               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 7.3.2019
            COM(2019) 125 final
            2019/0070(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
            kterým se mění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie
            (Text s významem pro EHP)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Důvody a cíle návrhu

                  Článek 19 rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie
                     1
                   (dále jen „mechanismus Unie“) a související ustanovení odkazují na dostupné finanční krytí na podporu civilní ochrany v rámci stávajícího víceletého finančního rámce (2014–2020). Vzhledem k tomu, že období současného víceletého finančního rámce se chýlí ke konci, je třeba tato ustanovení změnit, aby bylo zajištěno další financování mechanismu Unie.

                  Oblast působnosti této změny je striktně omezena na rozpočtová ustanovení rozhodnutí č. 1313/2013/EU a neměla by měnit jeho podstatu. Navrhovaná změna je v souladu s návrhem víceletého finančního rámce na období 2021–2027 přijatým Komisí ze dne 2. května 2018
                     2
                  . Částka uvedená v tomto návrhu rovněž odráží úroveň ambicí, kterou stanovila Komise ve své navrhované revizi rozhodnutí č. 1313/2013/EU ze dne 23. listopadu 2017 (návrh rescEU)
                     3
                  .

                  Tento návrh stanoví datum vstupu v platnost dne 1. ledna 2021 a přizpůsobuje se Unii 27 členských států v souladu se záměrem Spojeného království vystoupit z EU a Euratomu.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Tento návrh zajišťuje nezbytné rozpočtové prostředky na podporu posíleného mechanismu Unie. Uvedený mechanismus přispívá k obecnému cíli, jímž je úsilí o vybudování „Evropy, která chrání“, jak stanovila Komise ve svém sdělení o víceletém finančním rámci na období 2021–2027
                     4
                  .

                  Podle nového návrhu bylo financování civilní ochrany zahrnuto do jednoho okruhu (okruh 5 „Bezpečnost a obrana“) spolu s dalšími programy týkajícími se ochrany. Tato položka bude zahrnovat jak vnitřní, tak vnější rozměr civilní ochrany.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Navrhovaná změna zajistí nezbytné zdroje na podporu součinnosti a na posílení stávajících vztahů mezi mechanismem Unie a ostatními politikami EU.

                  Díky tomuto pozměňovacímu návrhu pomůže mechanismus Unie posílit kapacity EU v oblasti zvládání rizik souvisejících s katastrofami (od předcházení katastrofám přes připravenost na ně až po reakci a obnovu).

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Právním základem tohoto návrhu je článek 196 Smlouvy o fungování Evropské unie.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Komise má v oblasti civilní ochrany podpůrnou pravomoc. Členské státy stále nesou primární odpovědnost za předcházení katastrofám a přípravu a reakci na ně. Mechanismus Unie byl vytvořen proto, že rozsáhlé katastrofy mohou přesáhnout kapacity pro odezvu jednotlivých členských států. Základem je poskytnutí dobře koordinované a rychlé vzájemné pomoci mezi členskými státy.

                  Cílem tohoto pozměňovacího návrhu je sladit rozpočtová ustanovení programu s návrhem víceletého finančního rámce na období 2021–2027 přijatým Komisí. Vzhledem ke své technické/finanční povaze nemá tento pozměňovací návrh žádné důsledky pro zásadu subsidiarity ani ji nijak nemění.

               •Proporcionalita

                  Tento návrh nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení stanovených cílů. Byl předložen proto, aby bylo možné stanovených cílů dosáhnout.

                  Údaje navrhované v tomto pozměňovacím návrhu odpovídají údajům, které Komise oznámila ve svém návrhu víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Jsou v souladu se zásadou proporcionality.

               •Volba nástroje

                  Cílem tohoto návrhu je změnit stávající rozhodnutí. Nejvhodnějším a nejjednodušším nástrojem pro to je návrh rozhodnutí.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Tento návrh je technické povahy, neboť jeho cílem je sladit rozpočtová ustanovení rozhodnutí s návrhem víceletého finančního rámce na období 2021–2027 přijatým Komisí dne 2. května 2018. Jeho podstata je založena na navrhované revizi rozhodnutí č. 1313/2013/EU ze dne 23. listopadu 2017 (návrh rescEU). Nebylo proto provedeno žádné posouzení dopadů.

                  Zásady zlepšování právní úpravy však byly použity jak v původním návrhu Komise, který nastiňuje celkový víceletý finanční rámec na období 2021–2027, tak v navrhované revizi rozhodnutí č. 1313/2013/EU ze dne 23. listopadu 2017 (návrh rescEU).

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh (viz výše).

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Nevztahuje se na tento návrh (viz výše).

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh (viz výše).

               •Posouzení dopadů

                  Nevztahuje se na tento návrh (viz výše).

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na tento návrh (viz výše).

               •Základní práva

                  Nevztahuje se na tento návrh (viz výše).

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  V souladu s návrhem víceletého finančního rámce na období 2021–2027 přijatým Komisí bylo na provádění mechanismu Unie na toto období přiděleno 1 400 000 000 EUR
                     5
                   (v běžných cenách). Přidělená částka z rozpočtu odráží úroveň ambicí, kterou stanovila Komise ve své navrhované revizi rozhodnutí č. 1313/2013/EU ze dne 23. listopadu 2017 (návrh rescEU). Dodatečný rozpočet umožní provádět následující činnosti:

               ·posílit společnou kapacitu členských států a EU reagovat na katastrofy vytvořením vyhrazené rezervy kapacit pro odezvu (rescEU),

               ·vyšší (nebo nové) spolufinancování z prostředků EU za účelem úprav, oprav, dopravy a/nebo provozu kapacit, které jsou určeny na Evropskou rezervu v oblasti civilní ochrany,

               ·větší důraz na prevenci a na zlepšení soudržnosti s dalšími klíčovými politikami EU,

               ·vytvoření sítě znalostí v oblasti civilní ochrany a

               ·posílení spolupráce se sousedními zeměmi.

               Legislativní a finanční výkaz, který je přiložen k tomuto návrhu, obsahuje další podrobnosti o rozpočtových důsledcích a o potřebných lidských a administrativních zdrojích.

               5.
                     OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Použije se čl. 34 odst. 2 rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie. Stanoví se v něm, že „opatření, která obdrží finanční podporu, se pravidelně monitorují za účelem sledování jejich provádění“. Obsahuje rovněž obecnější požadavky na Komisi, aby každé dva roky předkládala Evropskému parlamentu a Radě zprávu o „pokroku při plnění cílů kapacity a přetrvávajících nedostatcích“, pokud jde o Evropskou rezervu v oblasti civilní ochrany, a to s ohledem na zřízení kapacit rescEU. Kromě toho by Komise měla rovněž vyhodnocovat uplatňování rozhodnutí ve sděleních o účinnosti, nákladové efektivnosti a pokračujícím provádění rozhodnutí, která každých pět let předkládá Evropskému parlamentu a Radě. Tato hodnocení by měla vycházet z ukazatelů uvedených v článku 3 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

               •Informativní dokumenty (v případě směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Tímto návrhem se mění pouze rozpočtová ustanovení rozhodnutí č. 1313/2012/EU.

                  Finanční krytí uvedené v článku 19 rozhodnutí č. 1313/2013/EU je třeba aktualizovat a nahradit novými údaji uvedenými v návrhu víceletého finančního rámce na období 2021–2027 přijatém Komisí. Navíc vzhledem k tomu, že mechanismus Unie/rescEU bude zařazen do jediného okruhu (okruh 5: „Bezpečnost a obrana“), na rozdíl od současného rozdělení mezi okruhy 3 a 4, je třeba náležitě upravit znění uvedeného rozhodnutí.

