy a
které jsou zvláště významné z ekonomických anebo sociálních důvodů, se počítá s
nepovinným režimem podpory vázané na produkci; podpora se bude poskytovat v
takové míře, aby byla zachována současná úroveň produkce (až 5 % ročního
vnitrostátního stropu s možností ještě vyššího podílu ve zvláštních případech).
Kromě toho zachovává nařízení i možnost poskytnout
v Bulharsku a Rumunsku doplňkovou vnitrostátní přímou platbu a dále zvláštní
podporu pro bavlnu.
V zájmu zjednodušení bude nový režim přímých
plateb založen na jednotném typu platebních nároků a jednodušších pravidlech
pro jejich převod, čímž dojde i ke zjednodušení jejich správy; harmonizace
ustanovení o platbách vázaných na produkci do jednoho celku přinese snadněji
použitelný právní rámec a režim pro malé zemědělce a zjednodušené požadavky a
postupy sníží byrokratickou zátěž malých zemědělců a posílí jejich
konkurenceschopnost.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Víceletý finanční rámec stanoví, že by velká
část rozpočtu EU měla i nadále být určena pro zemědělství, které je společnou
politikou strategického významu. Proto se navrhuje, že SZP by měla být během
období 2014–2020 zaměřena na své hlavní činnosti a pilíři I by mělo být
přiděleno 317,2 miliardy EUR a pilíři II 101,2 miliardy EUR v dnešních cenách.
Financování pilíře I a II je doplněno o
dodatečné finanční prostředky ve výši 17,1 miliardy EUR, které sestávají z 5,1
miliardy EUR na výzkum a inovace, 2,5 miliardy EUR na bezpečnost potravin a 2,8
miliardy EUR na potravinovou podporu pro nejchudší osoby v ostatních okruzích
víceletého finančního rámce a rovněž 3,9 miliardy EUR na novou rezervu pro případ
krizí v odvětví zemědělství a až 2,8 miliardy EUR na Evropský fond pro
přizpůsobení se globalizaci mimo víceletý finanční rámec, čímž celkový rozpočet
na období 2014–2020 dosáhne výše 435,6 miliardy EUR.
Pokud jde o rozdělení podpory mezi členské
státy, navrhuje se, aby všechny členské státy s přímými platbami pod hranicí 90
% průměru EU dosáhly snížení této mezery o jednu třetinu. Na tomto základě jsou
vypočítány vnitrostátní stropy v nařízení o přímých platbách.
Rozdělení podpory rozvoje venkova je založeno
na objektivních kritériích spojených s politickými cíli s ohledem na stávající
rozdělení. Stejně jako dnes by méně rozvinuté regiony měly i nadále využívat
vyšších sazeb spolufinancování, které se rovněž uplatní na některá opatření,
jako je předávání znalostí, seskupení producentů, spolupráce a iniciativa
Společenství pro rozvoj venkova („Leader“).
Zavádí se určitá pružnost u přesunů mezi
pilíři (až do výše 5 % přímých plateb), a to z pilíře I do pilíře II, což
členským státům umožní posílit politiku rozvoje venkova, a z pilíře II do
pilíře I pro ty členské státy, u kterých úroveň přímých plateb zůstává pod
hranicí 90 % průměru EU.
Podrobnosti finančního dopadu návrhů na
reformu SZP jsou uvedeny ve finančním výkazu, který je k návrhům přiložen.
2011/0280 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
kterým se stanoví pravidla pro přímé platby
zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 42 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na akt o přistoupení z
roku 1979, a zejména na odstavec 6 protokolu č. 4 o bavlně
připojeného k tomuto aktu,
s ohledem na návrh Evropské komise[7],
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním
parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[8],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů[9],
po konzultaci s evropským inspektorem ochrany
údajů[10],
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě,
Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů
„Budoucnost SZP do roku 2020: Řešení problémů v oblasti potravin
a přírodních zdrojů a územní problematiky“[11] se zabývá potenciálními problémy, cíli a směry společné zemědělské
politiky (SZP) po roce 2013. Na základě diskuze o tomto sdělení by měla být SZP
reformována s účinností od 1. ledna 2014. Tato reforma by měla zahrnovat
všechny hlavní nástroje SZP, včetně nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19.
ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v
rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor
pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006,
(ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003[12]. S ohledem na rozsah reformy je vhodné zrušit nařízení (ES) č. 73/2009
a nahradit je novým zněním. Reforma by rovněž měla co nejvíce zefektivnit a
zjednodušit předpisy.
(2)
Toto nařízení by mělo obsahovat všechny základní
prvky týkající se vyplácení podpory Unie zemědělcům a stanovit kritéria a
podmínky přístupu k těmto platbám, které jsou nerozlučně spojeny s uvedenými
základními prvky.
(3)
Mělo by být vysvětleno, že nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. […] ze dne … o financování, řízení a sledování
společné zemědělské politiky[13] (horizontální nařízení o
SZP: „horizontální nařízení“) a ustanovení přijatá na jeho základě by se měly
použít na opatření stanovená v tomto nařízení. V zájmu souladu s jinými
právními nástroji týkajícími se SZP se některá pravidla, která byla dosud
obsažena v nařízení (ES) č. 73/2009, nyní nacházejí v nařízení (EU)
č. […][horizontální nařízení]; zejména se jedná o pravidla na zajištění
dodržování povinností stanovených v ustanoveních o přímých platbách, včetně
kontrol a používání administrativních opatření a administrativních sankcí v
případě jejich nedodržování, pravidla týkající se podmíněnosti, jako jsou např.
povinné požadavky na hospodaření, dobrý zemědělský a environmentální stav,
dohledu a hodnocení příslušných opatření a pravidla týkající se zpětného
získání neoprávněně vyplacených částek.
(4)
Aby bylo možno doplnit nebo změnit některé prvky
tohoto nařízení, které nejsou podstatné, měla by se na Komisi v souladu s
článkem 290 Smlouvy přenést pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci. Je
důležité, aby Komise v průběhu přípravné práce prováděla náležité konzultace,
včetně konzultací na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v
přenesené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a soustavné
předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
(5)
V zájmu zajištění jednotných podmínek provádění
tohoto nařízení a zamezení nekalé soutěži nebo diskriminaci mezi zemědělci by
měly být na Komisi přeneseny prováděcí pravomoci, pokud jde o každoroční
stanovování vnitrostátních stropů pro režim základní platby, přijetí pravidel
pro žádosti o přiznání platebních nároků, přijetí opatření týkajících se
navracení neaktivovaných platebních nároků do vnitrostátní rezervy, přijetí
požadavků týkajících se oznamování převodu platebních nároků na vnitrostátní
orgány a lhůty, během nichž musí být tato oznámení učiněna, stanovování ročního
stropu plateb vyplácených u zemědělských postupů příznivých pro klima a životní
prostředí, každoroční stanovování stropu plateb vyplácených v oblastech s
přírodními omezeními, každoroční stanovování stropu platby pro mladé zemědělce,
každoroční stanovování stropů u nepovinné podpory vázané na produkci, přijetí
pravidel pro postup při posuzování a schvalování rozhodnutí v rámci nepovinné
podpory vázané na produkci, přijetí pravidel pro postup schvalování a oznámení
producentům souvisejících se schválením půdy a odrůd u zvláštní podpory pro
bavlnu, stanovení pravidel pro výpočet snížení částky zvláštní podpory pro bavlnu
a přijetí pravidel týkajících se obecných oznamovacích požadavků. Tyto
pravomoci by se měly vykonávat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a
Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a
obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
prováděcích pravomocí[14].
(6)
V řádně odůvodněných případech vyžadujících
výjimečná řídící opatření by Komise měla neprodleně přijmout příslušné
prováděcí akty, pokud pro to existují závažné a naléhavé důvody a je nutno vyřešit
naléhavé a neočekávané problémy, které se objeví v jednom nebo několika
členských státech.
(7)
Vzhledem k provázanosti tohoto nařízení s ostatními
nástroji SZP, k velikosti rozdílů mezi různými venkovskými oblastmi a k
omezeným finančním zdrojům členských států v rozšířené Unii lze cílů tohoto
nařízení účinněji dosáhnout na úrovni Unie prostřednictvím víceleté záruky
financování ze strany Unie a soustředěním se na jasně stanovené priority. Toto
nařízení je proto v souladu se zásadou subsidiarity podle čl. 5 odst. 3 Smlouvy
o Evropské unii. Vzhledem k tomu, že je oblast působnosti tohoto nařízení
omezena tím, co je nezbytné pro dosažení jeho cílů, respektuje také zásadu
proporcionality podle čl. 5 odst. 4 uvedené Smlouvy.
(8)
Aby bylo možno zohlednit nové právní předpisy
týkající se režimů podpory, které mohou být přijaty po vstupu tohoto nařízení v
platnost, měla by být za účelem změn seznamu režimů podpory, na které se toto
nařízení vztahuje, na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s
článkem 290.
(9)
S ohledem na specifické nové prvky a v zájmu
zajištění ochrany práv příjemců by měla být na Komisi přenesena pravomoc
přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy za účelem stanovení dalších
definic týkajících se přístupu k podpoře podle tohoto nařízení, stanovení
rámce, v němž budou členské státy definovat minimální činnost prováděnou na
plochách přirozeně ponechávaných ve stavu vhodném k pastvě nebo pro pěstování
plodin, a rovněž kritérií, která musí zemědělci splňovat, aby mohla být jejich
povinnost udržovat zemědělskou plochu ve stavu vhodném pro produkci považována
za splněnou, a kritérií pro stanovení převahy trav a jiných zelených pícnin,
pokud jde o trvalé travní porosty.
(10)
V zájmu zajištění ochrany práv příjemců by měla být
pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy přenesena na Komisi za
účelem přijetí pravidel týkajících se základu pro výpočet snížení, která mají
členské státy použít při uplatňování finanční kázně u zemědělců.
(11)
S cílem zajistit, aby částky určené k financování
SZP byly v souladu s ročními stropy stanovenými v čl. 16 odst. 1 nařízení (EU)
č. […] [horizontální nařízení], je třeba zachovat možnost úpravy výše
přímé podpory v kterémkoli kalendářním roce. Úprava přímých plateb by se měla
vztahovat pouze na ty platby poskytované zemědělcům, které v příslušném
kalendářním roce překročí částku 5 000 EUR. Vzhledem k výši přímých plateb
poskytovaných zemědělcům v Bulharsku a Rumunsku v rámci uplatňování mechanismu
postupného zavádění na všechny přímé platby poskytované v těchto členských
státech by se měl uvedený nástroj finanční kázně používat v těchto členských
státech až od 1. ledna 2016.
(12)
V zájmu zohlednění změn týkajících se celkové
maximální výše přímých plateb, které mohou být poskytnuty, včetně těch, které
vyplývají z rozhodnutí členských států ohledně přesunu mezi prvním a druhým
pilířem, by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy
přenesena na Komise za účelem přezkumu vnitrostátních stropů a čistých stropů
stanovených v tomto nařízení.
(13)
Zkušenosti z uplatňování různých režimů podpory
určených zemědělcům ukazují, že podpora byla v řadě případů poskytnuta
příjemcům, jejichž podnikatelská činnost se nezaměřovala na zemědělskou činnost
nebo se na ni zaměřovala pouze okrajově (letiště, železnice, realitní společnosti
a společnosti spravující sportovní hřiště). V zájmu lepšího zacílení podpor by
členské státy neměly poskytovat přímé platby těmto fyzickým a právnickým
osobám. Naproti tomu menší zemědělci na částečný úvazek přispívají přímo k
životaschopnosti venkovských oblastí a z toho důvodu by měli mít možnost
pobírat přímé platby.
(14)
V zájmu snížení přílišné administrativní
zátěže zapříčiněné správou plateb malých částek by členské státy měly obecně
přestat poskytovat přímé platby v případech, kdy by platba byla nižší než
100 EUR nebo kdy by plocha zemědělského podniku žádajícího o podporu, na
kterou lze poskytnout podporu, byla menší než jeden hektar. Nicméně jelikož se
struktury zemědělských ekonomik členských států značně liší a mohou se
výrazně odchylovat od průměrné struktury zemědělského podniku v Unii, měly by
mít členské státy možnost uplatňovat minimální prahové hodnoty odpovídající
jejich konkrétní situaci. Vzhledem k velmi specifické struktuře
zemědělských podniků v nejvzdálenějších regionech a na menších
ostrovech v Egejském moři by měly mít členské státy možnost rozhodnout,
zda by měly být minimální prahové hodnoty uplatňovány na tyto regiony. Kromě
toho by členské státy s přihlédnutím ke zvláštnostem struktury svých
zemědělských odvětví měly mít možnost rozhodnout se pro uplatňování jednoho ze
dvou typů minimálních prahových hodnot. Vzhledem k tomu, že by platby
mohly být poskytovány zemědělcům s tzv. zemědělskými podniky „bez půdy“,
nemělo by použití prahové hodnoty založené na hektarech žádný účinek. Na
tyto zemědělce by se proto měla vztahovat minimální částka svázaná s podporou.
V zájmu zajištění rovného zacházení se zemědělci v Bulharsku a Rumunsku,
kde dochází k postupnému zavádění přímých plateb, by minimální prahové hodnoty
měly vycházet z konečných částek, které mají být poskytovány na konci
celého tohoto procesu.
(15)
Pro rozdělování přímé podpory příjmů mezi zemědělce
je charakteristické přidělování nepoměrných částek spíše malému počtu velkých
příjemců. Vzhledem k úsporám z rozsahu nepotřebují větší příjemci stejnou míru
jednotné podpory, aby mohli účinně dosáhnout cíle, kterým je podpora příjmů.
Navíc mohou větší příjemci díky svému potenciálu přizpůsobit se fungovat
s nižší mírou jednotné podpory. Je tedy spravedlivé zavést pro velké příjemce
systém, kdy bude výše podpory postupně snižována a nakonec omezena, aby se
zlepšilo rozdělování plateb mezi zemědělce. Tento systém by však měl brát do
úvahy náročnost práce odměňované pevným platem, aby nedocházelo k nepřiměřeným
dopadům na velké zemědělské podniky s vysokým počtem zaměstnanců. Tyto
maximální limity by se neměly vztahovat na platby poskytované zemědělcům
uplatňujícím zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí, neboť
by se tím mohly snížit užitečné cíle, které sledují. Aby bylo toto omezování
podpor účinné, měly by členské státy stanovit některá kritéria, jak zabránit
zemědělcům ve snahách toto omezení obcházet. Zisky plynoucí ze snižování a
omezení podpor velkým příjemcům by měly zůstat v členských státech, v nichž
byly vytvořeny, a měly by být využity na financování projektů, které významně
přispívají k inovacím podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. […] o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro
rozvoj venkova (EZFRV)[15] [rozvoj venkova].
(16)
V zájmu snazšího uskutečňování omezení plateb,
zejména pokud jde o postupy poskytování přímých plateb zemědělcům
a přesuny do programů rozvoje venkova, je třeba pro každý členský stát
stanovit čisté stropy, jejichž pomocí by se po uplatnění tohoto omezení vymezily
platby zemědělcům. Aby se zohlednily zvláštnosti podpory poskytované
v rámci SZP podle nařízení Rady (ES) č. 247/2006 ze dne 30. ledna
2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch
nejvzdálenějších regionů Unie[16], a nařízení Rady (ES)
č. 1405/2006 ze dne 18. září 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v
oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři a mění nařízení
(ES) č. 1782/2003[17], a skutečnost, že
se na tyto přímé platby omezení nevztahuje, neměl by čistý strop pro dotčené
členské státy tyto přímé platby zahrnovat.
(17)
Je třeba stanovit, že se na ustanovení tohoto
nařízení, která by mohla vést k případnému poskytnutí státní podpory
členským státem, nevztahují pravidla o státní podpoře vzhledem k tomu, že
dotčená ustanovení obsahují příslušné podmínky pro poskytnutí podpory nebo
počítají se stanovením těchto podmínek Komisí, aby se zabránilo
nežádoucímu narušení hospodářské soutěže.
(18)
V zájmu dosažení cílů SZP bude zřejmě třeba
přizpůsobovat režimy podpor měnícími se okolnostem, případně i v krátkých
lhůtách. Příjemci tudíž nemohou počítat s neměnností podmínek pro
poskytování podpor a je třeba umožnit eventuální přezkum režimů, zejména
s ohledem na hospodářský vývoj nebo stav rozpočtu.
(19)
Zemědělci v nových členských státech, které
přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo po tomto datu, dostávali
přímé platby na základě mechanismu postupného zavádění stanoveného
v příslušných aktech o přistoupení. V Bulharsku a Rumunsku bude tento
mechanismus v platnosti ještě v roce 2014 a 2015. V uvedených členských státech
bylo navíc dovoleno poskytovat doplňkové vnitrostátní přímé platby. Možnost
poskytovat tyto platby by měla být v Bulharsku a Rumunsku zachována až do doby,
kdy bude proces postupného zavádění ukončen.
(20)
Aby bylo zajištěno lepší rozdělování podpory mezi
zemědělské pozemky v Unii, včetně těch členských států, které uplatňují režim
jednotné platby na plochu podle nařízení (ES) č. 73/2009, by režim
jednotné platby, jenž byl zaveden nařízením Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne
29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v
rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor
pro zemědělce[18], a jenž pokračoval podle
nařízení (ES) č. 73/2009, které spojilo dříve existující mechanismy
podpory do jednotného režimu přímých plateb oddělených od produkce, měl
nahradit nový režim základní platby. Tato změna s sebou nese uplynutí doby
platnosti platebních nároků získaných podle uvedených nařízení a přiznání
nároků nových, nicméně stále založených na počtu způsobilých hektarů, které
mají zemědělci k dispozici v prvním roce provádění režimu.
(21)
Vzhledem k postupnému zapojování různých odvětví do
režimu jednotné platby a k následnému období poskytnutého zemědělcům na přizpůsobení
je stále obtížnější odůvodnit existenci výrazných individuálních rozdílů ve
výši podpory na hektar vyplývající z používání historických referenčních údajů.
Přímá podpora příjmu by proto měla být rozdělena mezi členské státy
spravedlivěji, a to omezením jejího napojení na historické referenční údaje a s
ohledem na celkový rámec rozpočtu Unie. Aby se zajistilo rovnoměrnější
rozdělování přímých podpor a současně se zohlednily rozdíly existující ve výši
mezd a ve vstupních nákladech, měly by se částky přímých podpor na hektar
upravovat postupně. Členské státy, kde jsou přímé platby pod hranicí 90 %
průměru, by měly tento rozdíl mezi jejich současnou úrovní a tímto průměrem
snížit o třetinu. Toto sbližování hodnot by měly financovat poměrným dílem
všechny členské státy s přímými platbami vyššími, než je průměr Unie. Kromě
toho by v roce 2019 měly mít všechny platební nároky aktivované v členském
státě nebo v regionu jednotnou jednotkovou hodnotu a za tím účelem by mělo
během přechodného období dojít k lineárnímu sbližování na tuto hodnotu. Aby se
však zabránilo ničivým finančním důsledkům pro zemědělce, měly by členské
státy, které používaly režim jednotné platby, a zejména historický model, mít
možnost při výpočtu hodnoty platebních nároků v prvním roce uplatňování nového
režimu částečně zohledňovat historické faktory. Diskuze o příštím víceletém
finančním rámci na období od roku 2021 by se měla zaměřit také na cíl, kterým
je dokončit v daném období sbližování rovnoměrným rozdělováním přímé podpory v
celé Evropské unii.
(22)
Zkušenosti z používání režimu jednotné platby
ukazují, že některé z jeho hlavních prvků by měly být zachovávány, včetně
stanovení vnitrostátních stropů, aby bylo zajištěno, že celková úroveň podpory
nepřesáhne současná rozpočtová omezení. Členské státy by rovněž měly dále
spravovat vnitrostátní rezervu, která by se měla využívat pro usnadnění účasti
nových mladých zemědělců v režimu nebo kterou by mělo být možno využívat
pro zohlednění zvláštních potřeb v určitých regionech. Pravidla týkající se
převodu a využívání platebních nároků by měla být zachována, ale tam, kde to
bude možné, zjednodušena.
(23)
S cílem zaručit ochranu práv příjemců a vysvětlit
specifické situace, které by mohly nastat při uplatňování režimu základní
platby, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s
článkem 290 Smlouvy, aby mohla přijímat akty o způsobilosti a přístupu
zemědělců k režimu základní platby v případě dědictví a předpokládaného
dědictví, dědictví v pronájmu, změny právního postavení nebo názvu a v případě
fúze nebo rozdělení hospodářství; přijímat pravidla pro výpočet hodnoty a počtu
či zvýšení hodnoty platebních nároků v souvislosti s přiznáním platebních
nároků, včetně pravidel týkajících se možnosti prozatímní hodnoty a počtu či
prozatímního zvýšení platebních nároků přiznaných na základě žádosti zemědělce,
