				|

		52014PC0191

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY o rozdělení rybolovných práv na základě Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií a Demokratickou republikou Svatý Tomáš a Princův ostrov /* COM/2014/0191 final - 2014/0116 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Rada zmocnila Evropskou komisi, aby jménem
Evropské unie sjednala prodloužení protokolu k Dohodě o partnerství
v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím a Demokratickou
republikou Svatý Tomáš a Princův ostrov. V závěru těchto jednání
byl dne 19. prosince 2013 parafován návrh nového protokolu. Nový protokol se
vztahuje na období čtyř let ode dne počátku prozatímního
používání, který je stanoven v článku 14 – tedy ode dne podpisu tohoto
nového protokolu.
Hlavním cílem protokolu k dohodě je
zajistit rybolovná práva pro plavidla Evropské unie ve vodách Svatého Tomáše a
Princova ostrova v mezích dostupného přebytku a při dodržení
nejlepších dostupných vědeckých stanovisek a doporučení vydaných
Mezinárodní komisí na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT). Komise
při tom vycházela mimo jiné z výsledků hodnocení ex post
provedeného externími odborníky u předchozího protokolu.
Cílem je také posílit spolupráci mezi
Evropskou unií a Demokratickou republikou Svatý Tomáš a Princův
ostrov za účelem podpory politiky udržitelného rybolovu
a odpovědného využívání rybolovných zdrojů v rybolovné
oblasti Svatého Tomáše a Princova ostrova, a to v zájmu obou stran.
Protokol stanoví rybolovná práva
v těchto kategoriích:
–          28 plavidel lovících tuňáky
vlečnou sítí,
–          6 plavidel pro povrchový rybolov na
dlouhou lovnou šňůru.
Je třeba určit způsob pro
rozdělení rybolovných práv mezi členské státy. Komise na tomto
základě navrhuje, aby Rada přijala nařízení.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Konzultace se zúčastněnými subjekty
proběhly v rámci vyhodnocení protokolu na období 2011–2014. Odborníci
z členských států byli rovněž konzultováni na technických
zasedáních. Z těchto konzultací vyplývá zájem zachovat protokol
o rybolovu s Demokratickou republikou Svatý Tomáš a Princův ostrov.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Tento postup se zahajuje souběžně
s postupy týkajícími se rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu, kterým
se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody
o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropskou unií
a Demokratickou republikou Svatý Tomáš a Princův ostrov, a
rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje podpis a prozatímní používání samotného
protokolu.
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Roční finanční příspěvek
ve výši 710 000 EUR pro první tři roky a 675 000 EUR čtvrtý rok
vychází z: a) referenční tonáže 7 000 tun odpovídající částce za
přístup do rybolovné oblasti ve výši 385 000 EUR po dobu tří let
a poté 350 000 EUR čtvrtý rok a b) podpory pro rozvoj odvětvové politiky
rybolovu Demokratické republiky Svatý Tomáš a Princův ostrov ve výši
325 000 EUR. Tato podpora odpovídá cílům vnitrostátní politiky v
oblasti rybolovu, a zejména potřebám Demokratické republiky Svatý Tomáš a
Princův ostrov, pokud jde o podporu drobného rybolovu a boj proti
nezákonnému rybolovu.
2014/0116 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY
o rozdělení rybolovných práv na
základě Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční
příspěvek podle Dohody o partnerství v odvětví
rybolovu mezi Evropskou unií a Demokratickou republikou Svatý Tomáš a Princův
ostrov
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Evropská unie a Demokratická
republika Svatý Tomáš a Princův ostrov sjednaly a dne 19. prosince 2013
parafovaly nový protokol k dohodě o partnerství v odvětví rybolovu,
jenž plavidlům Unie uděluje rybolovná práva ve vodách, které v
oblasti rybolovu spadají pod svrchovanost nebo podléhají jurisdikci
Demokratické republiky Svatý Tomáš a Princův ostrov.
(2)       Rada dne […] přijala
rozhodnutí XXX/2010/EU[1]
o podpisu a prozatímním používání nového protokolu.
(3)       Je třeba vymezit
způsob rozdělení rybolovných práv mezi členské státy jak na období
prozatímního používání, tak na celou dobu trvání protokolu.
(4)       Aby se zajistilo, že
rybolovná práva poskytnutá na základě protokolu Evropské unii budou
plně využívána, je třeba, aby byla Komise zmocněna
prozatímně přerozdělit rybolovná práva nevyužitá určitým
členským státem ve prospěch jiného členského státu, aniž by bylo
dotčeno rozdělení rybolovných práv mezi členské státy ani jejich
výměna mezi členskými státy na základě protokolu.
(5)       Toto nařízení by
mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním
věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1)           Rybolovná práva stanovená v
protokolu se mezi členské státy rozdělují takto:
a)           plavidla lovící tuňáky
vlečnou sítí:
 Španělsko ||                   15   plavidel
 Francie ||                   13   plavidel
b)           plavidla pro povrchový rybolov na
dlouhou lovnou šňůru:
 Španělsko || pm plavidel
 Portugalsko || pm plavidel
2)           Aniž je dotčena dohoda o
partnerství, použije se nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne
29. září 2008 o udělování oprávnění
k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly
Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel
třetích zemí do vod Společenství[2] .
3)           Pokud žádosti o povolení k rybolovu
z členských států uvedených v odstavci 1 nevyčerpají všechna
rybolovná práva stanovená protokolem, zohlední Komise žádosti o povolení k
rybolovu ze všech ostatních členských států v souladu
s ustanoveními článku 10 nařízení (ES) č. 1006/2008.
4)           Pokud vyjde najevo, že rybolovná
práva uvedená v odstavci 1 nejsou plně využívána, Komise o tom informuje
dotčené členské státy a požádá je, aby potvrdily, že tato rybolovná
práva nevyužívají. Pokud ve lhůtě deseti pracovních dnů nedojde
žádná odpověď, považuje se to za potvrzení, že plavidla
dotčeného členského státu v příslušném období nevyužívají
plně svá rybolovná práva. Po potvrzení ze strany dotčeného
členského státu se nevyužitá rybolovná práva dají k dispozici
členským státům.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne podpisu protokolu.
Toto nařízení je závazné
v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. C, , s. .
[2]               Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 33.


|

52010PC0592

/* KOM/2010/0592 konecném znení - NLE 2010/0299 */  Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 22.10.2010KOM(2010) 592 v konečném znění2010/0299 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z IndieDŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní antidumpingové nařízení“) a nařízení Rady (ES) č. 597/2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[2] (dále jen „základní antisubvenční nařízení“) v řízení týkajícím se dovozu některých druhů polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základních nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základních nařízeních. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 1292/2007[3], kterým bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního antidumpingového nařízení, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 15/2009[4], a nařízení Rady (ES) č. 367/2006[5], kterým bylo zachováno konečné vyrovnávací clo z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie uložené nařízením (ES) č. 2597/1999[6], naposledy pozměněné nařízením Rady (EU) č. 579/2010[7]. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základních nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základních nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahují však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |Právní stránka návrhu |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 9. září 2009 Komise zahájila šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie, které bylo omezeno na posouzení rozsahu definice výrobku. Žadatel tvrdil, že určitý typ výrobku, totiž silikonizovaná polyesterová odstranitelná fólie (siliconized polyester release liner – SPRL), by měl být vyňat z definice výrobku, na který se vztahují opatření, z důvodu, že tento typ výrobku má jiné vlastnosti, výrobní proces a konečné použití než jiné typy PET filmu. Šetření ukázalo, že navzdory určitým rozdílům mají SPRL a jiné typy PET filmu stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Z toho byl vyvozen závěr, že částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie by měl být zastaven beze změny platných opatření. Proto se navrhuje, aby Rada přijala připojený návrh nařízení o zastavení částečného prozatímního přezkumu, které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději do 8. prosince 2010. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, a nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu: |Podoba opatření je popsána ve výše uvedených základních nařízeních a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhovaný nástroj: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené, neboť základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |Rozpočtové důsledky |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie. |1.  2010/0299 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z IndieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[8], jímž se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[9] (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[10], jímž se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[11] (dále jen „základní antisubvenční nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1. PLATNÁ OPATŘENÍ1.1. Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření2.  V prosinci 1999 Rada nařízením (ES) č. 2597/1999[12] uložila konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejícího z Indie. Šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se dále označuje jako „původní antisubvenční šetření“. Opatření měla podobu valorického vyrovnávacího cla v rozmezí od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou celní sazbou 19,1 % uloženou na dovoz od všech ostatních společností. Období šetření v rámci původního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.3.  V březnu 2006 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního antisubvenčního nařízení zachovala nařízením (ES) č. 367/2006[13] konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie. Období přezkumného šetření trvalo od 1. října 2003 do 30. září 2004.4.  V srpnu 2006 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu, společnosti Garware Polyester Limited (dále jen „Garware“), změnila nařízením (ES) č. 1288/2006[14] konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.5.  V září 2007 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování jiného indického výrobce PET filmu, společnosti Jindal Poly Films Limited, dříve známé jako Jindal Polyester Ltd. (dále jen „Jindal“), změnila nařízením (ES) č. 1124/2007[15] konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.6.  