                  Tento návrh rovněž předpokládá zrušení přílohy I, která v současné době stanoví relativní procentní podíly, jež by měl každý pilíř mechanismu Unie (prevence, připravenost a reakce) obdržet v rámci financování z celkového finančního krytí. Vzhledem ke změnám obsaženým v návrhu revize rozhodnutí č. 1313/2013/EU ze dne 23. listopadu 2017 („návrh rescEU“) se zdá, že procentní podíly uvedené v příloze I nezajišťují dostatečnou flexibilitu, aby mohla EU dosáhnout cílů, které si stanovila. V případě mimořádné situace vedou procentní podíly uvedené v příloze I k nadměrné administrativní zátěži a mohou omezit flexibilitu potřebnou k přizpůsobení se potřebám vyplývajícím z katastrof v kterémkoli daném roce. Potřeba investovat do všech fází cyklu zvládání rizik souvisejících s katastrofami – prevence, připravenosti a reakce – je v každém případě začleněna do mechanismu Unie.

                  V důsledku zrušení přílohy I by měl být vypuštěn i čl. 19 odst. 4, 5 a 6, neboť odkazuje přímo na procentní podíly uvedené v příloze I.

                  V důsledku toho návrh rovněž mění článek 30 o výkonu přenesené pravomoci svěřené Komisi. Podstata článku zůstává beze změny, křížové odkazy na článek 19 jsou ovšem odstraněny. Článek 30 nebyl vypuštěn, aby byla ošetřena možnost přijímat akty v přenesené pravomoci, jak je stanoveno v navrhované revizi rozhodnutí č. 1313/2013/EU ze dne 23. listopadu 2017 („návrh rescEU“)
                     6
                  .

               2019/0070 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

               kterým se mění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie

               (Text s významem pro EHP)

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 196 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru
                  7
               ,

               s ohledem na stanovisko Výboru regionů
                  8
               ,

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Komise přijala návrh
                  9
                rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie, ze dne 23. listopadu 2017
                  10
               .

               (2)Cílem návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU, přijatého Komisí je posílit kolektivní schopnost připravit se a reagovat na katastrofy posílením možností, které nabízí Evropská rezerva v oblasti civilní ochrany. To zahrnuje vytvoření rezervy kapacit civilní ochrany pro použití v operacích Unie („rescEU“) a posílení opatření platných v oblasti prevence.

               (3)Zvýšené financování ze strany Unie je nezbytné k tomu, aby bylo možné dále rozvíjet Evropskou rezervu v oblasti civilní ochrany a pokrýt dodatečné náklady vyplývající z grantů na přizpůsobení a z provozu kapacit přidělených do Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany.

               (4)Na vytvoření, nasazení a provoz kapacit rescEU je třeba vyčlenit odpovídající finanční prostředky.

               (5)Rozhodnutí č. 1313/2013/EU stanoví finanční krytí mechanismu Unie, které představuje hlavní referenční částku určenou k pokrytí výdajů programu do konce rozpočtového období 2014–2020.

               (6)Finanční krytí stanovené v článku 19 rozhodnutí č. 1313/2013/EU je třeba aktualizovat a nahradit novými údaji uvedenými v návrhu víceletého finančního rámce na období 2021–2027 přijatém Komisí
                  11
               .

               (7)Podle víceletého finančního rámce na období 2021–2027 jsou finanční prostředky pro mechanismus civilní ochrany Unie v novém okruhu 5 „Bezpečnost a obrana“.

               (8)Příloha I rozhodnutí č. 1313/2013/EU není dostatečně pružná, aby Unii umožnila řádně upravit investice do prevence, připravenosti a reakce. Úrovně investic, které mají být přiděleny na jednotlivé fáze cyklu zvládání rizik souvisejících s katastrofami, je třeba stanovit předem. Vzhledem k nepředvídatelné povaze zvládání katastrof to Unii brání v tom, aby byla schopna reagovat.

               (9)Nové finanční ustanovení by mělo nahradit finanční ustanovení rozhodnutí č. 1313/2013/EU, která se týkají finančního krytí mechanismu civilní ochrany Unie v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem (2014–2020). Za účelem sladění finančního krytí mechanismu civilní ochrany Unie s údaji navrženými pro víceletý finanční rámec na období 2021–2027 by se čl. 1 odst. 1 písm. a) měl použít od 1. ledna 2021.

               (10)Rozhodnutí č. 1313/2013/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Rozhodnutí č. 1313/2013/EU se mění takto:

               1)Článek 19 se mění takto:

               a) odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. Finanční krytí pro provádění mechanismu Unie na období let 2021 až 2027 se stanoví na 1 400 000 000 EUR v běžných cenách.“

               b) odstavce 4, 5 a 6 se zrušují.

               2)Článek 20a
                  12
                se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci akcí a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti. Každá pomoc nebo finanční prostředky poskytnuté podle tohoto rozhodnutí rovněž vhodně zviditelní Unii, což zahrnuje i výrazné zobrazení emblému Unie u kapacit uvedených v článcích 11 a 12 a čl. 21 odst. 2 písm. c).

               2. Komise provádí k tomuto rozhodnutí a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje vyčleněné na toto rozhodnutí přispějí též k institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, souvisejí-li s cíli uvedenými v čl. 3 odst. 1.

               Komise vytvoří komunikační strategii s cílem přiblížit konkrétní výsledky opatření přijatých v rámci mechanismu Unie občanům.

               3. Komise uděluje medaile za účelem uznání a vyznamenání dlouhodobých závazků a mimořádných příspěvků k civilní ochraně Unie.“

               3)Článek 30
                  13
                se mění takto:

               a)odstavec 2 se zrušuje;

               b)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 21 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.“;

               c)odstavec 7 se nahrazuje tímto:

               „Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 21 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“

               4)Příloha I se zrušuje.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Ustanovení čl. 1 odst. 1 písm. a) tohoto rozhodnutí se však použije ode dne 1. ledna 2021.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda/předsedkyně
                        předseda/předsedkyně

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1Název návrhu/podnětu

               1.2Příslušné oblasti politik

               1.3Povaha návrhu/podnětu

               1.4Cíle

               1.4.1Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu

               1.4.2Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.

               1.4.3Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

               1.4.4Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji

               1.5Doba trvání a finanční dopad

               1.6Předpokládaný způsob řízení

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               2.2Systémy řízení a kontroly

               2.2.1Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie

               2.2.2Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění

               2.2.3Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce)

               2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               3.2Odhadovaný finanční dopad návrhu na prostředky

               3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na operační prostředky

               3.2.2Odhadovaný souhrnný dopad na prostředky správní povahy

               3.2.3Příspěvky třetích stran

               3.3Odhadovaný dopad na příjmy

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1Název návrhu/podnětu

               Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie.

               1.2Příslušné oblasti politik (skupina programů)

               Tento návrh zajišťuje nezbytné rozpočtové prostředky na podporu opatření EU v oblasti civilní ochrany, zejména prostřednictvím posíleného mechanismu Unie. Uvedený mechanismus přispívá k obecnému cíli vybudovat „Evropu, která chrání“, jak je uvedeno ve sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě o „novém, moderním víceletém finančním rámci pro Evropskou unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“
                  14
               .

               Podle návrhu nového víceletého finančního rámce je financování týkající se civilní ochrany začleněno do jediného okruhu: Okruh 5 „Bezpečnost a obrana“. Konkrétní skupinou je „Reakce na krize“, hlava 14, kapitola 02. Tato skupina bude zahrnovat jak vnitřní, tak vnější rozměr civilní ochrany.

               1.3Návrh/podnět se týká:

               ◻ nová akce

               ◻ nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
                  15

               X prodloužení stávající akce

               ◻ sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci nebo přesměrování jedné či více akcí na jinou/novou akci

               1.4Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.4.1Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu

               Tímto rozhodnutím se mění finanční krytí stávající akce, aby se umožnilo pokračování této akce v období příštího víceletého finančního rámce. Celkovým cílem stávajících právních předpisů je pokračovat v posilování spolupráce mezi EU a členskými státy a usnadnit koordinaci v oblasti civilní ochrany při prevenci přírodních a člověkem způsobených katastrof a přípravě a reakci na ně.

