				|

		52014PC0083

			Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji, který se má zaujmout jménem Evropské unie v rámci Mezinárodní námořní organizace během 66. zasedání Výboru pro ochranu životního prostředí moří o přijetí změn přílohy VI úmluvy MARPOL týkající se odložení emisních norem úrovně III pro NOx /* COM/2014/083 final - 2014/0042 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           ÚVOD
Tento návrh Komise se týká stanovení postoje Unie
na 66. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí IMO (dále
jen „IMO“), pokud jde o změny přílohy VI úmluvy MARPOL. Těmito
změnami pravidla 13 odst. 5.1 přílohy VI úmluvy MARPOL se zavádí
pětiletý odklad pro zavedení emisních norem úrovně III pro NOx.
Změny jsou uvedeny v příloze 12 zprávy MEPC (MEPC 65/22). Podle
bodu 4.64 této zprávy budou tyto změny přijaty na 66.
zasedání MEPC.
2.           PŘIJETÍ ZMĚN IMO
2.1.        Přijetí změn
přílohy VI úmluvy MARPOL týkající se odkladu emisních norem úrovně
III pro NOx
Tyto navrhované změny byly schváleny
na 65. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí, jež se
konalo ve dnech 13. až 17. května 2013, a mají být předloženy
ke schválení na 66. zasedání uvedeného výboru, jež se koná ve
dnech 31. března až 4. dubna 2014.
2.2.        Přijetí smluvními
stranami a vstup v platnost
Po schválení a přijetí Výborem pro
ochranu mořského prostředí budou výše uvedené změny
předloženy odpovídajícím smluvním stranám, aby tyto vyjádřily
svůj souhlas s tím, že budou uvedenými změnami vázány.
3.           PŘÍSLUŠNÉ PRÁVNÍ
PŘEDPISY EU A PRAVOMOCI EU
Politika EU
Ochrana životního prostředí, která je
předmětem změn úmluvy MARPOL, je sdílenou pravomocí v rámci
Smlouvy o EU a je do značné míry upravena právními předpisy
Unie. EU ve velké míře vykonávala svoji pravomoc v oblasti politik
zaměřených na kvalitu ovzduší a vody, a to jak
prostřednictvím právních předpisů, tak dohodnutých politických
cílů. Politika životního prostředí obsahuje jasný závazek Unie
zlepšit kvalitu ovzduší a vody, a to rovněž na mezinárodní
úrovni.
Cílem a smyslem politického rámce EU v
oblasti kvality ovzduší, jak je definován například v tematické
strategii o znečišťování ovzduší[1],
je dosáhnout výrazného pokroku směrem k dlouhodobým cílům EU,
kterými je zachování, ochrana a zlepšování životního prostředí
a ochrana lidského zdraví (čl. 191 odst 1. SFEU), tj. „dosáhnout
takové kvality ovzduší, která by neměla za následek nepřijatelné
dopady nebo rizika na lidské zdraví a životní prostředí“.
Tento cíl, který byl poprvé stanoven v šestém akčním programu pro
životní prostředí[2]
před deseti lety, byl potvrzen v sedmém akčním programu pro životní
prostředí, který nedávno schválila EU, kterým se řídí rozvoj politiky
EU do roku 2020[3],
a nejnověji byl stanoven v programu Čisté ovzduší pro Evropu
přijatém Komisí[4].
Tyto politické cíle byly nepříznivě
ovlivněny odkladem přísnějších norem pro NOx používaných v
kontrolních oblastech pro emise NOx (NECA).
Právní předpisy EU
Stávající právní předpisy se vztahují na
širokou škálu znečišťujících látek, včetně NOx, a na
širokou škálu zdrojů, včetně všech druhů dopravy.
Směrnice o národních emisních stropech
(2001/81/ES)[5]
a směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší (2008/50/ES)[6] stanoví mezní hodnoty
pro NOx v ovzduší. Směrnice o národních emisních stropech vyžaduje,
aby byly kvantifikovány a hlášeny emise z námořní dopravy. Emise
z vnitrostátních námořní dopravy a mezinárodní lodní dopravy
na vnitrozemských vodních cestách se započítávají do národních
emisních stropů směrnice o národních emisních stropech. Avšak další
emise z mezinárodní námořní dopravy se do stropů
nezapočítávají, a to i přesto, že mají na kvalitu
ovzduší v EU výrazný dopad. Tato výjimka vyplývá z úlohy IMO při
regulování těchto emisí. Z tohoto důvodu je potřeba
přijímat opatření ve vztahu k těmto emisích externě
výslovně uznána článkem 1 směrnice o národních emisních
stropech, který stanoví, že „Pro podporu dosažení cílů stanovených v
článku 1, aniž je dotčen článek 300 Smlouvy, rozvíjejí Komise a
členské státy dvoustrannou a mnohostrannou spolupráci se třetími
zeměmi a příslušnými mezinárodními organizacemi, jako jsou Evropská
hospodářská komise Organizace spojených národů (EHK OSN), Mezinárodní
námořní organizace (IMO) a Mezinárodní organizace pro civilní letectví
(ICAO), včetně spolupráce formou výměny informací, v technickém
a vědeckém výzkumu a vývoji a s cílem zdokonalování základny pro
usnadnění snižování emisí“.