podmínek pro stanovení prozatímní a konečné hodnoty a počtu platebních nároků a
případů, kdy by mohla přiznání platebních nároků ovlivnit smlouva o prodeji či
pronájmu; přijímat pravidla pro stanovení a výpočet hodnoty a počtu platebních
nároků získaných z vnitrostátní rezervy; přijímat pravidla pro úpravu
jednotkové hodnoty platebních nároků v případě částí platebních nároků a
kritéria pro přiznání platebních nároků na základě využívání vnitrostátní
rezervy a v případě zemědělců, kteří v roce 2011 o podporu nepožádali.
(24)
            Za účelem zajištění řádné správy
platebních nároků by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v
souladu s článkem 290 Smlouvy, aby mohla přijímat pravidla pro ohlašování a
aktivaci platebních nároků.
(25)
Pokud jde o konopí, měla by být zachována zvláštní
opatření zajišťující, aby se mezi plodinami, které využívají základní platbu,
nemohly skrývat nedovolené plodiny a nepoškozovalo to společnou organizaci trhu
s konopím. Platby by proto měly být i nadále poskytovány pouze na plochy oseté
odrůdami konopí poskytujícími určité záruky ohledně obsahu psychotropních
látek. V zájmu ochrany veřejného zdraví by měla být na Komisi přenesena
pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, aby mohla přijímat
pravidla podmiňující poskytnutí plateb používáním certifikovaných osiv určitých
odrůd konopí a pravidla pro stanovení postupu při určování odrůd konopí a
ověřování obsahu tetrahydrokanabinolu v těchto odrůdách.
(26)
Jedním z cílů nové SZP je posílení
environmentálního profilu zavedením povinné „ekologické“ složky přímých plateb,
která podpoří používání zemědělských postupů příznivých pro klima a životní
prostředí v celé Unii. Pro tento účel by členské státy měly použít část svých
vnitrostátních stropů na přímé platby a poskytovat k základní platbě každoroční
platbu na povinné postupy, které musí zemědělci dodržovat, jestliže se
prioritně zaměřují na cíle v oblasti klimatu a v oblasti životního prostředí.
Tyto postupy by měly mít podobu jednoduchých, všeobecných, mimosmluvních
každoročních opatření, která by šla nad rámec podmíněnosti a byla spojená se
zemědělstvím, např. diverzifikace plodin, zachování trvalých travních porostů a
plocha využívaná v ekologickém zájmu. Povinný charakter těchto postupů by se
měl vztahovat i na zemědělce, jejichž zemědělské podniky se plně nebo částečně
nacházejí v lokalitách sítě „Natura 2000“, na něž se vztahuje směrnice Rady
92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících
živočichů a planě rostoucích rostlin[19] a směrnice Evropského
parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně
žijících ptáků[20], pokud jsou tyto postupy
slučitelné s cíli uvedených směrnic. Zemědělci, kteří splňují podmínky stanovené
v nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a
označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91,[21]
by měli mít vzhledem k uznávané prospěšnosti systémů ekologického zemědělství
pro životní prostředí možnost využívat výhod „ekologické“ složky, aniž by
museli splňovat nějakou další povinnost. Nedodržování „ekologické“ složky by
mělo vést k uložení sankcí na základě článku 65 nařízení (EU) č. […]
[horizontální nařízení].
(27)
S cílem zajistit, aby se povinnosti uvedené v
opatření „diverzifikace plodin“ uplatňovaly přiměřeným a nediskriminačním
způsobem a vedly k větší ochraně životního prostředí, by měla být na Komisi
přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, aby mohla
přijmout definici výrazu „plodiny“ a pravidla týkající se uplatňování tohoto
opatření.
(28)
Ve snaze zajistit, aby zemědělci zachovávali půdu s
trvalými travními porosty jako takovou, by měla být na Komisi přenesena
pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, aby mohla přijmout
pravidla týkající se uplatňování tohoto opatření.
(29)
K zajištění účinného a koherentního uplatňování
opatření „plocha využívaná v ekologickém zájmu“ a zároveň s přihlédnutím ke
zvláštnostem členských států by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat
akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, aby mohla přesněji definovat druhy ploch
využívaných v ekologickém zájmu uvedené v tomto opatření a doplnit a definovat
další druhy ploch využívaných v ekologickém zájmu, které je možno zohlednit v
zájmu dodržení procentního podílu uvedeného v tomto opatření.
(30)
S cílem podporovat udržitelný rozvoj zemědělství v
oblastech se zvláštními přírodními omezeními by měly mít členské státy možnost
využít část svých vnitrostátních stropů pro přímé platby a poskytovat k
základní platbě každoroční platbu založenou na ploše všem zemědělcům působícím
v těchto oblastech. Tato platba by neměla nahrazovat podpory poskytované v
rámci programů rozvoje venkova a neměla by být poskytována zemědělcům v
oblastech, které byly určeny v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1698/2005 ze
dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu
pro rozvoj venkova (EZFRV)[22], ale nebyly určeny v
souladu s čl. 46 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. […] ze dne
…. o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj
venkova (EZFRV)[23] [rozvoj venkova].
(31)
Vytváření a rozvoj nových hospodářských činností v
odvětví zemědělství mladými zemědělci jsou finančně náročné a představují
prvek, které by měl být zvážen při přidělování a zaměřování přímých plateb.
Tyto podnikatelské iniciativy jsou pro konkurenceschopnost zemědělství v Unii
zásadní a z toho důvodu je třeba zavést podporu příjmů mladých zemědělců
zahajujících svoji zemědělskou činnost, aby se jim usnadnilo zahájení činnosti
a po něm i strukturální úprava jejich podniků. Členské státy by měly mít
možnost použít část svých vnitrostátních stropů na přímé platby a poskytovat
mladým zemědělcům k základní platbě každoroční platbu založenou na ploše. Tato
platba měla být poskytována pouze během období nejvýše pěti let, neboť by se
měla vztahovat jen na vybudování podniku, a neměla by se stát provozní
podporou.
(32)
S cílem zaručit ochranu práv příjemců a zamezit
diskriminaci mezi nimi by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v
souladu s článkem 290 Smlouvy, aby mohla stanovit podmínky, za jakých mohou být
právnické osoby považovány za způsobilé pro obdržení platby pro mladé
zemědělce, zejména uplatňování věkového limitu na jednu nebo více fyzických
osob, které tvoří právnickou osobu.
(33)
Členským státům by mělo být povoleno, aby u jasně
definovaných případů v určitých odvětvích použily část svých vnitrostátních
stropů na přímé platby pro podporu vázanou na produkci. Výše prostředků, které
mohou být použity na podporu vázanou na produkci, by měla být přiměřeně omezena
a tuto podporu by mělo být možno poskytovat v členských státech nebo v jejich
konkrétních regionech, kde se uplatňují z hospodářských, environmentálních
a/nebo sociálních důvodů mimořádně důležité zvláštní druhy zemědělské činnosti
nebo zvláštní zemědělská odvětví. Členské státy by měly mít možnost použít na
tuto podporu až 5 % svých vnitrostátních stropů, nebo případně až 10 % , pokud
výše podpory vázané na produkci překročila alespoň v jednom roce v období
2010–2013 hodnotu 5 %. V řádně odůvodněných případech, kdy byly v regionu
prokázány určité citlivé potřeby, by však mělo být členským státům po schválení
Komisí povoleno použít více než 10 % jejich vnitrostátního stropu. Podpora vázaná
na produkci by měla být poskytnuta pouze v míře nezbytné pro vytvoření motivace
pro zachování současných úrovní produkce v uvedených regionech. Tato podpora by
rovněž měla být k dispozici zemědělcům, jimž ke dni 31. prosince 2013 náležejí
zvláštní platební nároky přiznané podle nařízení (ES) č. 1782/2003 a nařízení
(ES) č. 73/2009 a kteří nemají hektary způsobilé pro aktivaci platebních
nároků. Pokud jde o schvalování nepovinné podpory vázané na produkci, která je
vyšší než 10 % ročního vnitrostátního stropu stanoveného pro jednotlivé členské
státy, měla by být Komise zmocněna přijímat prováděcí akty bez použití nařízení
(EU) č. 182/2011.
(34)
Za účelem zajištění efektivního a cíleného
využívání finančních prostředků Unie a k zamezení dvojího financování podle
jiných podobných nástrojů podpory, by měla být na Komisi přenesena pravomoc
přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy pro účely vymezení přijetí
pravidel, která se týkají podmínek pro udělení nepovinné podpory vázané na
produkci a pravidel o jejím souladu s jinými opatřeními Unie a o kumulaci
podpor.
(35)
Pokud jde o podporu pro odvětví bavlny, považovalo
nařízení (ES) č. 73/2009 za nutné, aby část podpory byla prostřednictvím
zvláštní podpory na hektar, na který lze poskytnout podporu, i nadále spojena s
pěstováním bavlny, aby se zabránilo jakémukoli riziku narušení produkce v
regionech s produkcí bavlny, přičemž se vzaly do úvahy všechny faktory, které
toto rozhodnutí ovlivňují. Tato praxe by měla být zachována v souladu
s cíli stanovenými v protokolu č. 4 o bavlně připojeném
k aktu o přistoupení z roku 1979.
(36)
S cílem umožnit účinné uplatňování zvláštní platby
pro bavlnu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s
článkem 290 Smlouvy za účelem přijetí pravidel a podmínek pro schvalování půd a
odrůd, pokud jde o zvláštní platbu pro bavlnu, a pravidel týkajících se
podmínek poskytování této zvláštní platby, požadavků na způsobilost a
agronomických postupů, kritérií pro schvalování mezioborových organizací,
povinností producentů a situace, kdy schválená mezioborová organizace uvedená
kritéria nedodržuje.
(37)
Kapitola 2 nařízení Rady (ES) č. 637/2008 ze dne
23. června 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003 a zavádí národní
programy restrukturalizace odvětví bavlny[24], stanovila, že
každý producentský členský stát musí Komisi předložit buď jednou za čtyři roky,
a to poprvé do 1. ledna 2009, návrh čtyřletého restrukturalizačního programu,
nebo do 31. prosince 2009 jediný návrh pozměněného restrukturalizačního
programu na dobu osmi let. Zkušenosti ukázaly, že pro restrukturalizaci odvětví
bavlny by lépe vyhovovala jiná opatření, jako např. opatření v rámci programů
rozvoje venkova, která jsou financována podle nařízení (EU) č. […] [rozvoj
venkova], jež by rovněž umožnila lepší koordinaci s opatřeními v jiných
odvětvích. Měla by však být ochráněna nabytá práva a oprávněná očekávání
podniků, které jsou již do restrukturalizačních programů zapojeny. Probíhající
programy v délce čtyř nebo osmi let by proto měly pokračovat až do konce. Na
konci uvedeného období by však programy měly být ukončeny. Prostředky, které
jsou k dispozici z čtyřletých programů, by pak mohly být od roku 2014 začleněny
do prostředků Unie, které jsou k dispozici na opatření v rámci rozvoje venkova.
Použít prostředky, které budou k dispozici po uplynutí osmiletých programů, v
programech rozvoje venkova v roce 2018 by nebylo účelné vzhledem k programovému
období, a bylo by tudíž lépe je převést na programy podpory podle tohoto
nařízení, jak je již stanoveno v čl. 5 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (ES)
č. 637/2008. Nařízení (ES) č. 637/2008 se proto v členských státech se
čtyřletým programem stane bezpředmětným od 1. ledna 2014 a v členských státech
s osmiletým programem od 1. ledna 2018. Nařízení (ES) č. 637/2008 by proto
mělo být zrušeno.
(38)
Měl by být zaveden jednoduchý režim zaměřený
konkrétně na malé zemědělce, aby se snížily administrativní náklady na řízení a
kontrolu přímé podpory. Pro tento účel by měla být stanovena paušální platba,
která nahradí všechny přímé platby. Měla by být zavedena pravidla, která se
zaměří na zjednodušení formalit pro malé zemědělce a mimo jiné zredukují jejich
povinnosti, např. povinnosti vztahující se k žádosti o podporu, k zemědělským
postupům příznivým pro klima a životní prostředí, k podmíněnosti a ke kontrolám
stanoveným v nařízení (EU) č. […] [horizontální nařízení], aniž by bylo
ohroženo dosahování celkových cílů reformy, samozřejmě s tím, že se na malé
zemědělce vztahují právní předpisy Unie uvedené v příloze II nařízení (EU)
č. […] [horizontální nařízení]. Cílem uvedeného režimu by měla být podpora
stávající zemědělské struktury malých hospodářství v Unii, která by nebránila
rozvoji směrem ke konkurenceschopnějším strukturám. Z toho důvodu by se měl
přístup k režimu omezit na stávající podniky.
(39)
Za účelem ochrany práv zemědělců by měla být na
Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy za
účelem přijetí pravidel týkajících se účasti v režimu pro malé zemědělce v
případě, že se situace zemědělce, který se režimu účastní, změní.
(40)
V zájmu zjednodušení a zohlednění zvláštní situace
nejvzdálenějších regionů by se měly přímé platby v těchto regionech spravovat v
rámci podpůrných programů podle nařízení (ES) č. 247/2006. V důsledku toho by
se na tyto oblasti neměla vztahovat ustanovení tohoto nařízení týkající se
režimu základní platby a souvisejících plateb a rovněž podpory vázané na
produkci.
(41)
Pro účely použití tohoto nařízení a pro účely
sledování, analýzy a správy přímých plateb se od členských států vyžadují
oznámení. S cílem zajistit řádné uplatňování pravidel obsažených v tomto
nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s
článkem 290 Smlouvy za účelem přijetí nezbytných opatření, pokud jde o
oznámení, která mají podávat členské státy pro účely přezkumu, kontrol,
sledování, hodnocení a auditů přímých plateb, uzavírání mezinárodních dohod,
včetně oznamovacích povinností v rámci těchto dohod, pravidel pro stanovení
povahy a druhu oznamovaných informací, způsoby oznamování a právo na přístup k
informacím nebo informačním systémům a podmínky a způsoby zveřejňování
informací.
(42)
Použijí se právní předpisy Unie o ochraně fyzických
osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto
údajů, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října
1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o
volném pohybu těchto údajů[25] a nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických
osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi
Společenství a o volném pohybu těchto údajů[26].
(43)
S ohledem na posílení jejich politiky rozvoje
venkova by měl být členským státům umožněn převod finančních prostředků z
jejich stropů přímých plateb do jejich podpor určených na rozvoj venkova.
Zároveň by měla být členským státům, ve kterých úroveň přímé podpory zůstává
nižší než 90 % průměrné výše podpory v Unii, dána možnost převádět prostředky z
jejich podpory určené na rozvoj venkova do stropů jejich přímých plateb. Tato
volba by měla proběhnout jednorázově a za určitých podmínek a měla by platit po
celou dobu použitelnosti tohoto nařízení.
(44)
S cílem zajistit hladký přechod od režimů
stanovených v nařízení (ES) č. 73/2009 k režimům, které jsou stanoveny v tomto
nařízení, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s
článkem 290 Smlouvy za účelem přijetí nezbytných opatření na ochranu nabytých
práv a oprávněných očekávání zemědělců,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
OBSAH
DŮVODOVÁ ZPRÁVA.............................................................................................................. 2
1........... SOUVISLOSTI NÁVRHU........................................................................................... 2
2........... VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI
STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ    5
3........... PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU................................................................................... 6
4........... ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY...................................................................................... 8
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se
stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci
společné zemědělské politiky.............................................................. 10
HLAVA I OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE................................................................... 23
HLAVA II OBECNÁ USTANOVENÍ O PŘÍMÝCH
PLATBÁCH.......................................... 26
KAPITOLA 1 Společná pravidla pro přímé platby...................................................................... 26
KAPITOLA 2 Ustanovení týkající se Bulharska a
Rumunska....................................................... 30
HLAVA III REŽIM ZÁKLADNÍ PLATBY A SOUVISEJÍCÍ
PLATBY................................... 31
KAPITOLA 1 Režim základní platby.......................................................................................... 31
Oddíl 1 Vytvoření režimu základní platby..................................................................................... 31
Oddíl 2 Vnitrostátní rezerva......................................................................................................... 34
Oddíl 3 Provádění režimu základní platby.................................................................................... 36
KAPITOLA 2 Platba na zemědělské postupy příznivé
pro klima a životní prostředí...................... 39
KAPITOLA 3 Platba na oblasti s přírodními
omezeními............................................................... 41
KAPITOLA 4 Platby pro mladé zemědělce................................................................................ 42
HLAVA IV PODPORA VÁZANÁ NA PRODUKCI............................................................... 44
KAPITOLA 1 Nepovinná podpora vázaná na produkci.............................................................. 44
KAPITOLA 2 Zvláštní podpora pro bavlnu................................................................................ 47
HLAVA V Režim pro malé zemědělce........................................................................................ 49
HLAVA VI Národní restrukturalizační programy pro
odvětví bavlny............................................ 52
HLAVA VII ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ............................................................................ 52
KAPITOLA 1 Oznámení a mimořádné situace............................................................................ 52
KAPITOLA 2 Přenesení pravomocí a prováděcí
ustanovení........................................................ 54
KAPITOLA 3 Přechodná a závěrečná ustanovení....................................................................... 55
PŘÍLOHA I Seznam režimů podpory.......................................................................................... 57
PŘÍLOHA II Vnitrostátní stropy uvedené
v článku 6................................................................... 58
PŘÍLOHA III Čisté stropy uvedené v článku 7............................................................................ 60
PŘÍLOHA IV Koeficienty, které se mají použít
podle čl. 10 odst. 1............................................. 62
PŘÍLOHA V Finanční ustanovení pro Bulharsko a
Rumunsko uvedená v článcích 16 a 17........... 63
PŘÍLOHA VI Průměrná velikost zemědělského
podniku, která se má použít podle čl. 36 odst. 5. 64
PŘÍLOHA VII SROVNÁVACÍ TABULKA............................................................................. 65
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ..................................................................................... 73
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Oblast
působnosti
Toto nařízení stanoví:
a)           společná pravidla pro platby
poskytované přímo zemědělcům v rámci režimů podpor uvedených v příloze I (dále
jen „přímé platby“);
b)           zvláštní pravidla týkající se:
i)       základní platby pro zemědělce (dále jen
„režim základní platby“),
ii)       platby pro zemědělce dodržující
zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí,
iii)      nepovinné platby pro zemědělce v
oblastech s přírodními omezeními,
iv)      platby pro mladé zemědělce, kteří
zahajují zemědělskou činnost,
v)      nepovinného režimu podpory vázané na
produkci,
vi)      zvláštní podpory pro bavlnu,
vii)     zjednodušeného režimu pro malé
zemědělce,
viii)    rámce, který Bulharsku a Rumunsku umožní
doplňovat přímé platby.
Článek 2
Změna
přílohy I
Komise se zmocňuje
k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, aby mohla měnit
seznam režimů podpory uvedený v příloze I.
Článek 3
Použití
na nejvzdálenější regiony a menší ostrovy v Egejském moři
Článek 11 se nepoužije na regiony Unie uvedené
v článku 349 Smlouvy, dále jen „nejvzdálenější regiony“, a na přímé platby
poskytnuté na menších ostrovech v Egejském moři v souladu s nařízením (ES) č.