V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009[16] konečné vyrovnávací clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.7.  V červnu 2010 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování společnosti Jindal změnila nařízením (EU) č. 579/2010[17] konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006, pozměněným nařízením (ES) č. 1124/2007.1.2. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření8.  V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001[18] uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se dále označuje jako „původní antidumpingové šetření“. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.9.  V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006[19] změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. Se zohledněním zjištění z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti (nařízení Rady (ES) č. 367/2006, uvedené ve 2. bodě odůvodnění) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.10.  V srpnu 2006 Rada na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu, společnosti Garware, změnila nařízením (ES) č. 1288/2006 konečné antidumpingové clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 1676/2001.11.  V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006[20] změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o společnost SRF Limited. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí výše zmíněného nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení pro tuto společnost dumpingové rozpětí na 15,5 % a sazbu antidumpingového cla na 3,5 %. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.12.  V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního antidumpingového nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007[21] konečné antidumpingové clo z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie. Tímtéž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení, který byl omezen na jednoho indického vyvážejícího výrobce.13.  V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 konečné antidumpingové clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007.2. POSTUP2.1. Odůvodnění přezkumu14.  Žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení a článku 19 základního antisubvenčního nařízení podala společnost Polyplex Corporation Limited, která je vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost byla omezena na posouzení rozsahu definice výrobku s cílem objasnit, zda určité typy výrobků spadají do oblasti působnosti antidumpingových a vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz PET filmu.15.  Žadatel požádal o vynětí „silikonizované polyesterové odstranitelné fólie“ („SPRL“), pokud spadá do definice dotčeného výrobku, z oblasti působnosti stávajících antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Žadatel předložil zjevné důkazy o tom, že se základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti SPRL významně liší od vlastností dotčeného výrobku.2.2. Zahájení přezkumu16.  Poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. září 2009 v Úředním věstníku Evropské unie [22] (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení a článkem 19 základního antisubvenčního nařízení, který se omezil na posouzení rozsahu definice výrobku. Konkrétně bylo třeba, aby přezkum stanovil, zda silikonizovaná polyesterová odstranitelná fólie spadá do definice dotčeného výrobku stanovené v rámci původního šetření.2.3. Přezkumné šetření17.  Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně vyrozuměla orgány Indické republiky (dále jen „dotčená země“) a všechny ostatní strany, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, tj. známé vyvážející výrobce v dotčené zemi, uživatele a dovozce v Unii a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.18.  Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.19.  Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a všem dalším stranám, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu.20.  Odpovědi na dotazník byly obdrženy od žadatele, dvou dalších indických vyvážejících výrobců, čtyř výrobců v Unii a dvou vývozců v Unii.21.  Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro účely posouzení otázky, zda je nutné změnit oblast působnosti stávajících antidumpingových a vyrovnávacích opatření, a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:22.  Garware Polyester Limited, Mumbai, Indie,23.  Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Německo,24.  Polyplex Corporation Limited, Noida, Indie.25.  Šetření se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).3. DOTČENÝ VÝROBEK26.  Dotčeným výrobkem je výrobek vymezený v nařízení Rady (ES) č. 367/2006 a v nařízení Rady (ES) č. 1292/2007, tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.4. ZJIŠTĚNÍ PŘEZKUMNÉHO ŠETŘENÍ4.1. Východiska27.  Polyethylentereftalátový (PET) film je nesamolepicí film z polyethylentereftalátu. PET film se vždy vyrábí z PET polymeru a skládá se ze základního filmu, který může být dále upravován buď během výrobního procesu, nebo po něm. Tyto úpravy základního filmu mohou obvykle zahrnovat korónové zpracování, pokovení nebo chemickou úpravu povrchu.28.  PET film má specifické fyzikální, chemické a technické vlastnosti, které jej odlišují od jiných druhů filmu. K těmto vlastnostem PET filmu patří např. vysoká pevnost v tahu, velmi dobré elektrické vlastnosti, nízká absorpce vody, odolnost proti vlhkosti, nízká smrštivost a dobré bariérové vlastnosti. Tedy, i když tyto specifické vlastnosti určují různé typy PET filmu, tyto typy si uchovávají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti základního PET filmu. PET film má pět obecných konečných použití, která spadají do těchto pěti tržních segmentů: magnetická média, obaly, elektrické aplikace, zobrazování a průmyslová použití.4.2. Metodika29.  Za účelem posouzení, zda mají být SPRL a jiné typy PET filmu považovány za jeden výrobek, nebo za dva různé výrobky, bylo zkoumáno, zda mají SPRL a jiné typy PET filmu stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Kromě toho byl zkoumán také výrobní proces, rozdíly v konečném použití a zaměnitelnost, jakož i rozdíly v nákladech a cenách.4.3. Hlavní argumenty stran30.  Žadatel tvrdil, že se základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti SPRL liší od vlastností dotčeného výrobku. Zejména jde o to, že díky relativně nízké uvolňovací síle a nízkému povrchovému napětí SPRL je tento film kluzký, a jeho povrch je tudíž neaktivní vzhledem k barvám, potahům, lepidlům a pokovení. Podle tvrzení žadatele vykazuje v důsledku migrace nevytvrzeného silikonu uvnitř SPRL i zadní strana jednostranně potažené fólie SPRL významně rozdílné fyzikální a technické vlastnosti ve srovnání s jinými typy PET filmu. Tyto charakteristiky údajně brání použití SPRL v průmyslových oblastech použití základního PET filmu, které byly stanoveny v rámci původního šetření, tj. v oblasti obalů, magnetických médií, elektrických aplikací, zobrazování a průmyslových použití. Funkčně aktivní povrch jiných typů PET filmu naopak znemožňuje jejich použití jako odstranitelné fólie, protože v takovém případě by se neodstranitelně přilepily k přilnavým povrchům. V důsledku toho žadatel tvrdil, že pokud jde o použití, SPRL není zaměnitelná s žádným jiným druhem PET filmu.31.  Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že argumenty žadatele vycházejí ze dvou po sobě jdoucích souborů uměle omezených srovnání. Zaprvé žadatel srovnával SPRL s úzkým souborem PET filmů, tj. se základním PET filmem, a nikoli s jinými typy potaženého PET filmu, které jsou se SPRL srovnatelnější. Zadruhé bylo toto údajně omezené srovnání provedeno pouze s ohledem na vysoce selektivní a omezený soubor fyzikálních a chemických vlastností. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pokud se SPRL srovná se širokým spektrem jiných typů PET filmu a s ohledem na reprezentativní počet chemických a fyzikálních vlastností, je zřejmé, že SPRL je stejný výrobek jako ostatní typy PET filmu, a měla by i nadále spadat do oblasti působnosti antidumpingových a vyrovnávacích opatření. Podle výrobního odvětví Unie se v případě SPRL jedná v podstatě o PET film následně potažený silikonovou vrstvou. Výrobek se koncepčně neliší od jiných typů potaženého filmu, jako je pokovený film, film s antistatickým povlakem nebo film s bariérovým povlakem, a proto se jasně jedná o dotčený výrobek. Na podporu svých tvrzení výrobní odvětví Unie poskytlo srovnání řady různých fyzikálních a chemických vlastností u řady různých typů PET filmu.4.4. Zjištění4.4.1. Fyzikální a chemické vlastnosti32.  Šetření ukázalo, že dvě vlastnosti uvedené výše v 27. bodě odůvodnění, tj. relativně nízká uvolňovací síla a nízké povrchové napětí SPRL, jsou dodatečnými znaky ve srovnání se základními fyzikálními, technickými a chemickými vlastnostmi PET filmu, které byly vymezeny v rámci původního antidumpingového šetření[23] a které jsou zmíněny výše v 24. bodě odůvodnění. V tomto ohledu je třeba uvést, že tyto základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jsou u SPRL stejné jako u všech ostatních typů PET filmu.33.  Pokud jde o dvě vlastnosti specifické pro SPRL, tedy nízkou uvolňovací sílu a nízké povrchové napětí, bylo zjištěno, že nejde o vlastnosti PET filmu jako takového, nýbrž o vlastnosti jeho silikonizovaného povrchu neboli v podstatě o vlastnosti silikonu. Stejně jako potažení kteroukoli jinou látkou mění potažení silikonem některé charakteristiky povrchu filmu, ale nemění základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti samotného základního PET filmu, který pod potahovou vrstvou zůstává stejný.34.  Je sice pravda, že výsledkem potažení PET filmu silikonem je nízká uvolňovací síla povrchu a také nízké povrchové napětí, ale obdobně by bylo možné argumentovat i u jiných typů potažení, tj. když je povrch PET filmu pokryt jinými typy potahu, získává jiné zvláštní vlastnosti. V některých případech mohou být výsledkem potažení vlastnosti, které činí PET film vhodným jen pro velmi specifická použití. V tomto ohledu není potažení silikonem v žádném případě jedinečné. K jiným speciálním výrobkům s jinými typy potažení patří například uzavíratelné filmy, filmy s protizamlžovacím potahem, odlupovací/pečeťové filmy a filmy s kopolyesterovým potahem. Všechny tyto typy však mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a spadají do definice dotčeného výrobku stanovené v rámci původního šetření.35.  Na tomto základě se má za to, že z hlediska základních fyzikálních, technických a chemických vlastností neexistují mezi SPRL a jinými typy PET filmu žádné významné rozdíly, kterými by bylo možné odůvodnit vynětí SPRL z rozsahu definice výrobku.4.4.2. Srovnání dalších kritérií36.  V zájmu úplnosti byla zkoumána také další tvrzení, která žadatel uvedl v žádosti o přezkum a která měla ukázat, že SPRL a PET film jsou různé výrobky.4.4.2.1. Výrobní proces37.  Žadatel tvrdil, že SPRL ve srovnání s jinými typy vyráběného PET filmu vyžaduje samostatné výrobní zařízení.38.  