|

52010PC0222

Návrh nařízení Rady o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009  /* KOM/2010/0222 konecném znení - NLE 2010/0120 */

	V Bruselu dne 6.5.2010KOM(2010)222 v konečném znění2010/0120 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 1225/2009[1] ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“), v řízení týkajícím se dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 435/2004 ze dne 8. března 2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie a o konečném výběru uloženého prozatímního cla. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |Výsledky konzultací SE ZÚčASTNěNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace se zúčastněnými stranami |Zúčastněné strany dotčené těmito řízeními měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |Právní stránka návrhu |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 11. prosince 2008 podala společnost „Productos Aditivos S.A.“, jediný výrobce v EU, který představuje 100 % výroby dotčeného výrobku v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti. Komise poté, co zjistila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pobytím platnosti, dne 10. března 2009 tento přezkum zahájila[2]. Šetření ukázalo, že existuje pravděpodobnost pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy, a proto se navrhuje uložit antidumpingová opatření na dobu dalších pěti let. Navrhuje se, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které by mělo být co nejdříve vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, a zejména čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |Podoba opatření je popsána v základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení Rady. |Jiné prostředky by nebyly náležité, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |Rozpočtové důsledky |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie. |2010/0120 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[3] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP1.  Platná opatření2.  Nařízením (ES) č. 435/2004[4] ze dne 8. března 2004 Rada v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) a Indonésie (dále jen „dotčené země“).3.  Současné šetření4.  Žádost o přezkum5.  Dne 11. prosince 2008 podala společnost Productos Aditivos S.A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti.6.  Žádost byla odůvodněna tím, že by vypršení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.7.  Zahájení řízení8.  Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie [5] (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila dne 10. března 2009 šetření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.9.  Období šetření10.  Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).11.  Strany dotčené tímto šetřením12.  Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla žádajícího výrobce v Unii, známé dovozce, dodavatele a uživatele, známé vyvážející výrobce v Číně a Indonésii a orgány dotčených zemí.13.  Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, avšak žádná z nich takovou žádost Evropské komisi nepředložila.14.  Komise poslala dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v Číně a v Indonésii. Ochotu spolupracovat vyjádřily a na dumpingový dotazník odpověděly dvě společnosti z Číny, jež obě patří do hongkongské skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd., a dvě společnosti z Indonésie.15.  Kromě toho se přihlásili další dva čínští výrobci, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Původní šetření ukázalo, že tyto společnosti se nedopouštějí dumpingu na trhu Unie. Proto se na společnosti Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited současný přezkum před pozbytím platnosti nevztahuje.16.  Ověření obdržených informací17.  Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení pokračování nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:18.  Vyvážející výrobci v Čínské lidové republice:19.  Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen20.  Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing21.  a společnost ve spojení Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)22.  Vyvážející výrobci v Indonésii:23.  PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung24.  PT Tunggak Waru Semi, Solo25.  Výrobce představující výrobní odvětví Unie26.  Productos Aditivos S.A., Španělsko27.  Dovozce/obchodník, který není ve spojení28.  Beneo Palatinit GmbH, Německo29.  Uživatel30.  Schweppes International Ltd., Nizozemsko31.  Poskytnutí informací32.  Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise pojala záměr doporučit uložení antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie.33.  V souladu s ustanoveními základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, v níž mohly vyjádřit svá stanoviska ke sděleným skutečnostem.34.  Ústní a písemné připomínky, které strany předložily, byly zváženy a v odůvodněných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK35.  Dotčený výrobek36.  Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. cyklamát sodný pocházející z Číny a Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.37.  Jak bylo zjištěno při původním šetření a potvrzeno při současném přezkumu, cyklamát sodný je komoditní výrobek, který se používá jako potravinářská přídatná látka a je povolen v Evropské unii a mnoha jiných zemích jako sladidlo pro nízkokalorické a dietní potraviny a nápoje. Hojně se používá jako přídatná látka v potravinářském průmyslu a ve výrobě nízkokalorických a dietních stolních sladidel. V malém množství se také používá ve farmaceutickém průmyslu.38.  Obdobný výrobek39.  Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v Číně a Indonésii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností shodný s výrobkem, který vyrábí a na trhu Unie prodává žadatel, nebo s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indonésii, která také sloužila jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu.40.  Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU41.  Předběžné poznámky42.  V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat nebo dojde k jeho opětovnému výskytu. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje přiznání tržního zacházení.43.  V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovala Komise stejným způsobem jako při původním šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. S cílem zjistit, zda je pravděpodobné pokračování či obnovení dumpingu, byly vybrány vzorové transakce tak, že se vzaly údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí období přezkumného šetření, což je obvyklý postup. Výsledek byl ověřen analýzou ještě některých dalších transakcí. Žádný subjekt proti tomuto postupu neprotestoval.44.  Údaje z databáze Eurostatu ukázaly, že během období přezkumného šetření bylo do Unie dovezeno 3 000 až 5 000 tun dotčeného výrobku. Více než 90 % tohoto množství pocházelo z Číny a zbytek z Indonésie. Nebyl zaznamenán prakticky žádný dovoz z jiných zemí.45.  Dumping dovozu během období šetření46.  Čínská lidová republika47.  Srovnatelná země48.  S výjimkou společností, jimž bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.49.  V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.50.  Tuto volbu navrhla Evropská komise v oznámení o zahájení a ve stanovených lhůtách se proti této volbě nevyslovila žádná ze zúčastněných stran.51.  Ceny v Indonésii jsou považovány za přiměřeně nahrazující ceny v Číně, protože Indonésie má konkurenční domácí trh, na kterém stoupá podíl dovozu z Číny a na kterém působí nejméně šest výrobců. Kromě toho se zdá, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí jen v Unii, Čínské lidové republice a Indonésii. Při současném šetření nebyly předloženy žádné důkazy, že tomu tak není.52.  Proto byla pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.53.  Spolupracující čínští vyvážející výrobci54.  Předběžné poznámky55.  Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, spolupracovali při tomto přezkumu dva výrobci patřící k téže hongkongské skupině, „Rainbow Rich Industries“. Ti představují více než polovinu vývozu do Unie během období přezkumného šetření. Pokud nepočítáme objemy výroby a prodeje společností, na něž se současné řízení nevztahuje, představovali spolupracující výrobci více než tři čtvrtiny celkové čínské výroby a téměř polovinu její kapacity. Reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla více než 80 %. Vzhledem k této úrovni spolupráce byly podrobné informace od spolupracujících vývozců použity k posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení čínského dumpingu působícího újmu.56.  Jedna ze spolupracujících společností, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vyvezl do Unie během období přezkumného šetření významná množství dotčeného výrobku, zatímco jeho sesterská společnost, Jintian Enterprises (Nanjing), do EU od uložení opatření nevyvážela. Údaje shromážděné během kontrolní návštěvy na místě ve společnosti Jintian Enterprises (Nanjing), která dotčený výrobek nevyvážela, však neposkytly podrobnější představu o čínském domácím trhu, na kterém má tato společnost významný podíl, ani o instalované kapacitě.57.  