1405/2006.
Hlavy III, IV a V
se nepoužijí na nejvzdálenější regiony.
Článek 4
Definice
1.           Pro účely tohoto nařízení se
použijí tyto definice:
a)           „zemědělcem“ se rozumí fyzická nebo
právnická osoba či skupina fyzických nebo právnických osob, bez ohledu na
právní formu skupiny a jejích členů podle vnitrostátních právních předpisů,
jejíž zemědělský podnik se nachází na území Unie podle článku 52 Smlouvy o
Evropské unii ve spojení s články 349 a 355 Smlouvy o fungování Evropské unie a
která vykonává zemědělskou činnost;
b)           „zemědělským podnikem“ se rozumí
soubor všech produkčních jednotek využívaných k zemědělské činnosti a
spravovaných zemědělcem, které se nacházejí na území stejného členského státu;
c)           „zemědělskou činností“ se rozumí:
–
chov zvířat nebo pěstování zemědělských produktů,
včetně sklizně, dojení, plemenářské činnosti a chovu zvířat pro zemědělské
účely,
–
udržování zemědělských ploch ve stavu vhodném pro
pastvu nebo pěstování plodin bez zvláštní přípravy, která jde nad rámec
tradičních způsobů zemědělské produkce a použití strojů, nebo
–
provádění minimální činnosti, kterou stanoví
členské státy a která je prováděna na zemědělské ploše přirozeně ponechávané ve
stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin;
d)           „zemědělskými produkty“ se rozumějí
produkty uvedené v příloze I Smlouvy, avšak s výjimkou produktů rybolovu, a
rovněž bavlna;
e)           „zemědělskou plochou“ se rozumí
jakákoli plocha orné půdy, trvalých travních porostů nebo trvalých kultur;
f)            „ornou půdou“ se rozumí půda
obdělávaná za účelem produkce plodin nebo plochy, které jsou k dispozici pro
rostlinnou výrobu, ale leží ladem, včetně ploch vyňatých z produkce v souladu s
články 22, 23 a 24 nařízení (ES) č. 1257/1999, s článkem 39 nařízení (ES) č.
1698/2005 a s článkem 29 nařízení (EU) č. […] [rozvoj venkova], bez ohledu na
to, zda se nachází pod skleníky nebo pevným či mobilním krytem;
g)           „trvalými kulturami“ se rozumějí kultury
jiné než trvalé travní porosty, které nejsou pěstované systémem střídání
plodin, jsou na dané půdě pěstovány nejméně pět let a poskytují opakované
sklizně, včetně školek, a rychle rostoucí dřeviny pěstované ve
výmladkových plantážích;
h)           „trvalými travními porosty“ se
rozumí půda využívaná k pěstování trav nebo jiných zelených pícnin na
přírodních (přirozený osev) nebo uměle vytvořených (umělý osev) plochách, která
nebyla zahrnuta do střídání plodin v hospodářství po dobu pěti a více let;
mohou sem patřit i jiné druhy vhodné pro pastvu, pokud trávy a jiné zelené
pícniny i nadále převažují;
i)            „trávami nebo jinými zelenými
pícninami“ se rozumí všechny byliny obvykle se vyskytující na přírodních
pastvinách nebo běžně obsažené v osevných směsích pro pastviny nebo louky v
členském státě (bez ohledu na to, zda jsou využity pro pastvu dobytka či
nikoliv);
j)            „školkami“ se rozumí tyto plochy s
mladými dřevinami pěstovanými ve volné krajině za účelem pozdějšího přesazení:
–
révové a podnožové školky,
–
ovocnářské školky a školky bobulovin,
–
školky okrasných rostlin,
–
komerční lesní školky (s výjimkou lesních
školek v lesích pro vlastní potřeby zemědělského podniku),
–
stromy a keře pro přesazení do zahrad, parků,
podél silnic a na nábřežích (např. rostliny pro živé ploty, keře růží
a jiné okrasné keře, okrasné jehličnany), ve všech případech včetně jejich
semen a semenáčků;
k)           „rychle rostoucími dřevinami
pěstovanými ve výmladkových plantážích“ se rozumějí plochy osázené dřevinami
kódu KN 06029041, které stanoví členské státy a které zahrnují dřevité trvalé
porosty, přičemž podnože a výmladkové pařezy zůstávají po sklizni v zemi a v
nové sezóně z nich vyrůstají nové výhonky; jejich maximální cyklus sklizně mají
určit členské státy.
2.           Komise se zmocňuje přijímat
akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, pokud jde o:
a)      vypracování dalších definic týkajících se
přístupu k podpoře podle tohoto nařízení;
b)      vytvoření rámce, ve kterém členské státy
definují minimální činnosti, které mají být provedeny na plochách přirozeně
ponechaných ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin;
c)      stanovení kritérií, která musí zemědělci
splňovat, aby mohla být jejich povinnost udržovat zemědělské plochy ve stavu
vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin podle odst. 1 písm. c) považována za
splněnou;
d)      stanovení kritérií pro určení převahy
trav a jiných zelených pícnin pro účely odst. 1 písm. h).
HLAVA II
OBECNÁ USTANOVENÍ O PŘÍMÝCH PLATBÁCH
KAPITOLA 1
Společná pravidla pro přímé platby
Článek 5
Financování
přímých plateb
Režimy podpor uvedené v příloze I tohoto
nařízení jsou financovány v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení
(EU) č. […] [horizontální nařízení].
Článek 6
Vnitrostátní
stropy
1.           V příloze II jsou pro každý
členský stát a pro každý rok stanoveny vnitrostátní stropy sestávající z
celkové hodnoty všech přiznaných nároků, z vnitrostátní rezervy a ze stropů
stanovených v souladu s články 33, 35, 37 a 39.
2.           S cílem zohlednit vývoj v
souvislosti s celkovými maximálními částkami přímých plateb, které mohou být
poskytnuty, včetně těch, které vyplývají z rozhodnutí přijatých členskými státy
v souladu s článkem 14, se Komise za účelem přezkoumání vnitrostátních stropů
stanovených v příloze II zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v
souladu s článkem 55.
Článek 7
Čisté
stropy
1.           Aniž je dotčen článek 8,
celková částka přímých plateb, která může být poskytnuta v členském státě podle
hlavy III, IV a V na kalendářní rok po použití článku 11, nesmí být vyšší než
stropy stanovené v příloze III tohoto nařízení.
Aby se zabránilo tomu, že celková částka přímých
plateb je vyšší než stropy stanovené v příloze III, provedou členské státy
lineární snížení částek všech přímých plateb, s výjimkou přímých plateb
poskytovaných podle nařízení (ES) č. 247/2006 a (ES) č. 1405/2006.
2.           Pro každý členský stát a pro
každý rok jsou odhadované prostředky získané z omezení podle článku 11, které
se odrážejí v rozdílu mezi vnitrostátními stropy stanovenými v příloze II, k
nimž se připočte částka dostupná v souladu s článkem 44, a čistými stropy
stanovenými v příloze III, k dispozici jako podpora Unie na opatření v rámci
programů rozvoje venkova, která jsou financována v rámci EZFRV podle nařízení
(EU) č. […] [rozvoj venkova].
3.           Komise se zmocňuje k
příjímání aktů akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem
úpravy stropů stanovených v příloze III.
Článek 8
Finanční
kázeň
1.           Míra úpravy stanovená v
souladu s článkem 25 nařízení (EU) č. […] [horizontální nařízení] se vztahuje
pouze na přímé platby nad 5 000 EUR poskytované zemědělcům v příslušném
kalendářním roce.
2.           V rámci postupného zavádění
přímých plateb, jak je stanoveno v článku 16, se odstavec 1 tohoto článku
použije v případě Bulharska a Rumunska od dne 1. ledna 2016.
3.           Komise se zmocňuje k
přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, pokud jde o
pravidla týkající se základu pro výpočet snížení, která mají být uplatněna
členskými státy na zemědělce podle odstavců 1 a 2 tohoto článku.
Článek 9
Aktivní
zemědělec
1.         Přímé platby se neposkytují fyzickým
nebo právnickým osobám, nebo skupinám fyzických nebo právnických osob, pokud
platí jedna z těchto skutečností:
a)         roční částka přímých plateb je
nižší než 5 % celkových příjmů, které získaly z nezemědělské činnosti v
posledním účetním období; nebo
b)         jejich zemědělské plochy jsou
převážně plochy přirozeně ponechávané ve stavu vhodném k pastvě nebo k
pěstování plodin a na uvedených plochách nevykonávají minimální činnost
stanovenou členskými státy podle čl. 4 odst. 1 písm. c).
2.         Odstavec 1 se nevztahuje na
zemědělce, kteří získali za předchozí rok méně než 5 000 EUR přímých plateb.
3.         Komise se zmocňuje přijímat akty
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 pro účely
stanovení:
a)         kritérií pro stanovení výše přímých
plateb pro účely odstavců 1 a 2, zejména v prvním roce přiznání platebních
nároků, pokud není hodnota platebních nároků zatím definitivně stanovena, a
rovněž u nových zemědělců;
b)         výjimek z pravidla, že je třeba
zohlednit příjmy z posledního účetního období, pokud nejsou příslušné údaje k dispozici;
a
c)         kritérií, kdy má být zemědělská
plocha považována za plochu převážně přirozeně ponechávanou ve stavu vhodném k
pastvě nebo k pěstování plodin.
Článek 10
Minimální
požadavky na získání přímých plateb
1.           Členské státy rozhodnou, že
neposkytnou zemědělci přímé platby v jednom z těchto případů:
a)      pokud je celková částka přímých plateb, o
kterou bylo zažádáno nebo která má být poskytnuta před uplatněním snížení a
vyloučení podle článku 65 nařízení (EU) č. […] [horizontální nařízení] v daném
kalendářním roce, nižší než 100 EUR;
b)      pokud je plocha zemědělského podniku, na
kterou lze poskytnout podporu, u níž bylo zažádáno o přímé platby nebo u níž
mají být přímé platby poskytnuty před uplatněním snížení a vyloučení podle
článku 65 nařízení (EU) č. […] [horizontální nařízení], menší než jeden
hektar.
Členské státy mohou upravit prahové hodnoty
uvedené v písmenech a) a b), a to v rámci limitů stanovených v příloze IV, s
ohledem na strukturu své zemědělské ekonomiky.
2.           Pokud mají zemědělci, kteří
dostávají podporu vázanou na produkci v živočišné výrobě podle hlavy IV, méně
hektarů než je prahová hodnota zvolená členským státem pro účely odst. 1 písm.
b), uplatňuje tento členský stát ustanovení odst. 1 písm. a).
3.           Příslušné členské státy mohou
rozhodnout, že nepoužijí odstavec 1 v nejvzdálenějších regionech a na menších
ostrovech v Egejském moři.
4.           V Bulharsku a Rumunsku se
částka, o kterou bylo zažádáno nebo která má být poskytnuta podle odstavce 1 v
letech 2014 a 2015, vypočte na základě částky, která je stanovena v příloze V
bodě A pro odpovídající rok.
Článek 11
Postupné
snižování a omezení platby
1.           Částka přímých plateb, která
má být poskytnuta zemědělci podle tohoto nařízení v daném kalendářním roce, se
snižuje takto:
–
o 20 % u tranše vyšší než 150 000 EUR až do
výše 200 000 EUR;
–
o 40 % u tranše vyšší než 200 000 EUR až do
výše 250 000 EUR;
–
o 70 % u tranše vyšší než 250 000 EUR až do
výše 300 000 EUR;
–
o 100 % u tranše vyšší než 300 000 EUR.
2.           Částka uvedená v odstavci 1
se vypočte odečtením mezd skutečně vyplacených a ohlášených zemědělcem v
předcházejícím roce, včetně daní a sociálních příspěvků na zaměstnanost, od
celkové částky přímých plateb, která původně náležela zemědělci, aniž by byly
brány v úvahu platby, které mají být poskytnuty v souladu s hlavou III
kapitolou 2 tohoto nařízení.
3.           Členské státy zajistí, aby
zemědělcům, u nichž je zjištěno, že po zveřejnění tohoto návrhu nařízení
Komise, uměle vytvořili podmínky, aby se vyhnuli účinkům tohoto článku, nebyly
vyplaceny žádné platby.
Článek 12
Kumulace
podpor
Plocha, která odpovídá počtu hektarů, na něž
lze poskytnout podporu, a na kterou zemědělec předložil žádost o základní
platbu podle hlavy III kapitoly 1, může být předmětem žádosti o jinou přímou
platbu i o jinou podporu, na kterou se toto nařízení nevztahuje, nestanoví-li
toto nařízení výslovně jinak.
Článek 13
Státní
podpora
Odchylně od čl. 146 odst. 1 nařízení [jednotná
společná organizace trhů] se články 107, 108 a 109 Smlouvy nevztahují na platby
uskutečněné členskými státy podle tohoto nařízení a ve shodě s ním.
Článek 14
Flexibilita
mezi pilíři
1.       Před 1. srpnem 2013 mohou členské státy
rozhodnout, že uvolní až 10 % svého ročního vnitrostátního stropu
stanoveného v příloze II tohoto nařízení na kalendářní roky 2014 až 2019 jako
dodatečnou podporu na opatření v rámci programů rozvoje venkova, která jsou
financována v rámci EZFRV podle nařízení (EU) č. […] [rozvoj venkova]. V
důsledku toho již odpovídající částka nebude k dispozici pro poskytování
přímých plateb.
Rozhodnutí uvedené
v prvním pododstavci oznámí členské státy Komisi do data uvedeného ve zmíněném
pododstavci.
Procentní podíl
oznámený v souladu s druhým pododstavcem je stejný pro roky uvedené v prvním
pododstavci.
2.       Před 1. srpnem 2013 mohou Bulharsko,
Estonsko, Finsko, Litva, Lotyšsko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko,
Spojené království, Španělsko a Švédsko rozhodnout, že uvolní v období
2015–2020 až 5 % částky přidělené na opatření podpory v rámci programů
rozvoje venkova financované z EZFRV podle nařízení (EU) č. […] [rozvoj
venkova] jako prostředky na přímé platby podle tohoto nařízení v období
2015–2020. V důsledku toho již odpovídající částka nebude k dispozici na
podpory v rámci programů rozvoje venkova.
Rozhodnutí uvedené
v prvním pododstavci oznámí členské státy Komisi do data uvedeného ve zmíněném
pododstavci.
Procentní podíl
oznámený v souladu s druhým pododstavcem je stejný pro roky uvedené v odst. 1
prvním pododstavci.
Článek 15
Přezkum
Režimy podpor uvedené v příloze I se
použijí, aniž je dotčen případný přezkum, který se provádí kdykoli
s ohledem na hospodářský vývoj a stav rozpočtu.
KAPITOLA 2
Ustanovení týkající se Bulharska a Rumunska
Článek 16
Postupné
zavádění přímých plateb
V Bulharsku a Rumunsku se vnitrostátní
stropy pro platby uvedené v článcích 33, 35, 37, 39 a 51 v letech 2014 a 2015
stanovují na základě částek uvedených v příloze V bodě A.
Článek 17
Doplňkové
vnitrostátní přímé platby a přímé platby
1.           V roce 2014 a 2015 mohou
Bulharsko a Rumunsko použít vnitrostátní přímé platby na doplnění plateb
poskytovaných v režimu základní platby podle hlavy III kapitoly 1 a v případě
Bulharska rovněž doplňovat platby poskytované v rámci zvláštní podpory pro
bavlnu podle hlavy IV kapitoly 2.
2.           Celková částka doplňkových
vnitrostátních přímých plateb k režimu základní platby, která může být
poskytnuta na rok 2014 a 2015, nesmí překročit částky stanovené v příloze V
bodě B pro jednotlivé roky.
3.           V případě Bulharska nesmí
celková částka doplňkových vnitrostátních přímých plateb ke zvláštní podpoře
pro bavlnu překročit částky stanovené v příloze V bodě C pro jednotlivé roky
uvedené v této příloze.
4.           Doplňkové
vnitrostátní přímé platby se poskytují v souladu s objektivními kritérii a
takovým způsobem, aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci a aby se
zabránilo narušení trhu a hospodářské soutěže.
HLAVA III
REŽIM ZÁKLADNÍ PLATBY A SOUVISEJÍCÍ PLATBY
KAPITOLA 1
Režim základní platby
Oddíl 1
Vytvoření režimu základní platby
Článek 18
Platební
nároky
1.           Podpora v rámci režimu
základní platby se zemědělcům poskytne, pokud získají platební nároky podle
tohoto nařízení na základě prvotního přidělení podle článku 21, z vnitrostátní
rezervy podle článku 23 nebo převodem podle článku 27.
2.           Platnost platebních nároků
získaných v rámci režimu jednotné platby v souladu s nařízením (ES) č.
1782/2003 a s nařízením (ES) č. 73/2009 uplyne dne 31. prosince 2013.
Článek 19
Strop
v režimu základní platby
1.           Komise stanoví každoročně
prostřednictvím prováděcích aktů vnitrostátní strop pro režim základní platby
tak, že odečte od ročního vnitrostátního stropu stanoveného v příloze II roční
částky, které se stanoví v souladu s články 33, 35, 37 a 39. Tyto prováděcí
akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 56 odst. 2.
2.           Pro každý členský stát a
každý rok se celková hodnota všech přiznaných platebních nároků a vnitrostátní
rezervy rovná příslušnému vnitrostátnímu stropu, který Komise přijala podle
odstavce 1.
3.           V případě změny stropu, který
Komise přijala podle odstavce 1, oproti předchozímu roku musí členský stát
lineárně snížit nebo zvýšit hodnotu všech platebních nároků, aby zajistil
soulad s odstavcem 2.
Článek 20
Regionální
rozdělení vnitrostátních stropů
1.           Členské státy se mohou před
1. srpnem 2013 rozhodnout, že budou uplatňovat režim základní platby na
regionální úrovni. V tom případě členské státy určí regiony podle objektivních
a nediskriminačních kritérií, jako jsou jejich agronomické a ekonomické rysy a
jejich regionální zemědělský potenciál, nebo jejich institucionální nebo
administrativní struktura.
2.           Členské státy rozdělí
vnitrostátní strop uvedený v čl. 19 odst. 1 mezi regiony podle
objektivních a nediskriminačních kritérií.
3.           Členské státy mohou
rozhodnout o podrobení těchto regionálních stropů postupným ročním úpravám
v souladu s předem stanovenými ročními kroky a objektivními
a nediskriminačními kritérii, jako jsou zemědělský potenciál
a environmentální kritéria.
4.           Pokud je to nutné pro
dodržení platných regionálních stropů stanovených v souladu s odstavci 2 a 3,
provedou členské státy v jednotlivých regionech lineární snížení nebo zvýšení
hodnoty platebních nároků.
5.           Členské státy oznámí Komisi
před 1. srpnem 2013 rozhodnutí podle odstavce 1 spolu s opatřeními
přijatými pro účely použití odstavců 2 a 3.
Článek 21
První
přiznání platebních nároků
1.           S výhradou odstavce 2 se
platební nároky přiznají zemědělcům, pokud požádají o přiznání platebních
nároků v režimu základní platby do 15. května 2014, s výjimkou případu vyšší
moci a mimořádných okolností.
2.           Zemědělci, kteří v roce 2011
aktivovali alespoň jeden platební nárok v režimu jednotné platby nebo požádali
o podporu v režimu jednotné platby na plochu, v obou případech v souladu s
nařízením (ES) č. 73/2009, obdrží platební nároky v prvním roce použití režimu
základní platby za předpokladu, že mají nárok na poskytnutí přímých plateb v
souladu s článkem 9.
Odchylně od prvního pododstavce obdrží
zemědělci platební nároky v prvním roce použití režimu základní platby, pokud
mají nárok na poskytnutí přímých plateb v souladu s článkem 9 a pokud v roce
2011:
a)           neaktivovali v režimu
jednotné platby žádný nárok, ale produkovali výhradně ovoce, zeleninu a/nebo
obhospodařovali výhradně vinice;
b)         nepožádali
v režimu jednotné platby na plochu o žádnou podporu a měli pouze zemědělskou
půdu, která nebyla ke dni 30. června 2003 v dobrém zemědělském stavu podle
čl. 124 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009.
S výjimkou případu
vyšší moci nebo mimořádných okolností se počet platebních nároků přiznaných
jednomu zemědělci musí rovnat počtu hektarů, na něž lze poskytnout podporu, ve
smyslu čl. 25 odst. 2, které zemědělec ohlásí v souladu s čl. 26 odst. 1 na rok
2014.
3.           V případě prodeje nebo
pronájmu svého podniku nebo jeho části mohou fyzické nebo právnické osoby,
které splňují odstavec 2, na základě smlouvy podepsané před 15. květnem 2014
převést právo na platební nároky podle odstavce 1 pouze na jednoho zemědělce,
pokud tento splňuje podmínky uvedené v článku 9.
4.           Komise přijme prostřednictvím
prováděcích aktů pravidla týkající se žádostí o přiznání platebních nároků
předložených v roce přiznání platebních nároků, pokud nemohly být tyto nároky
dosud definitivně stanoveny a pokud je přiznání ovlivněno zvláštními
okolnostmi. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 56
odst. 2.
Článek 22
Hodnota
platebních nároků a její sbližování
1.           Pro každý příslušný rok se
jednotková hodnota platebních nároků vypočítá vydělením vnitrostátního nebo
regionálního stropu stanoveného v souladu s články 19 nebo 20 po uplatnění
lineárního snížení podle čl. 23 odst. 1 počtem platebních nároků přiznaných na
vnitrostátní nebo regionální úrovni podle čl. 21 odst. 2 pro rok 2014.
2.           Členské státy, které použily
režim jednotné platby podle nařízení (ES) č. 73/2009, mohou omezit výpočet
jednotkové hodnoty platebních nároků podle odstavce 1 na částku, která odpovídá
nejméně 40 % vnitrostátního nebo regionálního stropu stanoveného v souladu s
články 19 nebo 20 po uplatnění lineárního snížení podle čl. 23 odst. 1.
3.           Členské státy, které využijí
možnosti uvedené v odstavci 2, použijí část stropu, která zůstává po použití
uvedeného odstavce, ke zvýšení hodnoty platebních nároků v případech, kdy
celková hodnota platebních nároků zemědělce v režimu základní platby vypočtená
podle odstavce 2 je nižší než celková hodnota platebních nároků, včetně
zvláštních nároků, jejichž držitelem byl zemědělec ke dni 31. prosince 2013 v
rámci režimu jednotné platby v souladu s nařízením (ES) č. 73/2009. Za tím
účelem se vnitrostátní nebo regionální jednotková hodnota každého platebního