Navíc balíček týkající se kvality ovzduší[7], který Komise schválila
dne 18. prosince 2013, potvrzuje dopad emisí z plavidel na kvalitu ovzduší
na zemi a na efektivnost nákladů dalších opatření v tomto
odvětví. Emise NOx z plavidel přímo přispívají
k eutrofizaci vnitrozemských a mořských vod a suchozemských
biotopů a ke vzniku (sekundárních) částic, které ovlivňují
lidské zdraví. Nečinnost při řešení tohoto zdroje by tedy
omezila možnost pobřežních států Baltského a Severního moře
splnit cíle stanovené v rámcové směrnici o vodě (2000/60/ES)[8], směrnici o
strategii pro mořské prostředí (2008/56/ES[9]), směrnici o
ochraně přírodních stanovišť (92/43/EHS)[10] a směrnici o
ochraně ptáků (79/409/EHS)[11]
spočívající v omezení nepříznivých dopadů na vodní a suchozemské
ekosystémy, včetně eutrofizace. Rovněž by nepříznivě
ovlivnila jejich možnosti splnit mezní hodnoty pro PM10 a PM2,5
směrnice 2008/50/ES o kvalitě vnějšího ovzduší stanovené
na ochranu lidského zdraví.
Emisní normy úrovně III pro NOx, kterými se
současné opatření zabývá, dosud nebyly výslovně uvedeny ve
zvláštních právních předpisech Unie, ale jejich stávající úprava v rámci
IMO, v souladu se změnou přílohy VI úmluvy MARPOL z roku 2008,
je považována za nezbytnou a v souladu s celkovými dohodnutými
politickými cíli EU. Prodloužení data uplatňování ohrozí zejména rozsah, v
jakém členské státy využívají NECA za účelem řešení
znečištění ovzduší a jeho dopadů.
Rozhodnutí Rady
Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU je
vhodným právním základem pro stanovení postoje EU, který má být vyjádřen
na zasedání, protože se týká aktů s právními účinky. Rozhodnutí
ze 66. zasedání MEPC o datu vstupu emisních norem úrovně III pro NOx
v platnost má závazný právní účinek, neboť stanoví datum,
od kterého se normy úrovně III pro NOx budou uplatňovat
v oblastech určených jako NECA na plavidla všech stran přílohy
VI úmluvy Mezinárodní námořní organizace MARPOL.
              Shrnutí
Vzhledem k příslušným politikám EU a acquis
uvedeném výše Komise se domnívá, že otázka, na niž se vztahují výše
uvedené změny, které mají být přijaty na 66. zasedání MEPC, je
významné pro EU a vyžaduje společný postoj, který mají v zájmu Unie
vyjádřit všechny členské státy zastoupené v MEPC.
4.           ZÁVĚR
Komise proto předkládá návrh rozhodnutí Rady
o postoji, který se má zaujmout jménem Evropské unie ve vztahu ke
změnám uvedeným v bodu 2.1 výše, které mají být přijaty na 65.
zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí.
2014/0042 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTÍ RADY
o postoji, který se má zaujmout jménem
Evropské unie v rámci Mezinárodní námořní organizace během 66.
zasedání Výboru pro ochranu životního prostředí moří o přijetí
změn přílohy VI úmluvy MARPOL týkající se odložení emisních norem
úrovně III pro NOx
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 a čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       V původní
změně přílohy VI úmluvy MARPOL z roku 2008 byl jako datum pro
uplatňování emisních norem úrovně III pro NOx, které se použijí pro
plavidla postavená po tomto datu a plavící se kontrolními oblastmi emisí
oxidů síry a dusíku (NECA), stanoven rok 2016.
(2)       Výbor pro ochranu
mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace na svém 65.
zasedání v květnu 2013 schválil [navrhované] změny pravidla 13.
odst. 5.1 přílohy VI úmluvy MARPOL. Očekává se, že tyto změny
budou přijaty na 66. zasedání MEPC konaném ve dnech 31. března až 4.
dubna 2014.
(3)       Změnami pravidla 13
odst. 5.1 přílohy VI úmluvy MARPOL týkající se odkladu emisních norem
úrovně III pro NOx bude zaveden pětiletý odklad jejich vstupu v
platnost a stanou se závaznými pro smluvní strany přílohy VI úmluvy MARPOL
6 měsíců ode dne jejich přijetí v souladu
s čl. 16 odst. 2 úmluvy MARPOL.
(4)       Ochrana životního
prostředí, která je předmětem navrhovaných opatření, je do
značné míry upravena právními předpisy Unie. EU ve velké míře
vykonávala svoji pravomoc v oblasti politiky kvality ovzduší a vody,
a to jak prostřednictvím právních předpisů, tak dohodnutých
politických cílů. Stávající právní předpisy se vztahují na širokou
škálu znečišťujících látek, včetně oxidu dusíku (NOx),
a na širokou škálu zdrojů, včetně všech druhů dopravy.
Směrnice 2006/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost
Společenství v oblasti vodní politiky[12],
směrnice 2008/56/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost
Společenství v oblasti mořské environmentální politiky[13], směrnice
92/43/EHS o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů
a planě rostoucích rostlin[14]
a směrnice 79/409/EHS o ochraně volně žijících ptáků[15] stanoví cíle k omezení
nepříznivých dopadů na vodní a suchozemské ekosystémy,
včetně eutrofizace, u níž je NOx hlavní faktorem. Směrnice
2008/50/ES o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším
ovzduší pro Evropu[16]
stanoví mezní a cílové hodnoty pro částice a ozón, pro které je
NOx prekurzorem.
(5)       Směrnice 2001/81/ES
o národních emisních stropech[17]
vyžaduje, aby emise z námořní dopravy byly kvantifikovány
a hlášeny, přičemž uznává, že regulace emisí
z mezinárodní námořní dopravy (kromě vnitřních vod) je
záležitostí IMO.
(6)       Článek 11
ve spojení s článkem 1 směrnice 2001/81/ES vyžaduje,
aby Komise a členské státy pokračovaly ve spolupráci
na mezinárodní úrovni s cílem snížit emise některých
atmosférických znečišťujících látek, včetně NOx.
(7)       Vzhledem k celkovým
dohodnutým politickým cílům EU a acquis je odklad emisních
norem úrovně III pro NOx, který bude přijat na 66. zasedání MEPC,
významný pro EU a vyžaduje přijetí společného postoje, který mají v
zájmu Unie vyjádřit všechny členské státy zastoupené MEPC.