               Finanční pomoc v oblasti prevence a připravenosti v rámci mechanismu Unie je poskytována na základě ročního pracovního programu přijatého Výborem pro civilní ochranu. Tento výbor stanoví požadavky a kritéria pro vynakládání vyčleněných prostředků.

               Tato iniciativa se týká finančního krytí dostupného pro mechanismus Unie ve víceletém finančním rámci na období 2021–2027. Proto bude od roku 2021 prováděna každoročně.

               Přijímá se rovněž samostatné finanční rozhodnutí týkající se reakce na katastrofy. Vzhledem k nepředvídatelné povaze katastrof neexistuje žádný konkrétní harmonogram provádění. Rozhodnutí se bude ve všech ohledech provádět rychle a kdykoli toho bude zapotřebí.

               1.4.2Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.

               Důvody pro akci na úrovni EU (ex ante):

               Nedávné mimořádné události a zkušenosti ukázaly, že celá Evropa trpí určitými nedostatky v oblasti civilní ochrany. Tyto nedostatky se stále více projevují v důsledku změny klimatu a zvýšení četnosti a intenzity katastrof. To bylo zřejmé zejména v období lesních požárů v roce 2017. Navrhovaná revize rozhodnutí č. 1313/2013/EU ze dne 23. listopadu 2017 (návrh rescEU)
                  16
                byla proto považována za nezbytnou pro posílení mechanismu Unie.

               Navrhovaný příděl rozpočtových prostředků odráží ambice stanovené v návrhu Komise na změnu mechanismu civilní ochrany Unie. Dodatečný rozpočet umožní provádět následující činnosti:

               ·posílit společnou kapacitu členských států a Unie reagovat na katastrofy vytvořením vyhrazené rezervy kapacit pro odezvu (rescEU),

               ·vyšší (nebo nové) spolufinancování z prostředků EU za účelem úprav, oprav, dopravy a/nebo provozu kapacit, které jsou určeny na Evropskou rezervu v oblasti civilní ochrany,

               ·větší důraz na prevenci a na zlepšení soudržnosti s dalšími klíčovými politikami EU,

               ·vytvoření sítě znalostí v oblasti civilní ochrany a

               ·posílení spolupráce se sousedními zeměmi.

               Očekávaná generovaná přidaná hodnota EU (ex post)

               Financování stanovené v tomto návrhu by mělo vést k:

               1)
                     vyrovnání rozdílů mezi potřebami obyvatel postižených katastrofami a dostupnou pomocí díky (pravděpodobnému) zahrnutí většího množství kapacit do Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany a rezervy kapacit na úrovni EU;

               2)
                     úsporám z rozsahu vyplývajícím z „minimální“ rezervy kapacit na úrovni EU namísto investic do extrémní úrovně připravenosti ve všech členských státech;

               3)
                     větší soudržnosti a pevnějším vazbám mezi různými oblastmi politik, a to s nejlepším využitím stávajících nástrojů EU;

               4)
                     zvýšení účinnosti, zejména rychlosti podpory z mechanismu Unie v reakci na katastrofy, a to i díky zjednodušení administrativních postupů.

               1.4.3Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

               Mechanismus Unie dosud přinesl povzbudivé výsledky, pokud jde o výkonnost v každém ze tří pilířů (prevence/připravenost/reakce). Obecně ho zúčastněné státy a hlavní zúčastněné strany vnímají pozitivně. To je celkový závěr z průběžného hodnocení mechanismu Unie (2014–2016), které provedl externí konzultant a které bylo zveřejněno v srpnu 2017.

               Dalším poznatkem z průběžného hodnocení, jakož i ze zprávy Evropského účetního dvora
                  17
               , byla potřeba zlepšit rámec pro monitorování výsledků mechanismu Unie. To zahrnuje lepší měřitelnost v podobě možných kvantitativních ukazatelů a základních hodnot, které by měly pomoci více se zaměřit na dopad v průběhu času. Komise zavedla pro všechny činnosti měřitelné ukazatele výstupů. Jedná se o první krok v dlouhodobějším procesu zajišťování finanční pomoci v rámci mechanismu, který vychází z přístupu více zaměřeného na výsledky.

               Dalším relevantním zdrojem, na němž Komise založila svůj návrh na zlepšení stávajícího fungování mechanismu Unie, je přehled EU týkající se rizik
                  18
               . K vypracování tohoto přehledu na základě stávajících právních předpisů byla využita vnitrostátní posouzení rizik předložená členskými státy.

               Komise rovněž vychází ze zkušeností získaných:

               ·v mimořádných situacích řešených v rámci mechanismu Unie od jeho vytvoření v roce 2001,

               ·z projektů financovaných v rámci výzev k předkládání návrhů zahájených od roku 2013 v oblasti připravenosti a prevence a

               ·z pilotního projektu financovaného v rámci výzvy k předkládání návrhů zahájené v roce 2008 s cílem posílit spolupráci mezi členskými státy v boji proti lesním požárům.

               1.4.4Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji

               Soulad s těmito nařízeními:

               –nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci,

               –nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost,

               –nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie,

               –nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability,

               –rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU ze dne 17. prosince 2013 o mechanismu civilní ochrany Unie,

               –nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 375/2014 ze dne 3. dubna 2014 o zřízení Evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci („iniciativa Humanitární dobrovolníci EU“),

               –nařízení Rady (EU) 2016/369 ze dne 15. března 2016 o poskytování mimořádné podpory v rámci Unie,

               –nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

               1.5Doba trvání a finanční dopad

               X omezená doba trvání

               –X
                     s účinností od 1. 1. 2021 do 31. 12. 2027

               –X
                     Finanční dopad od roku 2021 do roku 2027 pro prostředky na závazky a od roku 2020 do roku 2032 pro prostředky na platby.

               ◻ neomezená doba trvání

               –provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,

               –poté plné fungování.

               1.6Předpokládaný způsob řízení
                  19

               X Přímé řízení Komisí

               –X prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie,

               –◻
                     prostřednictvím výkonných agentur.

               ◻ Sdílené řízení s členskými státy

               X Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:

               –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi,

               –X mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte),

               –◻ EIB a Evropský investiční fond,

               –◻ subjekty uvedené v článcích 70 a 71 finančního nařízení,

               –◻ veřejnoprávní subjekty,

               –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky,

               –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky,

               –◻ osoby pověřené prováděním specifických akcí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               Akce a opatření, které obdrží finanční podporu v rámci těchto rozhodnutí, jsou pravidelně monitorovány.

               Komise musí hodnotit mechanismus Unie v souladu s článkem 34 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

               2.2Systémy řízení a kontroly

               2.2.1Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie

               Finanční pomoc v oblasti prevence a připravenosti v rámci mechanismu Unie je poskytována na základě ročního pracovního programu přijatého Výborem pro civilní ochranu. Komise pravidelně informuje výbor o provádění pracovního programu. Přijímá se rovněž samostatné finanční rozhodnutí týkající se reakce.

               Na základě zkušeností získaných při provádění mechanismu Unie v minulosti Komise nepředpokládá podstatné změny stávajících řídicích opatření.

               2.2.2Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění

               Použije se stávající vnitřní kontrolní systém Evropské komise, aby bylo zajištěno, že finanční prostředky dostupné v rámci mechanismu Unie jsou využívány řádně a v souladu s příslušnými právními předpisy.

               Současný systém je uspořádán takto:

               1. Interní kontrolní tým v rámci vedoucího útvaru (Generální ředitelství pro evropskou civilní ochranu a operace humanitární pomoci / GŘ ECHO) se zaměřuje na dodržování správních postupů a platných právních předpisů v oblasti civilní ochrany. Pro tento účel se používá rámec vnitřní kontroly Komise.

               2. Do ročního plánu auditů GŘ ECHO je plně začleněn pravidelný audit grantů a zakázek, které jsou zadávány v rámci rozpočtu na civilní ochranu, prováděný externími auditory.

               3. Hodnocení celkových činností externími hodnotiteli.

               Prováděné činnosti mohou být kontrolovány Evropským úřadem pro boj proti podvodům a Účetním dvorem.