Jak je uvedeno výše v 23. bodě odůvodnění, PET film se vždy vyrábí z PET polymeru a skládá se ze základního filmu, který může být dále upravován buď během výrobního procesu, nebo po něm. Tyto úpravy základního filmu mohou obvykle zahrnovat korónové zpracování, pokovení nebo chemickou úpravu povrchu.39.  SPRL je PET film potažený silikonovou vrstvou. Šetření ukázalo, že existují dvě různé technologie výroby SPRL. Výrobce v Unii, kterého se týkalo šetření, při výrobě používá technologii přímého potahování. Při použití této technologie se základní PET film potahuje během výrobního procesu před napínáním. Modul provádějící potahování je přitom jen dodatečnou demontovatelnou součástí výrobní linky. Naproti tomu indičtí výrobci, kterých se týkalo šetření, používají technologii dodatečného potahování. V rámci tohoto procesu se PET film nejprve vyrobí a následně se potahuje na samostatné výrobní lince.40.  Bylo zjištěno, že rozhodování mezi technologií přímého potahování a technologií dodatečného potahování má čistě ekonomickou povahu, protože náklady na investici do přemístitelných modulů pro přímé potahování jsou přibližně desetkrát vyšší než u investice do výrobní linky pro dodatečné potahování. Výhodou přímého potahování je mnohem vyšší rychlost výrobní linky, která umožňuje značný objem výroby. Přímé potahování vede rovněž k jednotkovým úsporám nákladů na silikon, poněvadž povrchová vrstva silikonu je tenčí než v případě dodatečného potahování.41.  Zde je třeba uvést, že existence dvou různých metod potahování nemění základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti SPRL, které zůstávají stejné jako u ostatních typů PET filmu. Různé výrobní procesy totiž samy o sobě nemají význam pro určení, zda je určitý typ výrobku odlišným výrobkem, za předpokladu, že jsou typy výrobků získané těmito výrobními procesy obdobné z hlediska základních fyzikálních, technických a chemických vlastností.4.4.2.2. Rozdíly v konečném použití a zaměnitelnost42.  Žadatel rovněž tvrdil, že z hlediska použití není SPRL zaměnitelná s jinými typy PET filmu. Toto tvrzení bylo šetřením potvrzeno. Jak ovšem vyplývá ze závěrů původního šetření, totéž platí i o jiných typech PET filmu se zvláštní úpravou.43.  Šetření potvrdilo, že účelem potahování či jakékoli jiné zvláštní úpravy PET filmu je docílit, aby byl PET film vhodný pro určitá konkrétní použití. Látka zvolená pro potahovou vrstvu má v každém případě určité vlastnosti, které slouží příslušnému účelu. Silikon například zajišťuje nízkou uvolňovací sílu. Potahovací látka může mít další zvláštní charakteristiky (v případě silikonu je to nízké povrchové napětí), v jejichž důsledku nejsou možná určitá použití potaženého výrobku. Existuje řada jiných typů PET filmu, které jsou potaženy jinými látkami nebo jinak upraveny a které mají z výše uvedených důvodů zvláštní a omezená použití.44.  Proto i když se SPRL používá konkrétně pro určité aplikace, její základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jsou stejné jako u ostatních typů PET filmu. V důsledku toho nemají zaměnitelnost a konečné použití význam pro určení, zda SPRL představuje jiný výrobek.4.4.2.3. Rozdíly v nákladech a cenách45.  Dále žadatel tvrdil, že proces silikonizace základního PET filmu je spojen s dodatečnými náklady.46.  Bylo skutečně zjištěno, že dodatečné náklady na potažení silikonem mohou dosahovat až 10 % výrobních nákladů, v závislosti na zvolené technologii potahování. Jak je uvedeno v 35. a 36. bodě odůvodnění, žadatel si zvolil metodu, která je nákladnější z hlediska jednotkových nákladů na silikon. Je ovšem třeba zdůraznit, že se jedná o dodatečné náklady ve srovnání s výrobními náklady základního PET filmu. Potahování základního PET filmu jinými látkami nebo jeho pokovení rovněž zvyšuje výrobní náklady, a tedy i ceny.47.  V tomto ohledu se ovšem má za to, že dodatečné náklady na potažení silikonem samy o sobě nepředstavují rozhodující kritérium při rozhodování, zda je SPRL odlišným výrobkem. Rozdíly v nákladech a cenách totiž samy o sobě neopodstatňují závěr, že je určitý typ výrobku třeba považovat za jiný výrobek, pokud má tento typ stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek.5. ZÁVĚRY O ROZSAHU DEFINICE VÝROBKU48.  Zjištěními, k nimž dospělo šetření, se potvrdilo, že proces silikonizace PET filmu vede k odlišnému povrchu konečného výrobku ve srovnání se základním PET filmem. Tento proces ovšem nemění základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti výrobku. Šetření totiž potvrdilo, že na trhu existuje řada speciálně upravených typů PET filmu, které spadají do definice dotčeného výrobku stanovené v rámci původního šetření. Tento závěr se navíc nezměnil ani po analýze dalších kritérií, tj. výrobního procesu, zaměnitelnosti a konečného použití a rozdílů v nákladech a cenách.49.  Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byly vyvozeny výše uvedené závěry. Byla jim také poskytnuta lhůta, ve které se po tomto oznámení mohly vyjádřit.50.  Ústní a písemné připomínky podané stranami byly patřičně vzaty v úvahu, ale nevedly ke změně závěru, že se nebude měnit rozsah definice výrobku, který spadá do působnosti platných antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz PET filmu,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých druhů PET filmu pocházejícího z Indie se zastavuje beze změny platných antidumpingových a vyrovnávacích opatření.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda [1] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[2] Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.[3] Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 1.[4] Úř. věst. L 6, 10.1.2009, s. 1.[5] Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 15.[6] Úř. věst. L 316, 10.12.1999, s. 1.[7] Úř. věst. L 168, 2.7.2010, s. 1.[8] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[9] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.[10] Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.[11] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1.[12] Úř. věst. L 316, 10.12.1999, s. 1.[13] Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 15.[14] Úř. věst. L 236, 31.8.2006, s. 1.[15] Úř. věst. L 255, 29.9.2007, s. 1.[16] Úř. věst. L 6, 10.1.2009, s. 1.[17] Úř. věst. L 168, 2.7.2010, s. 1.[18] Úř. věst. L 277, 23.8.2001, s. 1.[19] Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 6.[20] Úř. věst. L 270, 29.9.2006, s. 1.[21] Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 1.[22] Úř. věst. C 215, 9.9.2009, s. 19.[23] 10. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 367/2001, Úř. věst. L 55, 24.2.2001, s. 16.


|

52010PC0494

Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky    SEK(2010) 1097 final  /* KOM/2010/0494 konecném znení - COD 2010/0257 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 29.9.2010KOM(2010) 494 v konečném znění2010/0257 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky SEK(2010) 1097 finalDŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislosti návrhuDne 10. října 2007 Komise zveřejnila sdělení Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii – KOM(2007) 575 (dále jen „modrá kniha“). Toto sdělení obhajuje nutnost rozvíjet a uplatňovat integrované, soudržné a společné rozhodování o oceánech, mořích, pobřežních regionech a námořních odvětvích. Integrovaná námořní politika tedy podporuje meziodvětvový přístup k námořní správě. Podněcuje k vyhledávání a využívání synergií mezi všemi politikami EU, které souvisejí s oceány, moři, pobřežními regiony a námořními odvětvími – zejména politikou v oblasti životního prostředí, námořní dopravy, energetiky, výzkumu, průmyslu a rybolovu, jakož i regionální politikou.Akční plán ke sdělení Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii – SEK(2007) 1278 – stanoví řadu akcí, které Evropská komise navrhla podniknout jako první krok v provádění nové, integrované námořní politiky pro Evropskou unii. V souladu s výzvou zasedání Evropské rady ze dne 14. prosince 2007, které integrovanou námořní politiku EU podpořilo[1], Komise dne 15. října 2009 přijala Zprávu o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU[2]. V této zprávě Komise shrnula hlavní dosavadní výsledky integrované námořní politiky (INP) a vytýčila směr pro další fázi jejího provádění.[3]Rada pro obecné záležitosti ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2009 zdůraznila význam financování pro další rozvoj a provádění INP tím, že vyzvala „Komisi, aby představila nezbytné návrhy na financování opatření v rámci integrované námořní politiky v rámci stávajícího finančního výhledu tak, aby vstoupily v platnost do roku 2011“.Další rozvoj a provádění integrované námořní politiky způsobem stanoveným Komisí a podpořeným Radou jsou ohroženy, protože ve zbývajícím období (2011–2013) současného finančního výhledu nejsou k dispozici dostatečné prostředky na financování nezbytných akcí. Akce v rámci INP byly dosud financovány na základě čl. 49 odst. 6 písm. a) a b) finančního nařízení a článku 32 jeho prováděcích pravidel, které umožňují financování pilotních a přípravných projektů.[4] Pilotní projekty a přípravné akce související s integrovanou námořní politikou mohou být financovány pouze do konce roku 2010.Trvalá uměřená finanční podpora je nutná k tomu, aby mohla EU provádět a dále rozvíjet integrovanou námořní politiku a realizovat zastřešující cíle stanovené v modré knize Komise z října 2007, potvrzené ve zprávě o pokroku z října 2009 a podpořené v závěrech Rady pro obecné záležitosti ze dne 16 listopadu 2009. Toto financování Komisi umožní, aby spolu s členskými státy a zúčastněnými stranami pokračovala v průzkumných pracích, které již byly zahájeny prostřednictvím přípravných akcí a pilotních projektů, a dále rozvinula a konkretizovala možnosti provádění integrované námořní politiky způsobem stanoveným ve zprávě o pokroku ze dne 15. října 2009.Hodnocení EX ANTETENTO LEGISLATIVNÍ NÁVRH NEVYMEZUJE NOVOU POLITIKU ANI NESTANOVÍ NOVÉ CÍLE. NEPřEDPOKLÁDÁ SE, žE BY MěL V TÉTO ETAPě VÝZNAMNÉ DALEKOSÁHLÉ DOPADY čI NOVÉ POLITICKÉ DůSLEDKY. Z TOHO DůVODU NENÍ K TOMUTO NÁVRHU PřIPOJENO POSOUZENÍ DOPADů. POKUD BY U PřÍPADNÝCH NÁVAZNÝCH OPATřENÍ EXISTOVALA PRAVDěPODOBNOST VÝZNAMNÝCH DOPADů NEBO POLITICKÝCH DůSLEDKů, BUDOU K NIM PřIPOJENA ZVLÁšTNÍ POSOUZENÍ DOPADů.V souladu s čl. 27 odst. 4 finančního nařízení a čl. 21 odst. 1 jeho prováděcích pravidel provedla Komise hodnocení ex ante nejpodrobnějších aspektů navrhovaného programu financování. Toto hodnocení ex ante , které je k legislativnímu návrhu připojeno, podává mimo jiné přehled navrhovaného programu financování. Zvláštní pozornost je v něm věnována politickému kontextu, vymezení problémů, hlavním cílům programu, přidané hodnotě finanční účasti Společenství a hlavním možnostem/alternativám politiky, které se posuzují.V hodnocení ex ante byly stanoveny tyto tři alternativy politiky:1.  žádná další opatření;2.  uměřený finanční příspěvek EU, přiměřeně zvýšený v porovnání s dosavadními přípravnými a pilotními projekty, určený na další zkoumání možností a průběžné provádění INP podle toho, jak se bude rozvíjet;3.  