(8)       Unie není členem IMO ani
smluvní stranou příslušných úmluv nebo předpisů. Proto je
nezbytné, aby Rada zmocnila členské státy, aby vyjádřily níže uvedený
postoj a jednaly v zájmu Unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1.           Postojem Unie na 66.
zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí IMO je postavit se
proti přijetí změn pravidla 13 odst. 5.1 přílohy VI úmluvy
MARPOL, jak jsou uvedeny v příloze 12 dokumentu IMO MEPC 65/22.
2.           Postoj Unie stanovený v
odstavci 1 vyjádří členské státy, jež jsou členy IMO, jednající
společně v zájmu Unie.
3.           Drobné úpravy tohoto postoje
lze dohodnout, aniž by to vyžadovalo změnu uvedeného postoje.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským
státům.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               KOM(2005) 446 v konečném znění.
[2]               Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1.
[3]               Všeobecný akční program Unie pro životní
prostředí, „Spokojený život v mezích naší planety“, COM (2012)710 final.
[4]               COM(2013)918 final
[5]               Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 22.
[6]               Úř. věst. L 152, 11.6.2008, s. 1.
[7]               Všechny související dokumenty jsou k dispozici na
těchto internetových stránkách:
http://ec.europa.eu/environment/air/clean_air_policy.htm.
[8]               Úř. věst. L 327, 22.12.200, s. 1.
[9]               Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.
[10]             Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.
[11]             Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1
[12]             Úř. věst. L 327, 22.12.200, s. 1.
[13]             Úř. věst. L 164, 25.6.2009, s. 19.
[14]             Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s.7.
[15]             Úř. věst. L 103, 25.4.79, s. 1
[16]             Úř. věst. L 152, 11.6.2008, s. 1.
[17]             Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 22.


Důležité právní upozornění

|

52005PC0704

Návrh rozhodnutí Rady kterým se Litvě povoluje uplatňovat opatření odchylující se od článku 21 šesté směrnice Rady 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu  /* KOM/2005/0704 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 10.1.2006KOM(2005) 704 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se Litvě povoluje uplatňovat opatření odchylující se od článku 21 šesté směrnice Rady 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Podle čl. 27 odst. 1 šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu - Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně, může Rada jednomyslně na návrh Komise povolit kterémukoli členskému státu, aby uplatnil zvláštní opatření odchylující se od uvedené směrnice, jejichž cílem je zjednodušit postup vyměřování daně nebo zabránit určitým druhům daňových úniků nebo vyhýbání se daňovým povinnostem. Litevská republika požádala dopisem, který generální sekretariát Komise zaevidoval dne 28. června 2005, o povolení k zavedení opatření odchylujících se od článku 21 směrnice 77/388/EHS. V souladu s čl. 27 odst. 2 směrnice 77/388/EHS uvědomila Komise dopisem ze dne 22. srpna 2005 ostatní členské státy o žádosti Litvy. Dopisem ze dne 23. srpna 2005 oznámila Komise Litvě, že již má k dispozici veškeré informace, které považuje za nezbytné k posouzení žádosti. |120 | Obecné souvislosti Podle čl. 21 odst. 1 směrnice 77/388/EHS ve znění uvedeném v čl. 28 písm. g) uvedené směrnice je obecným pravidlem, že v rámci vnitřního systému osoba povinná k dani, která dodává zboží nebo poskytuje služby, je zpravidla povinna k placení daně z přidané hodnoty (DPH). Litevská vláda by ráda uplatňovala mechanismus přenesení daňové povinnosti, čímž by osoba povinná k dani, které se dodává zboží či poskytuje služba, byla povinna platit DPH v těchto případech: – dodávky zboží a poskytování služeb osobou povinnou k dani, na kterou se vztahuje úpadkové řízení nebo restrukturalizační řízení pod soudním dohledem; – dodávky dřeva osobou povinnou k dani; – dodávky železného odpadu a šrotu, reziduí a dalších recyklovatelných materiálů obsahujících železné a neželezné kovy osobou povinnou k dani; – poskytování stavebních prací subdodavatelem ve prospěch hlavního dodavatele, jiného subdodavatele nebo společnosti, která sama provádí stavební práce. Osoby povinné k dani, na které se vztahuje úpadkové řízení nebo restrukturalizační řízení pod soudním dohledem, často nemohou nebo nechtějí příslušným orgánům odvádět DPH získanou na dodávkách zboží a poskytování služeb. Na druhé straně kupující, kteří dodržují předpisy, si mohou i přesto odečíst vzniklou DPH. Litevský dřevařský průmysl představuje vysoké riziko, pokud jde o vyhýbání se daňovým povinnostem nebo daňové úniky. V tomto odvětví působí značné množství podnikatelů, často malých přeprodejců a zprostředkovatelů, kteří opakovaně mizí bez toho, aby zaplatili daň, kterou před tím napočítali svým zákazníkům. Litevská vláda proto považuje za důležité, aby odchylka byla uplatnitelná ve všech stádiích týkajících se dodávek dřeva mezi osobami povinnými k dani. K podobné situaci dochází i v odvětví odpadů, kde často nelze nalézt podnikatele zabývající se sběrem, tříděním a základním zpracováním odpadu. Problémy tohoto druhu byly rovněž zaznamenány v odvětví stavebnictví, a to zejména v oblastech, kde jsou stavební práce prováděny subdodavateli, kteří následně neplatí daně. Uvedený požadavek bude v zásadě udělen do 31. prosince 2009. Nicméně by mělo být vzato v potaz, že dne 16. března 2005 Komise předložila návrh směrnice, kterou se mění směrnice 77/388/EHS, pokud jde o některá opatření k usnadnění postupu vyměřování DPH a k podpoře v boji proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, a zrušují některá rozhodnutí o přiznání odchylek (racionalizace článku 27, provedení odchylek). Tento návrh počítá, mimo jiné, v určitých případech s mechanismem zpětného vyúčtování. Pro opatření, na která se bude vztahovat racionalizace, povolení pozbyde účinku v den vstupu v platnost nové směrnice. |130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Obdobné odchylky ve vztahu k článku 21 směrnice 77/388/EHS byly povoleny dalším členským státům. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |219 | Nevztahuje se na tento návrh. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Cílem návrhu rozhodnutí je zjednodušit postup vyměřování daně a zabránit případným daňovým únikům nebo vyhýbání se daňovým povinnostem, a má proto potenciální pozitivní hospodářský dopad. Z důvodu malé oblasti působnosti odchylky bude její dopad v každém případě omezen. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Povolení Litvě zavést opatření odchylující se od článku 21 šesté směrnice Rady 77/388/EHS, pokud jde o využití mechanismu zpětného vyúčtování v případě úpadkových řízení, restrukturalizace pod soudním dohledem, dodávky dřeva, některé dodávky odpadů a některé poskytování stavebních prací. |310 | Právní základ Čl. 27 odst. 1 šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu - Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně. |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: |331 | Toto rozhodnutí se týká povolení poskytovaného členskému státu na základě jeho vlastní žádosti a nepředstavuje žádnou povinnost. |332 | Vzhledem k omezené oblasti působnosti odchylky je zvláštní opatření úměrné sledovanému cíli. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: jiné. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: Podle článku 27 šesté směrnice Rady 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu je možné pouze rozhodnutí Rady. |ROZPOčETOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |DALšÍ INFORMACE |Přezkum/revize/ustanovení o skončení platnosti |533 | Návrh obsahuje ustanovení o skončení platnosti. |1.  NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se Litvě povoluje uplatňovat opatření odchylující se od článku 21 šesté směrnice Rady 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu (Pouze litevské znění je závazné)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na šestou směrnici Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně[1], a zejména na článek 27 uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:2.  Podle čl. 27 odst. 1 směrnice 77/388/EHS může Rada jednomyslně na návrh Komise povolit kterémukoli členskému státu, aby uplatnil zvláštní opatření odchylující se od uvedené směrnice, jejichž cílem je zjednodušit postup vyměřování daně nebo zabránit určitým druhům daňových úniků nebo vyhýbání se daňovým povinnostem.3.  Litva požádala dopisem, který generální sekretariát Komise zaevidoval dne 28. června 2005, o povolení k zavedení opatření odchylujících se od článku 21 směrnice 77/388/EHS.4.  V souladu s čl. 27 odst. 2 směrnice 77/388/EHS uvědomila Komise dopisem ze dne 22. srpna 2005 ostatní členské státy o žádosti Litvy. Dopisem ze dne 23. srpna 2005 oznámila Komise Litvě, že již má k dispozici veškeré informace, které považuje za nezbytné k posouzení žádosti.5.  Ustanovení čl. 21 odst. 1 směrnice 77/388/ES ve znění uvedeném v čl. 28 písm. g) uvedené směrnice stanoví, že v rámci vnitřního systému osoba povinná k dani, která dodává zboží nebo poskytuje služby, je zpravidla povinna k placení daně z přidané hodnoty (DPH).6.  Účelem odchylky požadované Litvou je za určitých podmínek učinit příjemce povinným k DPH, která se vztahuje na dodávky zboží a poskytovaní služeb, v případě úpadkových řízení nebo restrukturalizačních řízení pod soudním dohledem, transakcí se dřevem, dodávek železného a neželezného odpadu a stavebních prací.7.  Osoby povinné k dani, na které se vztahují úpadková řízení nebo restrukturalizační řízení pod soudním dohledem, nemohou často kvůli finančním potížím odvádět DPH uvalenou na jejich dodávky zboží a poskytované služby. Příjemce zboží nebo služeb si může odečíst DPH, i přestože ji dodavatel zboží či poskytovatel služeb neodvedl.8.  Na litevském trhu se dřevem se objevily problémy, které souvisejí s jeho povahou a podniky, které se na něm podílí. Tento trh je ovládán malými místními společnostmi, které působí velmi často jako přeprodejci či zprostředkovatelé, jež daňové orgány mohou pouze těžko sledovat. Nejčastější způsob vyhýbání se daňovým povinnostem spočívá v tom, že společnost fakturuje dodávky a zanikne bez zaplacení daně, přičemž zanechá zákazníkovi platný účet, který ho opravňuje k daňovému odpočtu.9.  Podobné problémy s neplacením fakturované DPH se v Litvě objevily rovněž v odvětví recyklace železných a neželezných kovů.10.  Mimoto se srovnatelné problémy objevují i v litevském odvětví stavebnictví, zejména pokud jde o DPH fakturovanou subdodavateli, kteří následně mizí.11.  Určením příjemce jako osoby povinné platit DPH ve výše zmíněných případech, které mají nepříznivý dopad na veřejné finance, odstraňuje odchylka potíže, ke kterým dochází, bez toho aby ovlivnila výši daně, kterou je nutno zaplatit. To usnadňuje daňovým orgánům práci při vyměřování daní a zabraňuje určitým druhům daňových úniků nebo vyhýbání se daňovým povinnostem.12.  Toto opatření je úměrné sledovanému cíli, neboť není uplatňováno všeobecně, ale pouze v určitých případech a odvětvích, v kterých nastávají značné problémy, pokud jde o vyměřování daně, daňové úniky nebo vyhýbání se daňovým povinnostem.13.  