nároku dotyčného zemědělce zvýší o část rozdílu mezi celkovou hodnotou
platebních nároků v režimu základní platby vypočtenou podle odstavce 2 a
celkovou hodnotou platebních nároků, včetně zvláštních nároků, jejichž
držitelem byl zemědělec ke dni 31. prosince 2013 v rámci režimu jednotné platby
v souladu s nařízením (ES) č. 73/2009.
Pro výpočet zvýšení může členský stát vzít také v
úvahu podporu poskytnutou v kalendářním roce 2013 podle článku 52, čl. 53 odst.
1 a čl. 68 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 73/2009 za předpokladu, že členský
stát rozhodne nepoužít v příslušných odvětvích nepovinnou podporu vázanou na
produkci podle hlavy IV tohoto nařízení.
Pro účely prvního pododstavce se má za to, že
zemědělec je držitelem platebních nároků ke dni 31. prosince 2013, pokud
platební nároky byly tomuto zemědělci přiznány nebo na něj byly trvale
převedeny do uvedeného data.
4.           Pro účely odstavce 3 může
členský stát na základě objektivních kritérií stanovit, že v případě prodeje,
postoupení či skončení pronájmu zemědělských ploch v celém či v částečném
rozsahu po dni stanoveném podle článku 35 nařízení (ES) č. 73/2009 a před dnem
stanoveným podle článku 26 tohoto nařízení, se zvýšení nebo část zvýšení
hodnoty platebních nároků, které by byly dotyčnému zemědělci přiděleny,
převedou do vnitrostátní rezervy, pokud by toto zvýšení vedlo k neočekávaným
ziskům pro dotyčného zemědělce.
Uvedená objektivní kritéria musí být stanovena
tak, aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci a aby se zabránilo
narušení trhu a hospodářské soutěže, a zahrnují alespoň následující:
a)      minimální dobu trvání pronájmu;
b)      poměrnou část obdržené platby, která se
převede do vnitrostátní rezervy.
5.           Nejpozději od roku podání
žádosti 2019 musí mít veškeré platební nároky v členském státě, nebo v případě
použití článku 20 v regionu, jednotnou jednotkovou hodnotu.
6.           Při použití odstavců 2 a 3
uskuteční členské státy v souladu s obecnými zásadami práva Unie kroky ke
sbližování hodnot platebních nároků na vnitrostátní nebo regionální úrovni. Za
tímto účelem stanoví členské státy do 1. srpna 2013 kroky, které mají být
přijaty. Tyto kroky zahrnují každoroční postupné úpravy platebních nároků v
souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii.
Kroky uvedené v prvním pododstavci oznámí členské
státy Komisi do data uvedeného ve zmíněném pododstavci.
Oddíl 2
Vnitrostátní rezerva
Článek 23
Zřízení
a využívání vnitrostátní rezervy
1.           Každý členský stát zřídí
vnitrostátní rezervu. Za účelem vytvoření této vnitrostátní rezervy přistoupí
členské státy v prvním roce uplatňování režimu základní platby k lineárnímu
procentnímu snížení stropu režimu základní platby na vnitrostátní úrovni. Toto
snížení nesmí být vyšší než 3 % s výjimkou případu, kdy je to nutné pro
potřeby přiznání platebních nároků podle odstavce 4 pro rok 2014.
2.           Členské státy mohou spravovat
vnitrostátní rezervu na regionální úrovni.
3.           Členské státy stanoví výši
platebních nároků z vnitrostátní rezervy v souladu s objektivními kritérii a
takovým způsobem, aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci a aby se
zabránilo narušení trhu a hospodářské soutěže.
4.           Členské státy použijí
vnitrostátní rezervu k přiznání platebních nároků prioritně mladým zemědělcům,
kteří zahajují zemědělskou činnost.
Pro účely prvního pododstavce se „mladými
zemědělci, kteří zahajují zemědělskou činnost“ rozumí zemědělci, kteří splňují
podmínky stanovené v čl. 36 odst. 2 a během pěti let předcházejících zahájení
nové zemědělské činnosti neprovozovali zemědělskou činnost svým jménem a na
svůj účet ani nevykonávali kontrolu nad právnickou osobou provozující
zemědělskou činnost. V případě právnické osoby nesmějí fyzické osoby, které
vykonávají kontrolu nad právnickou osobu, po dobu pěti let před zahájením
zemědělské činnosti právnickou osobou provozovat jakoukoliv zemědělskou činnost
svým jménem a na svůj účet nebo vykonávat kontrolu nad právnickou osobou
provozující zemědělskou činnost.
5.           Členské státy mohou použít
vnitrostátní rezervu, aby:
a)      přiznaly platební nároky zemědělcům v
oblastech, na něž se vztahují restrukturalizační programy a/nebo programy
rozvoje v souvislosti s nějakou formou veřejné intervence, aby nedocházelo k
opouštění půdy a/nebo aby se zemědělcům kompenzovaly zvláštní nevýhody v
uvedených oblastech;
b)      lineárně zvýšily hodnotu platebních
nároků v režimu základní platby na vnitrostátní nebo regionální úrovni,
jestliže vnitrostátní rezerva překročí 3 % v kterémkoli daném roce a pokud
zůstane k dispozici dostatečná částka pro přiznání nároků podle odstavce 4,
písmene a) tohoto odstavce a podle odstavce 7.
6.           Při uplatňování odstavce 4 a
odst. 5 písm. a) stanoví členské státy hodnotu platebních nároků přiznaných
zemědělcům na základě vnitrostátní nebo regionální průměrné hodnoty platebních
nároků v roce jejich přiznání.
7.           Pokud má zemědělec nárok na
získání platebních nároků nebo zvýšení hodnoty stávajících nároků na základě
konečného soudního rozhodnutí nebo na základě konečného správního aktu
příslušného orgánu členského státu, obdrží zemědělec počet a hodnotu platebních
nároků stanovené ve zmíněném rozhodnutí nebo aktu ke dni, který určí členský
stát. Toto datum však nesmí být pozdější než datum pro podání žádosti v režimu
základní platby následující po dni soudního rozhodnutí nebo správního aktu, s
přihlédnutím k uplatňování článků 25 a 26.
Článek 24
Naplnění
vnitrostátní rezervy
1.           Vnitrostátní rezerva se
doplňuje částkami vyplývajícími z:
a)      platebních nároků neopravňující k platbám
během dvou po sobě následujících let v důsledku uplatnění:
i)        článku 9,
ii)       čl. 10 odst. 1;
b)      platebního nároku, který nebyl aktivován
v souladu s článkem 25 po dobu dvou let, s výjimkou případu vyšší moci nebo
mimořádných okolností;
c)      platebních nároků dobrovolně navrácených
zemědělci;
d)      uplatňování čl. 22 odst. 4.
2.           Komise přijme prostřednictvím
prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se vracení neaktivovaných
platebních nároků do vnitrostátní rezervy. Tyto prováděcí akty se přijímají
přezkumným postupem podle čl. 56 odst. 2.
Oddíl 3
Provádění režimu základní platby
Článek 25
Aktivace
platebních nároků
1.           Podpora v režimu základní
platby se poskytuje zemědělcům po aktivaci platebních nároků na hektar, na
který lze poskytnout podporu, prostřednictvím ohlášení v souladu s čl. 26 odst.
1 v členském státě, kde byla přiznána. Aktivované platební nároky opravňují k vyplacení
stanovených ročních částek, aniž je dotčeno uplatňování finanční kázně,
postupného snižování a omezení, lineárních snížení v souladu s článkem 7, čl.
37 odst. 2 a čl. 51 odst. 1 a jakéhokoli snížení a vyloučení uložených podle
nařízení (EU) č. […] [horizontální nařízení].
2.           Pro účely této hlavy se
„hektarem, na který lze poskytnout podporu“ rozumí:
a)      jakákoli zemědělská plocha zemědělského
podniku, která je využívána k zemědělské činnosti, nebo, pokud je plocha
využívána rovněž k nezemědělské činnosti, která je převážně využívána k
zemědělské činnosti; nebo
b)      jakákoli plocha, která v roce 2008
opravňovala k platbám v režimu jednotné platby nebo režimu jednotné platby na
plochu stanoveným v hlavě III a v hlavě V kapitole 2 nařízení (ES) č. 73/2009,
a která:
i)            již neodpovídá definici „na
kterou lze poskytnout podporu“ podle písmene a) v důsledku provádění směrnice
92/43/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října
2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní
politiky,[27] a směrnice 2009/147/ES;
nebo
ii)       je po dobu trvání příslušného závazku
jednotlivého zemědělce zalesněnou plochou podle článku 31 nařízení (ES) č.
1257/1999 nebo článku 43 nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo spadá do
vnitrostátního režimu, jehož podmínky jsou v souladu s čl. 43 odst. 1, 2 a 3
nařízení (ES) č. 1698/2005 a článku 23 nařízení (EU) č. […] [rozvoj venkova];
nebo
iii)      je po dobu trvání příslušného závazku
jednotlivého zemědělce plochou vyňatou z produkce podle článků 22, 23 a 24
nařízení (ES) č. 1257/1999 nebo článku 39 nařízení (ES) č. 1698/2005
a článku 29 nařízení (EU) č. […] [rozvoj venkova].
Pokud je zemědělská plocha zemědělského podniku
využívána také k nezemědělské činnosti, považuje se tato plocha pro účely písm.
a) prvního pododstavce za plochu využívanou převážně k zemědělské činnosti za
předpokladu, že uvedenou zemědělskou činnost lze vykonávat bez podstatného
omezení intenzitou, povahou, trváním a harmonogramem nezemědělské činnosti.
Členské státy stanoví kritéria pro provádění tohoto pododstavce na svém území.
Aby byly způsobilé pro podporu, musí být plochy v
souladu s definicí hektarů, na které lze poskytnout podporu, v celém
kalendářním roce, s výjimkou případu vyšší moci nebo mimořádných okolností.
3.           Na plochy využívané
k produkci konopí lze poskytnout podporu pouze tehdy, pokud je obsah
tetrahydrokannabinolu v použitých odrůdách nejvýše 0,2 %.
Článek 26
Ohlášení
hektarů, na které lze poskytnout podporu
1.           Pro účely čl. 25 odst. 1
ohlásí zemědělec pozemky odpovídající ploše hektarů, na které lze poskytnout
podporu a k nimž se váže platební nárok. S výjimkou případu vyšší moci nebo
mimořádných okolností musí zemědělec těmito pozemky disponovat ke dni
stanovenému členským státem a toto datum nesmí být pozdější než datum stanovené
v uvedeném členském státě pro změnu žádosti o podporu podle čl. 73 odst. 1
nařízení (EU) č. […] [horizontální nařízení].
2.           Členské státy mohou v řádně
odůvodněných případech dovolit, aby zemědělec své ohlášení změnil, pod
podmínkou, že dodrží alespoň počet hektarů odpovídající jeho platebním nárokům
a splní podmínky stanovené pro poskytnutí základní platby na dotyčnou plochu.
Článek 27
Převod
platebních nároků
1.           Platební nároky mohou být
převáděny pouze na zemědělce ze stejného členského státu, kromě případu převodu
dědictví nebo předpokládaného dědictví.
I v případě dědictví nebo
předpokládaného dědictví se však mohou platební nároky využít pouze
v členském státě, kde byly stanoveny.
2.           Platební
nároky mohou být převáděny pouze ve stejném regionu nebo mezi regiony jednoho
členského státu, je-li hodnota platebních nároků na hektar vyplývající z
uplatňování čl. 22 odst. 1 nebo čl. 22 odst. 2 stejná.
3.           Komise přijme prostřednictvím
prováděcích aktů nezbytné požadavky týkající se oznamování převodu platebních
nároků na vnitrostátní orgány a lhůty, během nichž musí být tato oznámení
učiněna. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 56
odst. 2.
Článek 28
Přenesené
pravomoci
Komise se zmocňuje k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, pokud jde o:
a)      pravidla pro poskytnutí podpory a přístup
zemědělců k režimu základní platby, v případě dědictví nebo předpokládaného
dědictví, dědictví, které je v pronájmu, změny právní formy nebo názvu a v
případech sloučení či rozdělení zemědělského podniku;
b)      pravidla pro výpočet hodnoty a počtu nebo
zvýšení či snížení hodnoty platebních nároků v souvislosti s přiznáním
platebních nároků podle některého ustanovení této hlavy, včetně pravidel:
i)        týkajících se možnosti stanovit
prozatímní hodnotu a počet či prozatímní zvýšení platebních nároků přiznaných
na základě žádosti zemědělce,
ii)       týkajících se podmínek pro stanovení
prozatímní a konečné hodnoty a počtu platebních nároků,
iii)      pro případy, kdy by mohla přiznání
platebních nároků ovlivnit smlouva o prodeji či pronájmu;
c)      pravidla pro stanovení a výpočet hodnoty
a počtu platebních nároků získaných z vnitrostátní rezervy;
d)      pravidla o úpravě jednotkové hodnoty platebních
nároků v případě částí platebních nároků;
e)      kritéria, která mají členské státy použít
při přiznávání platebních nároků zemědělcům, kteří v roce 2011 neaktivovali
žádný nárok ani v roce 2011 nepožádali o podporu v režimu jednotné platby na
plochu podle čl. 21 odst. 2, a při přiznávání platebních nároků v případě
použití smluvního ustanovení podle čl. 21 odst. 3;
f)       kritéria pro přiznání platebních nároků
na základě čl. 23 odst. 4 a 5;
g)      pravidla pro ohlašování a aktivaci
platebních nároků;
h)      pravidla podmiňující poskytnutí plateb
používáním certifikovaných osiv některých odrůd konopí a pravidla pro stanovení
postupu pro určování odrůd konopí a ověřování obsahu tetrahydrokanabinolu v
těchto odrůdách podle čl. 25 odst. 3.
KAPITOLA 2
Platba na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí
Článek 29
Obecná
pravidla
1.           Zemědělci, kteří mají nárok
na platbu v režimu základní platby podle kapitoly 1, musí dodržovat na svých
hektarech, na něž lze poskytnout podporu podle čl. 25 odst. 2, tyto zemědělské
postupy příznivé pro klima a životní prostředí:
a)           pěstovat na své orné půdě tři
různé plodiny, pokud orná půda zemědělce zahrnuje více než 3 hektary a po
významnou část roku není zcela využívána k produkci trávy (seté nebo přírodní),
neleží zcela ladem nebo není zcela oseta plodinami pěstovanými ve vodě;
b)           zachovávat ve svém
zemědělském podniku stávající trvalé travní porosty; a
c)           mít v rámci svých
zemědělských ploch plochu využívanou v ekologickém zájmu.
2.       Aniž jsou dotčeny odstavce 3 a 4 a uplatňování
finanční kázně, lineární snížení v souladu s článkem 7 a veškerá snížení a
sankce uložené podle nařízení (EU) č. XX […] [horizontální nařízení], poskytují
členské státy platbu uvedenou v této kapitole zemědělcům, kteří dodržují ty ze
tří postupů uvedených v odstavci 1, které se jich týkají, a kteří jednají v
souladu s články 30, 31 a 32.
3.           Zemědělci, jejichž zemědělské
podniky se zcela nebo zčásti nacházejí v oblastech, na které se vztahuje
směrnice 92/43/EHS nebo 2009/147/ES, mají nárok na platbu uvedenou v této
kapitole za předpokladu, že dodržují postupy uvedené v této kapitole tak, aby
byly v dotyčném podniku slučitelné s cíli uvedených směrnic.
4.           Zemědělci, kteří splňují
požadavky stanovené v čl. 29 odst. 1 nařízení (ES) č. 834/2007, pokud jde o
ekologické zemědělství, jsou tím oprávněni k platbě uvedené v této kapitole.
První pododstavec se použije pouze na
jednotky podniku, které se používají pro ekologickou produkci v souladu s
článkem 11 nařízení (ES) č. 834/2007.
5.           Platba podle odstavce 1 se
poskytuje formou roční platby na způsobilý hektar ohlášený v souladu s čl. 26
odst. 1; částka se vypočítává každoročně vydělením částky vyplývající z použití
čl. 33 odst. 1 celkovým počtem způsobilých hektarů ohlášených v dotyčném
členském státě podle článku 26.
Článek 30
Diverzifikace
plodin
1.           Pokud orná půda zemědělce
zahrnuje více než 3 hektary a po významnou část roku není zcela využívána k
produkci trávy (seté nebo přírodní), neleží zcela ladem nebo není zcela oseta
plodinami pěstovanými ve vodě, musí na ní být pěstovány alespoň tři různé
plodiny. Žádná z těchto tří plodin nesmí pokrývat méně než 5 % orné půdy a
hlavní plodina nesmí přesáhnout 70 % orné půdy.
2.           Komise se zmocňuje k
přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, kterými se stanoví
definice „plodin“ a pravidla týkající se používání přesného výpočtu podílu
různých plodin.
Článek 31
Trvalé
travní porosty
1.           Zemědělci musí zachovávat
plochy v jejich podniku, které v žádosti podle čl. 74 odst. 1 nařízení (EU) č.
XXX (HZ) pro rok 2014 ohlásili jako trvalé travní porosty, dále jen „referenční
plochy s trvalými travními porosty“, jako trvalé travní porosty.
Referenční plochy s trvalými travními porosty se
zvětší v případech, kdy je povinností zemědělce přeměnit plochy na trvalé
travní porosty v roce 2014 a/nebo 2015 v souladu s článkem 93 nařízení (EU)
č. […] horizontální nařízení.
2.           Zemědělci mohou přeměnit
maximálně 5 % svých referenčních ploch s trvalými travními porosty.
Uvedený limit se nepoužije v případě vyšší moci nebo mimořádných okolností.
3.           Komise se zmocňuje k
přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, kterými se stanoví
prováděcí pravidla týkající se zvětšení referenčních ploch s trvalými travními
porosty podle odst. 1 druhého pododstavce, obnovy trvalých travních porostů,
přeměny zemědělské plochy na plochy s trvalými travními porosty v případě, že
je překročen povolený procentní podíl uvedený v odstavci 2, jakož i změny
referenčních ploch s trvalými travními porosty v případě převodu pozemku.
Článek 32
Plocha
využívaná v ekologickém zájmu
1.           Zemědělci zajistí, aby
nejméně 7 % hektarů, na něž lze poskytnout podporu podle čl. 25 odst. 2, s
výjimkou ploch porostlých trvalými travními porosty, bylo plochou využívanou v
ekologickém zájmu, jako jsou např. pozemky ležící ladem, terasy, krajinné
znaky, ochranné pásy a zalesněné oblasti uvedené v čl. 25 odst. 2 písm. b) bod
ii).
2.           Komise se zmocňuje k
přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, aby mohla přesněji
definovat druhy ploch využívaných v ekologickém zájmu podle odstavce 1 tohoto
článku a doplnit a definovat další druhy ploch využívaných v ekologickém zájmu,
které lze vzít v úvahu při dodržování procentního podílu uvedeného ve zmíněném
odstavci.
Článek 33
Finanční
ustanovení
1.           Na financování platby uvedené
v této kapitole použijí členské státy 30 % ročního vnitrostátní stropu
stanoveného v příloze II.
2.           Členské státy použijí platbu
uvedenou v této kapitole na vnitrostátní nebo, při uplatňování článku 20, na
regionální úrovni. Při uplatňování na regionální úrovni použijí členské státy v
každém regionu podíl stropu stanoveného podle odstavce 3. Pro každý region se
tento podíl vypočítá vydělením příslušného regionálního stropu stanoveného v
souladu s čl. 20 odst. 2 stropem stanoveným podle čl. 19 odst. 1.
3.           Komise stanoví každoročně
prostřednictvím prováděcích aktů odpovídající strop pro platbu podle této
kapitoly. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 56
odst. 2.
KAPITOLA 3
Platba na oblasti s přírodními omezeními
Článek 34
Obecná
pravidla
1.           Členské státy mohou
poskytnout platbu zemědělcům, kteří mají nárok na platbu v režimu základní
platby podle kapitoly 1 a jejichž zemědělské podniky se plně nebo částečně
nacházejí v oblastech s přírodními omezeními určených členskými státy v souladu
s čl. 33 odst. 1 nařízení (EU) č. […] [rozvoj venkova].
2.           Členské státy mohou
rozhodnout o poskytnutí platby podle odstavce 1 na všechny oblasti, které
spadají do oblasti působnosti uvedeného odstavce, nebo alternativně a na
základě objektivních a nediskriminačních kritérií, o omezení platby na některé
z oblastí uvedených v čl. 33 odst. 1 nařízení (EU) č. […] [rozvoj venkova].
3.           Aniž je dotčen odstavec 2 a
uplatňování finanční kázně, postupné snižování a omezení, lineární snížení
podle článku 7 a veškerá snížení a vyloučení uložená podle článku 65 nařízení
(EU) č. […] [horizontální nařízení], poskytne se platba uvedená v odstavci 1
každoročně na hektar, na který lze poskytnout podporu a který se nachází v oblastech,
u nichž členské státy rozhodly o poskytnutí platby v souladu s odstavcem 2
tohoto článku, a musí být vyplacena po aktivaci platebních nároků na tyto
hektary, jejichž držitelem je dotyčný zemědělec.
4.           Platba na hektar uvedená v
odstavci 1 se vypočítá vydělením částky vyplývající z použití článku 35 počtem
způsobilých hektarů ohlášených v souladu s čl. 26 odst. 1, které se nacházejí v
oblastech, u nichž členské státy rozhodly o poskytnutí platby v souladu s
odstavcem 2 tohoto článku.
5.           Členské státy mohou uplatnit
platbu uvedenou v této kapitole na regionální úrovni za podmínek stanovených v
tomto odstavci.
V takovém případě členské státy určí regiony podle
objektivních a nediskriminačních kritérií, jako je povaha jejich přírodního
omezení a agronomické podmínky.
Členský stát rozdělí vnitrostátní strop uvedený
v čl. 35 odst. 1 mezi regiony podle objektivních a nediskriminačních
kritérií.
Platba na regionální úrovni se vypočítá vydělením
regionálního stropu vypočteného v souladu s třetím pododstavcem počtem
způsobilých hektarů ohlášených v souladu s čl. 26 odst. 1, které se nacházejí v
oblastech, u nichž členské státy rozhodly o poskytnutí platby v souladu s
odstavcem 2 tohoto článku.
Článek 35
Finanční
ustanovení
1.           Členské státy mohou do 1.
srpna 2013 rozhodnout, že na financování platby uvedené v článku 34 použijí až