Během šetření jedna čínská společnost uvedla, že se hlavní domácí výrobci pravidelně setkávají, aby stanovili pevnou referenční cenu pro čínský domácí trh. Vzhledem k dominantnímu postavení těchto výrobců se zdá, že toto opatření úspěšně udržuje ceny na čínském domácím trhu na poměrně vysoké úrovni.58.  Běžná hodnota59.  Běžná hodnota pro společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu, uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.60.  Vývozní cena61.  Cena, za kterou společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) vyvážela do Unie, byla cenou skutečně uhrazenou nebo splatnou za výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.62.  Porovnání cen63.  U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, úvěry, manipulaci a balení.64.  Dumpingové rozpětí65.  V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve významně větší míře než při původním šetření. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Unie činilo u společnosti Golden Time Enterprises více než 30 %.66.  Další čínští vyvážející výrobci67.  Předběžné poznámky68.  Zbývající dovoz z Číny představoval méně než 5 % spotřeby v Unii.69.  Komise při svých závěrech o zbývajících čínských vyvážejících výrobcích vychází z údajů shromážděných při šetření a z úředních statistických údajů Eurostatu.70.  Běžná hodnota71.  Běžná hodnota pro nespolupracující čínské vývozce byla stanovena jako vážený průměr cen prodejů dotčeného výrobku spolupracujícími indonéskými výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu.72.  Vývozní cena73.  Vývozní cena pro nespolupracující čínské vývozce byla v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.74.  Porovnání cen75.  Vážená průměrná vývozní cena zjištěná pro zbývající čínské vývozce byla porovnána s váženou průměrnou běžnou hodnotou u ověřených indonéských výrobců na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.76.  Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, manipulaci a balení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, vycházely tyto úpravy z ověřených nákladů čínského spolupracujícího vývozce.77.  Dumpingové rozpětí78.  Dumpingové rozpětí bylo vypočteno jako částka, o kterou běžná hodnota vypočtená podle 35. bodu odůvodnění přesahuje vývozní cenu stanovenou způsobem uvedeným v 36. bodu odůvodnění. Takto získané výsledky ukazují na jasné pokračování dumpingových praktik během doby platnosti opatření, přičemž dumpingové rozpětí činilo více než 5 %.79.  Závěry týkající se dumpingu z Číny80.  Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že dumping z Číny pokračoval i během doby platnosti opatření.81.  Indonésie82.  Předběžné poznámky83.  Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, při tomto přezkumu spolupracovali dva výrobci, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi. Jejich reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla během období přezkumného šetření v rozmezí od 40 % do 60 %[6].84.  Údaje, které Komise shromáždila, odhalily, že v Indonésii jsou ještě nejméně čtyři další výrobci dotčeného výrobku. Podle těchto údajů představují spolupracující výrobci přibližně jednu třetinu celkové indonéské výroby a kapacity. Spolupráce z Indonésie při tomto přezkumu byla tudíž nízká.85.  Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 18 základního nařízení se údaje o cenách na domácím trhu, vývozních cenách do jiných zemí, výrobě a kapacitě v Indonésii u nespolupracujících indonéských vyvážejících výrobců opíraly o nejlepší dostupné údaje, včetně podnětu a veřejně dostupných informací. Příslušné indonéské orgány byly vyrozuměny o použití článku 18 a důvodech, které k tomu vedly. V tomto ohledu nepředložily indonéské orgány žádné připomínky.86.  Ze dvou spolupracujících subjektů pouze jeden, PT Golden Sari, vyvážel do Unie během období přezkumného šetření. Pro společnost PT Tunggak Waru Semi sice nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí, jelikož tato společnost během období přezkumného šetření do Unie nevyvážela, její údaje byly nicméně použity k získání informací mimo jiné o výrobě, kapacitách a vývozu na trhy třetích zemí, což umožnilo získat podrobnější představu o indonéském domácím trhu a vývozním trhu.87.  Spolupracující indonéští vyvážející výrobci88.  Běžná hodnota89.  Běžná hodnota byla pro společnost PT Golden Sari vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.90.  Vývozní cena91.  Vývozní cena pro společnost PT Golden Sari byla stanovena na základě vývozních cen skutečně uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli v Unii během období přezkumného šetření.92.  Porovnání cen93.  Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku při vývozu do Unie na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.94.  Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, balení a úvěry.95.  Dumpingové rozpětí96.  Výsledek srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ukázal, že se společnost PT Golden Sari během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu.97.  Další indonéští vyvážející výrobci98.  Předběžné poznámky99.  Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, kvůli nízké úrovni spolupráce v případě Indonésie bylo dumpingové rozpětí nespolupracujících vývozců stanoveno podle článku 18 základního nařízení, tzn. na základě dostupných údajů.100.  Běžná hodnota101.  Běžná hodnota byla vypočtena jako vážená průměrná běžná hodnota vypočtená pro uvedené dva spolupracující výrobce.102.  Vývozní cena103.  Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla vývozní cena pro nespolupracující indonéské vývozce určena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.104.  Porovnání cen105.  Takto získaná vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indonésie do Unie byla porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro spolupracující indonéské výrobce.106.  Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, manipulaci, balení a úvěry.107.  Dumpingové rozpětí108.  Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny stanovené výše uvedeným způsobem ukázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie se blížilo 30 %.109.  Závěry týkající se dumpingu z Indonésie110.  Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že významná část indonéských výrobců pokračovala v dumpingu i během doby platnosti opatření.111.  Vývoj dovozu v případě zrušení opatření112.  V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je pravděpodobné, že by po případném skončení platnosti opatření proti Číně a Indonésii došlo k obnovení dumpingu.113.  Aby se zjistilo, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření došlo k obnovení dumpingu, prozkoumala Komise dostupné informace o situaci vývozců a podmínkách na trhu. Rozbor vycházel především z informací, které spolupracující výrobci poskytli v odpovědích na dotazník a které byly ověřeny během kontrolních návštěv na místě. Byly použity i jiné zdroje informací, například statistické údaje Eurostatu o dovozu a úřední statistické údaje o vývozu a situaci na trhu od dotčených zemí.114.  Čína115.  Předběžné poznámky116.  Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, spolupracující výrobci představovali více než tři čtvrtiny čínské výroby v období přezkumného šetření. Jelikož je úroveň spolupráce vysoká, bylo rozhodnuto, že lze spolehlivé informace o vývozu dotčeného výrobku do Unie během období přezkumného šetření shromáždit přímo od vyvážejícího výrobce. Obecněji platí, že údaje o čínském domácím trhu byly shromážděny od obou ověřených výrobců.117.  Je třeba připomenout, že šetření ukázalo, že dumping ze strany čínských společností, kterých se týká tento přezkum, pokračoval na úrovni, která je podstatně vyšší než úroveň zjištěná při původním šetření.118.  Nevyužitá kapacita a zásoby119.  Podle údajů shromážděných Komisí během šetření je volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, mnohonásobně vyšší než velikost trhu Unie. Šetření ukázalo, že domácí spotřeba v Číně pravděpodobně není schopna tuto nadbytečnou kapacitu v jakékoli významné míře absorbovat.120.  Jeden čínský výrobce namítl, že měl v úmyslu po období přezkumného šetření podstatně snížit svou výrobní kapacitu. Žádné hmatatelné důkazy v tomto ohledu však neposkytl. I když by to teoreticky mohlo vést ke snížení čínské kapacity, znamenalo by to nicméně pobídku pro zbytek čínských výrobců zvýšit využití své volné kapacity, aby zaplnili mezeru, která by vznikla v čínském vývozu.121.  Kromě toho schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné zvýšení objemu čínského dovozu je omezená. V prvé řadě, několik velkých zemí dotčený výrobek z regulačních důvodů nedováží (mimo jiné Spojené státy, Indie, Japonsko, Mexiko, Jižní Korea a celý Střední východ). Navíc podle informací shromážděných během šetření není pravděpodobné, že by zbývající rozsáhlejší trhy s cyklamátem sodným (Jižní Amerika, Jižní Afrika a Asie) v nadcházejících letech významně rostly. Proto by trh Unie zůstal klíčovým odbytištěm tohoto výrobku, neboť je přitažlivý nejen pro svoji velikost, ale také kvůli existenci dobře známých, zavedených distribučních kanálů pro dovoz tohoto výrobku.122.  