financování v plném rozsahu.Tyto tři hlavní možnosti politiky byly posouzeny pro tyto strategické oblasti INP[5]:-  integrovaná námořní správa na všech úrovních;-  činnosti související s oblastmi jednotlivých moří;-  průřezové nástroje pro tvorbu integrované politiky;-  vymezení hranic udržitelnosti lidské činnosti v kontextu rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí;-  podpora mezinárodního rozměru INP a vedoucí pozice Evropy v této oblasti;-  udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost a inovace;-  zvyšování viditelnosti námořní Evropy.Každá z dostupných možností politiky byla posouzena podle těchto kritérií: i) účinnost dané možnosti z hlediska dosažení stanovených cílů a odpovídajících přínosů, ii) proveditelnost zvolené možnosti, iii) důsledky pro náklady rozpočtu EU.Následující tabulka obsahuje srovnání hlavních zjištění:POSOUZENÍ MOŽNOSTI | Účinnost z hlediska dosažení stanovených cílů a odpovídajících přínosů vysoká (+++) střední (+/-) nízká (---) | Proveditelnost vysoká (+++) střední (+/-) nízká (---) | Důsledky pro náklady rozpočtu EU kladné (+ až +++) záporné (- až ---) | Celkové posouzení kladné (+ až +++) záporné (- až ---) |Možnost 1 žádná zvláštní opatření | --- | + | rozpočtové prostředky - lidské zdroje - administrativní výdaje - | - |Možnost 2 uměřený finanční příspěvek EU | +++ | + | rozpočtové prostředky + lidské zdroje + administrativní výdaje + | + |Možnost 3 financování v plném rozsahu | +++ | - | rozpočtové prostředky +++ lidské zdroje ++ administrativní výdaje ++ | - |Žádná další opatření (možnost 1):Možnost 1 je nepochybně proveditelná a neměla by žádné důsledky pro náklady rozpočtu EU. Na druhé straně nepřijetí dalších opatření v tom smyslu, že nebudou financovány akce a činnosti v oblasti integrované námořní politiky v období 2011–2013, by znamenalo, že nebude dosaženo stanovených obecných a konkrétních cílů programu.Z toho by vyplývalo, že by Komise nesplnila politické cíle stanovené v její modré knize z října 2007, které byly potvrzeny ve zprávě o pokroku z října 2009 a podpořeny v závěrech Rady pro obecné záležitosti ze dne 16. listopadu 2009. Tato skutečnost postačuje k vyřazení možnosti 1.Uměřený finanční příspěvek EU (možnost 2):Tato možnost má dopad na rozpočet EU. Na druhé straně je možnost 2 spojena s několika výhodami. Jedná se o proveditelnou a nákladově efektivní možnost, která by významně přispěla k dosažení cílů popsaných v oddíle 2.3. Umožnila by EU pokračovat ve zkoumání možností dalšího rozvoje INP a začít s jejím prováděním prostřednictvím konkrétní činnosti v určitých oblastech. Zajistila by tak řádné a rychlé provádění integrované námořní politiky v krátkodobém až dlouhodobém horizontu.Financování v plném rozsahu (možnost 3):Tato možnost by Komisi výrazně pomohla dosáhnout stanovených cílů a priorit v oblasti INP. Na druhé straně není možnost 3 v této etapě reálná. Není politicky proveditelná, protože v současné fázi rozvoje INP by nebylo možné vynakládat podstatně vyšší částky, než s jakými se již počítá. Důvodem je skutečnost, že ani členské státy ani Komise ještě nemají připraveny konkrétní možnosti politiky, na které by bylo možné dodatečné finanční prostředky vynaložit. K řízení financování v plném rozsahu navíc Komise nemá k dispozici lidské zdroje. Kromě toho by nebylo moudré pouštět se do provádění politiky v plném rozsahu, aniž by byly příslušné koncepce nejprve vyzkoušeny v omezenějším měřítku.S přihlédnutím k omezením spojeným s možnostmi 1 a 3 a silnému zájmu Společenství na dosažení cílů INP v krátkodobém až střednědobém výhledu se proto jeví, že vhodným řešením je uměřený finanční příspěvek EU na financování činností v oblasti INP v období 2011–2013.Právní stránka návrhuPrávní základPro integrovanou námořní politiku EU neexistuje ve Smlouvě výslovný právní základ. Tato politika ovšem zahrnuje mnoho odvětvových politik EU, které mají vliv na moře a pobřeží, například politiku v oblasti rybolovu, svobody, bezpečnosti a práva, dopravy, průmyslu, územní soudržnosti, výzkumu, životního prostředí, energetiky a cestovního ruchu. Navrhovaný legislativní akt je proto založen na čl. 43 odst. 2, článku 74 a čl. 77 odst. 2, čl. 91 odst. 1 a čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, článku 175, článku 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a čl. 195 odst. 2.Subsidiarita a proporcionalitaJak je zdůrazněno v modré knize z října 2007 a akčním plánu, který ji doprovází, musí být veškerá opatření EU zaměřená na další rozvoj a provádění integrované námořní politiky prováděna s náležitým ohledem na zásadu subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V oblasti integrované námořní politiky je postup na úrovni EU odůvodněn meziodvětvovou a nadnárodní povahou příslušných činností a synergií mezi odvětvovými politikami. Jde o to, vytvořit komplexní strategii pro růst a udržitelnost pro oceány, moře, pobřežní regiony a průřezové složky námořních odvětví. Jako konkrétní příklad lze uvést činnosti související s průřezovými nástroji politiky a meziodvětvovými akcemi v námořní oblasti, jakož i s mezinárodním rozměrem integrované námořní politiky, a to díky jejich přeshraničním aspektům. K těmto nástrojům a činnostem patří společné prostředí pro sdílení informací v námořní oblasti EU, územní plánování námořních prostor, jednotný management pobřežní zóny a síť údajů a znalostí o mořích.Opatření na úrovni Unie zaměřená na provádění integrované námořní politiky by neměla nepříznivý vliv na obdobná opatření přijímaná v členských státech nebo v regionech. Meziodvětvové akce prováděné na různých úrovních veřejné správy by se naopak vzájemně doplňovaly a posilovaly. Plný potenciál optimalizovaného vytváření námořní politiky bude využit, pouze pokud budou do integrovaného přístupu zahrnuty všechny úrovně veřejné správy.[6] Je tedy pravděpodobné, že postup na úrovni Unie v oblasti námořní politiky přinese z důvodu svého rozsahu a účinků jasné výhody ve srovnání s činnostmi a akcemi prováděnými pouze na úrovni členských států nebo regionů. Ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2009 ke zprávě o pokroku INP ze dne 15. října Rada vyzvala členské státy a Komisi, aby pokračovaly ve své činnosti s náležitým zohledněním zásady subsidiarity a proporcionality, a přivítala práci Komise a členských států, jakož i budoucí směřování INP.Podle článku 5 Smlouvy o Evropské unii a podle zásady proporcionality by činnost Unie neměla překračovat rámec toho, co je nezbytné pro dosažení stanovených cílů. Tento návrh týkající se INP dodržuje zásadu proporcionality, protože v oblasti integrované námořní politiky činnost Unie nejde nad rámec toho, co je nezbytné pro uspokojivé dosažení stanovených cílů. Návrh ponechává co nejvíce prostoru pro rozhodování na vnitrostátní úrovni a respektuje zavedené vnitrostátní úpravy a právní systémy.Opatření v oblasti integrované námořní politiky přijímaná na úrovni Unie by představovala přidanou hodnotu vzhledem k opatřením, která již přijímají členské státy, a přinesla by dodatečné prostředky vedle těch, které již členské státy vynakládají. Tyto prostředky jsou přiměřené, protože členským státům, regionům či regionálním zúčastněným stranám umožní dosáhnout cílů integrované námořní politiky účinněji.[7]Podrobné vysvětlení cílů návrhuPro zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky je nutné nařízení Evropského parlamentu a Rady. Obecným cílem navrhovaného programu je zajistit přiměřené finanční prostředky pro další rozvoj a provádění integrované námořní politiky. Toto opatření by se zakládalo na modré knize a akčním plánu, které Komise přijala v roce 2007, a navazovalo by na přípravné akce a pilotní projekty zahajované od ledna 2011 do prosince 2013.Jak je stanoveno v článcích 1 a 2 návrhu, konkrétním účelem akcí a činností financovaných navrhovaným programem bude přispět ke splnění těchto záměrů, priorit a cílů stanovených v modré knize z roku 2007, potvrzených ve zprávě o pokroku z roku 2009 a podpořených Radou dne 16. listopadu 2009:-  další rozvoj a provádění integrované námořní správy a integrovaných přístupů v členských státech a pobřežních regionech;-  rychlé a řádné provádění integrovaných strategií pro oblasti jednotlivých moří v Evropě, které budou přizpůsobeny potřebám každého mořského regionu;-  další rozvoj a zavádění průřezových nástrojů pro tvorbu integrované politiky, včetně Evropské námořní sítě pro pozorování a sběr dat integrující námořní dozor, především vytvořením společného prostředí pro sdílení informací, územního plánování námořních prostor a jednotného managementu pobřežní zóny;-  další vymezení hranic udržitelnosti lidské činnosti, které mají dopad na mořské prostředí v kontextu rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, v příštích letech a to s náležitým zohledněním kumulativního dopadu této činnosti na základě ekosystémového přístupu;-  podpora mezinárodního rozměru integrované námořní politiky prostřednictvím zlepšování a pěstování dialogu, spolupráce a koordinace v oblasti této politiky s třetími zeměmi, včetně zemí sousedících s oblastí některého z evropských moří, nebo s aktéry ve třetích zemích, jakož i s mezinárodními partnery a organizacemi při zajištění soudržnosti s akcemi připravenými v rámci odvětvových politik;-  obnovené zaměření na udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost a inovaci;-  zvyšování viditelnosti námořní Evropy a podpora a usnadňování sdílení informací, výměny osvědčených postupů a využívání a posilování synergie a dialogu se zúčastněnými stranami a mezi zúčastněnými stranami v oblasti námořní správy a odvětvových politik, které mají dopad na oceány, moře a pobřeží, či vytváření platforem a sítí pro meziodvětvovou spolupráci na horizontální úrovni a na úrovni oblastí jednotlivých moří.Rozpočtové důsledkyPodle navrhovaného nařízení je finanční krytí pro provádění programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky stanoveno na 50 000 000 EUR a použije se od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2013. Legislativní finanční výkaz připojený k tomuto návrhu obsahuje přehled rozpočtových důsledků a přerozdělení potřebných lidských a administrativních zdrojů.2010/0257 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2, článek 74 a čl. 77 odst. 2, čl. 91 odst. 1 a čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, článek 175, článek 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a čl. 195 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[8],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[9],poté, co postoupily návrh vnitrostátním parlamentům,v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:4.  Ve sdělení Komise KOM(2007) 575 ze dne 10. října 2007 Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii je stanoveno, že hlavním cílem integrované námořní politiky je rozvíjet a uplatňovat integrované, soudržné a společné rozhodování ve vztahu k oceánům, mořím, pobřežním regionům a námořním odvětvím.5.  Akční plán ke sdělení Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii – SEK(2007) 1278 – stanoví řadu akcí, které Evropská komise navrhuje podniknout jako první krok při provádění nové, integrované námořní politiky pro Evropskou unii.6.  