               Pokud jde o dohled a sledování provádění mechanismu Unie v rámci nepřímého řízení, budou využity rozsáhlé zkušenosti získané při provádění nástroje humanitární pomoci s nezbytnými změnami.

               2.2.3Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce)

               Odhadované náklady na kontrolní strategii GŘ ECHO představují 1,1 % rozpočtu na rok 2017 na nepřímé řízení a 0,6 % rozpočtu na rok 2017 na přímé řízení. Tento ukazatel sestává hlavně z těchto složek:

               –celkové osobní náklady vynaložené na odborníky na danou oblast z GŘ ECHO a náklady finančních a provozních útvarů vynásobené odhadovaným podílem doby věnované zajišťování kvality, kontrole a sledování (50 %),

               –celkové zdroje v rámci oddělení externího auditu GŘ ECHO vyčleněné na audity a ověřování.

               Vzhledem k tomu, že tyto kontroly s sebou nesou jen omezené náklady, a přitom mají kvantifikovatelné (opravy a zpětné získání vyplacených částek) i nekvantifikovatelné (odrazující účinek kontrol a jejich význam pro zajišťování kvality) přínosy, může Komise učinit závěr, že kvantifikovatelné a nekvantifikovatelné přínosy kontrol značně převažují nad jejich nevýznamnými náklady.

               Pokud jde o pověřené subjekty, které využívají finanční prostředky EU v režimu nepřímého řízení, Komise přispívá až do výše 7 % jejich přímých způsobilých nákladů, aby zajistila dohled a řízení financování EU.

               O tom svědčí víceletá míra zbytkových chyb ve výši 1,08 %, již Komise vykázala v roce 2017 u oddělení pro humanitární pomoc a civilní ochranu.

               2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               Uplatní se strategie boje proti podvodům GŘ ECHO v souladu se strategií Komise pro boj proti podvodům, jejímž cílem mimo jiné je zajistit, aby:

               –vnitřní kontroly GŘ ECHO zaměřené na boj proti podvodům byly plně v souladu se strategií Komise pro boj proti podvodům,

               –přístup GŘ ECHO k řízení rizika podvodů byl nastaven tak, aby určoval oblasti rizika vzniku podvodů a adekvátní reakce.

               Systémy používané pro vynakládání prostředků EU ve třetích zemích umožňují získávání relevantních údajů za účelem jejich využití při řízení rizika podvodů (např. zjištění dvojího financování).

               V případě potřeby mohou být zřízeny skupiny pro vytváření sítí a odpovídající IT nástroje určené k analýze případů podvodu týkajících se daného odvětví.

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1Okruh víceletého finančního rámce a nově navržené výdajové rozpočtové položky

                        Okruh víceletého finančního rámce

                        Rozpočtová položka

                        Druh
                        výdaje

                        Příspěvek

                        Číslo a okruh

                        RP/NRP
                           20

                        zemí ESVO
                           21

                        kandidátských zemí
                           22

                        třetích zemí
                           23

                        ve smyslu [čl. 21 odst. 2 písm. e)] finančního nařízení

                        5

                        14 02 01 – Mechanismus civilní ochrany Unie: Prevence a připravenost

                        Rozl.

                        ANO

                        ANO

                        ANO

                        NE

                        5

                        14 02 02 – Mechanismus civilní ochrany Unie: Reakce

                           Rozl.

                        ANO

                        ANO

                        ANO

                        NE

               3.2Odhadovaný dopad na výdaje

               3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
                  24

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        5

                        Bezpečnost a obrana

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Po roce 2027

                        CELKEM

                        14 02 01 Mechanismus civilní ochrany Unie: Prevence a připravenost

                        Závazky

                        1

                        165 464

                        169 794

                        173 189

                        176 653

                        180 186

                        183 790

                        187 368

                        1 236 446

                        Platby

                        2

                        50 000

                        92 272

                        138 419

                        164 867

                        169 103

                        172 994

                        176 793

                        271 998

                        1 236 446

                        14 02 02 Mechanismus civilní ochrany Unie: Reakce

                        Závazky

                        3

                        22 000

                        22 440

                        22 889

                        23 347

                        23 814

                        24 290

                        24 776

                        163 554

                        Platby

                        4

                        8 965

                        17 000

                        19 455

                        19 845

                        21 432

                        21 861

                        22 298

                        32 698

                        163 554

                        Prostředky na krytí programu CELKEM

                        Závazky

                        =1+3

                        187 464

                        192 234

                        196 078

                        200 000

                        204 000

                        208 080

                        212 144

                        1 400 000

                        Platby

                        =2+4

                        58 965

                        109 272

                        157 874

                        184 712

                        190 535

                        194 855

                        199 091

                        304 696

                        1 400 000

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        7

                        „Správní výdaje“

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Po roce 2027

                        CELKEM

                        Lidské zdroje

                        21 448

                        21 665

                        21 882

                        22 099

                        22 099

                        22 099

                        22 099

                        153 391

                        Ostatní správní výdaje

                        1 098

                        1 107

                        1 115

                        1 124

                        1 124

                        1 124

                        1 124

                        7 817

                        Prostředky z OKRUHU 7 víceletého finančního rámce CELKEM

                        22 546

                        22 772

                        22 997

                        23 223

                        23 223

                        23 223

                        23 223

                        161 208

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Po roce 2027

                        CELKEM

                        Prostředky ze všech OKRUHŮ
                        víceletého finančního rámce CELKEM

                        Závazky

                        210 010

                        215 006

                        219 075

                        223 223

                        227 223

                        231 303

                        235 367

                        1 561 208

                        Platby

                        81 511

                        132 044

                        180 871

                        207 935

                        213 758

                        218 078

                        222 314

                        304 696

                        1 561 208

               3.2.2Odhadovaný souhrnný dopad na prostředky správní povahy

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.

               –X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Roky

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        CELKEM

                        OKRUH 7
                        víceletého finančního rámce

                        Lidské zdroje

                        21 448

                        21 665

                        21 882

                        22 099

                        22 099

                        22 099

                        22 099

                        153 391

                        Ostatní správní výdaje

                        1 098

                        1 107

                        1 115

                        1 124

                        1 124

                        1 124

                        1 124

                        7 817

                        Mezisoučet za OKRUH 7 víceletého finančního rámce

                        22 546

                        22 772

                        22 997

                        23 223

                        23 223

                        23 223

                        23 223

                        161 208

                        Mimo OKRUH 7
                           25

                        víceletého finančního rámce

                        Lidské zdroje

                        Ostatní výdaje
                        správní povahy

                        Mezisoučet mimo OKRUH 7 víceletého finančního rámce

                        CELKEM

                        22 546

                        22 772

                        22 997

                        23 223

                        23 223

                        23 223

                        23 223

                        161 208

               Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               3.2.2.1Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.

               –X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:

               Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky

                        Roky

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)

                        Ústředí a zastoupení Komise

                         102

                        103

                        104

                        105

                        105

                         105

                        105

                        Delegace

                        Výzkum

                        • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE) – SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD
                           26

                        Okruh 7

                        Financovaní z OKRUHU 7 víceletého finančního rámce

                        – v ústředí

                        91

                        92

                        93

                        94

                        94

                        94

                        94

                        – při delegacích

                        Financovaní z krytí programu
                           27

                        – v ústředí

                        – při delegacích

                        Výzkum

                        Jiné (upřesněte)

                        CELKEM

                        193

                        195

                        197

                        199

                        199

                        199

                        199

               Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               Popis úkolů:

                        Úředníci a dočasní zaměstnanci

                        Tato tabulka uvádí orientační údaje o celkovém počtu zaměstnanců potřebných na celkové období 2021–2027. Výchozí údaj, podle nějž byl požadován dodatečný počet zaměstnanců, je 189 FTE (tj. zaměstnanci pracující v civilní ochraně k 31. prosinci 2020). Tento údaj již zahrnuje zaměstnance požadované v roce 2017 na podporu návrhu Komise na posílení mechanismu civilní ochrany Unie (návrh rescEU).