Obdobné odchylky byly povoleny dalším členským státům a ukázalo se, že jsou účinné.14.  Tato odchylka by měla být časově omezena do 31. prosince 2009, aby bylo možno na základě zkušeností získaných k tomuto datu posoudit, zda je i nadále opodstatněná. Dne 16. března 2005 Komise však navrhla směrnici k racionalizaci některých odchylek povolených podle článku 27 směrnice 77/388/EHS[2]. Je proto nezbytné omezit období uplatňování těch částí tohoto rozhodnutí, na které se vztahuje zmíněný návrh, dokud uvedená směrnice nenabyde účinnosti.15.  Odchylka nemá žádný nepříznivý dopad na vlastní zdroje Společenství pocházející z DPH,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Odchylně od čl. 21 odst. 1 písm. a) šesté směrnice Rady 77/388/EHS ve znění uvedeném v čl. 28 písm. g) uvedené směrnice se Litvě povoluje stanovit jako osobu povinnou k dani osobu, které se dodává zboží či poskytuje služba podle článku 2.Článek 2Příjemce dodávek zboží či poskytovaných služeb lze označit za osobu povinnou k placení DPH v těchto případech:16.  dodávky zboží a poskytování služeb osobou povinnou k dani, na kterou se vztahuje úpadkové řízení nebo restrukturalizační řízení pod soudním dohledem;17.  dodávky dřeva;18.  dodávky železného odpadu a šrotu, reziduí a dalších recyklovatelných materiálů obsahujících železné a neželezné kovy;19.  poskytování stavebních prací subdodavatelem ve prospěch hlavního dodavatele, jiného subdodavatele nebo společnosti, která sama provádí stavební práce.Článek 3Povolení podle článku 1 skončí dnem 31. prosince 2009. Platnost bodů 1), 3), nebo 4) článku 2 bude ukončena dnem vstupu v platnost směrnice k racionalizaci odchylek podle článku 27 směrnice 77/388/EHS, která obsahuje zvláštní režim pro uplatňování DPH v tomto odvětví, nastane-li tento den před 31. prosincem 2009.Článek 4Toto rozhodnutí je určeno Litevské republice.V BruseluZa Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/66/ES (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 35)[2] Úř. věst. 125, 24.5.2005, s. 12. KOM(2005)89.


title: Návrh rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku na Kypru

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---    EVROPSKÁ KOMISE
                                V Bruselu dne 15.6.2010
                                SEK(2010) 740 v konečném znění
                        Návrh
                ROZHODNUTÍ RADY
      o existenci nadměrného schodku na Kypru
CS                                                             CS
 ---pagebreak---                                               DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   1.         UPLATŇOVÁNÍ PAKTU O STABILITĚ A RŮSTU V SITUACI SOUČASNÉ KRIZE
   Mnoho zemí Evropské unie v současné době vykazuje schodek veřejných financí převyšující
   referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Na toto v mnoha případech podstatné
   zhoršení schodku i dluhové pozice je třeba nahlížet v kontextu bezprecedentní celosvětové
   finanční krize a hospodářského útlumu v letech 2008 a 2009. Svou roli zde hraje několik
   faktorů. Zaprvé, hospodářský útlum s sebou přináší klesající daňové příjmy a rostoucí výdaje
   na sociální dávky (např. dávky v nezaměstnanosti). Zadruhé, jelikož si je Komise vědoma, jak
   důležitou úlohu za současné mimořádné hospodářské situace hraje rozpočtová politika,
   vyzvala ve svém Plánu evropské hospodářské obnovy z listopadu 2008, který v prosinci
   schválila Evropská rada, k přijetí fiskálního stimulu. Podle uvedeného plánu by tento stimul
   by měl být včasný, cílený a dočasný, měl by být diferencovaný podle rozdílné situace
   jednotlivých členských států, pokud jde o udržitelnost jejich veřejných financí
   a konkurenceschopnost, a měl by být ukončen poté, co se hospodářské podmínky zlepší. A
   konečně je třeba uvést, že několik zemí přijalo opatření ke stabilizaci finančního sektoru,
   z nichž některá ovlivňují dluhovou pozici nebo představují riziko vyšších schodků a dluhu
   v budoucnosti, i když částečné náklady na podporu z veřejných prostředků by mohly být
   později získány zpět.
   Podle Paktu o stabilitě a růstu je Komise povinna zahájit postup při nadměrném schodku,
   kdykoli schodek členského státu překročí referenční hodnotu 3 % HDP. Cílem změn Paktu
   o stabilitě a růstu v roce 2005 bylo zajistit, aby ve všech krocích postupu při nadměrném
   schodku byla plně zohledněna zejména hospodářská a rozpočtová situace. Pakt o stabilitě
   a růstu tak poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke zdravému
   stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci, a tím zajišťuje dlouhodobou udržitelnost
   veřejných financí.
   2.         PŘEDCHOZÍ KROKY V RÁMCI POSTUPU PŘI NADMĚRNÉM SCHODKU
   Článek 126 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví postup při nadměrném schodku.
   Tento postup je dále specifikován v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 „o urychlení a vyjasnění
   postupu při nadměrném schodku“1, které tvoří součást Paktu o stabilitě a růstu.
   Ustanovení čl. 126 odst. 2 Smlouvy Komisi ukládají povinnost sledovat dodržování
   rozpočtové kázně podle dvou kritérií, a sice: a) zda poměr plánovaného nebo skutečného
   schodku veřejných financí k hrubému domácímu produktu (HDP) nepřekračuje referenční
   hodnotu 3 % (ledaže by buď poměr podstatně a nepřetržitě klesal a dosáhl úrovně, která se
   blíží referenční hodnotě, nebo by překročení referenční hodnoty bylo pouze výjimečné
   a dočasné a poměr schodku zůstával blízko k referenční hodnotě); a b) zda poměr veřejného
   dluhu k HDP nepřekračuje referenční hodnotu 60 % (ledaže se poměr dostatečně snižuje
   a blíží se uspokojivým tempem k referenční hodnotě).