Zpráva o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU ze dne 15. října 2009 shrnuje hlavní dosavadní výsledky integrované námořní politiky a vytyčuje směr pro další fázi jejího provádění.7.  Rada pro obecné záležitosti ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2009 zdůraznila význam financování pro další rozvoj a provádění INP tím, že vyzvala „Komisi, aby představila nezbytné návrhy na financování opatření v rámci integrované námořní politiky v rámci stávajícího finančního výhledu tak, aby vstoupily v platnost do roku 2011“.[10]8.  Trvalá finanční podpora Unie je nutná k tomu, aby Unie mohla provádět a dále rozvíjet svou integrovanou námořní politiku v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 20. května 2008 o integrované námořní politice[11] a realizovat její zastřešující cíle stanovené v modré knize Komise z října 2007, potvrzené ve zprávě o pokroku z října 2009 a podpořené v závěrech Rady pro obecné záležitosti ze dne 16. listopadu 2009.9.  Financování ze strany Unie by mělo být určeno na průzkumné práce týkající se akcí na podporu strategických cílů integrované námořní politiky, včetně integrované námořní správy na všech úrovních, dalšího rozvoje a provádění integrovaných strategií pro oblasti jednotlivých moří, přizpůsobených zvláštním potřebám oblastí různých evropských moří, vymezení hranic udržitelnosti lidské činnosti v kontextu rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, která představuje environmentální pilíř integrované námořní politiky, s náležitým zohledněním kumulativního dopadu této činnosti na základě ekosystémového přístupu, dalšího zapojení zúčastněných stran do systémů integrované námořní správy, dalšího rozvoje průřezových nástrojů pro tvorbu integrované politiky, podpory mezinárodního rozměru integrované námořní politiky a udržitelného hospodářského růstu, zaměstnanosti, inovace a konkurenceschopnosti.10.  Jiné nástroje Unie, jako je Fond soudržnosti, Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský rybářský fond, sedmý rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, nástroj předvstupní pomoci (NPP) či evropský nástroj sousedství a partnerství, nepokrývají všechny priority a cíle integrované námořní politiky, a proto je nezbytné zřídit program na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky (dále jen „program“).11.  Provádění programu ve třetích zemích by mělo přispět k plnění rozvojových cílů přijímajících zemí a být v souladu s ostatními nástroji spolupráce EU, včetně cílů a priorit příslušných politik EU.12.  Program by měl doplňovat stávající a budoucí finanční nástroje, které na podporu ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží poskytují členské státy na celostátní a nižší úrovni.13.  Je také nutné stanovit pravidla upravující plánování opatření, způsobilost výdajů, úroveň finanční pomoci Unie, hlavní podmínky, za kterých by měla být poskytována, a celkový rozpočet programu.14.  Program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (dále jen „finanční nařízení“)[[12]] a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[[13]].15.  Aby mohla Komise snadněji sledovat provádění tohoto nařízení, mělo by být možné financovat výdaje související se sledováním, kontrolami a hodnocením.16.  Roční pracovní programy sestavované pro provádění programu by měly být přijímány v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [[14]].17.  V souvislosti s akcemi financovanými v rámci tohoto nařízení je nutné zajistit ochranu finančních zájmů Unie použitím nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství [[15]], nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem [[16]] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) [[17]].18.  Pro zajištění účelnosti financování ze strany Unie by měly být akce financované v rámci tohoto nařízení pravidelně vyhodnocovány.19.  Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni samotných členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků akcí financovaných v rámci programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii a ve Smlouvě o fungování Evropské unie. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1PředmětTímto nařízením se zavádí program na podporu opatření, která mají dále podporovat rozvoj a provádění integrované námořní politiky (dále jen „program“).Článek 2Obecné cíleProgram má tyto obecné cíle:a) podporovat rozvoj a uplatňování integrované správy námořních a pobřežních záležitostí a integrovaných strategií pro oblasti jednotlivých moří;b) přispívat k rozvoji nástrojů procházejících napříč odvětvovými politikami souvisejícími s mořem nebo pobřežím;c) podporovat společnou tvorbu politik, udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a udržitelný hospodářský růst, inovaci a zaměstnanost v námořních odvětvích a pobřežních regionech, a to v souladu s prioritami a akcemi odvětvových politik;d) dále vymezit hranice udržitelnosti lidské činnosti, která má dopad na mořské prostředí, v kontextu rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí;e) zdokonalovat a posilovat vnější spolupráci a koordinaci ve vztahu k cílům integrované námořní politiky.Článek 3Konkrétní cíle1. V rámci cílů stanovených v čl. 2 písm. a), b), c) a d) je záměrem programu:a) motivovat členské státy nebo regiony, aby rozvinuly nebo zavedly integrovanou námořní správu;b) podněcovat a posilovat dialog a spolupráci se zúčastněnými stranami a mezi nimi, pokud jde o průřezové otázky související s integrovanou námořní politikou;c) usnadňovat využívání synergie, sdílení informací a výměnu osvědčených postupů v oblasti námořní politiky, včetně námořní správy a odvětvových politik, které mají dopad na regionální moře a pobřežní regiony;d) podporovat vytváření platforem a sítí pro meziodvětvovou spolupráci, zahrnujících zájmy průmyslu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, regionů, veřejných orgánů a nevládních organizací;e) usnadňovat vývoj společných metod a přístupů.2. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. b) je záměrem programu podporovat rozvoj:a) společného prostředí pro sdílení informací v námořní oblasti EU, které podporuje meziodvětvový a přeshraniční dozor a posiluje bezpečné a zabezpečené využívání mořského prostoru, přičemž program zohlední příslušné změny odvětvových politik týkajících se dozoru a případně přispěje k jejich nezbytnému vývoji;b) územního plánování námořních prostor a jednotného managementu pobřežní zóny, které představují základní nástroj pro ekosystémové řízení a udržitelný rozvoj mořských oblastí a pobřežních regionů;c) komplexní veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny údajů a znalostí o mořích, která usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření příslušných údajů mezi různými skupinami uživatelů a zajišťuje vizualizaci námořních informací prostřednictvím internetových nástrojů.3. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. e) se program jakožto doplněk odvětvových politik zaměří pro účely integrovaných meziodvětvových akcí na zlepšování a posilování spolupráce s:a) třetími zeměmi, včetně zemí sousedících s oblastí některého z evropských moří;b) aktéry ve třetích zemích;c) mezinárodními partnery a organizacemi, zvláště ve vztahu k mezinárodním závazkům týkajícím se obnovy ekosystémů a dalším příslušným dohodám.4. Konkrétní cíle uvedené v odstavci 3 se realizují v souladu s konkrétními cíli uvedenými v odstavcích 1 a 2 a způsobem soudržným s nástroji spolupráce EU, a to s přihlédnutím k cílům celostátních a regionálních rozvojových strategií.Článek 4Způsobilé akceV rámci programu může být v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 poskytována finanční pomoc například na takovéto akce:a) studie a programy spolupráce;b) sdílení veřejných informací a osvědčených postupů, osvěta a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, akcí a tvorby a správy internetových stránek;c) konference, semináře, pracovní setkání a fóra zúčastněných stran;d) sdílení, sledování a vizualizace významného množství údajů, osvědčených postupů a databáze regionálních projektů financovaných Unií a zajištění veřejného přístupu k nim, případně též prostřednictvím sekretariátu zřízeného za jedním nebo několika z uvedených účelů;e) akce související s průřezovými nástroji, včetně zkušebních projektů.Článek 5Druh finančního zásahu1. Finanční pomoc Unie může mít tyto právní formy:a) granty;b) veřejné zakázky;c) správní ujednání se Společným výzkumným střediskem.2. V rámci programu mohou být poskytovány jak granty na akce, tak provozní granty. Není-li v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“) stanoveno jinak, vyberou se příjemci grantů nebo úspěšní uchazeči o veřejné zakázky na základě výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.Článek 6Příjemci1. Finanční pomoc v rámci programu lze poskytnout fyzickým nebo právnickým osobám, ať se řídí právem soukromým či veřejným, včetně agentur Unie.2. Z programu mohou získat prospěch třetí země, zúčastněné strany v třetích zemích a mezinárodní organizace nebo subjekty, které sledují jeden nebo několik z obecných a konkrétních cílů uvedených v článcích 2 a 3.3. Podmínky způsobilosti k účasti v řízení se stanoví v rámci příslušné výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.Článek 7Prováděcí postupy1. Komise program provádí v souladu s finančním nařízením.2. Pro účely provádění programu Komise v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 přijímá roční pracovní programy postupem podle čl. 13 odst. 2.3. Pokud jde o granty, roční pracovní program podrobně stanoví:a) priority pro daný rok, cíle, které se mají splnit, a předpokládané výsledky spolu se schválenými rozpočtovými prostředky na daný rozpočtový rok;b) názvy a témata akcí;c) způsoby provádění;d) základní kritéria pro výběr a pro poskytnutí grantu, která se použijí pro výběr návrhů;e) má-li to význam, okolnosti, které opodstatňují poskytnutí grantu bez výzvy k předkládání návrhů na základě některé z výjimek uvedených v článku 168 nařízení Komise (ES, EURATOM) č. 2342/2002;f) maximální rozpočet a maximální možnou míru spolufinancování jednotlivých akcí, a pokud se počítá s různými mírami spolufinancování, kritéria, která je třeba pro jednotlivé míry splnit;g) časový rozvrh výzev k předkládání návrhů.4. Pokud jde o veřejné zakázky, roční program podrobně stanoví:a) názvy a témata akcí;b) maximální rozpočet jednotlivých akcí;c) účel akcí;d) způsoby provádění;e) orientační časový rámec pro zahajování zadávacích řízení.5. Roční pracovní program nezahrnuje akce podle článku 9.Článek 8Rozpočtové zdroje1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2013 se stanoví na 50 000 000 EUR.2. Rozpočtové zdroje přidělované na program se zaznamenávají do ročních rozpočtových prostředků souhrnného rozpočtu Evropské unie. Dostupné roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.Článek 9Technická pomoc1. Finanční krytí stanovené v článku 8 může být použito také na úhradu nutných výdajů souvisejících s libovolnou přípravnou akcí, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro účelné a účinné provádění tohoto nařízení a pro dosažení jeho cílů.2. Činnosti uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat zejména studie, setkání odborníků, výdaje na nástroje, systémy a sítě v oblasti informatiky a jakoukoli další technickou, vědeckou a administrativní pomoc a odborné znalosti, které bude Komise potřebovat k provádění tohoto nařízení.