                        Celkový počet dalších zaměstnanců požadovaných na roky 2021–27 je 10 FTE. Tato žádost je odůvodněna skutečností, že nový kompromis týkající se revize mechanismu civilní ochrany Unie povede k zavedení systému, který bude mnohem náročnější na zřízení a řízení než návrh, který Komise předložila v listopadu 2017. Důvodem je rostoucí administrativní zátěž, s jejímž zavedením Rada souhlasila, zejména společný rozvoj aktiv spolufinancovaných Komisí. Kromě toho budou nyní muset být prvky, které Komise původně předložila jako součást legislativního návrhu, určeny prostřednictvím prováděcích aktů – jde kupříkladu o kapacity, které bude rezerva rescEU zahrnovat (např. letecké hašení, zdravotnický záchranný tým) – spolu s tím, jak budou z provozního hlediska řízeny (např. stanovení rozhodovacího postupu pro jejich nasazení).

                        Obecně bude snaha svěřit tyto úkoly zaměstnancům s právním vzděláním, včetně odborníků na zadávání veřejných zakázek, a zaměstnancům s interinstitucionálním profilem. Požadavek na další zaměstnance je rozložen do příštího víceletého finančního rámce, aby se tento repetitivní proces opakoval pro různé nové kapacity a zároveň byl zachován personál pro řízení stávajících kapacit.

                        V souladu s tím budou zapotřebí nejprve další zaměstnanci, kteří připraví prováděcí akty a povedou navazující legislativní postup s cílem vymezit typ kapacit, který bude rescEU zahrnovat (např. kapacity pro letecké hašení, záchranné lékařské týmy, kapacity pro řešení chemických, biologických, radiologických a jaderných rizik) a poté vypracují podmínky jejich použití.

                        Panuje obecná politická shoda na tom, že první prováděcí akt k vymezení kapacit rescEU se zaměří na kapacity pro letecké hašení. Jakmile budou přijaty prováděcí akty pro kapacity pro letecké hašení, začne fáze rozvoje těchto kapacit. Jak je uvedeno výše, je pravděpodobné, že půjde o složitý proces, neboť na rozvoji jedné kapacity se může podílet několik členských států prostřednictvím dohody o společném zadávání veřejných zakázek, na rozdíl od původního návrhu Komise na zjednodušení spolufinancování a zmocnění Komise k pořizování nebo pronájmu aktiv samostatně. Příprava a správa dohod o společném zadávání veřejných zakázek způsobí další komplikace, které se původně nepředpokládaly.

                        Tento postup (definování kapacit a podmínek pro použití, rozvoj kapacit, jejich využití atd.) se bude muset opakovat i s ostatními typy kapacit, jako jsou záchranné lékařské kapacity nebo kapacity pro řešení chemických, biologických, radiologických nebo jaderných rizik. Důvodem je skutečnost, že nový kompromis otevírá dveře pro zahrnutí mnohem širšího spektra kapacit do rezervy rescEU, na rozdíl od původního návrhu Komise, který uváděl pouze čtyři kapacity. V průběhu víceletého finančního rámce tak bude zapotřebí dalších zaměstnanců, aby bylo možné reagovat na tyto nově vznikající potřeby a zároveň i nadále řídit již zavedené kapacity rescEU. Z toho důvodu budou k podpoře rozvoje jiných typů kapacit zapotřebí zaměstnanci s příslušnou odborností v klíčových oblastech civilní ochrany.

                        Externí zaměstnanci

                        Bude rovněž snaha pokrýt výše uvedené úlohy externími pracovníky.

                        Kromě toho mohou externí pracovníci rovněž poskytovat odborné znalosti o určitých technických otázkách souvisejících s rozvojem kapacit.

               3.2.3Příspěvky třetích stran

               Návrh/podnět:

               –◻
                     nepočítá se spolufinancováním od třetích stran

               –X
                     stanoví spolufinancování třetími stranami

               Finanční příspěvky třetích stran
                  28
                nelze v této fázi vypočítat vzhledem k tomu, že o částkách dosud nebylo rozhodnuto.

               3.3Odhadovaný dopad na příjmy

               –X
                     Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.

               –◻
                     Návrh/podnět má tento finanční dopad:

               –◻
                     na vlastní  zdroje

               –◻
                     na jiné příjmy

               uveďte, zda je příjem účelově vázán na výdajové položky ◻

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Příjmová rozpočtová položka:

                        Dopad návrhu/podnětu
                           29

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Článek ………….

                     (1)

                        Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU ze dne 17. prosince 2013 o mechanismu civilní ochrany Unie (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 924).

                     (2)

                        COM(2018)321 final.

                     (3)

                        COM(2017)772 final.

                     (4)

                        Sdělení se nazývá „Moderní rozpočet pro Unii, která chrání, posiluje a brání“.

                     (5)

                        COM(2018)321 final, s. 29.

                     (6)

                        COM(2017)772 final.

                     (7)

                        Úř. věst. C , , s. .

                     (8)

                        Úř. věst. C , , s. .

                     (9)

                        Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie, ze dne 23. listopadu 2017 (COM(2017) 772 final).

                     (10)

                        Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU ze dne 17. prosince 2013 o mechanismu civilní ochrany Unie (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 924).

                     (11)

                        COM(2018) 321 final.

                     (12)

                        V době pravděpodobného přijetí tohoto návrhu by měla být navrhovaná revize rozhodnutí č. 1313/2013/EU ze dne 23. listopadu 2017 (návrh rescEU), v níž byl vložen nový článek o viditelnosti (článek 20a), již v platnosti (předpokládaný vstup v platnost je 21. března 2019). Vzhledem k tomu, že je potřeba zjednodušit terminologii týkající se institucionální komunikace u všech nových návrhů víceletého finančního rámce v souladu s pokyny generálního sekretariátu (ARES (2018) 4555072), článek 20a se mění tak, aby byl v souladu s vnitřními předpisy v této oblasti.

                     (13)

                        V době pravděpodobného přijetí tohoto návrhu by měla být navrhovaná revize rozhodnutí č. 1313/2013/EU ze dne 23. listopadu 2017 (návrh rescEU) již v platnosti (předpokládaný vstup v platnost je 21. března 2019). Pozměňovací návrh předložený v tomto dokumentu tak odkazuje na článek 30 ve znění uvedeném v revidovaném rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

                     (14)

                        COM(2018) 98 final.

                     (15)

                        Uvedené v čl. 58 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.

                     (16)

                        COM(2017) 772 final.

                     (17)

                        Evropský účetní dvůr, „Union Civil Protection Mechanism: the coordination of responses to disasters outside the EU has been broadly effective“, zvláštní zpráva č. 33, 2016.

                     (18)

                        Pracovní dokument útvarů Komise „Overview of Natural and Man-made Disaster Risks the European Union may face“, SWD (2017)176 final, 23.5.2017.

                     (19)

                        Internetové stránky BudgWeb obsahují podrobnosti o způsobech řízení a odkazy na finanční nařízení:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (20)

                        RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.

                     (21)

                        ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. Země ESVO, které jsou členy EHP, se mohou k mechanismu civilní ochrany Unie připojit jako „zúčastněné státy“, jak je stanoveno v čl. 28 odst. 1 písm. a) rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

                     (22)

                        Kandidátské země a případně potenciální kandidáti ze západního Balkánu. Tyto země se mohou k mechanismu civilní ochrany Unie připojit jako „zúčastněné státy“, jak je stanoveno v čl. 28 odst. 1 písm. b) rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

                     (23)

                        Pro účely této tabulky by odkaz na třetí země měl být chápán jako „ostatní evropské země“, které se dosud neúčastní mechanismu civilní ochrany Unie, ale které by se v budoucnu mohly připojit v souladu s čl. 28 odst. 1 písm. a) rozhodnutí č. 1313/2013/EU. Od třetích zemí se nepředpokládají jiné příspěvky než ty, které jsou uvedeny výše.

                     (24)

                        „Celkové částky se z důvodu zaokrouhlení nemusí shodovat.“

                     (25)

                        Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (26)

                        SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.