   1
            Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6. Tato zpráva rovněž přihlíží k „Technickým podmínkám provádění Paktu
            o stabilitě a růstu a obecným zásadám pro formu a obsah programů stability a konvergenčních
            programů“, které schválila Rada ECOFIN dne 10. listopadu 2009 a které jsou k dispozici na adrese:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm.
CS                                                          2                                                    CS
 ---pagebreak---    Ustanovení čl. 126 odst. 3 stanoví, že nesplňuje-li členský stát požadavky podle jednoho nebo
   žádného z těchto kritérií, Komise vypracuje zprávu. Zpráva rovněž „přihlédne k tomu, zda
   schodek veřejných financí překračuje veřejné investiční výdaje, jakož i ke všem dalším
   rozhodujícím faktorům včetně střednědobé hospodářské a rozpočtové pozice členského státu“.
   Na základě údajů oznámených kyperskými orgány v březnu 20102 a se zohledněním prognózy
   útvarů Komise z jara 2010 přijala Komise v souladu s čl. 104 odst. 3 dne 12. května 2010
   zprávu týkající se Kypru3.
   Následně pak v souladu s čl. 126 odst. 4 vydal Hospodářský a finanční výbor dne 27. května
   2010 stanovisko k výše uvedené zprávě Komise.
   3.         EXISTENCE NADMĚRNÉHO SCHODKU
   Podle údajů oznámených kyperskými orgány v dubnu 2010 dosáhl v roce 2009 schodek
   veřejných financí na Kypru výše 6,1 % HDP, a překročil tak referenční hodnotu 3 % HDP.
   Komise ve své zprávě podle čl. 126 odst. 3 uvedla, že schodek se sice referenční hodnotě 3 %
   HDP neblíží, avšak její překročení lze považovat za výjimečné ve smyslu Smlouvy a Paktu o
   stabilitě a růstu. Vyplývá to zejména z prudkého zhoršení hospodářské situace ve smyslu
   Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2010 se má reálný
   HDP na Kypru dále snížit, i když v menší míře – o téměř ½ % v roce 2010 ve srovnání
   s 1¾ % v roce 2009. Plánované překročení referenční hodnoty však nemůže být považováno
   za dočasné. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2010 má rozpočtový schodek v roce 2011
   dosáhnout přibližně 7¾ % HDP (za předpokladu nezměněné politiky). Kritérium schodku
   stanovené ve Smlouvě tedy není splněno.
   Podle údajů oznámených kyperskými orgány v dubnu 2010 setrvává hrubý veřejný dluh pod
   referenční hodnotou 60 % HDP a v roce 2009 dosahoval výše 56,2 % HDP. Na rok 2010
   Kypr oznámil plánovaný dluh ve výši 62 % HDP, jenž tedy překračuje referenční hodnotu
   60 % HDP podle Smlouvy. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2010 dluh v roce 2010
   vzroste na 62,3 % HDP a dále na 67,6 % v roce 2011 v důsledku zhoršení primárního salda.
   Vzhledem k těmto trendům se nelze domnívat, že poměr dluhu k HDP se dostatečně snižuje
   a že se blíží referenční hodnotě uspokojivým tempem ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě
   a růstu. Kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě tedy není splněno.
   V souladu s ustanoveními Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu provedla Komise ve své zprávě
   rovněž analýzu „rozhodujících faktorů“. Podle Paktu o stabilitě a růstu lze k těmto faktorům
   při procesu rozhodování o existenci nadměrného schodku přihlížet, pouze pokud schodek
   splňuje dvojí podmínku blízkosti referenční hodnotě a dočasnosti. V případě Kypru tato dvojí
   podmínka není splněna. Posuzují-li se rozhodující faktory samy o sobě, působí v tomto
   případě po celkovém srovnání smíšeným dojmem.
   2
            Podle nařízení Rady (ES) č. 479/2009 musí členské státy Komisi dvakrát ročně oznamovat výši svého
            plánovaného a skutečného schodku veřejných financí a výši veřejného zadlužení. Nejnovější oznámení
            Kypru je k dispozici na adrese:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
            notification_tables.
   3
            Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Kypru jsou k dispozici na
            internetové stránce:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
CS                                                         3                                                         CS
 ---pagebreak---    Stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 126 odst. 4 Smlouvy se shoduje
   s hodnocením obsaženým ve zprávě Komise podle čl. 126 odst. 3.
   Komise je s ohledem na svou zprávu podle čl. 126 odst. 3 a s ohledem na stanovisko
   Hospodářského a finančního výboru podle čl. 126 odst. 4 toho názoru, že na Kypru existuje
   nadměrný schodek. Toto stanovisko, přijaté Komisí dne [15. června 2010], se podle čl. 126
   odst. 5 Smlouvy předkládá Radě. Komise navrhuje, aby Rada rozhodla příslušným způsobem
   v souladu s čl. 126 odst. 6. Komise rovněž Radě předkládá doporučení pro doporučení Rady
   podle čl. 126 odst. 7, které je určeno Kypru za účelem odstranění nadměrného schodku.
   4.        DOPORUČENÍ PRO ODSTRANĚNÍ NADMĚRNÉHO SCHODKU
   Podle čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 musí doporučení Rady podané v souladu
   s čl. 126 odst. 7 stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotyčný členský stát
   přijmout účinná opatření, jakož i lhůtu pro odstranění nadměrného schodku, což „by mělo být
   ukončeno v následujícím roce po jeho zjištění, pokud nenastanou zvláštní okolnosti“.
   Ustanovení čl. 2 odst. 6 nařízení vyžaduje, aby při rozhodování o existenci zvláštních
   okolností byly vzaty v úvahu „rozhodující faktory“ zohledněné ve zprávě Komise podle
   čl. 126 odst. 3 Smlouvy. V čl. 3 odst. 4 nařízení je stanoveno, že Rada musí doporučit, aby
   členský stát dosáhl „minimálního ročního zlepšení dosahujícího nejméně doporučené hodnoty
   0,5 % HDP svého cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a dočasných opatření,
   aby se zajistilo odstranění nadměrného schodku ve lhůtě, která je stanovena v doporučení“.