Nakonec se také posuzovalo, zda lze nadbytečnou kapacitu v rámci dotyčných společností směrovat do výroby jiných výrobků. To však není pravděpodobné, jelikož ověření výrobci nevyrábějí žádný jiný výrobek ve významných množstvích a neexistují žádné doklady o tom, že by jiní čínští výrobci cyklamátu sodného mohli snadno přejít na výrobu jiných výrobků.123.  Výše uvedené skutečnosti naznačují pravděpodobné pokračování vývozu z Číny do Unie ve velkých objemech, pokud by byla opatření zrušena.124.  Vztah mezi cenami v Unii a cenami na čínském domácím trhu125.  Komise zjistila, že byly z Číny dováženy vysoké objemy za ceny v Unii, které byly nižší než ceny na čínském domácím trhu. Prodejní ceny těchto dovozů je nutno vzhledem k jejich úrovni a podílu čínských dumpingových dovozů na trhu považovat za referenční cenu v Unii: jiní čínští vývozci, kteří by chtěli vstoupit na tento trh ve významnějších objemech, by své ceny se vší pravděpodobností přizpůsobili těmto nízkým cenám – a dopouštěli se tak dumpingu.126.  Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na čínském domácím trhu127.  Komise porovnala ověřené čínské vývozní ceny do třetích zemí s ověřenou cenou na čínském domácím trhu, aby dále prozkoumala cenové chování čínských vývozců v případě, že budou opatření zrušena.128.  Bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí jsou soustavně nižší než ceny na domácím trhu a zároveň odpovídají vývozním cenám do EU, což podtrhuje vzorec dumpingového chování, který se zdá být v tomto odvětví v Číně strukturální.129.  Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii130.  Komise porovnala čínské vývozní ceny do třetích zemí s cenami převládajícími v Unii, aby zjistila, zda by konec platnosti opatření znamenal pobídku přesunout vývoz do Unie.131.  Čínské vývozní ceny do třetích zemí celkově odpovídaly cenové úrovni v Unii. To potvrzuje, že čínští vývozci pravděpodobně nepřesunou vývoz z EU na jiné trhy.132.  Závěry týkající se Číny133.  Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že vývozci, kterých se tento přezkum týká, i nadále vyváželi velmi významné objemy dotčeného výrobku do Unie za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí se uskutečňuje také za dumpingové ceny, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Ceny na čínském domácím trhu jsou vysoké a nic nenasvědčuje tomu, že se v dohledné budoucnosti sníží. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě čínských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU zrušení opatření tudíž znamená pobídku pro čínské vyvážející výrobce směrovat ještě větší objemy za dumpingové ceny na trh Unie.134.  Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že pokud by se platnost opatření nechala vypršet, dumping z Číny by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil.135.  Indonésie136.  Předběžné poznámky137.  Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci představovali menšinu indonéské výroby a kapacity, a proto byl použit článek 18.138.  Rovněž se připomíná, že šetření dospělo k závěru, že dumping z Indonésie ze strany nespolupracujících výrobců během období přezkumného šetření pokračoval.139.  Nevyužitá kapacita a zásoby140.  Během přezkumu bylo zjištěno, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie. I kdyby byl spolupracující vývozce vyloučen, zbývající volná kapacita by stále představovala téměř polovinu trhu Unie. Úřední indonéské statistické údaje ukazují, že podíl indonéských výrobců na trhu zřejmě klesá v důsledku agresivní cenové politiky čínských konkurentů, a to jak na domácím, tak i na mezinárodním trhu. Proto je pravděpodobné, že volná kapacita Indonésie bude v blízké budoucnosti ještě dále růst.141.  Zkoumalo se, zda by celkovou volnou kapacitu v Indonésii mohl absorbovat prodej do třetích zemí, ale jak je konstatováno v 63. bodu odůvodnění, nepředpokládá se, že by trhy třetích zemí významně absorbovaly stávající nadbytečnou kapacitu. Také se zkoumalo, zda by nadbytečnou kapacitu mohl absorbovat prodej na domácím trhu. Jak už však bylo uvedeno výše, podle indonéských úředních údajů se podíl indonéských výrobců na domácím trhu pod tlakem čínského dovozu zmenšuje. A konečně, bylo také posuzováno, zda je možné přejít na výrobu jiných podobných výrobků; ze stejného důvodu, jaký je uveden ve vysvětlení v 64. bodu odůvodnění, není pravděpodobné, že by nadbytečná kapacita mohla být využita takovým způsobem.142.  Lze tedy konstatovat, že v případě zrušení opatření by velká (a zvyšující se) dostupná kapacita v Indonésii byla ve významné míře směrována do Unie.143.  Vztah mezi cenami v Unii a cenami na indonéském domácím trhu144.  Ceny na indonéském domácím trhu jsou vyšší než ceny na trhu Unie i přes stoupající tlak vyvolaný na indonéském trhu čínskými vývozy. Vzhledem k nízké cenové úrovni čínského dovozu do Unie u tak poměrně homogenního výrobku by ceny čínského dovozu byly referenční cenou, jíž by se indonéští vývozci se vší pravděpodobností přizpůsobili – a dopouštěli se tak dumpingu, pokud by platnost opatření vypršela. Tato úvaha se vztahuje jak na spolupracující, tak na nespolupracující vývozce.145.  Pokud by opatření přestala platit pouze pro Indonésii, ale nikoli pro Čínu, stal by se trh Unie pro indonéské výrobce z cenového pohledu ještě přitažlivějším . Bez antidumpingových cel mohli zvýšit své ceny, aby využili toho, že čínští vývozci musí antidumpingové clo i nadále platit. Je třeba dodat, že při podobném scénáři, co se týče cenových úrovní a rozdílů cen u čínských a indonéských vývozců, jaký byl pozorován při původním šetření, vyváželi indonéští vývozci do EU významné objemy.146.  A konečně je třeba rovněž poznamenat, že indonéský vývoz do EU po uložení opatření soustavně klesal, což by podporovalo závěr, že indonéští vývozci nejsou schopni nebo ochotni prodávat významná množství na trhu EU za nedumpingové ceny.147.  Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na indonéském domácím trhu148.  Co se týče spolupracujících vyvážejících výrobců, bylo zjištěno, že jejich ověřené vývozní ceny do třetích zemí jsou vyšší než ceny na indonéském domácím trhu.149.  Co se týče nespolupracujících vývozců, během šetření se nepodařilo získat jednotlivé údaje. Zdá se, že dostupné úřední indonéské statistické údaje o průměrných vývozních cenách všech indonéských vývozů jsou celkově nepřesné, přičemž vývozní ceny jsou nadhodnocené o velmi významné částky. Ze stejných statistických údajů lze nicméně vyvodit, že vývozní ceny do třetích zemí jsou zřejmě nižší než vývozní ceny do Unie. To by naznačovalo, že přinejmenším u významné části indonéského vývozu do třetích zemí dochází k dumpingu. Indonéské statistiky týkající se vývozu v každém případě ukazují na prudký pokles vyvážených objemů, což podtrhuje skutečnost, že při současných úrovních cen indonéští vývozci trpí čínskou konkurencí.150.  Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Unii151.  Bylo zjištěno, že u spolupracujícího výrobce jsou vývozní ceny do třetích zemí obecně vyšší než úrovně cen v Unii. Ovšem pokud jde o zbývající indonéské výrobce, ukazují dostupné úřední indonéské statistické údaje na úplně opačnou situaci. To ukazuje, že u významné části indonéských vývozců dochází pravděpodobně k dumpingu i při vývozu do třetích zemí.152.  Tento rozdíl mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa podtrhuje motivaci indonéských vývozců přesměrovat vývoz do Unie. Tento závěr by ještě posílilo, pokud by se platnost opatření vůči dovozům pocházejícím z ČLR nechala vypršet.153.  Závěry ohledně Indonésie154.  Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že indonéský vývoz se ve významné míře uskutečňoval za dumpingové ceny jak v Unii, tak i na trzích třetích zemí, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě indonéských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU by tudíž zrušení opatření znamenalo pobídku pro indonéské vyvážející výrobce směrovat velké objemy za dumpingové ceny na trh Unie.155.  Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že dumping z Indonésie by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, kdyby se platnost opatření nechala vypršet.156.  Připomínky vznesené po poskytnutí informací157.  Indonéské orgány na oznámení, že u nespolupracujících výrobců může být použit článek 18, ve stanovené lhůtě nijak nereagovaly. Po poskytnutí informací však indonéské orgány a jeden ze spolupracujících indonéských výrobců uvedli, že oba spolupracující indonéští výrobci představují významnou část příslušného odvětví v Indonésii. Zmíněné strany uváděly, že by v důsledku toho měla být míra spolupráce ze strany Indonésie považována za významnou, a článek 18 by neměl být použit. Obě zmíněné strany navíc uvedly, že jelikož někteří indonéští výrobci během období přezkumného šetření do Unie nevyváželi, nemohli ani spolupracovat. A konečně bylo uváděno, že jelikož jeden ze spolupracujících výrobců představuje velmi velkou část indonéského vývozu, měli by být spolupracující výrobci považováni za společnosti představující tento vývoz a skutečnost, že u této společnosti nebyl zjištěn dumping, by měla vést ke zrušení opatření pro Indonésii.158.  