5 % svého ročního vnitrostátního stropu stanoveného v příloze II.
Rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci oznámí
členské státy Komisi do data uvedeného ve zmíněném pododstavci.
Členské státy mohou do 1. srpna 2016 přezkoumat
své rozhodnutí s účinkem od 1. ledna 2017.
2.           Podle procentního podílu
vnitrostátního stropu, který mají členské státy podle odstavce 1 použít,
stanoví Komise každoročně prostřednictvím prováděcích aktů odpovídající strop
pro tuto platbu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl.
56 odst. 2.
KAPITOLA 4
Platby pro mladé zemědělce
Článek 36
Obecná
pravidla
1.           Členské státy poskytnou roční
platbu mladým zemědělcům, kteří mají nárok na platbu v režimu základní platby
podle kapitoly 1.
2.           Pro účely této kapitoly se
„mladými zemědělci“ rozumějí:
a)      fyzické osoby, které poprvé zahajují
činnost zemědělského podniku jako jeho vedoucí, nebo kteří již zřídili takový
podnik během pěti let před prvním předložením žádosti v režimu základní platby
podle čl. 73 odst. 1 nařízení (EU) č. […] [horizontální nařízení], a
b)           kteří jsou v okamžiku
předložení žádosti uvedené v písmenu a) mladší 40 let.
3.           Aniž je dotčeno uplatňování
finanční kázně, postupného snižování a omezení, lineárních snížení uvedených v
článku 7 a veškerých snížení a vyloučení uložených podle článku 65 nařízení
(EU) č. […] [horizontální nařízení], poskytuje se každoročně platba uvedená v
odstavci 1 tohoto článku po aktivaci platebních nároků zemědělce.
4.           Platba uvedená v odstavci 1
se poskytuje jednomu zemědělci po dobu nejvýše pěti let. Tato doba se zkracuje
o počet let, které uplynuly od zřízení podniku do prvního podání žádosti
uvedené v odst. 2 písm. a).
5.           Členské státy vypočítají
každý rok částku platby uvedené v odstavci 1 vynásobením hodnoty, která
odpovídá 25 % průměrné hodnoty platebních nároků, jejichž držitelem je
zemědělec, počtem nároků, které aktivoval v souladu s čl. 26 odst. 1.
Při použití prvního pododstavce členské státy
dodržují tyto maximální limity u počtu aktivovaných platebních nároků, které
mají být vzaty v úvahu:
a)      v členských státech, v nichž je průměrná
velikost zemědělských podniků podle přílohy VI menší než 25 hektarů nebo je
této velikosti rovna, činí maximální limit 25;
b)      v členských státech, v nichž průměrná
velikost zemědělských podniků podle přílohy VI překračuje 25 hektarů, se tento
limit může pohybovat mezi 25 (minimálně) a průměrnou velikostí (maximálně).
6.           Komise se zmocňuje k
přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 týkajících se
podmínek, za jakých může být právnická osoba považována za způsobilou k získání
platby uvedené v odstavci 1, zejména uplatňování věkového limitu podle odst. 2
písm. b) na jednu nebo více fyzických osob, které tvoří právnickou osobu.
Článek 37
Finanční
ustanovení
1.       Na financování platby uvedené v článku 36
použijí členské státy procentní podíl ročního vnitrostátního stropu stanoveného
v příloze II, který nesmí být vyšší než 2 %. Odhadovaný procentní podíl
potřebný k financování uvedené platby oznámí Komisi do 1. srpna 2013 .
Členské státy mohou do 1. srpna 2016
přezkoumat svůj odhadovaný procentní podíl s účinkem od 1. ledna 2017. Tento
přezkoumaný procentní podíl oznámí Komisi do 1. srpna 2016.
2.           Aniž
je dotčen 2% limit stanovený v odstavci 1, použijí členské státy lineární
snížení na všechny platby, které mají být poskytnuty všem zemědělcům v souladu
s článkem 25, pokud celková částka platby, o niž je zažádáno v členském státě v
daném roce, překročí strop stanovený podle odstavce 4 a pokud je tento strop
nižší než 2 % ročního vnitrostátního stropu stanoveného v příloze II.
3.           Pokud
celková částka platby, o niž je zažádáno v členském státě v daném roce,
překročí strop stanovený podle odstavce 4 a pokud tento strop činí 2 % ročního
vnitrostátního stropu stanoveného v příloze II, použijí členské státy lineární
snížení u částek, které mají být vyplaceny v souladu s článkem 36, aby byl
tento strop dodržen.
4.           Na základě odhadovaného
procentního podílu oznámeného členskými státy podle odstavce 1 stanoví Komise
každoročně prostřednictvím prováděcích aktů odpovídající strop pro platbu podle
článku 36. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 56
odst. 2.
HLAVA IV
PODPORA VÁZANÁ NA PRODUKCI
KAPITOLA 1
Nepovinná podpora vázaná na produkci
Článek 38
Obecná
pravidla
1.           Členské státy mohou
poskytnout podporu vázanou na produkci zemědělcům za podmínek stanovených
v této kapitole.
Podpora vázaná na produkci může být poskytnuta na
tato odvětví a tyto produkty: obiloviny, olejnatá semena, bílkovinné plodiny,
luskoviny pěstované na zrno, len, konopí, rýži, skořápkové ovoce, brambory
určené pro výrobu škrobu, mléko a mléčné výrobky, osiva, skopové a kozí maso,
hovězí a telecí maso, olivový olej, bource morušového, sušená krmiva, chmel,
cukrovou řepu, cukrovou třtinu a čekanku, ovoce a zeleninu a rychle rostoucí
dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích.
2.           Podpora
vázaná na produkci může být poskytnuta pouze v odvětvích nebo regionech
členského státu, kde zvláštní druhy zemědělské činnosti nebo zvláštní
zemědělská odvětví čelí určitým obtížím a přitom jsou obzvláště důležité z
hospodářských, sociálních a/nebo environmentálních důvodů.
3.           Odchylně od odstavce 2 se
podpora vázaná na produkci může poskytnout také zemědělcům, kteří jsou ke dni
31. prosince 2013 držiteli platebních nároků udělených v souladu s hlavou III
kapitolou 3 oddílem 2 a článkem 71m nařízení (ES) č. 1782/2003 a v souladu s
článkem 60 a článkem 65 čtvrtým pododstavcem nařízení (ES) č. 73/2009 a kteří
nemají hektary způsobilé pro aktivaci platebních nároků v režimu základní
platby podle hlavy III kapitoly 1 tohoto nařízení.
4.           Podpora vázaná na produkci
může být poskytnuta pouze v míře nezbytné pro vytvoření motivace pro zachování
současných úrovní produkce v příslušných regionech.
5.           Podpora vázaná na produkci se
poskytuje formou roční platby, a to na základě pevně stanovených
kvantitativních podmínek, stanovených ploch a výnosů nebo počtu zvířat.
6.           Podpora vázaná na produkci
poskytnutá podle tohoto článku musí být v souladu s dalšími opatřeními a
politikami Unie.
7.           Komise se zmocňuje k
přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu
s článkem 55, pokud jde o:
a)      podmínky pro poskytnutí podpory uvedené v
této kapitole;
b)      pravidla týkající se souladu s dalšími
opatřeními Unie a kumulace podpor.
Článek 39
Finanční ustanovení
1.           Členské státy mohou
rozhodnout do 1. srpna roku předcházejícího prvnímu roku provádění této
podpory, že na financování nepovinné podpory vázané na produkci použijí až 5 %
svého ročního vnitrostátního stropu stanoveného v příloze II.
2.           Odchylně od odstavce 1 mohou
členské státy rozhodnout, že použijí až 10 % ročního vnitrostátního stropu
stanoveného v příloze II za předpokladu, že:
a)       používají
do 31. prosince 2013 režim jednotné platby na plochu podle hlavy V nařízení
(ES) č. 73/2009, nebo financují opatření podle článku 111 uvedeného nařízení,
nebo se na ně vztahuje odchylka stanovená v čl. 69 odst. 5, nebo v případě
Malty, v čl. 69 odst. 1 uvedeného nařízení; a/nebo
b)       v průběhu
alespoň jednoho roku v období 2010–2013 přidělily více než 5 % částky,
kterou měly k dispozici na poskytnutí přímých plateb podle hlav III, IV a V
nařízení (ES) č. 73/2009, s výjimkou hlavy IV kapitoly 1 oddílu 6, na
financování opatření uvedených v hlavě III kapitole 2 oddíle 2 nařízení (ES)
č. 73/2009, podpory uvedené v čl. 68 odst. 1 písm. a) bodech i) až iv) a v
čl. 68 odst. 1 písm. b) a e) uvedeného nařízení nebo opatření kapitoly 1, s
výjimkou hlavy IV oddílu 6 uvedeného nařízení.
3.           Odchylně od odstavce 2
členské státy, které v průběhu alespoň jednoho roku v období 2010–2013
přidělily více než 10 % částky, kterou měly k dispozici na poskytnutí přímých
plateb podle hlav III, IV a V nařízení (ES) č. 73/2009, s výjimkou hlavy IV
kapitoly 1 oddílu 6, na financování opatření uvedených v hlavě III kapitole 2
oddíle 2 nařízení (ES) č. 73/2009, podpory uvedené v čl. 68 odst. 1 písm.
a) bodech i) až iv) a v čl. 68 odst. 1 písm. b) a e) uvedeného nařízení nebo
opatření kapitoly 1, s výjimkou hlavy IV oddílu 6 uvedeného nařízení, mohou
rozhodnout, že použijí více než 10 % svého ročního vnitrostátního stropu
stanoveného v příloze II po schválení Komisí v souladu s článkem 41.
4.           Členské státy mohou do 1.
srpna 2016 přezkoumat své rozhodnutí podle odstavců 1, 2 a 3 a rozhodnout s
účinkem od roku 2017:
a)      že zvýší procentní podíl stanovený v
souladu s odstavci 1 a 2, případně v rámci omezení stanovených tamtéž, a pokud
je to vhodné, upraví podmínky pro poskytnutí podpory;
b)      že sníží procentní podíl použitý na
financování podpory vázané na produkci a případně upraví podmínky pro
poskytování této podpory;
c)      že ukončí poskytování podpory podle této
kapitoly.
5.           Na základě rozhodnutí
přijatého jednotlivými členskými státy podle odstavců 1 až 4 ohledně podílu
vnitrostátního stropu, který má být použit, stanoví Komise každoročně
prostřednictvím prováděcích aktů odpovídající strop pro podpory. Tyto prováděcí
akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 56 odst. 2.
Článek 40
Oznámení
1.           Rozhodnutí uvedená v článku 39
se oznámí Komisi do data uvedeného v daném článku a s výjimkou rozhodnutí podle
čl. 39 odst. 4 písm. c) musí oznámení obsahovat informace o dotyčných
regionech, vybraných druzích zemědělské činnosti nebo odvětvích a výši podpory,
která má být poskytnuta.
2.           Rozhodnutí uvedená v čl. 39
odst. 2 a 3, nebo případně v čl. 39 odst. 4 písm. a) musí rovněž obsahovat
podrobný popis zvláštní situace v daném regionu a zvláštností druhů zemědělské
činnosti nebo zvláštních zemědělských odvětví, kvůli kterým je procentní podíl
uvedený v čl. 39 odst. 1 nedostatečný pro řešení těžkostí uvedených v čl. 38
odst. 2 a které odůvodňují vyšší úroveň podpory.
Článek 41
Schválení
Komisí
1.           Komise schvaluje prováděcím aktem
rozhodnutí uvedené v čl. 39 odst. 3, nebo případně v čl. 39 odst. 4 písm. a),
pokud se prokáže jedna z následujících potřeb v dotčeném regionu nebo odvětví:
a)      nutnost zachovat určitou úroveň zvláštní
produkce vzhledem k neexistenci alternativ a snížit riziko ukončení produkce a
následných sociálních a/nebo environmentálních problémů;
b)      nutnost poskytovat stabilní dodávky
místnímu zpracovatelskému průmyslu, čímž se zabrání negativním sociálním a
ekonomickým důsledkům jakékoli následné restrukturalizace;
c)      nutnost kompenzovat nevýhody, které
ovlivňují zemědělce v určitém odvětví a které jsou důsledkem pokračujících
narušení trhu;
d)      nutnost zasáhnout v případě, že je jiná
podpora podle tohoto nařízení, nařízení (EU) č. […] [rozvoj venkova] nebo jiný
schválený režim státní podpory považován za nedostatečný ke splnění potřeb
uvedených v písmenech a), b) a c).
2.           Komise přijme prostřednictvím
prováděcích aktů pravidla pro postup posuzování a schvalování rozhodnutí
uvedených v odstavci 1. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem
podle čl. 56 odst. 2.
KAPITOLA 2
Zvláštní podpora pro bavlnu
Článek 42
Oblast působnosti
Podpora se poskytuje
zemědělcům, kteří produkují bavlnu kódu KN 5201 00, za podmínek stanovených v
této kapitole („zvláštní podpora pro bavlnu“).
Článek 43
Způsobilost
1.           Zvláštní podpora pro bavlnu
se poskytuje na hektar plochy, na kterou lze poskytnout podporu, oseté bavlnou.
K tomu, aby bylo možné na plochu poskytnout podporu, musí ležet
na zemědělské půdě schválené členským státem pro produkci bavlny, být
oseta povolenými odrůdami a skutečně sklizena za běžných vegetačních
podmínek.
Zvláštní podpora pro bavlnu se vyplácí na bavlnu
řádné a uspokojivé obchodní jakosti.
2.           Členské státy schvalují půdu
a povolují odrůdy uvedené v odstavci 1 podle pravidel a podmínek, které mají
být přijaty podle odstavce 3.
3.           K zajištění účinné správy
zvláštní podpory pro bavlnu se Komise zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 55 týkajících se pravidel a podmínek pro povolení
půdy a odrůd pro účely zvláštní podpory pro bavlnu.
4.           Komise přijme prostřednictvím
prováděcích aktů pravidla pro schvalovací postup a pro oznamování informací
producentům v souvislosti s tímto schválením. Tyto prováděcí akty se
přijímají přezkumným postupem podle čl. 56 odst. 2.
Článek 44
Základní plochy, stanovené výnosy a referenční částky
1.           Stanoví se tyto vnitrostátní
základní plochy:
–
Bulharsko: 3 342 ha,
–
Řecko: 250 000 ha,
–
Španělsko: 48 000 ha,
–
Portugalsko: 360 ha.
2.           Stanoví se tyto výnosy v
referenčním období:
–
Bulharsko: 1,2 tuny/ha,
–
Řecko: 3,2 tuny/ha,
–
Španělsko: 3,5 tuny/ha,
–
Portugalsko: 2,2 tuny/ha.
3.           Výše zvláštní platby na
hektar plochy způsobilé pro podporu se stanoví tak, že se výnosy uvedené v
odstavci 2 vynásobí těmito referenčními částkami:
–
Bulharsko: 523,02 EUR v roce 2014; 588,06 EUR v
roce 2015 a 661,79 EUR v roce 2016 a v dalších letech
–
Řecko: 238,86 EUR
–
Španělsko: 369,33 EUR
–
Portugalsko: 232,57 EUR
4.           Pokud plocha, na kterou lze
poskytnout podporu, osetá bavlnou přesáhne v daném členském státě
a v daném roce základní plochu uvedenou v odstavci 1, sníží se
částka uvedená v odstavci 3 pro daný členský stát poměrně
k překročení základní plochy.
5.           S cílem umožnit uplatňování
zvláštní podpory pro bavlnu se Komise zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 55, pokud jde o pravidla týkající se podmínek pro
poskytnutí zvláštní podpory pro bavlnu, požadavků způsobilosti a agronomických
postupů.
6.           Komise může prostřednictvím
prováděcích aktů stanovit pravidla pro výpočet snížení podle odstavce 4. Tyto
prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 56 odst. 2.
Článek 45
Schválené mezioborové organizace
1.           Pro účely této kapitoly se
„schválenou mezioborovou organizací“ rozumí právnická osoba složená ze
zemědělců produkujících bavlnu a nejméně jedné vyzrňovací stanice, která
provádí např. následující činnosti:
a)      pomoc při koordinaci lepšího způsobu
uvádění bavlny na trh, zejména prostřednictvím výzkumných studií
a průzkumů trhu;
b)      vypracovávání vzorů smluv slučitelných s
pravidly Unie;
c)      orientaci produkce na produkty, které
jsou lépe přizpůsobeny potřebám trhu a poptávce spotřebitelů, zejména
z hlediska jakosti a ochrany spotřebitele;
d)      aktualizaci metod a prostředků
zlepšování jakosti produktu;
e)      rozvíjení marketingových strategií na
podporu odvětví bavlny prostřednictvím systémů certifikace jakosti.
2.           Členský stát, v němž se
nacházejí vyzrňovací stanice, schválí mezioborové organizace, které splňují
kritéria, jež budou stanovena podle odstavce 3.
3.           Komise se zmocňuje k
přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu
s článkem 55, pokud jde o:
a)      kritéria pro schválení mezioborových
organizací;
b)      povinnosti pro producenty;
c)      pravidla pro situace, kdy schválená
mezioborová organizace uvedená kritéria nedodržuje.
Článek 46
Poskytnutí platby
1.           Zemědělcům se poskytuje
zvláštní podpora pro bavlnu na hektar, na který lze poskytnout podporu, jak je
stanoveno v článku 44.
2.           Zemědělcům, kteří jsou členy
schválené mezioborové organizace, se poskytuje zvláštní podpora pro bavlnu na
hektar, na který lze poskytnout podporu, v rámci základní plochy stanovené
v čl. 44 odst. 1, zvýšená o částku 2 EUR.
HLAVA V
Režim pro malé zemědělce
Článek 47
Obecná
pravidla
1.           Zemědělci, kterým přísluší
platební nároky přidělené v roce 2014 podle článku 21 a splňující minimální
požadavky stanovené v čl. 10 odst. 1, se mohou rozhodnout pro účast na
zjednodušeném režimu za podmínek stanovených v této hlavě, dále jen „režim pro
malé zemědělce“.
2.           Platby v režimu pro malé
zemědělce nahradí platby, které mají být poskytnuty na základě hlavy III a IV.
3.           Zemědělci účastnící se režimu
pro malé zemědělce jsou osvobozeni od dodržování zemědělských postupů uvedených
v hlavě III kapitole 2.
4.           Členské
státy zajistí, aby zemědělcům, u nichž je zjištěno, že po zveřejnění tohoto
návrhu nařízení Komise rozdělili svůj zemědělský podnik za jediným účelem, a to
využít režimu pro malé zemědělce, nebyly vyplaceny žádné platby. Výše uvedené
se vztahuje i na zemědělce, jejichž podniky vznikly tímto rozdělením.
Článek 48
Účast
Zemědělci, kteří se chtějí účastnit režimu pro
malé zemědělce, podají žádost do 15. října 2014.
Zemědělci, kteří nepožádali o účast v režimu
pro malé zemědělce do 15. října 2014 nebo se rozhodli žádost po tomto datu
stáhnout, nebo kteří byli vybráni k podpoře podle čl. 20 odst. 1 písm. c)
nařízení (EU) č. […] [rozvoj venkova], nemají dále právo účastnit se
uvedeného režimu.
Článek 49
Výše platby
1.
Členské státy stanoví částku roční platby v režimu
pro malé zemědělce na jedné z těchto úrovní, s výhradou odstavců 2 a 3:
a)      částka nepřesahující 15 % vnitrostátní
průměrné platby na jednoho příjemce;
b)      částka odpovídající vnitrostátní průměrné
platbě na jeden hektar vynásobená počtem maximálně tří hektarů.
Vnitrostátní průměr uvedený v prvním pododstavci
písm. a) určují členské státy na základě vnitrostátního stropu stanoveného v
příloze II pro kalendářní rok 2019 a počtu zemědělců, kteří obdrželi platební
nároky podle čl. 21 odst. 1.
Vnitrostátní průměr uvedený v prvním pododstavci
písm. b) určují členské státy na základě vnitrostátního stropu stanoveného v
příloze II pro kalendářní rok 2019 a počtu způsobilých hektarů ohlášených v
souladu s článkem 26 v roce 2014.
2.
Částky uvedené v odstavci 1 nesmí být nižší než 500
EUR a nesmí být vyšší než 1 000 EUR. Aniž je dotčen čl. 51 odst. 1, pokud povede
uplatňování odstavce 1 k částce nižší než 500 EUR nebo vyšší než 1 000 EUR,
zaokrouhluje se částka nahoru nebo dolů tak, aby bylo dosaženo minimální nebo
maximální částky.
3.
Odchylně od odstavce 2 může být na Kypru a Maltě
částka uvedená v odstavci 1 stanovena na nižší hodnotu než 500 EUR, ale ne méně
než 200 EUR.
Článek 50
Zvláštní
podmínky
1.
Během účasti v režimu pro malé zemědělce:
a)      si
zemědělci ponechávají alespoň takový počet hektarů, který odpovídá počtu
platebních nároků, jichž jsou držiteli;
b)      zemědělci
splňují minimální požadavek stanovený v čl. 10 odst. 1 písm. b).
2.
Platební nároky aktivované v roce 2014 podle článků
25 a 26 zemědělcem, který se účastní režimu pro malé zemědělce, se považují za
aktivované po dobu trvání účasti zemědělce v tomto režimu.
Platební nároky, jichž je zemědělec držitelem
během své účasti v tomto režimu, se nepovažují za nevyužité platební nároky
vratné do vnitrostátní rezervy ve smyslu čl. 24 odst. 1 písm. b).
3.
Odchylně od článku 27 nejsou platební nároky, které
přísluší zemědělcům účastnícím se režimu pro malé zemědělce, přenosné, s
výjimkou případu dědictví nebo předpokládaného dědictví.
Zemědělci, kteří formou dědictví nebo
předpokládaného dědictví získají platební nároky od zemědělce, který se účastní
režimu pro malé zemědělce, jsou způsobilí k účasti v uvedeném režimu, pokud
splňují požadavky, aby mohli využívat režim základní platby, a pokud zdědili
všechny platební nároky, které příslušely zemědělci, od nějž platební nároky
získali.
4.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 55 týkajících se podmínek účasti na režimu v
případě změny situace zúčastněného zemědělce.
Článek 51
Finanční
ustanovení
5.
Na financování platby uvedené v této hlavě si
členské státy z celkové částky, která je k dispozici pro příslušné platby,
odečtou částky odpovídající částkám, na které by měl nárok malý zemědělec jako
na základní platbu podle hlavy III kapitoly 1, jako na platbu na zemědělské
postupy příznivé pro klima a životní prostředí podle hlavy III kapitoly 2 a
případně jako na platbu na oblasti s přírodními omezeními podle hlavy III
kapitoly 3, jako na platbu pro mladé zemědělce podle hlavy III kapitoly 4 a
jako na podporu vázanou na produkci podle hlavy IV.
Rozdíl mezi součtem všech plateb v režimu pro malé
zemědělce a celkovou částkou financovanou v souladu s prvním pododstavcem je
financován uplatněním lineárního snížení na všechny platby, které mají být
poskytnuty v souladu s článkem 25.
Prvky, na jejichž
základě se stanovují částky uvedené v prvním pododstavci, zůstávají stejné pro