Článek 10Sledování1. Příjemce finanční pomoci Komisi předkládá technické a finanční zprávy o pokroku prací financovaných programem. Předloží rovněž závěrečnou zprávu, a to do tří měsíců od dokončení každého projektu.2. Aniž jsou dotčeny kontroly prováděné Účetním dvorem v součinnosti s příslušnými vnitrostátními orgány kontroly účetnictví nebo s příslušnými vnitrostátními místy podle článku 287 Smlouvy nebo jakékoli inspekce prováděné podle čl. 322 odst. 1 písm. b) Smlouvy, provádějí úředníci a další zaměstnanci Komise u projektů a dalších opatření financovaných v rámci programu kontroly na místě včetně namátkových kontrol, zejména za účelem ověření souladu s cíli programu a způsobilosti akcí podle článků 2, 3 a 4 tohoto nařízení.3. Smlouvy a dohody uzavřené na základě tohoto nařízení obsahují zejména ustanovení o dohledu a finanční kontrole ze strany Komise nebo jakéhokoli Komisí pověřeného zástupce a o kontrolách Účetního dvora, v případě potřeby prováděných na místě.4. Příjemce finanční pomoci uchovává po dobu pěti let od uskutečnění poslední platby týkající se každého projektu veškeré podklady k výdajům na daný projekt tak, aby byly k dispozici Komisi.5. V případě potřeby Komise na základě výsledků zpráv a namátkových kontrol uvedených v odstavcích 1 a 2 upraví rozsah nebo podmínky přidělení původně schválené finanční pomoci, jakož i časový rozvrh plateb.6. Komise podnikne veškeré další kroky nezbytné k ověření toho, že financované akce jsou prováděny řádně a v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a s ustanoveními finančního nařízení.Článek 11Ochrana finančních zájmů Unie1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných v rámci tohoto programu byly chráněny finanční zájmy Unie prostřednictvím:a) uplatňování preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání;b) účinných kontrol;c) zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek;d) uplatňování účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v případě zjištění nesrovnalostí.2. Pro účely odstavce 1 Komise postupuje v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999.3. Komise sníží, pozastaví nebo získá zpět částku finanční pomoci poskytnutou na akci, jestliže shledá nesrovnalosti, včetně nesouladu s ustanoveními tohoto nařízení nebo s jednotlivým rozhodnutím nebo smlouvou či dohodou, na jejichž základě byla daná finanční pomoc poskytnuta, nebo pokud vyjde najevo, že akce doznala změny, která je v rozporu s její povahou nebo prováděcími podmínkami, aniž by byla Komise předem požádána o schválení.4. Pokud nebyly dodrženy lhůty nebo pokud pokrok dosažený při provádění akce opodstatňuje pouze část přidělené finanční pomoci, požádá Komise příjemce pomoci, aby ve stanovené lhůtě předložil své vyjádření. Neposkytne-li příjemce uspokojivou odpověď, může Komise zrušit zbývající část finanční pomoci a požadovat vrácení již vyplacených částek.5. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vrátí Komisi. K částkám, které nejsou vráceny včas a v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení, se přičte úrok.6. Pro účely tohoto článku se „nesrovnalostí“ rozumí jakékoli porušení právního předpisu Unie nebo nedodržení smluvního závazku, které vyplývá z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu a v jehož důsledku je nebo by mohl být formou neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty Unií spravované.Článek 12HodnoceníKomise předloží nejpozději do 31. prosince 2014 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení ex post .Článek 13Poradní výbor1. Komisi je při sestavování ročních pracovních programů stanovených v čl. 7 odst. 2 nápomocen poradní výbor.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.Článek 14Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Evropský parlament Za Radupředseda předsedaLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky, předložený Komisí2. RÁMEC ABM/ABBNámořní politika3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. 11 09 05 – Program na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky (INP)11 01 04 07 – Program na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky (INP) – Výdaje na správu a řízení3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:1. ledna 2011 až 31. prosince 20133.3. Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |11 09 05 | Pov./ Nepov. nepoužije se | Rozl.[18] | ANO | NE | NE | č. 2 |11 01 04 07 | Pov./ Nepov. nepoužije se | Nerozl.[19] | ANO | NE | NE | č. 2 |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | 2011 | 2012 | 2013 | Celkem |Provozní výdaje[20] |Prostředky na závazky (PZ) | 8.1 | a | 16,260 | 16,560 | 16,780 | 49,600 |Prostředky na platby (PP) | b | 7,355 | 14,443 | 17,512 | 39,310 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[21] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4 | c | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,400 |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Prostředky na závazky | a+c | 16,360 | 16,660 | 16,980 | 50,000 |Prostředky na platby | b+c | 7,455 | 14,543 | 17,712 | 39,710 |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 | d | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 3,000 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 | e | 0,155 | 0,157 | 0,160 | 0,472 |Celkové orientační finanční náklady zásahu |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 17,515 | 17,817 | 18,140 | 53,472 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 8,610 | 15,700 | 18,872 | 43,182 |Předpokládá se, že prostředky na platby potřebné v letech 2014 a 2015, které souvisejí s prostředky na závazky určenými na provozní výdaje v období 2011–2013, budou činit celkem 10,290 mil. EUR. |Spoluúčast |Spolufinancující subjekt | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Celkem |f |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f |4.1.2. Soulad s finančním plánemNávrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.4.1.3. Finanční dopady na straně příjmůNávrh nemá žádné finanční dopady na příjmy.4.2. Lidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných zaměstnanců a externích pracovníků) – viz podrobnosti v bodě 8.2.1.Roční potřeba | 2011 | 2012 | 2013 |Celkový objem lidských zdrojů | 9,4 | 9,4 | 9,4 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuPokračování prací na zkoumání možností dalšího rozvoje a provádění integrované námořní politiky.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieNavrhovaný rozpočet by měl doplnit a posílit stávající a budoucí finanční nástroje. Práce spadající do tohoto programu by měly případně doplňovat příslušné politiky Unie související se stávajícími mezinárodními a regionálními úmluvami nebo dohodami se zeměmi mimo EU, jež vyvíjejí činnost v jednotlivých regionech, a měly by vést k vytvoření podstatných vazeb mezi těmito iniciativami, které budou maximalizovat jejich celkový přínos. Jednotlivé akce budou navíc doplňovat probíhající práce na evropských makroregionálních strategiích.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMSrov. články 2 a 3 nařízení.5.4. Způsob provádění (orientační)Rozpočtové prostředky na opatření financovaná v rámci tohoto programu podléhají centralizovanému řízení ze strany Komise v souladu s čl. 53 písm. a) finančního nařízení. Jiné způsoby provádění však nejsou vyloučeny.6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémTechnické a finanční provádění akcí financovaných programem monitoruje Komise na základě zpráv o pokroku, které jí předkládají příjemci, a také prostřednictvím kontrol na místě. Do tří měsíců od dokončení každého projektu se předloží rovněž závěrečná zpráva. Projekty a další akce financované programem budou dále předmětem auditů, včetně auditů zadaných externím dodavatelům.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex ante)Přehled hlavních zjištění a výsledků hodnocení ex ante je uveden v důvodové zprávě, která doprovází tento návrh.6.2.2. Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Za účelem přípravy návrhů pro postup EU v této oblasti byla v období 2008–2010 zahájena řada pilotních projektů a přípravných akcí.6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníProgram jako celek bude podroben hodnocení ex post , jehož výsledky budou předloženy Evropskému parlamentu a Radě nejpozději do 31. prosince 2014.V souladu s čl. 27 odst. 4 finančního nařízení a čl. 21 odst. 3 jeho prováděcích pravidel bude hodnocení integrovaného námořního dozoru a územního plánování námořních prostor provedeno v roce 2012 a projekt znalostí o moři bude vyhodnocen v roce 2013.7. Opatření proti podvodůmČlánek 10 navrhovaného nařízení odkazuje na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[22], nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[23] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[24].8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiProstředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)(Je třeba uvést cílové okruhy, akce a výstupy.) | Druh výstupu | Prům. nákl. | 2011 | 2012 | 2013 |Výstup 1: stálá koordinační platforma pro meziregionální spolupráci ve vztahu k posuzování, stanovování cílů a sledování v oblasti mořských vod se zapojením úmluvy OSPAR, Barcelonské úmluvy, komise HELCOM a Bukurešťské úmluvy | 1 | 0,200 | 1 | 0,200 | 1 | 0,300 | 0,700 |Výstup 2: pravidelná pracovní setkání o pokroku směrem k dobrému environmentálnímu stavu mořských vod severovýchodního Atlantiku, Středozemního moře, Baltského moře a Černého moře | 1 | 0,100 | 1 | 0,100 | 1 | 0,100 | 0,300 |Akce 2: podpora vypracování metodických norem pro dobrý environmentální stav moří podle rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí | 1 | 0,700 | 1 | 0,300 | 1 | 0,500 | 1,500 |Akce 3: studie o původu, rozsahu a možných opatření v souvislosti s odpadky v moři, včetně vznikajících problémů s tzv. plastovou polévkou, jako příspěvek k řešení meziodvětvového problému v rámci ekosystémového přístupu (souvislost s deskriptorem 10 v příloze I rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí) | 1 | 0,400 | 1 | 0,500 | 1 | 0,600 | 1,500 |Akce 4: projekt, který má určit způsoby podpůrné činnosti Evropské komise podle čl. 5 odst. 3 rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí pro oblasti pilotních projektů, kde je stav moře natolik kritický, že vyžaduje naléhavý zásah | 1 | 0,200 | 1 | 0,200 | 1 | 0,300 | 0,700 |Akce 5: projekt týkající se environmentálních otázek v Arktidě v rámci spolupráce pro ochranu severovýchodního Atlantiku | 1 | 0,400 | 0,400 |2011 | 2012 | 2013 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[26] (11 01 01) | A*/AD | 4,00 | 4,00 | 4,00 |B*, C*/AST | 2,40 | 2,40 | 2,40 |Zaměstnanci financovaní[27] podle čl. 11 01 02 | 3,00 | 3,00 | 3,00 |Ostatní zaměstnanci[28] financovaní podle článku 11 01 04/05 |CELKEM | 9,40 | 9,40 | 9,40 |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceTvorba zadání pro studie, příprava výzev k předkládání návrhů u grantů a příprava nabídkových řízení, jednání o grantech, ověřování ex ante , kontrola ex post , organizace zasedání, hodnocení návrhů a nabídek, sledování výstupů, zpracování plateb.