                     (27)

                        Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).

                     (28)

                        Příspěvky třetích stran odkazují na příspěvky „zúčastněných států“ v rámci mechanismu civilní ochrany Unie, jak je uvedeno v tabulce 3.1 (výše) a v souladu s vysvětlivkami uvedenými v poznámkách pod čarou 21, 22 a 23.

                     (29)

                        Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 20 % nákladů na výběr.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 30.4.2019
            COM(2019) 207 final
            2019/0100(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro spolupráci zřízeném Dohodou o spolupráci a celní unii mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou San Marino, pokud jde o použitelná ustanovení o ekologické produkci a označování ekologických produktů a opatření pro dovoz ekologických produktů

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí, kterým se stanoví postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro spolupráci EU-San Marino v souvislosti s plánovaným přijetím rozhodnutí o použitelných ustanoveních, podle Dohody o spolupráci a celní unii mezi EU a Republikou San Marino, pokud jde o ekologickou produkci, označování ekologických produktů a opatření pro dovoz ekologických produktů.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1Dohoda o spolupráci a celní unii mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou San Marino

               Cílem Dohody o spolupráci a celní unii mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou San Marino (dále jen „dohoda“) je vytvořit celní unii mezi stranami a podpořit jejich vzájemnou komplexní spolupráci s cílem přispět k sociálnímu a hospodářskému rozvoji San Marina a posílit vzájemné vztahy. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. dubna 2002.

               2.2Výbor pro spolupráci EU-San Marino

               Správou dohody a zajišťováním jejího řádného provádění je pověřen Výbor pro spolupráci EU-San Marino. Skládá se ze zástupců Komise (jimž jsou nápomocni zástupci členských států) a San Marina. Rozhodnutí se přijímají vzájemnou dohodou. V období od 1. ledna do 30. června každého roku předsedá výboru zástupce Komise a v druhé polovině roku zástupce San Marina.

               2.3Zamýšlený akt Výboru pro spolupráci EU-San Marino

               Výbor pro spolupráci EU-San Marino má na svém příštím zasedání přijmout rozhodnutí týkající se použitelných ustanovení o ekologické produkci, označování ekologických produktů a opatření pro dovoz ekologických produktů (dále jen „zamýšlený akt“).

               V souladu se svým jednacím řádem hodlá Výbor pro spolupráci využít možnosti písemného postupu podle článku 6 přílohy I „souhrnného“ rozhodnutí (rozhodnutí Výboru pro spolupráci EU-San Marino č. 1/2010 ze dne 29. března 2010
                  1
               ).

               Účelem zamýšleného aktu je stanovit mezi stranami dohody použitelná pravidla EU pro ekologickou produkci, označování ekologických produktů a opatření pro dovoz ekologických produktů.

               Vyjasnění umožní San Marinu správně uplatňovat acquis EU a obnovit obchod s ekologickými produkty s EU. Rovněž umožní EU začlenit San Marino do elektronického obchodního řídicího a expertního systému (TRACES). Od října 2017 je v souladu s nařízením (ES) č. 2016/1842 možné vydávat a podepisovat elektronická potvrzení o kontrole (požadovaná pro propuštění dovážených produktů do volného oběhu v Unii) pouze prostřednictvím systému TRACES. Dříve byla tato potvrzení vydávána pouze v papírové podobě.

               Zamýšlený akt rovněž umožní orgánům San Marina přijímat rozhodnutí v oblasti, na niž se dotčený akt vztahuje, a činit sdělení v případech, kdy příslušná ustanovení odkazují na rozhodnutí nebo sdělení členských států EU.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Dohoda mezi EU a San Marinem vyžaduje, aby San Marino uplatňovalo části acquis EU, na něž se vztahuje dohoda, jak jsou použitelné v EU a je-li to nezbytné pro řádné fungování dohody. Stanoví, že použitelná ustanovení, včetně pravidel týkajících se kvality, podrobně stanoví Výbor pro spolupráci. Aby se zajistila právní jistota a podpořilo řádné fungování celní unie zřízené dohodou, je nyní třeba vyjasnit acquis použitelné v oblasti ekologické produkce, označování ekologických produktů a opatření pro dovoz ekologických produktů. Vyjasnění poskytuje předkládaný návrh rozhodnutí Výboru pro spolupráci EU-San Marino.

                  Příslušné části acquis (ve znění změn a oprav) zahrnují:

               –nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů
                  2
               ,

               –nařízení Komise (ES) č. 889/2008
                  3
               , kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, a

               –nařízení Komise (ES) č. 1235/2008
                  4
               , kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí.

               Vyjasnění prostřednictvím rozhodnutí Výboru pro spolupráci umožní San Marinu správně uplatňovat acquis EU a obnovit obchod s ekologickými produkty s EU a Evropské unii umožní začlenit San Marino do elektronického obchodního řídicího a expertního systému (TRACES) (viz oddíl 2.3).

               Cílem dohody mezi EU a San Marinem je podpořit komplexní spolupráci mezi stranami, posílit jejich vzájemné vztahy a přispět k sociálnímu a hospodářskému rozvoji San Marina. Vyjasnění pravidel vztahujících se na ekologické produkty umožní San Marinu obchodovat s těmito produkty, a posílit tak zvláštní vztahy EU s touto zemí, jak je stanoveno v článku 8 Smlouvy o Evropské unii a v prohlášení č. 3 k uvedenému ustanovení.

               Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity, neboť jeho cílem je vyjasnit použitelnost pravidel v odvětví ekologického zemědělství v zemi mimo EU, o kterých se rozhodlo na úrovni EU. Tohoto cíle nelze dosáhnout na úrovni členských států.

               4.Právní základ

               4.1Procesněprávní základ

               4.1.1Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

                Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán, a nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“
                  5
               .

               4.1.2Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Výbor pro spolupráci EU-San Marino je orgán zřízený dohodou, konkrétně Dohodou o spolupráci a celní unii mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou San Marino.

               Akt, který má Výbor pro spolupráci přijmout, představuje akt s právními účinky.

               Zamýšlený akt má následující právní účinky.

               Dohoda mezi EU a San Marinem vyžaduje, aby San Marino uplatňovalo části acquis EU, na něž se vztahuje dohoda, jak jsou použitelné v EU a je-li to nezbytné pro řádné fungování dohody.

               Dohoda stanoví, že použitelná ustanovení, včetně ustanovení o pravidlech týkajících se kvality, podrobně stanoví Výbor pro spolupráci. V zájmu zajištění právní jistoty a podpory řádného fungování celní unie zřízené dohodou je nyní třeba vyjasnit použitelné acquis v oblasti ekologické produkce, označování ekologických produktů a opatření pro dovoz ekologických produktů. Toto vyjasnění poskytne návrh rozhodnutí Výboru pro spolupráci.

               Vyjasnění umožní San Marinu správně uplatňovat acquis EU a obnovit obchod s ekologickými produkty s EU. Rovněž umožní EU začlenit San Marino do elektronického obchodního řídicího a expertního systému (TRACES).

               Od října 2017 je v souladu s nařízením (ES) č. 2016/1842 možné vydávat a podepisovat elektronická potvrzení o kontrole (požadovaná pro propuštění dovážených produktů do volného oběhu v Unii) pouze prostřednictvím systému TRACES. Dříve byla tato potvrzení vydávána pouze v papírové podobě.

               Zamýšlený akt umožní orgánům San Marina přijímat rozhodnutí v oblasti, na niž se dotčený akt vztahuje, a činit sdělení v případech, kdy příslušná ustanovení odkazují na rozhodnutí nebo sdělení členských států EU.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2Hmotněprávní základ

               4.2.1Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sledujeli akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lzeli jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají zemědělství.

               Nařízení, která jsou předmětem zamýšleného aktu (nařízení Rady (ES) č. 834/2007 a nařízení Komise (ES) č. 889/2008 a (ES) č. 1235/2008), vycházejí z článku 43 SFEU (bývalý článek 37 Smlouvy o ES).