celou dobu trvání účasti zemědělce v režimu.
6.
Pokud celková částka plateb v režimu pro malé
zemědělce překročí 10 % ročního vnitrostátního stropu stanoveného v příloze II,
použijí členské státy lineární snížení na částky, které mají být vyplaceny v
souladu s touto hlavou, aby byl dodržen uvedený procentní podíl.
HLAVA
VI
Národní restrukturalizační programy pro odvětví bavlny
Článek 52
Použití
ročního rozpočtu na restrukturalizační programy
1.           V členských státech, které
uplatňují první pododstavec čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 637/2008 se
příslušný roční rozpočet, který je k dispozici v souladu s čl. 5 odst. 1
uvedeného nařízení, převádí s účinkem ode dne 1. ledna 2014 jako dodatečné
finanční prostředky Unie na opatření v rámci programů rozvoje venkova, která
jsou financována podle nařízení (EU) č. […] [rozvoj venkova].
2.           V členských státech, které
uplatňují druhý pododstavec čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 637/2008, se jejich
roční rozpočet podle čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení zařazuje s účinkem od 1.
ledna 2017 do jejich vnitrostátního stropu stanoveného v příloze II tohoto
nařízení.
HLAVA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
KAPITOLA 1
Oznámení a mimořádné situace
Článek 53
Oznamovací
povinnost
1.           Komise
se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55
týkajících se nezbytných opatření ohledně oznámení, která mají podávat členské
státy pro účely tohoto nařízení nebo pro účely přezkumu, kontrol, sledování,
hodnocení a auditů přímých plateb, uzavírání mezinárodních dohod, včetně
oznamovacích povinností v rámci těchto dohod. Zohlední přitom potřeby týkající
se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů.
Získané informace mohou být v případě potřeby
předávány nebo zpřístupňovány mezinárodním organizacím i příslušným orgánům
třetích zemí a mohou být zveřejněny, s výhradou ochrany osobních údajů a
oprávněného zájmu podniků na ochraně jejich obchodního tajemství.
2.           Aby byla
oznámení uvedená v odstavci 1 rychlá, účinná, přesná a efektivní z hlediska
nákladů, zmocňuje se Komise k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s
článkem 55 za účelem stanovení:
a)      povahy a druhu oznamovaných informací;
b)      způsobů oznamování;
c)      pravidel týkajících se přístupových práv
k informacím nebo dostupným informačním systémům;
d)      podmínek a způsobu zveřejnění informací.
3.           Komise
prostřednictvím prováděcích aktů přijme:
a)      pravidla pro poskytování nezbytných
informací pro účely použití tohoto článku;
b)      režimy pro správu oznamovaných informací
a pravidla týkající se obsahu, formy, časového rozvrhu, četnosti a lhůt
oznámení;
c)      pravidla pro předávání nebo
zpřístupňování informací a dokumentů členským státům, mezinárodním organizacím,
příslušným orgánům třetích zemí nebo veřejnosti, s výhradou ochrany osobních
údajů a oprávněných zájmů zemědělců a podniků na ochraně jejich obchodního
tajemství.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným
postupem podle čl. 56 odst. 2.
Článek 54
Opatření
k řešení zvláštních problémů
1.           K řešení
zvláštních problémů přijímá Komise prostřednictvím prováděcích aktů opatření
nezbytná a odůvodněná v mimořádných situacích. Tato opatření se mohou odchýlit
od tohoto nařízení, avšak pouze v míře a po dobu, jež jsou nezbytně nutné. Tyto
prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 56 odst. 2.
2.           V
řádně odůvodněných závažných a naléhavých případech vztahujících se na opatření
uvedená v odstavci 1 přijme Komise okamžitě příslušné prováděcí akty postupem
uvedeným v čl. 56 odst. 3.
KAPITOLA 2
Přenesení pravomocí a prováděcí ustanovení
Článek 55
Výkon přenesené pravomoci
1.           Pravomoc přijímat akty
v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v
tomto článku.
2.           Přenesení pravomoci uvedené v
tomto nařízení na Komisi platí na dobu neurčitou ode dne vstupu tohoto nařízení
v platnost.
3.           Evropský parlament nebo Rada
mohou přenesení pravomocí uvedené v tomto nařízení kdykoli zrušit. Rozhodnutím
o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí
nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění v Úředním věstníku
Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se
platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4.           Přijetí aktu v přenesené
pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5.           Akt v přenesené pravomoci
přijatý podle tohoto nařízení vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský
parlament nebo Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému
parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský
parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu
Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 56
Postup
projednávání ve výboru
1.           Komisi je nápomocen výbor
nazvaný „Výbor pro přímé platby“. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení
(EU) č. 182/2011.
2.           Odkazuje-li se na tento
odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
3.           Odkazuje-li
se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení
s článkem 5 uvedeného nařízení.
KAPITOLA 3
Přechodná a závěrečná ustanovení
Článek 57
Zrušení
1.           Nařízení (ES) č. 637/2008 se
zrušuje.
Nadále se však používá do dne 31. prosince 2017 v
členských státech, které využily možnosti stanovené v čl. 4 odst. 1 druhém
pododstavci uvedeného nařízení.
2.           Nařízení
(ES) č. 73/2009 se zrušuje.
Aniž je dotčen odstavec 3,
odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení a je nutno je
číst v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VII.
3.           Odkazy uvedené v tomto nařízení na
nařízení (ES) č. 73/2009 a (ES) č. 1782/2003 se považují za odkazy na uvedená
nařízení ve zněních platných před jejich zrušením.
Článek 58
Přechodná pravidla
S cílem zajistit hladký přechod z režimů
stanovených v nařízení (ES) č. 73/2009 na režimy, které jsou stanoveny v tomto
nařízení, se Komise zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s
článkem 55, které se týkají nezbytných opatření na ochranu nabytých práv a
oprávněných očekávání zemědělců.
Článek 59
Vstup
v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost [sedmým]
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Článek 14, čl. 20 odst. 5, čl. 22 odst. 6, čl.
35 odst. 1, čl. 37 odst. 1 a článek 39 se však použijí ode dne vstupu tohoto
nařízení v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu
a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne .
Za Evropský parlament                                 Za Radu
předseda/předsedkyně                                   předseda/předsedkyně
PŘÍLOHA I
Seznam režimů podpory
 Odvětví || Právní základ || Poznámky
 Základní platba || Hlava III kapitola 1 tohoto nařízení || Platba oddělená od produkce
 Platba pro zemědělce uplatňující zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí || Hlava III kapitola 2 tohoto nařízení || Platba oddělená od produkce
 Platba pro zemědělce v oblastech se zvláštními přírodními omezeními || Hlava III kapitola 3 tohoto nařízení || Platba oddělená od produkce
 Platby pro mladé zemědělce || Hlava III kapitola 4 tohoto nařízení || Platba oddělená od produkce
 Nepovinná podpora vázaná na produkci || Hlava IV kapitola 1 tohoto nařízení ||
 Bavlna || Hlava IV kapitola 2 tohoto nařízení || Platba na plochu
 Platba pro malé zemědělce || Hlava V tohoto nařízení || Platba oddělená od produkce
 Posei || Hlava III nařízení (ES) č. 247/2006 || Přímé platby na základě opatření stanovených v programech
 Ostrovy v Egejském moři || Kapitola III nařízení (ES) č. 1405/2006 || Přímé platby na základě opatření stanovených v programech
PŘÍLOHA II
Vnitrostátní stropy uvedené v článku 6
   ||   ||   ||   ||   ||   || (v tisících EUR)
 Kalendářní rok || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 a další rok
 Belgie || 553 521 || 544 065 || 534 632 || 525 205 || 525 205 || 525 205
 Bulharsko || 655 661 || 737 164 || 810 525 || 812 106 || 812 106 || 812 106
 Česká republika || 892 698 || 891 875 || 891 059 || 890 229 || 890 229 || 890 229
 Dánsko || 942 931 || 931 719 || 920 534 || 909 353 || 909 353 || 909 353
 Německo || 5 275 876 || 5 236 176 || 5 196 585 || 5 156 970 || 5 156 970 || 5 156 970
 Estonsko || 108 781 || 117 453 || 126 110 || 134 749 || 134 749 || 134 749
 Irsko || 1 240 652 || 1 239 027 || 1 237 413 || 1 235 779 || 1 235 779 || 1 235 779
 Řecko || 2 099 920 || 2 071 481 || 2 043 111 || 2 014 751 || 2 014 751 || 2 014 751
 Španělsko || 4 934 910 || 4 950 726 || 4 966 546 || 4 988 380 || 4 988 380 || 4 988 380
 Francie || 7 732 611 || 7 694 854 || 7 657 219 || 7 619 511 || 7 619 511 || 7 619 511
 Itálie || 4 023 865 || 3 963 007 || 3 902 289 || 3 841 609 || 3 841 609 || 3 841 609
 Kypr || 52 273 || 51 611 || 50 950 || 50 290 || 50 290 || 50 290
 Lotyšsko || 163 261 || 181 594 || 199 895 || 218 159 || 218 159 || 218 159
 Litva || 396 499 || 417 127 || 437 720 || 458 267 || 458 267 || 458 267
 Lucembursko || 34 313 || 34 250 || 34 187 || 34 123 || 34 123 || 34 123
 Maďarsko || 1 298 104 || 1 296 907 || 1 295 721 || 1 294 513 || 1 294 513 || 1 294 513
 Malta || 5 316 || 5 183 || 5 050 || 4 917 || 4 917 || 4 917
 Nizozemsko || 806 975 || 792 131 || 777 320 || 762 521 || 762 521 || 762 521
 Rakousko || 707 503 || 706 850 || 706 204 || 705 546 || 705 546 || 705 546
 Polsko || 3 038 969 || 3 066 519 || 3 094 039 || 3 121 451 || 3 121 451 || 3 121 451
 Portugalsko || 573 046 || 585 655 || 598 245 || 610 800 || 610 800 || 610 800
 Rumunsko || 1 472 005 || 1 692 450 || 1 895 075 || 1 939 357 || 1 939 357 || 1 939 357
 Slovinsko || 141 585 || 140 420 || 139 258 || 138 096 || 138 096 || 138 096
 Slovensko || 386 744 || 391 862 || 396 973 || 402 067 || 402 067 || 402 067
 Finsko || 533 932 || 534 315 || 534 700 || 535 075 || 535 075 || 535 075
 Švédsko || 710 853 || 711 798 || 712 747 || 713 681 || 713 681 || 713 681
 Spojené království || 3 624 384 || 3 637 210 || 3 650 038 || 3 662 774 || 3 662 774 || 3 662 774
PŘÍLOHA III
Čisté stropy uvedené v článku 7
   ||   ||   ||   ||   ||   || (v milionech EUR)
   Kalendářní rok   || 2014   || 2015   || 2016   || 2017   || 2018   || 2019 a další rok
 Belgie || 553,5 || 544,1 || 534,6 || 525,2 || 525,2 || 525,2
 Bulharsko || 656,2 || 733,6 || 799,7 || 801,2 || 801,2 || 801,2
 Česká republika || 892,5 || 891,7 || 890,9 || 890,0 || 890,0 || 890,0
 Dánsko || 942,8 || 931,6 || 920,4 || 909,3 || 909,3 || 909,3
 Německo || 5 275,3 || 5 235,6 || 5 196,1 || 5 156,5 || 5 156,5 || 5 156,5
 Estonsko || 108,8 || 117,5 || 126,1 || 134,7 || 134,7 || 134,7
 Irsko || 1 240,7 || 1 239,0 || 1 237,4 || 1 235,8 || 1 235,8 || 1 235,8
 Řecko || 2 253,2 || 2 226,5 || 2 199,8 || 2 173,1 || 2 173,1 || 2 173,1
 Španělsko || 4 978,9 || 4 994,4 || 5 010,0 || 5 031,4 || 5 031,4 || 5 031,4
 Francie || 7 732,6 || 7 694,9 || 7 657,2 || 7 619,5 || 7 619,5 || 7 619,5
 Itálie || 4 023,6 || 3 962,8 || 3 902,1 || 3 841,4 || 3 841,4 || 3 841,4
 Kypr || 52,3 || 51,6 || 51,0 || 50,3 || 50,3 || 50,3
 Lotyšsko || 163,3 || 181,6 || 199,9 || 218,2 || 218,2 || 218,2
 Litva || 396,5 || 417,0 || 437,6 || 458,1 || 458,1 || 458,1
 Lucembursko || 34,3 || 34,2 || 34,2 || 34,1 || 34,1 || 34,1
 Maďarsko || 1 289,2 || 1 288,0 || 1 286,8 || 1 285,7 || 1 285,7 || 1 285,7
 Malta || 5,3 || 5,2 || 5,0 || 4,9 || 4,9 || 4,9
 Nizozemsko || 807,0 || 792,1 || 777,3 || 762,5 || 762,5 || 762,5
 Rakousko || 707,5 || 706,9 || 706,2 || 705,5 || 705,5 || 705,5
 Polsko || 3 038,9 || 3 066,4 || 3 093,9 || 3 121,4 || 3 121,4 || 3 121,4
 Portugalsko || 573,2 || 585,8 || 598,4 || 611,0 || 611,0 || 611,0
 Rumunsko || 1 468,0 || 1 684,0 || 1 880,9 || 1 924,0 || 1 924,0 || 1 924,0
 Slovinsko || 141,6 || 140,4 || 139,3 || 138,1 || 138,1 || 138,1
 Slovensko || 384,4 || 389,5 || 394,5 || 399,4 || 399,4 || 399,4
 Finsko || 533,9 || 534,3 || 534,7 || 535,1 || 535,1 || 535,1
 Švédsko || 710,9 || 711,8 || 712,7 || 713,7 || 713,7 || 713,7
 Spojené království || 3 534,9 || 3 547,1 || 3 559,2 || 3 571,3 || 3 571,3 || 3 571,3
PŘÍLOHA IV
Koeficienty, které se
mají použít podle čl. 10 odst. 1
 Členský stát || Hranice pro prahovou hodnotu v EUR (čl. 10 odst. 1 písm. a)) || Hranice pro prahovou hodnotu v hektarech (čl. 10 odst. 1 písm. b))
 Belgie || 400 ||                                 2
 Bulharsko || 200 ||                                 0,5
 Česká republika || 200 ||                                 5
 Dánsko || 300 ||                                 5
 Německo || 300 ||                                 4
 Estonsko || 100 ||                                 3
 Irsko || 200 ||                                 3
 Řecko || 400 ||                                 0,4
 Španělsko || 300 ||                                 2
 Francie || 300 ||                                 4
 Itálie || 400 ||                                 0,5
 Kypr || 300 ||                                 0,3
 Lotyšsko || 100 ||                                 1
 Litva || 100 ||                                 1
 Lucembursko || 300 ||                                 4
 Maďarsko || 200 ||                                 0,3
 Malta || 500 ||                                 0,1
 Nizozemsko || 500 ||                                 2
 Rakousko || 200 ||                                 2
 Polsko || 200 ||                                 0,5
 Portugalsko || 200 ||                                 0,3
 Rumunsko || 200 ||                                 0,3
 Slovinsko || 300 ||                                 0,3
 Slovensko || 200 ||                                 2
 Finsko || 200 ||                                 3
 Švédsko || 200 ||                                 4
 Spojené království || 200 ||                                 5
PŘÍLOHA V
Finanční ustanovení pro
Bulharsko a Rumunsko uvedená v článcích 16 a 17
A.        Částky pro výpočet
vnitrostátních stropů pro platby uvedené v článku 16:
(v
tisících EUR)
   || 2014 || 2015
 Bulharsko || 805 847 || 808 188
 Rumunsko || 1 802 977 || 1 849 068
B.         Celková částka doplňkových
vnitrostátních přímých plateb k režimu základní platby uvedená v čl. 17 odst.
2:
(v
tisících EUR)
   || 2014 || 2015
 Bulharsko || 150 186 || 71 024
 Rumunsko || 330 971 || 156 618
C.        Celková částka doplňkových
vnitrostátních přímých plateb ke zvláštní podpoře pro bavlnu uvedená v čl. 17
odst. 3:
(v
eurech)
   || 2014 || 2015
 Bulharsko || 556 523 || 295 687
PŘÍLOHA VI
Průměrná velikost
zemědělského podniku, která se má použít podle čl. 36 odst. 5
 Členský stát || Průměrná velikost zemědělského podniku (v hektarech)
 Belgie || 29
 Bulharsko || 6
 Česká republika || 89
 Dánsko || 60
 Německo || 46
 Estonsko || 39
 Irsko || 32
 Řecko || 5
 Španělsko || 24
 Francie || 52
 Itálie || 8
 Kypr || 4
 Lotyšsko || 16
 Litva || 12
 Lucembursko || 57
 Maďarsko || 7
 Malta || 1
 Nizozemsko || 25
 Rakousko || 19
 Polsko || 6
 Portugalsko || 13
 Rumunsko || 3
 Slovinsko || 6
 Slovensko || 28
 Finsko || 34
 Švédsko || 43
 Spojené království || 54
PŘÍLOHA VII
SROVNÁVACÍ TABULKA
 Nařízení Rady (ES) č. 73/2009. || Toto nařízení || Nařízení (EU) č. […] [horizontální nařízení]
 Článek 1 || Článek 1 || –
 – || Článek 2 || –
 Článek 2 || Článek 4 || –
 – || Čl. 5 odst. 2 || –
 Článek 3 || Článek 5 || –
 Čl. 4 odst. 1 || – || Článek 91
 Čl. 4 odst. 2 || – || Článek 95
 Článek 5 || – || Článek 93
 Čl. 6 odst. 1 || – || Článek 94
 Čl. 6 odst. 2 || – || –
 Článek 7 || – || –
 Čl. 8 odst. 1 a 2 || Čl. 7 odst. 1 a 3 || –
 – || Čl. 7 odst. 2 || –
 Článek 9 || – || –
 Článek 10 || – || –
 Čl. 11 odst. 1 a 2 || – || Čl. 25 odst. 1 a 2
 – || Článek 8 || –
 Čl. 12 odst. 1 a 2 || – || Článek 12
 Čl. 12 odst. 3 || – || Článek 14
 Čl. 12 odst. 4 || – || –
 Článek 13 || – || Čl. 13 odst. 2
 Článek 14 || – || Článek 68
 Článek 15 || – || Článek 69
 Článek 16 || – || Článek 70
 Článek 17 || – || Článek 71
 Článek 18 || – || Článek 72
 Článek 19 || – || Článek 73
 Článek 20 || – || Článek 75
 Článek 21 || – || Čl. 75 odst. 4
 Článek 22 || – || Článek 96
 Článek 23 || – || Článek 97
 Článek 24 || – || Článek 99
 Článek 25 || – || Článek 100
 Článek 26 || – || Článek 63
 Čl. 27 odst. 1 || – || Čl. 102 odst. 3
 Čl. 27 odst. 2 || – || Článek 49
 Čl. 27 odst. 3 || – || Čl. 69 odst. 3
 – || Článek 9 || –
 Čl. 28 odst. 1 a 2 || Čl. 10 odst. 1, 3 a 4 || –
 – || Čl. 10 odst. 2 || –
 Čl. 28 odst. 3 || Čl. 23 odst. 1 písm. a) bod ii) || –
 – || Čl. 23 odst. 1 písm. a) bod i), písm. c) a d) || –
 – || Článek 11 || –
 Článek 29 || – || Článek 76
 Článek 30 || – || Článek 62
 Článek 31 || – || Čl. 2 odst. 2
 Článek 32 || Článek 15 || –
 Čl. 33 odst. 1 || Čl. 18 odst. 1 || –
 – || Čl. 18 odst. 2 || –
 Čl. 34 odst. 1 a 2 || Čl. 25 odst. 1 a 2 || –
 Článek 35 || Článek 26 || –
 Článek 36 || – || –
 Článek 37 || Článek 12 || –
 – || Článek 14 || –
 Článek 38 || – || –
 Čl. 39 odst. 1 || Čl. 25 odst. 3 || –
 Čl. 40 odst. 1 || Čl. 6 odst. 1 || –
 Čl. 40 odst. 2 || Čl. 19 odst. 3 || –
 Čl. 41 odst. 1 || Čl. 23 odst. 1 || –
 Čl. 41 odst. 2 || Čl. 23 odst. 3 a 4 || –
 Čl. 41 odst. 3 || Čl. 23 odst. 5 písm. a) || –
 Čl. 41 odst. 5 || Čl. 23 odst. 5 písm. b) || –
 – || Čl. 23 odst. 2, 6 a 7 || –
 Čl. 41 odst. 6 || Čl. 22 odst. 4 || –
 Článek 42 || Čl. 24 odst. 1 písm. b) || –
 Čl. 43 odst. 1 a 2 || Čl. 25 odst. 1 a 2 || –
 Čl. 43 odst. 3 || – || –
 Článek 44 || – || –
 Článek 45 || – || –
 – || – || –
 – || Čl. 19 odst. 1 a 2 || –
 Čl. 46 odst. 1 až 4 || Čl. 20 odst. 1 až 4 || –
 Čl. 46 odst. 5 || – || –
 – || Článek 21 ||
 Čl. 47 odst. 1 || – || –
 Čl. 47 odst. 2 || Čl. 22 odst. 1 regionální použití || –
 – || Čl. 22 odst. 1 vnitrostátní použití || –
 – || Čl. 22 odst. 2, 3, 5, 6 a 7 || –
 Článek 48 || – || –
 Článek 49 || – || –
 Článek 50 || – || –
 Článek 51 || – || –
 Článek 52 || – || –
 Článek 53 || – || –
 Článek 54 || – || –
 Článek 55 || – || –
 Článek 56 || – || –
 Článek 57 || – || –
 Článek 58 || – || –
 Článek 59 || – || –
 Článek 60 || – || –
 Článek 61 || – || –
 Článek 62 || – || –
 Článek 63 || – || –
 Článek 64 || – || –
 Článek 65 || – || –
 Článek 66 || – || –
 Článek 67 || – || –
 Článek 68 || – || –
 Článek 69 || – || –
 Článek 70 || – || –
 Článek 71 || – || –
 Článek 72 || – || –
 Článek 73 || – || –
 Článek 74 || – || –
 Článek 75 || – || –
 Článek 76 || – || –
 Článek 77 || – || –
 Článek 78 || – || –
 Článek 79 || – || –
 Článek 80 || – || –
 Článek 81 || – || –
 Článek 82 || – || –
 Článek 83 || – || –
 Článek 84 || – || –
 Článek 85 || – || –
 Článek 86 || – || –
 Článek 87 || – || –
 Článek 88 || Článek 42 || –
 Článek 89 || Článek 43 || –
 Článek 90 || Článek 44 || –
 Článek 91 || Článek 45 || –
 Článek 92 || Článek 46 || –
 Článek 93 || – || –
 Článek 94 || – || –
 Článek 95 || – || –
 Článek 96 || – || –
 Článek 97 || – || –
 Článek 98 || – || –
 Článek 99 || – || –
 Článek 100 || – || –
 Článek 101 || – || –
 Článek 102 || – || –
 Článek 103 || – || –
 Článek 104 || – || –
 Článek 105 || – || –
 Článek 106 || – || –
 Článek 107 || – || –
 Článek 108 || – || –
 Článek 109 || – || –
 Článek 110 || – || –
 Článek 111 || – || –
 Článek 112 || – || –
 Článek 113 || – || –
 Článek 114 || – || –
 Článek 115 || – || –
 Článek 116 || – || –
 Článek 117 || – || –
 Článek 118 || – || –
 Článek 119 || – || –
 Článek 120 || – || –
 Článek 121 || Článek 16 || –
 Článek 122 || – || –
 Článek 123 || – || –
 Článek 124 || – || –
 Čl. 124 odst. 6 || – || Článek 98
 Článek 125 || – || –
 Článek 126 || – || –
 Článek 127 || – || –
 Článek 128 || – || –
 Článek 129 || – || –
 Článek 130 || – || –
 Článek 131 || – || –
 Článek 132 || Článek 17 || –
 Článek 133 || – || –
 – || Článek 28 || –
 – || Článek 29 || –
 – || Článek 20 || –
 – || Článek 31 || –
 – || Článek 32 || –
 – || Článek 33 || –
 – || Článek 34 || –
 – || Článek 35 || –
 – || Článek 36 || –
 – || Článek 37 || –
 – || Článek 47 || –
 – || Článek 48 || –
 – || Článek 49 || –
 – || Článek 50 || –
 – || Článek 51 || –
 Článek 134 || – || –
 Článek 135 || – || –
 Článek 136 || – || –
 – || Článek 52 || –
 Článek 137 || – || –
 Článek 138 || Článek 3 || –
 Článek 139 || Článek 13 || –
 Článek 140 || Článek 53 || –
 Článek 141 || Článek 56 || –
 Článek 142 || Článek 55 || –
 Čl. 142 písm. r) || Článek 54 || –
 Článek 143 || – || –
 Článek 144 || – || –
 Článek 145 || – || –
 Článek 146 || Článek 55 || –
 Článek 146a || – || –
 Článek 147 || Článek 56 || –
 Článek 148 || – || –
 Článek 149 || Článek 57 || –
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