   Má se za to, že v případě Kypru existují zvláštní okolnosti, které jsou rozhodující pro větší
   flexibilitu při uplatňování postupu při nadměrném schodku, kterou zavedla reforma Paktu o
   stabilitě a růstu z roku 2005. V roce 2009 hospodářská aktivita poprvé za 35 let poklesla, a to
   o 1¾ %. V této recesi se odrazil podstatný pokles v domácí poptávce a nepříznivé vnější
   prostředí. Zejména vysoká zadluženost domácností spolu s přísnějšími úvěrovými
   podmínkami, zhoršujícím se výhledem na trhu práce a nepříznivými vlivy na důvěru občanů
   vedly k poklesu soukromé spotřeby. Současně došlo k silné korekci v oblasti investic v době,
   kdy byl zaznamenán pokles zahraniční poptávky po bydlení, malá míra využívání kapacit a
   restrukturalizace bilancí firem. Navíc se propadl vývoz zboží a služeb, zejména v oblasti
   cestovního ruchu, v důsledku finanční krize a celosvětového zpomalení a především mnohem
   nižšího očekávání růstu u hlavních obchodních partnerů (eurozóna, Spojené království,
   Rusko). Schodek v roce 2009 je následkem hospodářského útlumu i stimulačních opatření,
   která kyperské orgány přijaly v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy.
   Na tomto pozadí je vhodné uvažovat o nápravě nadměrného schodku ve střednědobém rámci
   s lhůtou pro nápravu do roku 2012. S vědomím, že zhoršení rozpočtové pozice Kypru v roce
   2009 je výsledkem opatření přijatých v reakci na krizi, odpovídajících přibližně 1½ % HDP
   ročně v letech 2009 a 2010, jež byla přiměřenou reakcí v souladu s Plánem evropské
   hospodářské obnovy, jakož i výsledkem volného působení automatických stabilizátorů, by
   kyperské orgány měly v roce 2010 posílit fiskální strategii pomocí opatření na kontrolu
   běžných výdajů. Vzhledem k domácí a vnější hospodářské nerovnováze by věrohodný a
   udržitelný postup korekce od kyperských orgánů konkrétně vyžadoval, aby během let 2010–
   2012 zajistily roční průměrnou strukturální korekci ve výši 1¾ procentního bodu HDP.
   Rovněž by od kyperských orgánů vyžadoval, aby specifikovaly opatření nezbytná k nápravě
   nadměrného schodku do roku 2012, k rychlému snížení poměru hrubého veřejného dluhu
   k HDP pod referenční hodnotu a ke zrychlení tempa snižování schodku, pokud se bude
   hospodářská nebo rozpočtová situace vyvíjet lépe, než se v současnosti očekává. Pro
CS                                                 4                                               CS
 ---pagebreak---    úspěšnou a trvající konsolidaci veřejných financí má v této souvislosti zásadní význam včasné
   provedení střednědobého rozpočtového rámce. Vzhledem k tomu, že především v důsledku
   relativně velkého zvýšení penzijních výdajů je dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na
   rozpočet Kypru podstatně větší, než činí průměr EU, jsou navíc třeba opatření za účelem
   zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.
   Zvýšený dohled v rámci postupu při nadměrném schodku, který se zdá nezbytný rovněž
   s ohledem na lhůtu pro nápravu nadměrného schodku, bude k zajištění nápravy nadměrného
   schodku vyžadovat pravidelné a včasné sledování pokroku dosaženého při provádění strategie
   fiskální konsolidace. V tomto ohledu by mohla být uvedené otázce účelně věnována
   samostatná kapitola v nadcházejících aktualizacích kyperského programu stability.
                   Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí
                                                                   2007      2008     2009      2010     2011      2012     2013
              Reálný HDP                    KOM jaro 2010           5,1        3,6    -1,7       -0,4      1,3     neuv.    neuv.
              (změna v %)                   PS duben 2010           5,1        3,6    -1,7        0,5      1,5       3,0      3,2
            Mezera výstupu1                KOM jaro 20102           2,4        3,4    -0,7       -2,1     -1,6     neuv.    neuv.
        (% potenciálního HDP)               PS duben 20103          1,9        2,9    -1,3       -2,4     -2,5      -1,6     -0,5
        Saldo veřejných financí             KOM jaro 2010           3,4        0,9    -6,1       -7,1     -7,7     neuv.    neuv.
                 (% HDP)                    PS duben 2010           3,4        0,9    -6,1       -6,0     -4,5      -3,4     -2,5
             Primární saldo                 KOM jaro 2010           6,4        3,7    -3,6       -4,4     -4,8     neuv.    neuv.
                 (% HDP)                    PS duben 2010           6,4        3,7    -3,6       -3,7     -2,1      -1,0      0,1
        Cyklicky očištěné saldo1            KOM jaro 2010           2,5       -0,4    -5,8       -6,3     -7,1     neuv.    neuv.
                 (% HDP)                    PS duben 2010           2,6       -0,2    -5,6       -5,2     -3,6      -2,9     -2,3
           Strukturální saldo4              KOM jaro 2010           2,5       -0,4    -5,8       -6,3     -7,1     neuv.    neuv.
                 (% HDP)                    PS duben 2010           2,6       -0,2    -5,6       -5,2     -3,6      -2,9     -2,3
           Hrubý veřejný dluh               KOM jaro 2010          58,3       48,4    56,2       62,3    67,6      neuv.    neuv.
                 (% HDP)                    PS duben 20105         58,3       48,4    56,2       61,0    63,2       63,1    62,3
    Poznámky:
    1
      Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených
    v programech.
    2
      Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2009–2013 ve výši 2,0 %, 2,8 %, 2,8 %,
    2,8 % a 2,8 %.