Je třeba upřesnit, že článek 18 nebyl uplatněn na spolupracující výrobce a že jejich údaje byly při šetření plně zohledněny. Pokud jde o použití článku 18 na zbývající indonéské výrobce, je zřejmé, že vzhledem k tomu, že údaje od těchto subjektů nebyly k dispozici, neměly útvary Komise jinou možnost než se opřít o nejlepší dostupné údaje. Je třeba připomenout, že aby mohly při přezkumech před skončením platnosti určitých opatření posoudit pravděpodobnost pokračování a/nebo obnovení dumpingu, musí útvary Komise rovněž zvážit prvky týkající se celkové situace příslušného odvětí vyvážející země, jako je domácí kapacita, výroba, ceny, vývoz do třetích zemí.159.  Jelikož indonéské výrobní společnosti, které při přezkumu nespolupracovaly, představují velkou část příslušného odvětví v Indonésii, pokud jde o vývoz do Unie i o výrobu a vývoz do třetích zemí, potvrzuje Komise použití článku 18, co se týče nespolupracujících indonéských vývozců, jak je stanoveno ve 43. bodě odůvodnění.160.  Pokud jde o požadavek zrušit opatření na indonéský vývoz, je třeba poznamenat, že indonéské úřady neposkytly údaje, které by mohly změnit závěry Komise, co se týče reprezentativnosti spolupracujícího vývozce, který představoval 40 % až 60 % celkového indonéského vývozu v období přezkumného šetření, jak se uvádí ve 41. bodě odůvodnění. Proto spolupracující vývozce, u nějž nebyl zjištěn dumping, nemohl být považován za společnost reprezentující celý indonéský vývoz. Ostatní vývoz z Indonésie se uskutečnil za dumpingové ceny, jak se uvádí v 55. bodě odůvodnění. Proto se potvrzuje závěr, že co se týče této části indonéského vývozu, dumping pokračoval. Navíc to, že dumping nepokračuje, není samo o sobě dostatečným důvodem přestat uplatňovat antidumpingová opatření, je-li stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu jako při současném šetření před skončením platnosti opatření. Závěrem lze konstatovat, že požadavek na zrušení opatření na základě toho, že u spolupracujícího indonéského vývozce k dumpingu nedochází, nelze akceptovat.161.  Indonéské úřady a jeden indonéský spolupracující výrobce rovněž požádali o sdělení úplných údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie. Je však třeba připomenout, že indexace uvedených údajů (viz poznámka ke 41. bodu odůvodnění) byla nutná z důvodu ochrany příslušného indonéského vyvážejícího výrobce před vyzrazením citlivých obchodních údajů. Indexaci uvedených údajů odůvodňuje malý rozsah trhu a omezený počet zúčastněných stran. Lze tedy říci, že existuje dobrý důvod zachovat důvěrnost, a žádost o sdělení údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie proto nebylo možné přijmout.162.  Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu163.  Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že dumping z obou zemí, kterých se tento přezkum týká, by pravděpodobně pokračoval, pokud by byla opatření zrušena.D. SITUACE NA TRHU UNIE164.  Vymezení výrobního odvětví Unie165.  Cyklamát sodný vyrábí v Unii pouze žádající výrobce, společnost Productos Aditivos S.A. Ta byla proto považována za společnost představující výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.166.  Spotřeba Unie167.  Spotřeba v Unii byla stanovena na základě souhrnných objemů dovozu dotčeného výrobku do Unie na základě statistických údajů Eurostatu a na základě celkového ověřeného prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že tyto údaje pochází ze dvou zdrojů a že objem prodeje uskutečněného žadatelem by měl zůstat důvěrný, je vývoj spotřeby uveden níže ve formě indexů.168.  Spotřeba cyklamátu sodného v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí od 5 000 do 7 000 tun. Mezi lety 2005 a 2006 stoupla o 6 % a mezi lety 2006 a 2007 o 15 %. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 18 %.Tabulka 1SPOTřEBA UNIE2005 | 2006 | 2007 | 2008 (OPŠ) |INDEX | 100 | 106 | 122 | 103 |169.  Dovoz z dotčených zemí170.  Souhrnné posouzení171.  Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný, a že b) souhrnné posouzení účinku dovozů je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem v Unii.172.  V tomto smyslu bylo za prvé zjištěno, že dumpingová rozpětí zjištěná pro každou z dotčených zemí nebyla nepatrná. Mimo to nebyl objem dumpingových dovozů každé z těchto zemí zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Ve skutečnosti tvořil objem dovozu z Číny a Indonésie asi 50 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Při výpočtu objemu dovozu byl vyloučen nedumpingový dovoz.173.  V šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Unie jsou podobné. Bylo zjištěno, že bez ohledu na původ si cyklamát sodný vyráběný a prodávaný dotčenými zeměmi a cyklamát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie navzájem konkurují, protože jsou obdobné z hlediska základních vlastností, do značné míry zaměnitelné z pohledu uživatele a prodávají se prostřednictvím stejných distribučních kanálů. Ceny týkající se dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie byly také na stejné úrovni. Navíc se při srovnání cen na stejné obchodní úrovni zjistilo, že se jedná o cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie.174.  S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna, co se týče dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie, a že by účinek těchto dovozů měl být posuzován souhrnně.175.  Objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu176.  Objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období vyvíjel takto:Tabulka 2Celkový dumpingový dovoz | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (OPŠ) |Index | 100 | 109 | 198 | 195 |Tabulka 3Podíl dumpingového dovozu na trhu | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (OPŠ) |Index | 100 | 103 | 161 | 189 |177.  Během posuzovaného období se objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu téměř zdvojnásobil.178.  Vývoj dovozních cen dotčeného výrobku a cenová politika179.  Vývoj cen180.  Průměrná cena dumpingových dovozů z dotčených zemí se v posuzovaném období vyvíjela takto:Tabulka 4Průměrné ceny dumpingových dovozů | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (OPŠ) |Index | 100 | 103 | 104 | 99 |181.  Tabulka 4 vychází z dostupných statistických údajů včetně údajů Eurostatu. Obecný trend dovozních cen do Unie vykazuje růst až do roku 2007 a poté pokles během období přezkumného šetření pod úroveň roku 2005.182.  Cenové podbízení183.  Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při své analýze z informací, které jí v průběhu šetření poskytl spolupracující vyvážející výrobce v Číně. U jiných společností jak z Číny, tak z Indonésie, které při šetření nespolupracovaly, bylo cenové podbízení stanoveno na základě údajů Eurostatu.184.  Přístup k výpočtu cenového podbízení je stejný jako při původním šetření. Dovozní ceny vyvážejícího výrobce včetně antidumpingového cla byly porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů pro tytéž kvality výrobku během období přezkumného šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Unie s přičtením antidumpingového a běžného cla. Toto srovnání cen bylo provedeno na stejné obchodní úrovni, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev.Tabulka 5Cenové podbízení | 2008 (OPŠ) |Čína: |- Golden Time | 21,6 % |- Ostatní společnosti | 3,2 % |Indonésie: |- Ostatní společnosti | 18,7 % |185.  Dovoz z ostatních zemíDovoz z jiných třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný (méně než 50 tun ročně) a nemohl mít tudíž žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.186.  Hospodářská situace výrobního odvětví Unie187.  V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie od roku 2005 do období přezkumného šetření.188.  Aby byla zachována důvěrná povaha obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se výrobního odvětví Unie v indexované formě.189.  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity190.  Výroba výrobního odvětví Unie klesla od roku 2005 do období přezkumného šetření o 13 %. Jelikož výrobní kapacita zůstala v témže období beze změny, využití kapacity se v souladu s vývojem výroby snížilo o 10 %.Tabulka 6Ve formě indexů | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (OPŠ) |Výrobní kapacita | 100 | 100 | 100 | 100 |Objem výroby | 100 | 106 | 88 | 87 |Využití kapacity | 100 | 106 | 88 | 87 |191.  Prodej v Unii192.  Údaje v tabulce 7 naznačují jasný pokles objemů prodeje výrobního odvětví Unie. Tuto situaci ještě zhoršuje skutečnost, že celková spotřeba podle tabulky 1 vzrostla v témže období o 3 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření výrazně klesl. To je v protikladu k průběžně rostoucím podílům (viz 95. bod odůvodnění) souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie na trhu během celého posuzovaného období. Navzdory klesajícím objemům se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své jednotkové prodejní ceny. Celkově byl prodej cyklamátu sodného během období přezkumného šetření pro výrobní odvětví Unie i přes zvýšení jednotkových cen ztrátový.Tabulka 7Ve formě indexů | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (OPŠ) |Objem prodeje | 100 | 93 | 81 | 72 |Podíl na trhu | 100 | 88 | 66 | 70 |Jednotkové prodejní ceny | 100 | 100 | 108 | 123 |193.  Stav zásob194.  Výše skladových zásob výrobce v Unii mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření značně kolísala, přičemž během posuzovaného období klesla téměř o polovinu.Tabulka 8Index | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (OPŠ) |Zásoby (v tunách) | 100 | 113 | 29 | 53 |195.  