-        návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro přímé
platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky,
-        návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná organizace
trhů se zemědělskými produkty (nařízení o jednotné společné organizaci trhů),
-        návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského
zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV),
-        návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady o financování, řízení a sledování
společné zemědělské politiky,
-        návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES)
č. 73/2009, pokud jde o poskytování přímých plateb zemědělcům pro rok
2013,
-        návrh
nařízení Rady, kterým se stanoví opatření na stanovení některých podpor a náhrad
v souvislosti se společnou organizací trhů se zemědělskými produkty,
-        návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES)
č. 1234/2007, pokud jde o režim jednotné platby a podporu pěstitelům révy.

1.2.
Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[28]

Oblast
politiky hlavy 05 z okruhu 2

1.3.
Povaha návrhu/podnětu (legislativní rámec pro SZP
po roce 2013)

x Návrh/podnět se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se týká
nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[29]

x Návrh/podnět se týká prodloužení stávající
akce
x Návrh/podnět se týká akce přesměrované na
jinou akci

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

V
zájmu podpory účinnosti zdrojů s ohledem na inteligentní a udržitelný růst
zemědělství EU podporující začlenění a rozvoj venkova v souladu se strategií
Evropa 2020 jsou cíli SZP:
–
životaschopná produkce potravin,
–
udržitelné hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu,
–
vyvážený územní rozvoj.

1.4.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

Specifické cíle pro oblast politiky 05:
Specifický cíl č. 1:
Poskytovat
environmentální veřejné statky
Specifický cíl č. 2:
Kompenzace
za obtíže při produkci v oblastech se zvláštními přírodními omezeními
Specifický cíl č. 3:
Provádět
opatření zaměřená na přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování
Specifický cíl č. 4:
Spravovat
rozpočet EU (SZP) v souladu s vysokými standardy finančního řízení
Specifický cíl pro ABB 05 02 – Intervence na zemědělských trzích:
Specifický cíl č. 5:
Zlepšit
konkurenceschopnost odvětví zemědělství a zvýšit podíl jeho hodnoty v
potravinovém řetězci
Specifický cíl pro ABB 05 03 – Přímé podpory:
Specifický cíl č. 6:
Přispět
k příjmům zemědělských podniků a omezit kolísavost příjmu zemědělských podniků
Specifický cíl pro ABB 05 04 – Rozvoj venkova:
Specifický cíl č. 7:
Podporovat
ekologický růst inovacemi
Specifický cíl č. 8:
Podpořit
zaměstnanost na venkově a zachovat sociální strukturu ve venkovských oblastech
Specifický cíl č. 9:
Zlepšit
venkovské hospodářství a podporovat diverzifikaci
Specifický cíl č. 10:
Umožnit
strukturální rozmanitost v zemědělských systémech

1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady

V
této fázi není možné stanovit kvantitativní cíle pro ukazatele dopadu. Ačkoli
může politika jít určitým směrem, závisely by široké ekonomické,
environmentální a sociální výsledky měřené těmito ukazateli v konečném důsledku
také na dopadu řady externích faktorů, které jsou podle nedávných zkušeností
výrazné a nepředvídatelné. Probíhá další analýza, která bude k dispozici pro
období po roce 2013.
Pokud
jde o přímé platby, budou členské státy mít možnost v omezeném rozsahu
rozhodnout o provádění některých součástí režimů přímých plateb.
U
rozvoje venkova budou očekávané výsledky a dopad záviset na programech rozvoje
venkova, které členské státy předloží Komisi. Členské státy budou požádány, aby
ve svých programech stanovily cíle.

1.4.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Návrhy
stanoví zřízení společného rámce pro sledování a hodnocení s cílem měřit
výkonnost společné zemědělské politiky. Tento rámec zahrnuje všechny nástroje
týkající se sledování a hodnocení opatření SZP, a zejména přímých plateb,
tržních opatření, opatření pro rozvoj venkova a uplatňování podmíněnosti.
Dopad
těchto opatření SZP se měří ve vztahu k těmto cílům:
a)       životaschopná
produkce potravin zaměřená na příjmy zemědělství, zemědělskou produktivitu a
cenovou stabilitu;
b)       udržitelné
hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu zaměřené na emise
skleníkových plynů, biologickou rozmanitost, půdu a vodu;
c)       vyvážený
územní rozvoj zaměřený na zaměstnanost, růst a chudobu ve venkovských
oblastech.
Komise
prostřednictvím prováděcích aktů vymezí soubor zvláštních ukazatelů pro tyto
cíle a oblasti.
Pokud
jde o rozvoj venkova, navrhuje se mimo jiné posílený systém společného
sledování a hodnocení. Cílem tohoto systému je a) prokázat pokrok a dosažené
výsledky politiky rozvoje venkova a posoudit dopad, účinnost, účelnost a význam
intervencí politiky rozvoje venkova, b)        přispět k lépe zaměřené podpoře
rozvoje venkova a c) podpořit společný proces získávání poznatků týkajících se
sledování a hodnocení. Komise prostřednictvím prováděcích aktů sestaví seznam
společných ukazatelů, které souvisejí s politickými prioritami.

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém
nebo dlouhodobém horizontu

Cílem
návrhů je stanovit legislativní rámec společné zemědělské politiky pro období
po roce 2013, aby bylo možné dosáhnout víceletých strategických cílů SZP, jež
přímo vyplývají ze strategie Evropa 2020 pro evropské venkovské oblasti, a
splnit příslušné požadavky Smlouvy.

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Budoucí
SZP nebude jen politikou, která se zabývá malou, i když zásadní částí ekonomiky
EU, ale také politikou strategického významu pro zabezpečení potravin, pro
životní prostředí a územní rovnováhu. SZP tedy jako skutečně společná politika
co nejúčinněji využívá omezených rozpočtových zdrojů a zároveň v celé EU
zachovává udržitelné zemědělství, řeší důležité přeshraniční otázky, jako jsou
klimatické změny, a posiluje solidaritu mezi členskými státy.
Jak
uvádí sdělení Komise „Rozpočet – Evropa 2020“[30], je SZP skutečně
evropskou politikou. Místo 27 samostatných zemědělských politik a rozpočtů
spojily členské státy své zdroje na provádění jednotné evropské politiky s
jednotným evropským rozpočtem. To přirozeně znamená, že na SZP připadá významná
část rozpočtu EU. Tento přístup je však daleko účinnější a hospodárnější než
nekoordinovaný vnitrostátní přístup.

1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

Na
základě zhodnocení stávajícího politického rámce, široké konzultace se
zúčastněnými stranami a analýzy budoucích úkolů a potřeb bylo provedeno
komplexní posouzení dopadů. Další podrobnosti jsou uvedeny v posouzení dopadů a
v důvodové zprávě, jež jsou připojeny k návrhům právních předpisů.

1.5.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími finančními
nástroji

Návrhy
právních předpisů, na něž se vztahuje tento finanční výkaz, by měly být chápány
v širších souvislostech návrhu nařízení o jednotném rámci se společnými pravidly
pro fondy společného strategického rámce (EZFRV, EFRR, ESF, Fond soudržnosti a
Evropský námořní a rybářský fond). Toto rámcové nařízení významně přispěje ke
snížení administrativní zátěže, k vynakládání finančních prostředků EU účinným
způsobem a k zavedení zjednodušení do praxe. Rovněž je základem nových koncepcí
společného strategického rámce pro všechny tyto fondy a budoucí smlouvy o
partnerství, které se na tyto fondy rovněž budou vztahovat.
Společný
strategický rámec, který bude stanoven, převede cíle a priority strategie
Evropa 2020 na priority EZFRV a rovněž EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a
Evropského námořního a rybářského fondu, které zajistí integrované využívání
fondů v zájmu splnění společných cílů.
Společný
strategický rámec rovněž stanoví koordinační mechanismy s ostatními příslušnými
politikami a nástroji Unie.
Pokud
jde o SZP, bude harmonizací a sblížením pravidel řízení a kontroly u prvního
(EZZF) a druhého (EZFRV) pilíře SZP navíc dosaženo významných synergií a
zjednodušení. Měla by být zachována silná vazba mezi EZZF a EZFRV a rovněž by
měly být udrženy stávající struktury v členských státech.

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

x Časově omezený návrh/podnět (u návrhů
nařízení o režimech přímých plateb, nařízení o rozvoji venkova a přechodných
opatřeních)
–
x   Návrh/podnět s platností 1. ledna 2014 do 31.
prosince 2020
–
x   Finanční dopad pro období příštího víceletého
finančního rámce. U rozvoje venkova dopad na platby do roku 2023.
x Časově neomezený návrh/podnět (u
návrhu nařízení o jednotné společné organizaci trhů a horizontálního nařízení)
–
Provádění od roku 2014.

1.7.
Předpokládaný způsob řízení[31]

x Přímé centralizované řízení Komisí
¨ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
–
¨  výkonným agenturám
–
¨  subjektům zřízeným Společenstvími[32]
–
¨  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným výkonem
veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy
o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním aktu ve smyslu
článku 49 finančního nařízení
x Sdílené řízení s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s
mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Poznámky
Žádná
podstatná změna ve srovnání se současným stavem, tj. většina výdajů, kterých se
dotýkají legislativní návrhy reformy SZP, bude řízena sdíleným řízením s
členskými státy. Velmi malá část však bude i nadále spadat pod přímé
centralizované řízení Komisí.

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Pokud
jde o sledování a hodnocení SZP, předloží Komise každé čtyři roky Evropskému
parlamentu a Radě zprávu, přičemž první zpráva má být předložena nejpozději na
konci roku 2017.
Ta
je doplněna o zvláštní ustanovení ve všech oblastech SZP; různé požadavky na
komplexní zprávy a oznámení budou vymezeny v prováděcích pravidlech.
Pokud
jde o rozvoj venkova, jsou rovněž stanovena pravidla pro sledování programů,
jež budou sblížena s ostatními fondy a jež budou spojena s hodnoceními ex-ante,
průběžnými hodnoceními a hodnoceními ex-post.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

Existuje
více než sedm milionů příjemců SZP, kteří dostávají podporu v rámci řady
různých režimů podpory, z nichž každý má podrobná a někdy komplexní kritéria
způsobilosti.
Snižování
míry chybovosti v oblasti společné zemědělské politiky již lze považovat za
trend. Nejnovější míra chybovosti, jež se blíží 2 %, potvrzuje celkové
pozitivní hodnocení minulých let. Záměrem je pokračovat v započatém úsilí a
dosáhnout míry chybovosti nižší než 2 %.

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

Legislativní
balíček, zejména návrh nařízení o financování, řízení a sledování společné
zemědělské politiky, předpokládá zachování a posílení stávajícího systému
zřízeného nařízením (ES) č. 1290/2005. Stanoví povinnou správní strukturu na
úrovni členských států, jež je soustředěna kolem akreditovaných platebních
agentur, které jsou odpovědné za provádění kontrol u příjemců v souladu se
zásadami stanovenými v bodě 2.3. Řídící subjekt každé platební agentury musí
každý rok předložit prohlášení o důvěryhodnosti, které se týká úplnosti,
přesnosti a věcné správnosti účetních závěrek, řádného fungování systémů
vnitřní kontroly a zákonnosti a správnosti uskutečněných operací. Ke všem třem
prvkům musí poskytnout stanovisko nezávislý auditní subjekt.
Komise
bude i nadále provádět audit zemědělských výdajů za použití přístupu založeného
na hodnocení rizik, aby zajistila, že se její audity zaměří na nejvíce rizikové
oblasti. Prokáží-li tyto audity, že výdaje vznikly v rozporu s pravidly Unie,
vyloučí v souladu se systémem schvalování souladu dotčené částky z financování
Unií.
Pokud
jde o náklady na kontroly, je podrobná analýza obsažena v příloze 8 k posouzení
dopadu, jež je připojeno k legislativním návrhům.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

Legislativní
balíček, zejména návrh nařízení o financování, řízení a sledování společné
zemědělské politiky, předpokládá zachování a posílení stávajícího podrobného
systému kontrol a sankcí uplatňovaných platebními agenturami a základní rysy a
zvláštní pravidla přizpůsobená zvláštnostem každého režimu podpory. Systémy
obecně stanoví podrobné správní kontroly 100 % žádostí o podporu, případné
křížové kontroly s ostatními databázemi a kontroly minimálního počtu operací na
místě před provedením plateb, a to v závislosti na riziku, které daný režim
představuje. Pokud tyto kontroly na místě odhalí vysoký počet nesrovnalostí,
musí být provedeny dodatečné kontroly. V této souvislosti je vůbec
nejdůležitějším systémem integrovaný administrativní a kontrolní systém, který
v rozpočtovém roce 2010 pokrýval přibližně 80 % celkových výdajů v rámci EZZF a
EZFRV. V případě členských států s řádně fungujícími kontrolními systémy a
nízkou mírou chybovosti bude Komise zmocněna povolit snížení počtu kontrol na
místě.
Balíček
dále stanoví, že členské státy musí předcházet nesrovnalostem a podvodům,
zjišťovat a napravovat je, ukládat účinné, odrazující a přiměřené sankce
stanovené v právních předpisech Unie nebo členských států, a zpětně získávat
neoprávněné platby i s úroky. Sem patří automatický mechanismus účetní závěrky
u případů nesrovnalostí, který stanoví, že nedojde-li ke zpětnému získání
plateb do čtyř let od data žádosti o zpětné získání plateb, nebo do osmi let v
případě, že dojde k soudnímu řízení, nese finanční důsledky toho, že platby
nebyly získány zpět, dotyčný členský stát. Tento mechanismus bude silným
motivačním faktorem, který přiměje členské státy k co nejrychlejšímu zpětnému
získávání neoprávněných plateb.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

Částky uvedené v tomto finančním výkaze jsou
vyjádřeny v běžných cenách a v závazcích.
Kromě změn vyplývajících z legislativních návrhů
uvedených v tabulkách níže přináší legislativní návrhy další změny, které
nemají žádný finanční dopad.
Pro kterýkoli z roků v období 2014–2020 nelze v
této fázi vyloučit uplatnění finanční kázně. To však nebude záviset na
reformních návrzích jako takových, ale na jiných faktorech, jako je čerpání
přímých podpor nebo budoucí vývoj na zemědělských trzích.
Pokud jde o přímé podpory, jsou rozšířené čisté
stropy pro rok 2014 (kalendářní rok 2013) zařazené do návrhu týkajícího se
přechodných opatření vyšší než částky přidělené přímým podporám uvedeným v
přiložených tabulkách. Aniž je dotčena možná potřeba uplatnění mechanismu finanční
kázně, je účelem tohoto rozšíření zajistit pokračování stávajících právních
předpisů ve scénáři, v němž by všechny ostatní prvky zůstaly nezměněné.
Reformní návrhy obsahují ustanovení, jež poskytují
členským státům jistou míru flexibility v souvislosti s přidělováním přímých
podpor, respektive rozvojem venkova. Rozhodnou-li se členské státy této
flexibility využít, bude to mít finanční následky v rámci daných částek, které
nelze v této fázi kvantifikovat.
Tento finanční výkaz nezohledňuje možné využití
rezervy pro případ krizí. Je třeba zdůraznit, že částky zohledněné u výdajů
souvisejících s trhem nejsou založeny na nákupu v rámci veřejné intervence a
ostatních opatřeních týkajících se krizových situací v jakémkoli odvětví.

3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené
výdajové rozpočtové linie

Tabulka 1: Prostředky pro SZP včetně
doplňujících prostředků stanovené v návrzích víceletého finančního rámce a v
návrzích reformy SZP
V milionech EUR (běžné ceny)
 Rozpočtový rok || 2013 || 2013 upravený (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 V rámci víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Přímé podpory a výdaje související s trhem (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193
 Odhadované účelově vázané příjmy || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704
 P1 Přímé podpory a výdaje související s trhem (s účelově vázanými příjmy) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897
 P2 Rozvoj venkova (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157
 Celkem || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 Okruh 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Společný strategický rámec pro zemědělství: Zemědělský výzkum a inovace || nepoužije se || nepoužije se || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072
 Nejchudší osoby || nepoužije se || nepoužije se || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
 Celkem || nepoužije se || nepoužije se || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889
 Okruh 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bezpečnost potravin || nepoužije se || nepoužije se || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo víceletý finanční rámec ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezerva na zemědělské krize || nepoužije se || nepoužije se || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945
 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Z toho maximálně dostupné pro zemědělství: (5) || nepoužije se || nepoužije se || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Návrhy Komise (víceletý finanční rámec + mimo víceletý finanční rámec) + účelově vázané příjmy CELKEM || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156
 Návrhy víceletého finančního rámce (tj. kromě rezervy a EFG) + účelově vázané příjmy CELKEM || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393
Poznámky:
(1)           S ohledem na již schválené legislativní
změny, tj. dobrovolná modulace pro Spojené království a článek 136 „nevyužité
prostředky“ přestanou platit do konce roku 2013.
(2)           Prostředky se týkají navrhovaného
ročního stropu pro první pilíř. Je však třeba vzít na vědomí, že se navrhuje
přesun negativních výdajů ze schválení účetních závěrek (nyní v rozpočtové
položce 05 07 01 06) do účelově vázaných příjmů (položka 67 03). Podrobnosti
viz tabulka s odhady příjmů na další stránce.
(3)           Údaje za rok 2013 obsahují prostředky
pro veterinární a fytosanitární opatření, jakož i tržní opatření pro odvětví
rybolovu.
(4)           Prostředky ve výše uvedené tabulce jsou
v souladu s prostředky uvedenými ve sdělení Komise „Rozpočet – Evropa 2020“
(KOM(2011) 500 v konečném znění, 29. června 2011). Je však třeba rozhodnout, zda
víceletý finanční rámec zohlední přesun, který se navrhuje od roku 2014 pro
finanční krytí jednoho členského státu, a to z národního restrukturalizačního
programu v odvětví bavlny do rozvoje venkova, který znamená úpravu (4 miliony
EUR ročně) prostředků pro dílčí strop EZZF, respektive pilíř 2. V následujících
tabulkách níže byly prostředky přesunuty, a to bez ohledu na to, zda je
zohlední víceletý finanční rámec.
(5)           V souladu se sdělením Komise „Rozpočet –
Evropa 2020“ (KOM(2011) 500 v konečném znění) bude celková částka ve výši až
2,5 miliardy EUR v cenách roku 2011 k dispozici v rámci Evropského fondu pro
přizpůsobení se globalizaci, a to na další podporu zemědělcům, kteří trpí
následky globalizace. Ve výše uvedené tabulce je rozpis podle roků v běžných
cenách pouze orientační. Předloha interinstitucionální dohody mezi
Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech
a o řádném finančním řízení (KOM(2011) 403 v konečném znění, 29. června 2011)
stanoví pro EFG celkovou maximální roční částku ve výši 429 milionů EUR v
cenách roku 2011.