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto článek 43 SFEU.

               4.3Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 43 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Jelikož rozhodnutí Výboru pro spolupráci EU-San Marino bude mít právní účinky uvedené v bodě 4.1.2, je vhodné toto rozhodnutí po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2019/0100 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro spolupráci zřízeném Dohodou o spolupráci a celní unii mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou San Marino, pokud jde o použitelná ustanovení o ekologické produkci a označování ekologických produktů a opatření pro dovoz ekologických produktů

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 43 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o spolupráci a celní unii mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou San Marino
                  6
                (dále jen „dohoda“) byla uzavřena Unií rozhodnutím Rady 2002/245/ES
                  7
                a vstoupila v platnost dne 1. dubna 2002.

               (2)Podle čl. 7 odst. 2 dohody má Výbor pro spolupráci podrobně určit ustanovení týkající se kvality.

               (3)Výbor pro spolupráci má podle dohody přijmout rozhodnutí o použitelných ustanoveních právních předpisů Unie o ekologické produkci a označování ekologických produktů a opatřeních pro dovoz ekologických produktů.

               (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro spolupráci, neboť podrobné určení použitelných ustanovení právních předpisů Unie zvýší právní jistotu mezi stranami dohody a podpoří řádné fungování celní unie mezi Unií a San Marinem.

               (5)Proto je třeba vyjasnit použitelné právní předpisy Unie o ekologické produkci a označování ekologických produktů, které zahrnují nařízení Rady (ES) č. 834/2007
                  8
                a nařízení Komise (ES) č. 889/2008
                  9
                a (ES) č. 1235/2008
                  10
               . Kromě toho je vhodné stanovit nezbytná opatření pro dovoz ekologických produktů, jakož i postup pro případ, že by byly přijaty nové právní předpisy Unie o ekologické produkci a označování ekologických produktů, které by měly dopad na odkazy na použitelná ustanovení a dohodnutá opatření,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Výboru pro spolupráci zřízeném Dohodou o spolupráci a celní unii mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou San Marino, vychází z návrhu aktu Výboru pro spolupráci připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Zástupci Unie ve Výboru pro spolupráci mohou schválit menší změny v návrhu aktu bez dalšího rozhodnutí Rady.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 156, 23.6.2010, s. 13.

                     (2)

                        Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1).

                     (3)

                        Nařízení Komise (ES) č. 889/2008 ze dne 5. září 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (Úř. věst. L 250, 18.9.2008, s. 1).

                     (4)

                        Nařízení Komise (ES) č. 1235/2008 ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí (Úř. věst. L 334, 12.12.2008, s. 25).

                     (5)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (6)

                        Úř. věst. L 84, 28.3.2002, s. 43.

                     (7)

                        Rozhodnutí Rady 2002/245/ES ze dne 28. února 2002 o uzavření Dohody o spolupráci a celní unii mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou San Marino a protokolu k této dohodě v důsledku rozšíření, které vstoupilo v platnost dnem 1. ledna 1995 (Úř. věst. L 84, 28.3.2002, s. 41).

                     (8)

                        Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1).

                     (9)

                        Nařízení Komise (ES) č. 889/2008 ze dne 5. září 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (Úř. věst. L 250, 18.9.2008, s. 1).

                     (10)

                        Nařízení Komise (ES) č. 1235/2008 ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí (Úř. věst. L 334, 12.12.2008, s. 25).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 30.4.2019
            COM(2019) 207 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro spolupráci zřízeném Dohodou o spolupráci a celní unii mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou San Marino, pokud jde o použitelná ustanovení o ekologické produkci a označování ekologických produktů a opatřeních pro dovoz ekologických produktů

               PŘÍLOHA

               Předloha

               ROZHODNUTÍ VÝBORU PRO SPOLUPRÁCI EU-SAN MARINO č. …/2018

               ze dne XX. YY 2018

               o použitelných ustanoveních o ekologické produkci a označování ekologických produktů a opatřeních pro dovoz ekologických produktů přijatých v rámci Dohody o spolupráci a celní unii mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou San Marino

               VÝBOR PRO SPOLUPRÁCI EU-SAN MARINO,

               s ohledem na Dohodu o spolupráci a celní unii mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou San Marino
                  1
               , a zejména na čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 písm. c) a čl. 23 odst. 1 této dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)
                     Ustanovení čl. 6 odst. 4 Dohody o spolupráci a celní unii mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou San Marino (dále jen „dohoda“) stanoví, že se Republika San Marino, pokud jde o obchod se zemědělskými produkty mezi Unií a Republikou San Marino, zavazuje přijmout právní předpisy Unie týkající se kvality, pokud je to nezbytné pro řádné fungování dohody.

               (2)
                     Podle čl. 7 odst. 1 páté odrážky dohody použije Republika San Marino v případě zemí, které nejsou členy Unie (dále jen „třetí země“), právní předpisy Unie týkající se kvality, pokud je to nezbytné pro řádné fungování dohody.

               (3)
                     Aby se předešlo překážkám volného pohybu zboží a zajistilo se řádné fungování celní unie zřízené dohodou, je vhodné podrobněji vymezit, která ustanovení právních předpisů Unie týkajících se kvality se vztahují na ekologickou produkci a označování ekologických produktů.

               (4)
                     Aby se zajistil soulad s právními předpisy Unie v souvislosti s dovozem ekologických produktů ze třetích zemí do Republiky San Marino, je nezbytné stanovit příslušná opatření, která mají být uplatňována jejími vnitrostátními orgány.

               (5)
                     Aby se zajistil soulad s právními předpisy Unie v souvislosti ekologickými produkty, které jsou připravovány nebo produkovány v Republice San Marino, měla by být rovněž stanovena příslušná opatření.

               (6)
                     Je rovněž vhodné stanovit postup pro případ, že by byly přijaty nové právní předpisy Unie o ekologické produkci a označování ekologických produktů, které by měly dopad na odkazy na ustanovení a opatření stanovená v tomto rozhodnutí,

                  PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Použitelná ustanovení právních předpisů Unie o ekologické produkci a označování ekologických produktů jsou uvedena v příloze A.

               Článek 2

               Opatření nezbytná k zajištění souladu s právními předpisy Unie uvedenými v článku 1, pokud jde o dovoz ekologických produktů ze třetích zemí do Republiky San Marino, jsou stanovena v příloze B.

               Článek 3

               Opatření nezbytná k zajištění souladu s právními předpisy Unie uvedenými v článku 1, pokud jde o ekologické produkty, které jsou připravovány nebo produkovány v Republice San Marino, jsou stanovena v příloze C.

               Článek 4

               Změny příloh A, B a C a další praktická opatření nezbytná pro uplatňování právních předpisů uvedených ve zmíněných přílohách schvalují útvary Evropské komise a orgány Republiky San Marino.

               Článek 5

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne XX. YYY 2018.

                  Za Výbor pro spolupráci

                  předseda/předsedkyně

               PŘÍLOHA A

               SEZNAM POUŽITELNÝCH USTANOVENÍ O EKOLOGICKÉ PRODUKCI A OZNAČOVÁNÍ EKOLOGICKÝCH PRODUKTŮ

               Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1), ve znění:

               –
                     nařízení Rady (ES) č. 967/2008 ze dne 29. září 2008 (Úř. věst. L 264, 3.10.2008, s. 1),

               –
                     nařízení Rady (EU) č. 517/2013 ze dne 13. května 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 1).