Ziskovost196.  Přes celkové mírné zlepšení zůstávala ziskovost výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období soustavně záporná.197.  Zaměstnanost, produktivita a mzdy198.  Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla o 19 %. Produktivita na zaměstnance (stanovená na základě objemu výroby v tunách vyděleného počtem zaměstnanců) vzrostla. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 5 %.Tabulka 9Ve formě indexů | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (OPŠ) |Zaměstnanost | 100 | 88 | 91 | 81 |Mzdové náklady na zaměstnance | 100 | 99 | 81 | 105 |Produktivita (na zaměstnance) | 100 | 121 | 97 | 107 |199.  Investice a návratnost investic200.  Během posuzovaného období se investice snížily téměř o polovinu, což odráží celkově nepříznivou situaci výrobce v Unii. Úroveň návratnosti investic vyjádřená jako poměr mezi čistým ziskem jediného výrobce v Unii a hrubou účetní hodnotou jeho stálých aktiv odráží trend ziskovosti. Tento ukazatel během posuzovaného období prudce klesl o téměř 80 %.Tabulka 10Ve formě indexů | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (OPŠ) |Investice | 100 | 44 | 7 | 53 |Návratnost investic | 100 | 54 | 20 | 21 |201.  Peněžní tok a schopnost získávat kapitál202.  Peněžní tok výrobního odvětví Unie bylo možno posoudit pouze ve vztahu k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie. V roce 2005 byla jeho hodnota stále ještě mírně kladná, ale v následném období se zhoršil a po zbytek posuzovaného období byl záporný. V důsledku ztrát utrpěných během posuzovaného období začalo být pro výrobní odvětví Unie také obtížnější získávat kapitál.203.  Rozsah dumpingu204.  Dumping z obou dotčených zemí během období přezkumného šetření pokračoval, s výjimkou spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k celkovému vyvezenému objemu a cenám dumpingových dovozů z dotčených zemí nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.205.  Zotavení z účinků předchozího dumpingu206.  Antidumpingová opatření proti dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie byla uložena v březnu 2004. Jak je popsáno výše, bylo v tomto období pozorováno pouze částečné zlepšení situace výrobců v Unii.207.  Závěr o újmě208.  Přítomnost levných dovozů z Číny a Indonésie na trhu Unie výrazně vzrostla. Některé ukazatele újmy, kterou výrobní odvětví Unie již utrpělo, vykazují známky zlepšení, zatímco jiné vykazují nepříznivý vývoj.209.  S ohledem na celkově se zhoršující situaci jediného výrobce v Unii a také na objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a významnou zjištěnou úroveň cenového podbízení se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.210.  Dopad dumpingových dovozů z dotčených zemí a dopad jiných faktorů211.  Dopad dumpingových dovozů z dotčených zemí212.  Jak je vysvětleno výše (95. bod odůvodnění), souhrnný objem dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobily. U obou dotčených zemí bylo také zjištěno významné cenové podbízení. Vzhledem k jasné časové souvislosti mezi zhoršením situace výrobního odvětví Unie a významným nárůstem souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie je zřejmé, že tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dumpingové dovozy z Číny a Indonésie skutečně pronikaly na trh EU ve zvýšené míře a převzaly významné podíly na trhu, které předtím zaujímal výrobce v Unii.213.  Dopad jiných faktorů214.  Komise zkoumala, zda kromě dumpingového dovozu mohly mít na trvající újmu, kterou utrpěl výrobce v Unii, vliv i nějaké jiné známé faktory, a to s cílem zajistit, aby případná újma způsobená jakýmikoli takovými faktory nebyla přičítána na vrub dumpingovému dovozu.215.  Dopad nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie216.  Objem nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie během posuzovaného období průběžně klesal. Příslušné ceny těchto dovozů byly soustavně vyšší než ceny dumpingových dovozů. Z těchto důvodů nedumpingové dovozy z Číny a Indonésie nepřispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.217.  Výkonnost na vývozních trzích218.  Vývoz výrobce v Unii do zemí mimo EU představoval méně než 25 % jeho celkového prodeje. Na rozdíl od prodeje v Unii se ziskovost vývozu během sledovaného období zlepšila, a nemohla proto přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.219.  Kolísání cen surovin220.  Kolísání cen surovin pro výrobu cyklamátu sodného mohlo mít určitý nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Tento faktor však nestačí k narušení příčinné souvislosti mezi utrpěnou újmou a dumpingovým dovozem. Dumpingový dovoz by byl ovlivněn změnami cen surovin v podobné míře jako náklady výrobce v Unii, jelikož v obou případech existuje úzká vazba na ceny ropy a močoviny.221.  Změny ve struktuře spotřeby222.  Změny ve struktuře spotřeby v důsledku toho, že se na trhu objevily nové výrobky, neměly na spotřebu cyklamátu sodného patrný vliv. Ve skutečnosti se zdá, že neexistuje žádná možnost přímého nahrazení mezi cyklamátem sodným a těmito novými výrobky.223.  Závěr224.  Z těchto důvodů se konstatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonésie způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že tuto příčinnou souvislost nenarušil žádný jiný faktor.E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY225.  Dopad předpokládaných účinků objemu a ceny na stav výrobního odvětví Unie v případě zrušení opatření226.  V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl dovoz ze zemí, které jsou v současnosti předmětem přezkumu, posuzován s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma bude pokračovat.227.  S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu posuzovány následující faktory.228.  Čína229.  Jak je konstatováno ve 40. bodu odůvodnění, vývoz z Číny uskutečňovaný vývozci, jichž se týká tento přezkum, i nadále pokračují za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí je zřejmě také dumpingový, což ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.230.  Analýza dostupné kapacity v Číně ukázala, že volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, je mnohokrát větší než velikost trhu Unie (viz 61. bod odůvodnění). Schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné další objemy čínského dovozu je také omezená (viz 63. bod odůvodnění). Pokud by opatření byla zrušena, znamenalo by to tudíž pro čínské vyvážející výrobce pobídku směrovat velké vývozní objemy za dumpingové ceny na trh Unie (viz 65. bod odůvodnění).231.  Pozorované významné úrovně dumpingu a cenového podbízení ukazují, že výše uvedené objemy vývozu do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii.232.  Kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobního odvětví Unie. Takový scénář by se vší pravděpodobností vedl k dalšímu snížení cen a/nebo nižší výrobě a prodeji uskutečněných výrobním odvětvím Unie. Finanční pozice výrobního odvětví Unie by se dále zhoršila, což by zvýšilo jeho újmu. Takový vývoj by mohl vést k zániku jediného výrobce v Unii.233.  Indonésie234.  Šetření ukázalo, že dumping z Indonésie během období přezkumného šetření pokračoval. Šetření také ukázalo, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie a v blízké budoucnosti pravděpodobně dále poroste (viz 75. bod odůvodnění). Jelikož nic nenaznačuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto nadbytečnou kapacitu, mohlo by to způsobit zvýšení vývozu za nižší cenu do Evropské unie, pokud by se platnost opatření nechala vypršet.235.  Podobně jako v případě Číny pozorovaná významná úroveň dumpingu a cenového podbízení ukazuje, že objemy vývozu z Indonésie do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii. Podobně i kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobce v Unii a pravděpodobně by vedl k zániku jediného výrobce v Unii. Podobně jako v případě Číny se zdá, že indonéské vývozy do jiných třetích zemí jsou také průkazně dumpingové, jelikož se uskutečňují za ceny, které jsou nižší než ceny týkající se vývozu do Evropské unie, což také ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.236.  Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování újmy237.  Výrobní odvětví Unie trpí účinky dumpingového dovozu již několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.238.  Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie trvala i během období přezkumného šetření. Trvání újmy je podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.239.  Zjištění týkající se dovozu ukazují, že dovoz velkých objemů za dumpingové ceny bude pravděpodobně pokračovat a tlak na ceny pravděpodobně zesílí konkurenci mezi dumpingovými dovozy a cyklamátem sodným vyráběným v Unii. Šetření neodhalilo žádné faktory, které by narušily silnou vazbu mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo.240.  V případě ukončení opatření by se situace výrobního odvětví Unie zhoršila a byla by ohrožena i samotná existence jediného výrobce v Unii.241.  Proto se konstatuje, že v důsledku dumpingových dovozů z Číny a Indonésie existuje zjevná pravděpodobnost pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.F. ZÁJEM UNIE242.  Úvod243.  V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů žádajícího výrobce v Unii, zájmů dovozců, dodavatelů a uživatelů.244.  