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)( Pracovní místa a externí pracovníci vyčlenění v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodlouženPotřeby lidských zdrojů budou pokryty v rámci přídělů již poskytnutých na řízení této akce a/nebo přerozdělených v rámci příslušného GŘ.8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce ( XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení )v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | 2011 | 2012 | 2013 | CELKEM |1 Technická a administrativní pomoc (včetně souvisejících personálních nákladů) |Výkonné agentury[29] |Další technická a administrativní pomoc |- interní (intra muros) |- externí (extra muros) | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,400 |Technická a administrativní pomoc celkem | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,400 |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | 2011 | 2012 | 2013 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (11 01 02 01) | 0,781 | 0,781 | 0,781 |Zaměstnanci financovaní podle čl. 11 01 02 01 (přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) | 0,219 | 0,219 | 0,219 |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 1,000 | 1,000 | 1,000 |Výpočet – Úředníci, dočasní zaměstnanci a zaměstnanci financovaní podle článku 11 01 02 01 |Finanční náklady na lidské zdroje jsou odhadnuty na základě průměrných nákladů uváděných Komisí pro účely odhadů lidských zdrojů: Úředník a dočasný zaměstnanec: 122 000 EUR/rok Přidělený národní odborník: 73 000 EUR/rok Smluvní zaměstnanec: 64 000 EUR/rok |8. 2. 6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částkyv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)2011 | 2012 | 2013 | CELKEM |11 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,060 |11 01 02 11 02 – Schůze odborných skupin | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,300 |11 01 02 11 03 – Poradní výbor, který je v souladu s články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES Komisi nápomocen při sestavování ročních pracovních programů podle čl. 7 odst. 2 nařízení o zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky (dvě zasedání za rok) | 0,035 | 0,037 | 0,040 | 0,112 |11 01 02 11 04 – Studie a konzultace |11 01 02 11 05 – Informační systémy |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,155 | 0,157 | 0,160 | 0,472 |Potřeby administrativních prostředků budou pokryty v rámci přídělů již poskytnutých na řízení této akce a/nebo přerozdělených v rámci příslušného GŘ, případně doplněných dalšími příděly, které mohou být poskytnuty řídícímu GŘ v rámci postupu pro roční příděly s ohledem na rozpočtová omezení.Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky Námořní odborná skupina pro pozorování a sběr dat, která bude dohlížet na projekty v oblasti znalostí o mořích, se bude scházet čtyřikrát ročně. Skupina již monitoruje přípravné akce a příslušný odhad vychází ze zkušeností z těchto prací. Výdaje na zasedání poradního výboru byly odhadnuty na základě pravidel Komise pro vyplácení náhrad odborníkům. |[1] Závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady dne 14. prosince 2007 – dok. 16616/1/07 REV 1.[2] KOM(2009) 540 ze dne 15. října 2009.[3] Zprávu o pokroku doprovázel pracovní dokument útvarů Komise – SEK(2009) 1343 – který podrobně popisuje dosud dosažený pokrok po jednotlivých položkách akčního plánu přijatého v říjnu 2007.[4] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 ze dne 13. prosince 2006, kterým se mění nařízení rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 390/2006, 30.12.2006) (dále jen „finanční nařízení“) a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 478/2007 ze dne 23. dubna 2007, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství.[5] Zpráva Komise o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU – KOM(2009) 540 v konečném znění ze dne 15. října 2009, s. 11–12 a akční plán Komise ke sdělení Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii – SEK(2007) 1278 ze dne 10. října 2007.[6] Sdělení Komise „Pokyny pro integrovaný přístup k námořní politice: úsilí o uplatňování osvědčených postupů v integrované námořní správě a při konzultacích se zainteresovanými subjekty“ – KOM(2008) 395 ze dne 29. června 2008, s. 4.[7] Například v případě integrovaného námořního dozoru se zásah EU omezí na zajištění toho, aby byly různé informační vrstvy stávajících systémů interoperabilní a aby je bylo možné využívat pro předem stanovené potřeby všech skupin uživatelů na úrovni EU, přičemž bude v nejvyšší možné míře respektována zásada proporcionality. Budování společného prostředí pro sdílení informací by nemělo žádným způsobem bránit tvorbě stávajících a plánovaných odvětvových informačních systémů, ani jejich dalšímu vývoji, za předpokladu, že bude zohledněna potřeba interoperability umožňující výměnu informací s jinými příslušnými systémy.[8] Úř. věst. C […], […], s. […].[9] Úř. věst. C […], […], s. […].[10] Závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy o integrované námořní politice – dok. 15175/1/09, s. 6.[11] Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. května 2008 o integrované námořní politice pro Evropskou unii – P6_TA(2008)0213.[12] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.[13] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.[14] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[15] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.[16] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.[17] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.[18] Rozlišené prostředky, dále jen „RP“.[19] Nerozlišené prostředky, dále jen „NP“.[20] Výdaje, které nespadají pod kapitolu 11 01 příslušné hlavy 11.[21] Výdaje v rámci článku 11 01 04 hlavy 11.[22] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.[23] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.[24] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.[25] Jak je popsáno v bodě 5.3.[26] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[27] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[28] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[29] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.


				|

		52012PC0466

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY o rozdělení rybolovných práv podle protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Republikou Kiribati na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu /* COM/2012/0466 final - 2012/0227 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Na základě příslušného zmocnění
Rady[1] vedla Komise jménem Evropské
unie jednání s Republikou Kiribati za účelem obnovení protokolu k
Dohodě mezi Evropskou unií a Republikou Kiribati o partnerství v
odvětví rybolovu. Výsledkem těchto jednání bylo dne 3. června
2012 parafování nového protokolu, který se vztahuje na období tří let
počínaje dnem 16. září 2012.
Postup týkající se rozdělení rybolovných
práv získaných na základě tohoto protokolu se zahajuje současně
s postupy vztahujícími se na rozhodnutí Rady o uzavření nového
protokolu (se souhlasem Evropského parlamentu) a rozhodnutí Rady o podpisu
uvedeného protokolu jménem EU a jeho prozatímním uplatňování.
Nový protokol je v souladu se záměry
dohody o partnerství v odvětví rybolovu, jejímž cílem je posílení
spolupráce mezi Evropskou unií a Republikou Kiribati a podpora rámce pro
partnerství, v němž se bude v zájmu obou stran rozvíjet politika
udržitelného rybolovu a odpovědného využívání rybolovných zdrojů
v kiribatské výlučné ekonomické zóně (VEZ).
Obě strany se dohodly na spolupráci
při provádění rybářské politiky Kiribati a budou za tímto
účelem pokračovat v politickém dialogu o příslušných programech.
Na základě nového protokolu činí
celkový finanční příspěvek na celé období 1 325 000 EUR
ročně. Tuto částku tvoří: a) 975 000 EUR
ročně za přístup do kiribatské VEZ a b) 350 000 EUR
ročně v rámci dodatečných finančních prostředků,
které EU vyplácí na podporu rybářské politiky Kiribati.
Komise na tomto základě navrhuje, aby
Rada přijala toto nařízení.
2012/0227 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY
o rozdělení rybolovných práv podle
protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční
příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím na jedné
straně a Republikou Kiribati na straně druhé o partnerství v
odvětví rybolovu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 23. července 2007
přijala Rada nařízení (ES) č. 893/2007[2] o uzavření Dohody mezi
Evropským společenstvím na jedné straně a Kiribatskou republikou
na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu.
(2)       Vzhledem k tomu, že platnost
stávajícího protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční
příspěvek podle Dohody mezi Evropským společenstvím na jedné
straně a Kiribatskou republikou na straně druhé o partnerství v
odvětví rybolovu (dále jen „protokol“) skončí dne 15. září 2012,
byl nový protokol parafován dne 3. června 2012. Nový protokol stanoví
rybolovná práva pro rybářská plavidla Unie ve vodách Kiribati.
(3)       Dne … přijala Rada
rozhodnutí č. …. /2012[3]
o podpisu a prozatímním provádění nového protokolu.
(4)       Způsob rozdělení
rybolovných práv mezi členské státy by měl být definován pro dobu
provádění nového protokolu v souladu s článkem 20 nařízení Rady
(ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném
využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky.[4]
(5)       V souladu s čl. 10 odst.
1 nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o
udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným
rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o
přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství[5] platí, že jestliže se ukáže, že
počet oprávnění k rybolovu nebo objem rybolovných práv
přidělených Unii podle protokolu nejsou plně využívány,
uvědomí o tom Komise dotčené členské státy. Neobdržení
odpovědi ve lhůtě, kterou stanoví Rada, by mělo být
považováno za potvrzení toho, že plavidla dotčeného členského státu v
daném období plně nevyužívají svých rybolovných práv. Je třeba
stanovit uvedenou lhůtu.
(6)       Vzhledem k tomu, že platnost
současného protokolu skončí dne 15. září 2012 a že nový protokol
se bude prozatímně uplatňovat ode dne 16. září 2012, mělo
by se toto nařízení používat ode dne 16. září 2012,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1.           Rybolovná práva stanovená v
protokolu se rozdělí mezi členské státy takto:
              a) plavidla lovící košelkovými
nevody:
Španělsko – 3 plavidla
Francie – 1 plavidlo
              b)       plavidla lovící pomocí dlouhých
šňůr:
Španělsko – 3 plavidla
Portugalsko – 3 plavidla
2.           Nařízení (ES)
č. 1006/2008 se použije, aniž je dotčena Dohoda mezi Evropským
společenstvím na jedné straně a Kiribatskou republikou na
straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu.