               Nařízení Komise (ES) č. 889/2008 ze dne 5. září 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (Úř. věst. L 250, 18.9.2008, s. 1), ve znění:

               –
                     nařízení Komise (ES) č. 1254/2008 ze dne 15. prosince 2008 (Úř. věst. L 337, 16.12.2008, s. 80),

               –
                     nařízení Komise (ES) č. 710/2009 ze dne 5. srpna 2009 (Úř. věst. L 204, 6.8.2009, s. 15),

               –
                     nařízení Komise (EU) č. 271/2010 ze dne 24. března 2010 (Úř. věst. L 84, 31.3.2010, s. 19),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 344/2011 ze dne 8. dubna 2011 (Úř. věst. L 96, 9.4.2011, s. 15),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 426/2011 ze dne 2. května 2011 (Úř. věst. L 113, 3.5.2011, s. 1),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 126/2012 ze dne 14. února 2012 (Úř. věst. L 41, 15.2.2012, s. 5),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 203/2012 ze dne 8. března 2012 (Úř. věst. L 71, 9.3.2012, s. 42),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 505/2012 ze dne 14. června 2012 (Úř. věst. L 154, 15.6.2012, s. 12),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 392/2013 ze dne 29. dubna 2013 (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 5),

               –
                     nařízení Komise (EU) č. 519/2013 ze dne 21. února 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 74),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1030/2013 ze dne 24. října 2013 (Úř. věst. L 283, 25.10.2013, s. 15),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1364/2013 ze dne 17. prosince 2013 (Úř. věst. L 343, 19.12.2013, s. 29),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 354/2014 ze dne 8. dubna 2014 (Úř. věst. L 106, 9.4.2014, s. 7),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 836/2014 ze dne 31. července 2014 (Úř. věst. L 230, 1.8.2014, s. 10),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1358/2014 ze dne 18. prosince 2014 (Úř. věst. L 365, 19.12.2014, s. 97),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/673 ze dne 29. dubna 2016 (Úř. věst. L 116, 30.4.2016, s. 8),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1842 ze dne 14. října 2016 (Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 19),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/838 ze dne 17. května 2017 (Úř. věst. L 125, 18.5.2017, s. 5),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/2273 ze dne 8. prosince 2017 (Úř. věst. L 326, 9.12.2017, s. 42).

               Nařízení Komise (ES) č. 1235/2008 ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí (Úř. věst. L 334, 12.12.2008, s. 25), ve znění:

               –
                     nařízení Komise (ES) č. 537/2009 ze dne 19. června 2009 (Úř. věst. L 159, 20.6.2009, s. 6),

               –
                     nařízení Komise (EU) č. 471/2010 ze dne 31. května 2010 (Úř. věst. L 134, 1.6.2010, s. 1),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 590/2011 ze dne 20. června 2011 (Úř. věst. L 161, 21.6.2011, s. 9),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1084/2011 ze dne 27. října 2011 (Úř. věst. L 281, 28.10.2011, s. 3),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1267/2011 ze dne 6. prosince 2011 (Úř. věst. L 324, 7.12.2011, s. 9),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 126/2012 ze dne 14. února 2012 (Úř. věst. L 41, 15.2.2012, s. 5),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 508/2012 ze dne 20. června 2012 (Úř. věst. L 162, 21.6.2012, s. 1),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 751/2012 ze dne 16. srpna 2012 (Úř. věst. L 222, 18.8.2012, s. 5),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 125/2013 ze dne 13. února 2013 (Úř. věst. L 43, 14.2.2013, s. 1),

               –
                     nařízení Komise (EU) č. 519/2013 ze dne 21. února 2013 (Úř. věst. L 158, 10.6.2013, s. 74),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 567/2013 ze dne 18. června 2013 (Úř. věst. L 167, 19.6.2013, s. 30),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 586/2013 ze dne 20. června 2013 (Úř. věst. L 169, 21.6.2013, s. 51),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 355/2014 ze dne 8. dubna 2014 (Úř. věst. L 106, 9.4.2014, s. 15),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 442/2014 ze dne 30. dubna 2014 (Úř. věst. L 130, 1.5.2014, s. 39),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 644/2014 ze dne 16. června 2014 (Úř. věst. L 177, 17.6.2014, s. 42),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 829/2014 ze dne 30. července 2014 (Úř. věst. L 228, 31.7.2014, s. 9),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1287/2014 ze dne 28. listopadu 2014 (Úř. věst. L 348, 4.12.2014, s. 1),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/131 ze dne 26. ledna 2015 (Úř. věst. L 23, 29.1.2015, s. 1),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/931 ze dne 17. června 2015 (Úř. věst. L 151, 18.6.2015, s. 1),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/1980 ze dne 4. listopadu 2015 (Úř. věst. L 289, 5.11.2015, s. 6),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2345 ze dne 15. prosince 2015 (Úř. věst. L 330, 16.12.2015, s. 29),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/459 ze dne 18. března 2016 (Úř. věst. L 80, 31.3.2016, s. 14),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/910 ze dne 9. června 2016 (Úř. věst. L 153, 10.6.2016, s. 23),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1330 ze dne 2. srpna 2016 (Úř. věst. L 210, 4.8.2016, s. 43),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1842 ze dne 14. října 2016 (Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 19),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/2259 ze dne 15. prosince 2016 (Úř. věst. L 342, 16.12.2016, s. 4),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/872 ze dne 22. května 2017 (Úř. věst. L 134, 23.5.2017, s. 6),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/1473 ze dne 14. srpna 2017 (Úř. věst. L 210, 15.8.2017, s. 4),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/1862 ze dne 16. října 2017 (Úř. věst. L 266, 17.10.2017, s. 1),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/2329 ze dne 14. prosince 2017 (Úř. věst. L 333, 15.12.2017, s. 29),

               –
                     prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/949 ze dne 3. července 2018 (Úř. věst. L 167, 4.7.2018, s. 3),

               ve znění opravy v

               Úř. věst. L 28, 4.2.2015, s. 48 (1287/2014),

               Úř. věst. L 241, 17.9.2015, s. 51 (2015/131).

               PŘÍLOHA B

               OPATŘENÍ PODLE ČLÁNKU 2

               1. Ekologické produkty dovážené do Republiky San Marino ze třetích zemí jsou doprovázeny potvrzením o kontrole podle čl. 33 odst. 1 písm. d) prvního pododstavce nařízení (ES) č. 834/2007.

               2. Republika San Marino využívá pro zpracování elektronických potvrzení o kontrole pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí elektronický obchodní řídicí a expertní systém (TRACES) zřízený rozhodnutím Komise 2003/24/ES
                  2
               .

               3. Pro účely článku 13 nařízení (ES) č. 1235/2008, pokud jde o dovoz ekologických produktů ze třetích zemí do Republiky San Marino, provádí ověřování a podepisování potvrzení o kontrole prostřednictvím systému TRACES jménem Republiky San Marino celní úřady uvedené v příloze II souhrnného rozhodnutí č. 1/2010
                  3
               .

               4. Pro účely čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 1235/2008 může být Republika San Marino vyzvána, aby vykonávala funkci spoluzpravodaje. Republika San Marino může tento úkol přijmout podle svého uvážení.

               PŘÍLOHA C

               OPATŘENÍ PODLE ČLÁNKU 3

               1.V příslušných článcích nařízení uvedených v příloze A se pojmem „členský stát“ nebo „členské státy“ rozumí také Republika San Marino.

               2.Pokud příslušné články nařízení uvedených v příloze A stanoví, že členský stát musí přijmout rozhodnutí nebo učinit sdělení nebo oznámení, přijmou takové rozhodnutí nebo učiní takové sdělení nebo oznámení orgány Republiky San Marino. Zmíněné orgány zohlední stanoviska vědeckých výborů Unie a použijí jako základ pro svá rozhodnutí judikaturu Soudního dvora Evropské unie a pravidla správní praxe přijatá Evropskou komisí.

                     (1)

                        Úř. věst. L 84, 28.3.2002, s. 43.

                     (2)

                        Rozhodnutí Komise 2003/24/ES ze dne 30. prosince 2002 o vývoji integrovaného počítačového veterinárního systému (Úř. věst. L 8, 14.1.2003, s. 44).

                     (3)

                        Souhrnné rozhodnutí Výboru pro spolupráci EU-San Marino č. 1/2010 ze dne 29. března 2010, kterým se stanoví různá prováděcí opatření k Dohodě o spolupráci a celní unii mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou San Marino (Úř. věst. L 156, 23.6.2010, s. 13).