Zájem žádajícího výrobce v Unii245.  Pokud jde o jediného výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že jeho ztrátová situace je důsledkem toho, že mohl jen obtížně konkurovat levným dumpingovým dovozům, které měly již na začátku posuzovaného období významný podíl na trhu a které svůj podíl na trhu během posuzovaného období ještě značně zvýšily.246.  Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.247.  Zájem dovozců248.  Při zahájení šetření byl zaslán dotazník dvaceti dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Tři z nich odpověděli, že na trhu s dotčeným výrobkem již nepůsobí. Dva další dovozci na dotazník odpověděli. Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představovali 7 % celkového dotčeného dovozu.249.  Šetření ukázalo, že je velmi důležité mít různé dodavatele cyklamátu sodného. Dovozci se musí spoléhat jak na asijské, tak i na evropské zdroje dodávek, a to v zájmu kvality a zajištění potravin.250.  Zájem uživatelů251.  Při zahájení šetření byl zaslán dotazník třinácti potenciálním uživatelům, ale pouze dva z nich Komisi odpověděli.252.  Hlavní uživatelé dotčeného výrobku v Unii působí v potravinářském a nápojovém průmyslu a ve farmaceutickém průmyslu. Poptávka po dotčeném výrobku tudíž závisí na situaci v těchto odvětvích.253.  Uživatelé, kteří se zapojili do šetření, vykázali značná zisková rozpětí z prodeje výrobků, při jejichž výrobě se cyklamát sodný používá jako surovina. Účinek antidumpingového cla na jejich celkové náklady byl skutečně tak minimální (méně než 1 %), že na ně stávající opatření neměla neúměrně silný dopad.254.  Zájem dodavatelů255.  Dotazník byl zaslán osmi potenciálním dodavatelům, žádný z nich však Komisi neodpověděl. Z dostupných informací se zdá, že jejich obchodní portfolio související s cyklamátem sodným je dosti zanedbatelné. Další zhoršování situace jediného výrobce v Unii by však v každém případě mohlo mít určité nepříznivé – i když omezené – zprostředkované účinky na dodavatele surovin tomuto jedinému výrobci. Z těchto důvodů není neoprávněné se domnívat, že opatření by prospěla také dodavatelskému odvětví, jelikož by pomohla udržet na trhu jednoho z jeho zákazníků.256.  Závěr týkající se zájmu Unie257.  Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se konstatuje, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření.G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ258.  Vzhledem k závěrům učiněným výše by měla být platná opatření vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny a Indonésie zachována,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929 90 00 10), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie.2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:Stát | Společnost | Sazba cla (EUR na kilogram) | Doplňkový kód TARIC |Čínská lidová republika: | Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Čínská lidová republika | 0 | A471 |Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Čínská lidová republika | 0 | A472 |Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika | 0,11 | A473 |Všechny ostatní společnosti | 0,26 | A999 |Indonésie | PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésie. | 0,24 | A502 |Všechny ostatní společnosti | 0,27 | A999 |3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je proto skutečně zaplacená nebo splatná cena rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství[7], se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 výše, sníží o procento, které odpovídá rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně […] [1] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[2] Úř. věst. C 56, 10.3.2009, s. 42.[3] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[4] Úř. věst. L 72, 11.3.2004, s. 1.[5] Úř. věst. C 56, 10.3.2009, s. 42.[6] Jelikož do Unie během období přezkumného šetření vyvážel pouze jeden indonéský spolupracující subjekt, je tento údaj kvůli zachování důvěrnosti uveden jako rozmezí.[7] Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.


				|

		52011PC0819

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy, ve kterých dochází k závažným obtížím, pokud jde o jejich finanční stabilitu v eurozóně, nebo jsou těmito obtížemi ohroženy /* KOM/2011/0819 v konečném znění - 2011/0385 (COD) */

			   	2011/0385 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
o posílení hospodářského a
rozpočtového dohledu nad členskými státy, ve kterých dochází k závažným
obtížím, pokud jde o jejich finanční stabilitu v eurozóně, nebo
jsou těmito obtížemi ohroženy
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na článek 136 společně s čl.
121 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropské
centrální banky,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Bezprecedentní celosvětová krize, která v
uplynulých třech letech zasáhla svět, vážně poškodila
hospodářský růst a finanční stabilitu a vyvolala podstatné
zhoršení schodku veřejných financí a zadlužení členských států,
což vede řadu těchto států k tomu, aby hledaly
finanční pomoc mimo rámec Unie.
(2)
Plný soulad mezi rámcem Unie pro mnohostranný
dohled zřízeným Smlouvou a možnými politickými podmínkami vztahujícími se
k této finanční pomoci by měl být zakotven v právu Unie. Hospodářská a finanční integrace členských států,
jejichž měnou je euro, si žádá posílení dohledu, aby se zabránilo
přenosu obtíží, kterým členský stát čelí v oblasti své finanční
stability, na zbytek eurozóny.
(3)
Stupeň hospodářského a rozpočtového
dohledu by měl být přiměřený závažnosti vzniklých
finančních obtíží a měl by zohlednit povahu přijaté
finanční pomoci, jež se může pohybovat od pouhé preventivní podpory
na základě podmínek způsobilosti až po úplný makroekonomický ozdravný
program zahrnující přísnou podmíněnost politiky.
(4)
Pokud členský stát, jehož měnou je euro,
čelí vážným finančním potížím, nebo je jimi ohrožen, měl by
podléhat zvýšenému dohledu, aby se zajistil jeho urychlený návrat k normálnímu
stavu a aby se ochránily jiné členské státy eurozóny před možnými
negativními účinky v důsledku této situace. Tento zvýšený dohled
by měl zahrnovat širší přístup k informacím, které jsou potřebné
pro pečlivé sledování hospodářské, fiskální a finanční situace,
a pravidelného podávání zpráv Hospodářskému a finančnímu výboru (EFC)
nebo jakémukoli podvýboru, který výbor může pro tento účel
určit. Stejné způsoby dohledu by se měly vztahovat na
členské státy žádající o preventivní pomoc z Evropského nástroje
finanční stability (EFSF), Evropského mechanismu stability (ESM),
Mezinárodního měnového fondu (MMF) nebo jiné mezinárodní finanční
instituce.
(5)
Dohled nad hospodářskou a fiskální situací by
měl být výrazně posílen u členských států, na něž se
vztahuje makroekonomický ozdravný program. Vzhledem ke komplexní povaze tohoto
programu by měly být jiné postupy hospodářského a fiskálního dohledu
pozastaveny po dobu trvání makroekonomického ozdravného programu, aby tak
nedošlo k duplicitě povinnosti podávat zprávy.
(6)
Měla být stanovena pravidla, aby se posílil
dialog mezi orgány Unie, zejména Evropským parlamentem, Radou a Komisí, a
zajistila větší transparentnost a odpovědnost.
(7)
Rozhodnutí o nedodržování ozdravného programu
členským státem by rovněž zahrnovalo pozastavení plateb či
závazků z fondů Unie podle čl. 21 odst. 6 nařízení
(EU) č. XXX o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu
pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti,
Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského
námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický
rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální
rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení
nařízení (ES) č. 1083/2006,
PŘIJALY
TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1.           Toto nařízení stanovuje
ustanovení pro posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad
členskými státy, ve kterých dochází k závažným obtížím, pokud jde o
jejich finanční stabilitu, nebo jsou těmito obtížemi ohroženy a/nebo
které přijímají nebo mohou přijímat finanční pomoc z jednoho
nebo několika jiných států, Evropského nástroje finanční
stability (EFSF), Evropského mechanismu finanční stabilizace (EFSM),
Evropského mechanismu stability (ESM) nebo jiných mezinárodních finančních
institucí, jako je Mezinárodní měnový fond (MMF).
2.           Toto nařízení se
vztahuje na členské státy, jejichž měnou je euro.
Článek 2
Členské státy pod zvýšeným dohledem
1.           Komise může rozhodnout,
aby členský stát, v němž dochází k vážným obtížím, pokud jde o
jeho finanční stabilitu, byl nucen podléhat zvýšenému dohledu.
Dotyčnému členskému státu musí být poskytnuta možnost vyjádřit
své názory předem. Komise rozhodne každých šest měsíců, zda
zvýšený dohled prodlouží.
2.           Komise rozhodne, aby
členský stát přijímající z preventivních důvodů
finanční pomoc z jednoho nebo několika jiných států, z EFSF, ESM
nebo některé jiné mezinárodní finanční instituce, jako je MMF, byl
nucen podléhat zvýšenému dohledu. Komise vypracuje seznam dotčených
nástrojů preventivní finanční pomoci a pravidelně je
aktualizuje, aby byly zohledněny případné změny politiky
finanční podpory EFSF, ESM nebo jakékoli jiné příslušné mezinárodní
finanční instituce.