3.           Pokud žádosti o licence k rybolovu z
členských států uvedených v odstavci 1 nevyčerpají všechna
rybolovná práva stanovená protokolem, zváží Komise žádosti o licenci k rybolovu
od jakéhokoliv jiného členského státu podle článku 10 nařízení
(ES) č. 1006/2008.
4.           Lhůta uvedená v čl. 10
odst. 1 nařízení (ES) č. 1006/2008 se stanoví na 10 pracovních dní.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 16. září 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu
a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda/předsedkyně
[1]               Přijato na 3155. zasedání Rady
(zemědělství a rybolov) v úterý 20. března 2012 v rámci seznamu
bodů „A“ v dokumentu č. 7707/12.
[2]               Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 1.
[3]               Úř. věst. L …, …, s. ….
                Úr. věst.: Vložte
laskavě datum,číslo a publikační údaje Úředního
věstníku pro rozhodnutí
[4]               Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.
[5]               Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 33.


				|

		52013PC0337

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se mění nařízení (ES) č. 974/98, pokud jde o zavedení eura v Lotyšsku /* COM/2013/0337 final - 2013/0176 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Dne 5. června 2013 Komise v souladu čl.
140 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) přijala
návrh rozhodnutí Rady, v němž uvádí, že Lotyšsko splňuje nezbytné
podmínky pro přijetí eura a že výjimka pro Lotyšsko se zrušuje
s účinností od 1. ledna 2014.
V případě kladného rozhodnutí bude muset
Rada následně přijmout další opatření nezbytná pro zavedení eura
v Lotyšsku.
Nařízení Rady (ES) č. 974/98 o zavedení
eura[1] upravuje počáteční
zavedení eura v první vlně členských států eurozóny a v
Řecku[2].
Toto nařízení bylo změněno:
–
nařízením (ES) č. 2169/2005 za
účelem přípravy budoucího rozšíření eurozóny;
–
nařízením (ES) č. 1647/2006 za
účelem rozšíření platnosti nařízení na Slovinsko (jež
přijalo euro ke dni 1. ledna 2007);
–
nařízením (ES) č. 835/2007 za účelem
rozšíření platnosti nařízení na Kypr (jenž přijal euro ke dni
1. ledna 2008);
–
nařízením (ES) č. 836/2007 za účelem
rozšíření platnosti nařízení na Maltu (jež přijala euro ke dni
1. ledna 2008);
–
nařízením (ES) č. 693/2008 za účelem
rozšíření platnosti nařízení na Slovensko (jež přijalo euro v
lednu 2009);
–
nařízením (ES) č. 670/2010 za účelem
rozšíření platnosti nařízení na Estonsko (jež přijalo euro v
lednu 2011).
S cílem rozšířit platnost nařízení
(ES) č. 974/98 na Lotyšsko je třeba do uvedeného nařízení
doplnit odkaz na tento členský stát. Tento návrh obsahuje nezbytné
změny daného nařízení.
Lotyšský národní plán přechodu na euro
stanoví, že by měl být použit scénář tzv. „velkého třesku“, tj.
že by přijetí eura jako lotyšské měny a zavedení eurobankovek a
euromincí v tomto členském státě mělo proběhnout
současně.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Formální postup následující poté, co Komise
předloží návrh rozhodnutí Rady, zahrnuje konzultaci s ECB. Diskuse s
členskými státy o výzvách hospodářské politiky v členských
státech se v rámci různých okruhů pravidelně odehrávají v
Hospodářském a finančním výboru a v rámci ECOFIN/Euroskupiny.
Patří sem i neformální diskuse o otázkách, které jsou obzvláště
relevantní pro přípravu eventuálního vstupu do eurozóny (včetně
kurzových politik). V rámci konferencí/seminářů a na setkáních ad
hoc se odehrává dialog s akademickými pracovníky a dalšími zainteresovanými
skupinami.
Hospodářský
vývoj v eurozóně a v členských státech se hodnotí v rámci
různých postupů koordinace hospodářských politik a dohledu nad
nimi (zejména podle článku 121 Smlouvy), jakož i v kontextu
pravidelného dohledu a analýz, které Komise provádí v souvislosti s vývojem v
jednotlivých zemích i v oblasti eurozóny (včetně prognóz,
pravidelných publikačních řad a podávání informací Hospodářskému
a finančními výboru a ECOFIN/Euroskupině). V souladu se zásadou
proporcionality a na základě předchozí zkušenosti Komise navrhuje, aby
formální posouzení dopadů nebylo provedeno.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
3.1.        Právní základ
Právním základem tohoto návrhu je čl. 140
odst. 3 Smlouvy, jenž umožňuje přijetí dalších opatření
nezbytných pro zavedení eura v členském státě, pro nějž byla
zrušena výjimka podle čl. 140 odst. 2 Smlouvy.
O návrhu Komise rozhodne Rada, po konzultaci
s ECB, jednomyslně všemi hlasy členských států, jejichž
měnou je euro, a dotčeného členského státu.
3.2.        Subsidiarita a
proporcionalita
Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada
subsidiarity se proto neuplatní.
Tato iniciativa nepřekračuje rámec toho,
co je nezbytné pro dosažení jejího cíle, a je tedy v souladu se zásadou
proporcionality.
3.3.        Volba právního nástroje
Nařízení je jediným právním nástrojem vhodným
ke změně nařízení Rady (ES) č. 974/98 o zavedení eura.
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet
Unie.
5.           Komentář k jednotlivým článkům
5.1.        Článek 1
V souladu s čl. 1 písm. a) a článkem 1a
nařízení (ES) č. 974/98 uvádí tabulka v příloze uvedeného
nařízení seznam zúčastněných členských států a stanoví
datum přijetí eura, datum výměny oběživa a případné období
postupného zrušení pro všechny tyto členské státy. Podle čl. 1 písm.
i) nařízení (ES) č. 974/98 se období postupného zrušení může vztahovat
pouze na ty členské státy, v nichž je datum přijetí eura totožné s
datem výměny oběživa. V případě jedenácti členských
států, jež euro přijaly ke dni 1. ledna 1999, a Řecka, jež euro
přijalo ke dni 1. ledna 2001, uvedená data totožná nebyla. V
případě Slovinska, Kypru, Malty, Slovenska a Estonska bylo datum
přijetí eura a datum přechodu na hotovostní euro totožné (1. leden
2007 v případě Slovinska, 1. leden 2008
v případě Kypru a Malty, 1. leden 2009 v případě
Slovenska a 1. leden 2011 v případě Estonska), uvedené země
se však rozhodly období postupného zrušení neuplatnit. Rovněž lotyšský
národní plán přechodu na euro stanoví pro přijetí eura a pro výměnu
oběživa stejné datum (1. leden 2014), země se však rozhodla
neuplatnit období postupného zrušení.
Tento článek doplňuje Lotyšsko a následující
příslušné údaje o tomto členském státě do tabulky v příloze
nařízení (ES) č. 974/98 v pořadí podle protokolu.
 Členský stát || Datum přijetí eura || Datum přechodu na hotovostní euro || Členský stát s obdobím „postupného zrušení“
 „Lotyšsko || 1. leden 2014 || 1. leden 2014 || Ne“
5.2.        Článek 2
Tento článek stanoví datum vstupu daného
nařízení v platnost na 1. ledna 2014 s cílem zajistit jeho použitelnost v
souladu s časovým plánem dalších právních aktů Rady vztahujících se k
přijetí eura Lotyšskem, tj. datem zrušení výjimky a datem vstupu
přepočítacího koeficientu lotyšského latu v platnost.
2013/0176 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY,
kterým se mění nařízení (ES)
č. 974/98, pokud jde o zavedení eura v Lotyšsku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 140 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise[3],
s ohledem na stanovisko Evropské centrální
banky[4],
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Nařízení Rady (ES)
č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura[5] stanoví, že euro nahrazuje
měny členských států, které splňují nezbytné podmínky pro
přijetí eura v okamžiku, kdy Společenství vstoupí do třetí etapy
hospodářské a měnové unie.
(2)       Podle článku 4 aktu o
přistoupení z roku 2003 je Lotyšsko členským státem, na který se
vztahuje výjimka ve smyslu čl. 139 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské
unie (dále jen „Smlouva“).
(3)       Rozhodnutí Rady 2013/…/EU ze
dne … … 2013 o přijetí eura Lotyšskem ke dni 1. ledna 2014[6] stanoví, že Lotyšsko
splňuje nezbytné podmínky pro přijetí eura a že výjimka pro Lotyšsko
se zrušuje s účinností od 1. ledna 2014.
(4)       Zavedení eura v Lotyšsku
vyžaduje rozšíření stávajících ustanovení o zavedení eura obsažených v
nařízení (ES) č. 974/98 na Lotyšsko.
(5)       Lotyšský národní plán
přechodu na euro stanoví, že eurobankovky a euromince se stanou zákonným
platidlem v tomto členském státě v den zavedení eura jako jeho
měny. Datem přijetí eura a datem přechodu na hotovostní euro je
tedy 1. leden 2014. Období postupného zrušení se nepoužije.
(6)       Nařízení
(ES) č. 974/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem
změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha
nařízení (ES) č. 974/98 se mění v souladu s přílohou tohoto
nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost
dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
PŘÍLOHA
V příloze nařízení (ES) č.
974/98 se mezi údaje pro Kypr a Lucembursko vkládá následující řádek:
 Členský stát || Datum přijetí eura || Datum přechodu na hotovostní euro || Členský stát s obdobím „postupného zrušení“
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -
 „Lotyšsko || 1. leden 2014 || 1. leden 2014 || Ne“
[1]               Úř. věst. L 139, 11.5.1998, s. 1.
Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č.
1647/2006 ze dne 7. listopadu 2006 (Úř. věst. L 309, 9.11.2006, s.
2).
[2]               Viz nařízení Rady (ES) č. 2596/2000 ze dne 27.
listopadu 2000, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 974/98
o zavedení eura (Úř. věst. L 300, 29.11.2000, s. 2).
[3]               Úř. věst. C […], […], s. […].
[4]               Úř. věst. C […], […], s. […].
[5]               Úř. věst. C […], […], s. […].
[6]               Úř. věst. L […], […], s.
[…].