    3
      Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2009–2013 ve výši 2,5 %, 1,6 %, 1,6 %,
    2,0 % a 2,2 %.
    4
      Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření činí podle
    posledního programu 0,1 % HDP v letech 2010, 2011 a 2012 (a všechna snižují schodek). Prognóza útvarů Komise z jara
    2010 neobsahuje žádná jednorázová a jiná dočasná opatření.
    5
      Na rok 2010 Kypr oznámil plánovaný dluh ve výši 62 % HDP, jenž tedy překračuje referenční hodnotu 60 % HDP
    podle Smlouvy. V programu stability z dubna 2010 se plánuje o něco nižší hodnota (61 %) a v roce 2011 se předpokládá
    další nárůst na 63,2 % HDP.
    Zdroj:
    Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z jara 2010 (KOM); výpočty útvarů Komise.
CS                                                             5                                                                CS
 ---pagebreak---                                                    Návrh
                                            ROZHODNUTÍ RADY
                                              ze dne 15.6.2010
                               o existenci nadměrného schodku na Kypru
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 6 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   s ohledem na připomínky Kypru,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie se členské státy vyvarují
          nadměrných schodků veřejných financí.
   (2)    Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou
          prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž
          přispívá k vytváření nových pracovních míst.
   (3)    Postup při nadměrném schodku podle článku 126 Smlouvy, upřesněný v nařízení Rady
          (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku4 (které je
          součástí Paktu o stabilitě a růstu), ukládá povinnost rozhodnout o existenci
          nadměrného schodku. Další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku
          obsahuje Protokol o postupu při nadměrném schodku připojený ke Smlouvě. Podrobná
          pravidla a definice pro použití ustanovení uvedeného protokolu stanoví nařízení Rady
          (ES) č. 479/20095.
   (4)    V roce 2005 došlo k reformě Paktu o stabilitě a růstu, která se pokusila posílit jeho
          účinnost a ekonomické základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.
          Cílem reformy bylo zajistit, aby ve všech krocích postupu při nadměrném schodku
          byla plně zohledněna zejména hospodářská a rozpočtová situace. Pakt o stabilitě
          a růstu tak poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke
          zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.
   (5)    Usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný
          schodek, je podle čl. 126 odst. 5 Smlouvy povinna předložit Radě stanovisko.
          S ohledem na svou zprávu podle čl. 126 odst. 3 a na stanovisko Hospodářského a
   4
          Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
   5
          Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1.
CS                                                    6                                         CS
 ---pagebreak---           finančního výboru podle čl. 126 odst. 4 dospěla Komise k závěru, že na Kypru existuje
          nadměrný schodek. Komise proto dne [15. června 2010] předložila Radě stanovisko
          týkající se Kypru6.
   (6)    Podle ustanovení čl. 126 odst. 6 Smlouvy by Rada měla zvážit všechny připomínky,
          které dotyčný členský stát případně učiní, a poté rozhodnout po celkovém zhodnocení,
          zda nadměrný schodek existuje. V případě Kypru vede toto celkové zhodnocení
          k následujícím závěrům.
   (7)    Podle údajů oznámených kyperskými orgány v dubnu 2010 dosáhl v roce 2009
          schodek veřejných financí na Kypru výše 6,1 % HDP, a překročil tak referenční
          hodnotu 3 % HDP. Schodek se referenční hodnotě 3 % HDP neblížil, avšak její
          překročení lze považovat za výjimečné ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu.
          Vyplývá to zejména z prudkého zhoršení hospodářské situace ve smyslu Smlouvy
          a Paktu o stabilitě a růstu. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2010 se má reálný
          HDP na Kypru dále snížit, i když v menší míře – o téměř ½ % v roce 2010 ve srovnání
          s 1¾ % v roce 2009. Plánované překročení referenční hodnoty však nemůže být
          považováno za dočasné. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2010 má rozpočtový
          schodek v roce 2011 dosáhnout přibližně 7¾ % HDP (za předpokladu nezměněné
          politiky). Kritérium schodku stanovené ve Smlouvě tedy není splněno.
   (8)    Podle údajů oznámených kyperskými orgány v dubnu 2010 setrvává hrubý veřejný
          dluh pod referenční hodnotou 60 % HDP a v roce 2009 dosahoval výše 56,2 % HDP.
          Na rok 2010 Kypr oznámil plánovaný dluh ve výši 62 % HDP, jenž tedy překračuje
          referenční hodnotu 60 % HDP podle Smlouvy. Podle prognózy útvarů Komise z jara
          2010 dluh dále vzroste na 62,3 % HDP v roce 2010 a na 67,6 % v roce 2011
          v důsledku zhoršení primárního salda. Vzhledem k těmto trendům se nelze domnívat,
          že poměr dluhu k HDP se dostatečně snižuje a že se blíží referenční hodnotě
          uspokojivým tempem ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu. Kritérium dluhu
          stanovené ve Smlouvě tedy není splněno.
   (9)    Podle čl. 2 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 lze „rozhodující faktory“ v postupu
          vedoucím k rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 6
          zohlednit pouze tehdy, jsou-li úplně splněny dvě současně platné podmínky, a to, že
          schodek zůstává blízko referenční hodnotě a její překročení je dočasné. V případě
          Kypru není tato dvojí podmínka splněna. Rozhodující faktory nejsou tudíž v postupu
          vedoucím k tomuto rozhodnutí zohledněny,
   PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
                                                  Článek 1
   Z celkového zhodnocení vyplývá, že na Kypru existuje nadměrný schodek.
   6
          Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Kypru jsou k dispozici na
          internetové stránce:
          http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
CS                                                     7                                                  CS
 ---pagebreak---                                            Článek 2
   Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
   V Bruselu dne 15.6.2010.
                                             Za Radu
                                             předseda/předsedkyně
                                             […]
CS                                              8                 CS