3.           Odstavec 2 se nevztahuje na
členský stát přijímající z preventivních důvodů
finanční pomoc ve formě úvěrové linky, která není podmíněna
přijetím nových opatření politiky dotyčným členským státem,
pokud se z této úvěrové linky nečerpá.
Článek 3
Zvýšený dohled
1.           Po konzultaci a ve spolupráci
s Komisí a ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) přijme
členský stát pod zvýšeným dohledem opatření, jejichž cílem je zabývat
se zdroji nebo potenciálními zdroji obtíží.
2.           Pečlivější
sledování fiskální situace stanovené v čl. 7 odst. 2, 3 a 6
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. XXX se vztahuje na
členský stát pod zvýšeným dohledem, bez ohledu na existenci
nadměrného schodku. Zpráva se v souladu s odstavcem 3 tohoto článku
předkládá čtvrtletně.
3.           Na žádost Komise členský
stát pod zvýšeným dohledem:
(a)
sdělí Komisi, ECB a Evropskému orgánu pro
bankovnictví (EBA) v požadované četnosti členěné informace o
finanční situaci finančních institucí, které jsou pod dohledem
vnitrostátních orgánů dohledu;
(b)
za dohledu Evropského orgánu pro bankovnictví
provede dle potřeby zátěžové testy nebo analýzy citlivosti za
účelem posouzení odolnosti bankovnictví vůči makroekonomickým a
finančním otřesům, jak je uvádí Komise a ECB, a sdílí
s nimi podrobné výsledky;
(c)
podléhá pravidelným posouzením své kapacity pro
dohled nad bankovnictvím v rámci konkrétního vzájemného hodnocení
prováděného EBA;
(d)
sdělí veškeré informace potřebné pro
monitorování makroekonomické nerovnováhy, jak je stanoveno v nařízení
Evropského parlamentu a Rady č. XXX o prevenci a nápravě makroekonomické
nerovnováhy.
4.           Komise uskuteční ve
spolupráci s ECB pravidelné kontrolní mise v členském státě pod
dohledem, aby ověřila dosažený pokrok při provádění
opatření uvedených v odstavci 1, 2 a 3. Svá zjištění sdělí každé
čtvrtletí Hospodářskému a finančnímu výboru (EFC) nebo
jakémukoli podvýboru, který výbor může pro tento účel určit, a
zejména posoudí, zda jsou třeba další opatření. Tyto kontrolní mise
nahradí sledování na místě stanovené v čl. 10a odst. 2 nařízení
(ES) č. 1467/97.
5.           Pokud se na základě
posouzení uvedeného v odstavci 4 dojde k názoru, že je třeba dalších
opatření, a finanční situace dotyčného členského státu má
významné nepříznivé účinky na finanční stabilitu v
eurozóně, může Rada kvalifikovanou většinou na návrh Komise
doporučit členskému státu, aby požádal o finanční pomoc a
připravil makroekonomický ozdravný program. Rada může rozhodnout, že
své doporučení zveřejní.
6.           Pokud se doporučení
podle odstavce 5 zveřejní:
(e)
příslušný výbor Evropského parlamentu
může vyzvat zástupce dotyčného členského státu k účasti na
výměně názorů;
(f)
parlament dotyčného členského státu
může vyzvat zástupce Komise k účasti na výměně názorů.

Článek 4
Informace o plánovaných žádostech o finanční pomoc
Členský stát, který hodlá získat
finanční pomoc z jednoho nebo několika jiných států, EFSF, ESM,
Mezinárodního měnového fondu (MMF) nebo jiné instituce mimo rámec Unie, o
svém záměru neprodleně informuje Radu, Komisi a ECB. Hospodářský
a finanční výbor (EFC) nebo jakýkoli podvýbor, který výbor může pro
tento účel určit, plánovanou žádost projedná poté, co obdrží od
Komise posouzení.
Článek 5
Posouzení udržitelnosti veřejného dluhu
Pokud se žádá o finanční pomoc z EFSF
nebo ESM, připraví Komise – ve spolupráci s ECB a pokud je to možné, s MMF
– analýzu udržitelnosti schodku veřejného dluhu dotyčného
členského státu, včetně schopnosti členského státu splatit
plánovanou finanční pomoc, a předá tuto analýzu Hospodářskému a
finančnímu výboru (EFC) nebo jakémukoli podvýboru, který výbor pro tento
účel může určit.
Článek 6
Makroekonomický ozdravný program
1.           Členský stát, který
přijímá finanční pomoc z jednoho nebo několika jiných
států, MMF, EFSF nebo ESM, vypracuje po dohodě s Komisí a ve
spolupráci s ECB předlohu ozdravného programu zaměřeného na
opětovné nastolení zdravé a udržitelné hospodářské a finanční
situace a obnovení jeho úplné finanční soběstačnosti na
finančních trzích. Návrh ozdravného programu náležitě zohlední
stávající doporučení určená dotyčnému členskému státu podle
článků 121, 126 a/nebo 148 Smlouvy, jakož i kroky tohoto státu pro
dodržování uvedených doporučení, a zaměří se na rozšíření,
posílení a prohloubení požadovaných opatření politiky.
2.           Rada na návrh Komise
kvalifikovanou většinou ozdravný program schválí.
3.           Komise ve spolupráci s ECB
sleduje dosažený pokrok při provádění ozdravného programu a informuje
každé tři měsíce Hospodářský a finanční výbor (EFC) nebo
jakýkoli podvýbor, který výbor může pro tento účel určit.
Dotyčný členský stát poskytne Komisi plnou součinnost. Zejména
Komisi poskytne veškeré informace, které Komise pokládá za nezbytné pro
sledování programu. Použije se čl. 3 odst. 3.
4.           Komise ve spolupráci s ECB
přezkoumá s dotčeným členským státem změny, které může
být třeba v jeho ozdravném programu provést. Rada kvalifikovanou
většinou na návrh Komise rozhodne o každé změně, kterou je nutno
v ozdravném programu provést.
5.           Pokud ze sledování uvedeného
v odstavci 3 vyplývají významné odchylky od makroekonomického ozdravného programu,
může Rada kvalifikovanou většinou na návrh Komise rozhodnout, že
dotyčný členský stát neplní požadavky politiky obsažené v ozdravném
programu.
6.           Členský stát, na který
se vztahuje ozdravný program a potýká se s nedostatečnou správní kapacitou
nebo závažnými problémy při provádění ozdravného programu, požádá
Komisi o technickou pomoc.
7.           Příslušný výbor
Evropského parlamentu může vyzvat zástupce dotyčného členského
státu k účasti na výměně názorů o dosaženém pokroku
při provádění ozdravného programu.
8.           Parlament dotyčného
členského státu může vyzvat zástupce Komise k účasti na
výměně názorů o dosaženém pokroku při provádění
ozdravného programu.
Článek 7
Soulad s postupem při nadměrném schodku
1.           Ozdravný program a jeho
změny podle článku 6 tohoto nařízení, se považují za náhradu
předkládání stabilizačních programů podle článku 4
nařízení Rady (ES) č. 1466/97.
2.           Pokud se na dotyčný
členský stát vztahuje doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy
nebo výzva podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy pro nápravu nadměrného
schodku:
(a)
ozdravný program podle článku 6 tohoto
nařízení se rovněž považuje za náhradu zpráv stanovených v čl. 3
odst. 4a a čl. 5 odst. 1a nařízení Rady (ES) č. 1467/97;
(b)
roční rozpočtové cíle v ozdravném
programu podle čl. 6 odst. 3 tohoto nařízení se považují za náhradu
ročních rozpočtových cílů stanovených v souladu s čl. 3
odst. 4 a čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1467/97 v uvedeném
doporučení a výzvě. Pokud se na dotyčný členský stát vztahuje
výzva podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy, ozdravný program podle čl. 6
odst. 3 tohoto nařízení se rovněž považuje za náhradu údajů o
opatřeních vedoucích k těmto cílům stanoveným ve výzvě v
souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1467/97.
(c)
Sledování podle čl. 6 odst. 3 tohoto
nařízení se považuje za náhradu sledování podle čl. 10 odst. 1 a
článku 10a nařízení Rady (ES) č. 1467/97 a sledování, jež je
podkladem pro jakékoli rozhodnutí podle čl. 4 odst. 2 a čl. 6 odst. 2
nařízení (ES) č. 1467/97.