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

Tabulka 2: Odhadované příjmy a výdaje
pro oblast politiky 05 v rámci okruhu 2
V milionech EUR (běžné ceny)
 Rozpočtový rok || 2013 || 2013 upravený || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020
 PŘÍJMY ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Dávka z výroby cukru (vlastní zdroje) || 123 || 123 || 123 || 123 ||   ||   ||   ||   ||   || 246
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 – Účelově vázané příjmy || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187
  z toho: ex 05 07 01 06 – Schválení účetních závěrek || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Celkem || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433
 VÝDAJE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 - Trhy (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764
 05 03 – Přímé podpory (před omezením) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105
 05 03 – Přímé podpory (po omezení) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 04 – Rozvoj venkova (před omezením) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185
 05 04 – Rozvoj venkova (po omezení) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 07 01 06 – Schválení účetních závěrek || –69 || –69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Celkem || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 ČISTÝ ROZPOČET po zohlednění účelově vázaných příjmů ||   ||   || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867
Poznámky:
(1)           Pro rok 2013 předběžný odhad založený na návrhu rozpočtu
na rok 2012 a zohledňující právní úpravy schválené pro rok 2013 (např. strop
pro víno, zrušení prémie na bramborový škrob, sušená krmiva), jakož i
předpokládaný vývoj. Pro všechny roky odhady předpokládají, že nedojde k další
potřebě financování podpůrných opatření z důvodu narušení trhu nebo krizí.
(2)           Prostředky
pro rok 2013 zahrnují odhad klučení vína v roce 2012.
Tabulka 3: Výpočet finančního dopadu
návrhů reformy SZP, pokud jde o příjmy a výdaje SZP, podle rozpočtových kapitol
V milionech EUR (běžné ceny)
 Rozpočtový rok || 2013 || 2013 upravený ||   || CELKEM 2014–2020
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 PŘÍJMY ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Dávka z výroby cukru (vlastní zdroje) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 – Účelově vázané příjmy || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
  z toho: ex 05 07 01 06 – Schválení účetních závěrek || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Celkem || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 VÝDAJE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 - Trhy (1) || 3 311 || 3 311 || –689 || –670 || –641 || –612 || –589 || –601 || –612 || –4 413
 05 03 – Přímé podpory (před omezením) (2) || 42 170 || 42 535 || –460 || –492 || –534 || –577 || –617 || –617 || –617 || –3 913
 05 03 – Přímé podpory – Odhadovaný výsledek omezení přesunutý do rozvoje venkova ||   ||   || 0 || –164 || –172 || –185 || –186 || –186 || –186 || –1 078
 05 04 – Rozvoj venkova (před omezením) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28
 05 04 – Rozvoj venkova – Odhadovaný výsledek omezení přesunutý z přímých podpor ||   ||   || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078
 05 07 01 06 – Schválení účetních závěrek || –69 || –69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Celkem || 60 229 || 60 229 || –1 076 || –1 089 || –1 102 || –1 115 || –1 133 || –1 144 || –1 156 || –7 815
 ČISTÝ ROZPOČET po zohlednění účelově vázaných příjmů ||   ||   || –1 145 || –1 158 || –1 171 || –1 184 || –1 202 || –1 213 || –1 225 || –8 298
Poznámky:
(1)           Pro rok 2013 předběžný odhad založený na návrhu rozpočtu
na rok 2012 a zohledňující právní úpravy schválené pro rok 2013 (např. strop
pro víno, zrušení prémie na bramborový škrob, sušená krmiva), jakož i
předpokládaný vývoj. Pro všechny roky odhady předpokládají, že nedojde k další
potřebě financování podpůrných opatření z důvodu narušení trhu nebo krizí.
(2)           Prostředky
pro rok 2013 zahrnují odhad klučení vína v roce 2012.
Tabulka 4: Výpočet finančního dopadu
návrhů reformy SZP, pokud jde o výdaje související s trhem
V milionech EUR (běžné ceny)
 ROZPOČTOVÝ ROK ||   || Právní základ || Odhadované potřeby || Změny oproti roku 2013 ||
   ||   ||   || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020
 Výjimečná opatření: efektivnější a rozšířená oblast působnosti právního základu ||   || články 154, 155, 156 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Zrušení intervence pro pšenici tvrdou a čirok ||   || bývalý článek 10 || pm || – || – || – || – || – || – || – || –
 Potravinové programy pro nejchudší osoby || (2) || bývalý článek 27 nařízení 1234/2007 || 500,0 || –500,0 || –500,0 || –500,0 || –500,0 || –500,0 || –500,0 || –500,0 || –3 500,0
 Soukromé skladování (lněné vlákno) ||   || článek 16 || nepoužije se || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm
 Podpora odvětví bavlny – restrukturalizace || (3) || bývalý článek 5 nařízení 637/2008 || 10,0 || –4,0 || –4,0 || –4,0 || –4,0 || –4,0 || –4,0 || –4,0 || –28,0
 Poskytování podpory pro seskupení producentů v odvětví ovoce a zeleniny ||   || bývalý článek 117 || 30,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || –15,0 || –15,0 || –30,0 || –30,0 || –90,0
 Projekt „Ovoce do škol“ ||   || článek 21 || 90,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 420,0
 Zrušení organizací producentů chmele ||   || bývalý článek 111 || 2,3 || –2,3 || –2,3 || –2,3 || –2,3 || –2,3 || –2,3 || –2,3 || –15,9
 Volitelné soukromé skladování sušeného odstředěného mléka ||   || článek 16 || nepoužije se || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Zrušení podpory pro použití odstředěného mléka / sušeného odstředěného mléka jako krmiva/kaseinu a použití kaseinu ||   || bývalé články 101, 102 || pm || – || – || – || – || – || – || – || –
 Volitelné soukromé skladování másla || (4) || článek 16 || 14,0 || [–1,0] || [–14,0] || [–14,0] || [–14,0] || [–14,0] || [–14,0] || [–14,0] || [–85,0]
 Zrušení propagační dávky na mléko ||   || bývalý článek 309 || pm || – || – || – || – || – || – || – || –
 05 02 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Čistý dopad reformních návrhů (5) ||   ||   ||   || –446,3 || –446,3 || –446,3 || –461,3 || –461,3 || –476,3 || –476,3 || –3 213,9
Poznámky:
(1)           Potřeby pro rok 2013 jsou odhady založené na návrhu
rozpočtu Komise pro rok 2012, s výjimkou a) odvětví ovoce a zeleniny, kde jsou
potřeby založeny na finančním výkaze příslušných reforem, a b) veškerých již
schválených právních změn.
(2)           Prostředky
pro rok 2013 odpovídají návrhu Komise KOM(2010) 486. Od roku 2014 bude opatření
financováno v rámci okruhu 1.
(3)           Finanční krytí pro restrukturalizační program v odvětví
bavlny pro Řecko (4 miliony EUR/rok) bude od roku 2014 převedeno na rozvoj
venkova. Finanční krytí pro Španělsko (6,1 milionu EUR/rok) bude od roku
2018 převedeno na režim jednotné platby (schváleno).
(4)           Odhadovaný
účinek v případě neuplatnění opatření.
(5)           Kromě výdajů v rámci kapitol 05 02 a 05 03 se očekává, že
přímé výdaje v kapitolách 05 01, 05 07 a 05 08 budou financovány z příjmů,
které budou účelově vázány na EZZF.
Tabulka 5: Výpočet finančního dopadu
návrhů reformy SZP, pokud jde o přímé podpory
V milionech EUR (běžné ceny)
 ROZPOČTOVÝ ROK ||   || Právní základ || Odhadované potřeby || Změny oproti roku 2013 ||
   ||   || 2013 (1) || 2013 upravený (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Přímé podpory ||   ||   || 42 169,9 || 42 535,4 || 341,0 || 381,1 || 589,6 || 768,0 || 733,2 || 733,2 || 733,2 || 4 279,3
 – již schválené změny: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 začleňování EU 12 ||   ||   ||   ||   || 875,0 || 1 133,9 || 1 392,8 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 10 008,1
 restrukturalizace odvětví bavlny ||   ||   ||   ||   || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 6,1 || 6,1 || 6,1 || 18,4
 kontrola stavu ||   ||   ||   ||   || –64,3 || –64,3 || –64,3 || –90,0 || –90,0 || –90,0 || –90,0 || –552,8
 předchozí reformy ||   ||   ||   ||   || –9,9 || –32,4 || –32,4 || –32,4 || –32,4 || –32,4 || –32,4 || –204,2
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – změny v návaznosti na nové návrhy reformy SZP ||   ||   || –459,8 || –656,1 || –706,5 || –761,3 || –802,2 || –802,2 || –802,2 || –4 990,3
 z toho: omezení ||   ||   ||   ||   || 0,0 || –164,1 || –172,1 || –184,7 || –185,6 || –185,6 || –185,6 || –1 077,7
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 03 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Čistý dopad reformních návrhů ||   ||   ||   ||   || –459,8 || –656,1 || –706,5 || –761,3 || –802,2 || –802,2 || –802,2 || –4 990,3
 CELKOVÉ VÝDAJE ||   ||   || 42 169,9 || 42 535,4 || 42 876,4 || 42 916,5 || 43 125,0 || 43 303,4 || 43 268,7 || 43 268,7 || 43 268,7 || 302 027,3
Poznámky:
(1)           Prostředky
pro rok 2013 zahrnují odhad klučení vína v roce 2012.
(2)           S
ohledem na již schválené legislativní změny, tj. dobrovolná modulace pro
Spojené království a článek 136 „nevyužité prostředky“ přestanou platit do
konce roku 2013.
Tabulka 6: Složky přímých podpor
V milionech EUR (běžné ceny)
 ROZPOČTOVÝ ROK ||   ||   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020
 Příloha II ||   ||   ||   ||   || 42 407,2 || 42 623,4 || 42 814,2 || 42 780,3 || 42 780,3 || 42 780,3 || 256 185,7
 Platby pro zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí (30 %) ||   ||   ||   ||   || 12 866,5 || 12 855,3 || 12 844,3 || 12 834,1 || 12 834,1 || 12 834,1 || 77 068,4
 Maximální částka, která může být přidělena platbám pro mladé zemědělce (2 %)   ||   ||   ||   ||   || 857,8 || 857,0 || 856,3 || 855,6 || 855,6 || 855,6 || 5 137,9
 Režim základní platby, platby na oblasti s přírodními omezeními, nepovinná podpora vázaná na produkci ||   ||   ||   ||   || 28 682,9 || 28 911,1 || 29 113,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 173 979,4
 Maximální částka, která může být z výše uvedených linií použita na financování režimu pro malé zemědělce (10 %) ||   ||   ||   ||   || 4 288,8 || 4 285,1 || 4 281,4 || 4 278,0 || 4 278,0 || 4 278,0 || 25 689,3
 Přesuny v odvětví vína uvedené v příloze II[33]   ||   ||   ||   ||   || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 959,1
 Omezení ||   ||   ||   ||   || –164,1 || –172,1 || –184,7 || –185,6 || –185,6 || –185,6 || –1 077,7
 Bavlna ||   ||   ||   ||   || 256,0 || 256,3 || 256,5 || 256,6 || 256,6 || 256,6 || 1 538,6
 POSEI / menší ostrovy v Egejském moři ||   ||   ||   ||   || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 2 504,4
Tabulka 7: Výpočet finančního dopadu
návrhů reformy SZP, pokud jde o přechodná opatření pro poskytování přímých
podpor v roce 2014
V milionech EUR (běžné ceny)
 ROZPOČTOVÝ ROK ||   || Právní základ || Odhadované potřeby || Změny oproti roku 2013
   ||   ||   || 2013 (1) || 2013 upravený || 2014 (2)
 Příloha IV nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ||   ||   || 40 165,0 || 40 530,5 || 541,9
 Začleňování EU 10 ||   ||   ||   ||   || 616,1
 Kontrola stavu ||   ||   ||   ||   || –64,3
 Předchozí reformy ||   ||   ||   ||   || –9,9
 05 03 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||
 CELKOVÉ VÝDAJE ||   ||   || 40 165.0 || 40 530.5 || 41 072,4
Poznámky:
(1)           Prostředky
pro rok 2013 zahrnují odhad klučení vína v roce 2012.
(2)           Rozšířené
čisté stropy zahrnují odhad přesunů v odvětví vína na režim jednotné platby na
základě rozhodnutí přijatých členskými státy pro rok 2013.
Tabulka 8: Výpočet finančního dopadu
návrhů reformy SZP, pokud jde o rozvoj venkova
V milionech EUR (běžné ceny)
 ROZPOČTOVÝ ROK ||   || Právní základ || Prostředky na rozvoj venkova || Změny oproti roku 2013 ||
   ||   ||   || 2013 || 2013 upravený (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020
 Programy pro rozvoj venkova ||   ||   || 14 788,9 || 14 423,4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Podpora odvětví bavlny – restrukturalizace || (2) ||   ||   ||   || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 28,0
 Výsledek omezení přímých podpor ||   ||   ||   ||   ||   || 164,1 || 172,1 || 184,7 || 185,6 || 185,6 || 185,6 || 1 077,7
 Finanční krytí pro rozvoj venkova vyjma technické pomoci || (3) ||   ||   ||   || –8,5 || –8,5 || –8,5 || –8,5 || –8,5 || –8,5 || –8,5 || –59,4
 Technická pomoc || (3) ||   || 27,6 || 27,6 || 8,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 29,4
 Cena za projekty místní inovativní spolupráce || (4) ||   || nepoužije se || nepoužije se || 0,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 30,0
 05 04 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Čistý dopad reformních návrhů ||   ||   ||   ||   || 4,0 || 168,1 || 176,1 || 188,7 || 189,6 || 189,6 || 189,6 || 1 105,7
 CELKOVÉ VÝDAJE (před omezením) ||   ||   || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 101 185,5
 CELKOVÉ VÝDAJE (po omezení) ||   ||   || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 619,2 || 14 627,2 || 14 639,8 || 14 640,7 || 14 640,7 || 14 640,7 || 102 263,2
Poznámky:
(1)           Úpravy
v souladu se stávajícími právními předpisy se použijí pouze do konce
rozpočtového roku 2013.
(2)           Prostředky tabulce 1 (oddíl 3.1) jsou v souladu s
prostředky uvedenými ve sdělení Komise „Rozpočet – Evropa 2020“ (KOM(2011) 500
v konečném znění). Je však třeba rozhodnout, zda víceletý finanční rámec
zohlední přesun, který se navrhuje od roku 2014 pro finanční krytí jednoho
členského státu, a to z národního restrukturalizačního programu v odvětví
bavlny do rozvoje venkova, který znamená úpravu (4 miliony EUR ročně)
prostředků pro dílčí strop EZZF, respektive pilíř 2. V tabulce 8 výše byly
prostředky přesunuty, a to bez ohledu na to, zda je zohlední víceletý finanční
rámec.
(3)           Prostředky
na technickou pomoc pro rok 2013 byly stanoveny na základě původního finančního
krytí pro rozvoj venkova (přesuny z pilíře 1 nejsou zahrnuty).
Technická pomoc pro období 2014–2020 je stanovena ve výši 0,25 %
celkového finančního krytí pro rozvoj venkova.
(4)           Pokryto
prostředky, jež jsou k dispozici pro technickou pomoc.
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
Pozn.:    Odhaduje se, že legislativní návrhy
nebudou mít dopad na prostředky správní povahy, tj. záměrem je provedení
legislativního rámce se stávající úrovní lidských zdrojů a správních výdajů.
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 GŘ: AGRI ||
  Lidské zdroje || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986
  Ostatní správní výdaje || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928
 GŘ AGRI CELKEM || Prostředky || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026.914
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok N[34]   || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační prostředky

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků
–
x   Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na
3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu     || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Celkem náklady
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 5: Zlepšit konkurenceschopnost odvětví zemědělství a zvýšit podíl jeho hodnoty v potravinovém řetězci ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Ovoce a zelenina: Uvádění na trh organizacemi producentů (OP)[35]   || Podíl hodnoty produkce uváděné na trh OP na hodnotě celkové produkce ||   ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 5 810.0
 – Víno: Finanční krytí v členských státech – RestrukturalizaceError! Bookmark not defined. || Počet hektarů ||   || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 ||   || 3 326.0
 – Víno: Finanční krytí v členských státech – InvesticeError! Bookmark not defined. ||   ||   || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 ||   || 1 252.6
 – Víno: Finanční krytí v členských státech – Destilace vedlejších produktůError! Bookmark not defined. || Hektolitry ||   || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 ||   || 686.4
 – Víno: Finanční krytí v členských státech – Konzumní alkoholError! Bookmark not defined. || Počet hektarů ||   || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 ||   || 14.2
 – Víno: Finanční krytí v členských státech – Použití zahuštěného moštuError! Bookmark not defined. || Hektolitry ||   || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 ||   || 261.8
 – Víno: Finanční krytí v členských státech – PropagaceError! Bookmark not defined. ||   ||   ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 1 875.3
 – Ostatní: ||   ||   ||   || 720,2 ||   || 739,6 ||   || 768,7 ||   || 797,7 ||   || 820,3 ||   || 808,8 ||   || 797,1 ||   || 5 452.3
 Mezisoučet za specifický cíl č. 5 ||   || 2 621,8 ||   || 2 641,2 ||   || 2 670,3 ||   || 2 699,3 ||   || 2 721,9 ||   || 2 710,4 ||   || 2 698,7 ||   || 18 763,5
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 6: Přispět k příjmům zemědělských podniků a omezit kolísavost příjmu zemědělských podniků ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Přímá podpora příjmů[36]   || Počet placených hektarů (v milionech) ||   || 161,014 || 42 876,4 || 161,014 || 43 080,6 || 161,014 || 43 297,1 || 161,014 || 43 488,1 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161.014 || 303 105.0
 Mezisoučet za specifický cíl č. 6 ||   || 42 876,4 ||   || 43 080,6 ||   || 43 297,1 ||   || 43 488,1 ||   || 43 454,3 ||   || 43 454,3 ||   || 43 454,3 ||   || 303 105,0
 NÁKLADY CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pozn.: Bude třeba určit výstupy pro specifické
cíle 1 až 4 a 7 až 10 (viz oddíl 1.4.2 výše).

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–
x   Návrh/podnět vyžaduje využití správních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje[37]   || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986
 Ostatní správní výdaje || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914

3.2.3.2.
 Odhadované potřeby
v oblasti lidských zdrojů

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
x   Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů,
jak je vysvětleno dále:
Pozn.: Odhaduje se, že legislativní návrhy
nebudou mít dopad na prostředky správní povahy, tj. záměrem je provedení legislativního
rámce se stávající úrovní lidských zdrojů a správních výdajů. Údaje za období
2014–2020 jsou založeny na stavu pro rok 2011.
Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo
zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034
 XX 01 01 02 (při delegacích) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[38]   ||
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || – v ústředí ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM[39]   || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení
akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního
přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci ||
 Externí zaměstnanci ||

3.2.4.
Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

–
x   Návrh/podnět je v souladu s NÁVRHY víceletého
finančního rámce NA OBDOBÍ 2014–2020.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo změnu
víceletého finančního rámce.

3.2.5.
Příspěvky třetích stran

–
Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od
třetích stran.
–
X  Návrh/podnět týkající se rozvoje venkova (EZFRV)
počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát
 Spolufinancované prostředky CELKEM[40]   || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

–
x   Návrh/podnět nemá žádný
finanční dopad na příjmy.
–
¨  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
x   dopad na vlastní zdroje
–
x   dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[41]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově vázaných
různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové linie.
Viz
tabulky 2 a 3 v oddíle 3.2.1.
[1]               Sdělení Komise Evropskému
parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru
a Výboru regionů Rozpočet – Evropa 2020, KOM(2011) 500 v
konečném znění, 29.6.2011.
[2]               Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Budoucnost SZP
do roku 2020: Řešení problémů v oblasti potravin a přírodních
zdrojů a územní problematiky, KOM(2010) 672 v konečném znění,
18.11.2010.
[3]               Viz zejména usnesení Evropského parlamentu ze dne 23.
června 2011, 2011/2015(INI), a závěry předsednictví ze dne 18. března 2011.
[4]               Stávající legislativní rámec tvoří nařízení Rady (ES) č.
73/2009 (přímé platby), nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (tržní nástroje),
nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (rozvoj venkova) a nařízení Rady (ES) č.
1290/2005 (financování).
[5]               Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných
ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského
sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj
venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný
strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro
regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení
nařízení (ES) č. 1083/2006, KOM(2011) 615 ze dne 6. října 2011.
[6]               Přehled 517 obdržených příspěvků viz příloha 9 posouzení
dopadů.
[7]               Úř. věst. C […], […], s. […].
[8]               Úř. věst. C […], […], s. […].
[9]               Úř. věst. C […], […], s. […].
[10]             Úř. věst. C […], […], s. […].
[11]             KOM(2010) 672 v konečném znění, 18.11.2010.
[12]             Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16.
[13]             Úř. věst. L …
[14]             Úř. věst. L 55, 28.02.2011, s. 13.
[15]             Úř. věst. L […], […], s. […].
[16]             Úř. věst. L 42, 14.2.2006, s. 1.
[17]             Úř. věst. L 265, 26.9.2006, s. 1.
[18]             Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1. Nařízení zrušené a
nahrazené nařízením (ES) č. 73/2009.
[19]             Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.
[20]             Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7.
[21]             Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1.
[22]             Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1. Nařízení zrušené a
nahrazené nařízením (EU) č. …/… [rozvoj venkova].
[23]             Úř. věst. L …
[24]             Úř. věst. L 178, 5.7.2008, s. 1.
[25]             Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.
[26]             Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.
[27]             Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.
[28]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management)
– ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
[29]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního
nařízení.
[30]             KOM(2011) 500 v konečném znění, 29. června 2011.
[31]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční
nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[32]             Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
[33]             Přímé podpory pro období 2014–2020 zahrnují odhad přesunů
v odvětví vína na režim jednotné platby na základě rozhodnutí přijatých
členskými státy pro rok 2013.
[34]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
[35]             Založeno na předchozím čerpání a odhadech v návrhu
rozpočtu na rok 2012. U organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny jsou
prostředky v souladu s reformou tohoto odvětví a podle výkazů o činnosti návrhu
rozpočtu na rok 2012 budou výstupy známy až koncem roku 2011.
[36]             Založeno na možných způsobilých oblastech pro rok 2009.
[37]             Založeno na průměrných nákladech ve výši 127 000 EUR na
pracovní místa podle plánu pracovních míst úředníků a dočasných zaměstnanců.
[38]             SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury
práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO =
vyslaný národní odborník.
[39]             Nezahrnuje dílčí strop rozpočtové linie 05.010404.
[40]             Bude stanoveno v programech rozvoje venkova předkládaných
členskými státy.
[41]             Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru),
je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.