Článek 8
Soulad s postupem při nadměrné nerovnováze
Provádění nařízení (EU) č. XXX
o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy se pozastavuje pro
členské státy, na které se vztahuje makroekonomický ozdravný program
schválený Radou v souladu s čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení. Toto
pozastavení je použitelné po dobu trvání makroekonomického ozdravného programu.

Článek 9
Soulad s evropským semestrem pro koordinaci hospodářských politik
Sledování podle čl. 6 odst. 3 tohoto
nařízení se považuje za náhradu monitorování a hodnocení evropského
semestru pro koordinaci hospodářské politiky podle článku 2a
nařízení (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a o posílení koordinace hospodářských politik.
Článek 10
Soulad s nařízením (EU) č. XXX o společných ustanoveních pro
sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a
zajištění nápravy nadměrného schodku členských států v
eurozóně
Provádění nařízení (EU) č. XXX
o společných ustanoveních pro sledování a posuzování návrhů
rozpočtových plánů a zajištění nápravy nadměrného schodku
členských států v eurozóně se pozastavuje pro členské
státy, na které se vztahuje makroekonomický ozdravný program schválený Radou v
souladu s čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení. Toto pozastavení je
použitelné po dobu trvání makroekonomického ozdravného programu.
Článek 11
Dohled po ukončení programu
1.           Po ukončení programu
členský stát podléhá dohledu, dokud se nesplatí nejméně 75 %
finanční pomoci přijaté z jednoho nebo několika jiných
členských států, EFSM, EFSF nebo ESM. Rada kvalifikovanou
většinou může na návrh Komise prodloužit dobu trvání dohledu po
ukončení programu.
2.           Použije se čl. 3
odst. 3. Na žádost Komise členský stát rovněž poskytne informace
uvedené v čl. 7 odst. 3 nařízení (EU) č. XXX o společných
ustanoveních pro sledování a posuzování návrhů rozpočtových
plánů a zajištění nápravy nadměrného schodku členských
států v eurozóně.
3.           Komise uskuteční ve
spolupráci s ECB pravidelné kontrolní mise v členském státě
podléhajícím dohledu po ukončení programu, aby posoudila jeho
hospodářskou, fiskální a finanční situaci. Svá zjištění
sdělí každé pololetí Hospodářskému a finančnímu výboru (EFC)
nebo jakémukoli podvýboru, který výbor může pro tento účel
určit, a zejména posoudí, zda jsou třeba nápravná opatření.
4.           Rada může kvalifikovanou
většinou na návrh Komise doporučit členskému státu podléhajícímu
dohledu po ukončení programu, aby přijal nápravná opatření.
Článek 12
Hlasování v Radě
Ve věci opatření podle čl. 2
odst.1, článku 3, čl. 6 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 4 hlasují v
Radě pouze členové Rady zastupující členské státy, jejichž
měnou je euro, a Rada jedná bez ohledu na hlas člena Rady
zastupujícího členský stát, jehož se věc týká.
Kvalifikovaná většina členů
Rady uvedená v předchozím pododstavci se vypočítá podle čl. 238
odst. 3 písm. b) Smlouvy.
Článek 13
Druhy pomoci a úvěrů vyloučených z použití článků 5 a
6
Ustanovení článků 5 a 6 se
nevztahují na finanční pomoc poskytnutou z preventivních
důvodů a na úvěry na rekapitalizaci finančních institucí.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné
v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech
v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne .
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda/přesedkyně


|

52010PC0693

Návrh NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. […]/2011, kterým se na rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb v Černém moři  /* KOM/2010/0693 konecném znení - NLE 2010/0336 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 25.11.2010KOM(2010) 693 v konečném znění2010/0336 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADY (EU) č. […]/2011,kterým se na rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb v Černém mořiDŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU110-  Odůvodnění a cíle návrhuV souladu s nařízením Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky musí společná rybářská politika zajistit využívání živých vodních zdrojů za udržitelných hospodářských, environmentálních a sociálních podmínek. Významným nástrojem je v této souvislosti roční stanovení rybolovných práv ve formě celkových přípustných odlovů (TAC), kvót a omezení intenzity rybolovu.Cílem tohoto návrhu je stanovit pro rok 2011 rybolovná práva členských států na populace ryb v Černém moři, které z obchodního hlediska patří mezi nejvýznamnější.-  Obecné souvislostiVe sdělení Komise o konzultacích k rybolovným právům pro rok 2011 (KOM(2010) 241 v konečném znění) jsou nastíněny souvislosti návrhu.Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) vydá v listopadu 2010 vědecké doporučení týkající se rybolovných práv v Černém moři pro rok 2011.Návrh obsahuje jeden oddíl, který je důležitý z hlediska řízení rybolovu v Černém moři v roce 2011 a jenž stanoví TAC a kvóty.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuRybolovná práva a jejich rozdělení mezi členské státy jsou předmětem každoročních nařízení. Posledním je nařízení Rady (ES) č. 1287/2009 ze dne 27. listopadu 2009, kterým se pro rok 2010 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb v Černém moři.-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNavrhovaná opatření jsou v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a s politikou Unie v oblasti udržitelného rozvoje.KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíHlavní konzultované organizace/odborníciVědeckou organizací, jež byla konzultována, je Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (STECF).Společenství každoročně požaduje, aby výbor STECF poskytl vědecké stanovisko o stavu důležitých populací ryb. Očekává se, že doporučení se bude týkat všech populací v Baltském moři, pro které se navrhují TAC.-  Konzultace zúčastněných stranZúčastněné strany byly konzultovány prostřednictvím sdělení Komise o konzultaci k rybolovným právům pro rok 2011. Vědecké podklady k návrhu poskytl výbor STECF.-  Posouzení dopadůNež bude vydáno vědecké stanovisko, mohla by navržená opatření, budou-li zavedena, vyústit ve změnu rybolovných práv v Černém moři pro plavidla EU (počítáno v objemu odlovů).Návrh neodráží pouze krátkodobá rozhodnutí, ale je i součástí dlouhodobějšího přístupu spočívajícího v postupném upravování míry rybolovu na dlouhodobě udržitelnou úroveň.Přístup zaujatý v návrhu by proto ve střednědobém až dlouhodobém období sice mohl vyústit ve snížení rybolovných práv, nicméně v dlouhodobém horizontu by mohl znamenat stabilní nebo narůstající kvóty. Mezi očekávané dlouhodobé výsledky tohoto přístupu patří zmenšení dopadu na životní prostředí díky úpravě rybolovných činností a neměnné nebo zvýšené vykládky. Z dlouhodobého hlediska udržitelnost rybolovné činnosti poroste.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatřeníNávrh upravuje omezení odlovu rybolovu v rybolovných oblastech EU a v mezinárodních rybolovných oblastech, kde působí plavidla EU. Účelem návrhu je dosáhnout cíle společné rybářské politiky směřujícího k provozování biologicky, hospodářsky a sociálně udržitelného rybolovu.-  Právní základUstanovení čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.-  Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu:Společná rybářská politika je společnou politikou. Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie musí Rada přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv.Dotyčné nařízení Rady přiděluje členským státům rybolovná práva. S ohledem na čl. 20 odst. 3 nařízení č. 2371/2002 mohou členské státy taková práva regionům či subjektům volně přidělit tak, jak považují za vhodné. Členské státy tak mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena.Návrh nemá dodatečné finanční dopady na členské státy. Rada toto nařízení přijímá každý rok. Jsou proto již zavedeny jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jeho provádění.-  Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení.Jedná se o návrh řízení rybolovu na základě čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie a v souladu s článkem 20 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002.ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU.DALšÍ INFORMACE-  ZjednodušeníNávrh nemá žádné důsledky pro zjednodušení.-  Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnostiNávrh se týká každoročního nařízení na rok 2011, a proto neobsahuje doložku o revizi.-  PodrobnostiNávrh stanoví pro rok 2011 pro členské státy lovící v Černém moři rybolovná práva pro některé populace ryb nebo skupiny populací ryb.Vědecké doporučení bude k dispozici až v listopadu. Do té doby se TAC stanoví jako pro memoriam . Jakmile bude doporučení doručeno, budou zahrnuty číselné hodnoty odrážející vědecké doporučení.TAC a kvóty přidělené členským státům budou uvedeny v příloze.2010/0336 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADY (EU) č. […]/2011,kterým se na rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb v Černém mořiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy přijme Rada na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.2.  Podle nařízení (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[1] mají být na základě dostupných vědeckých doporučení, a zejména na základě zprávy vypracované Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (STECF), přijata opatření, jimiž se zajišťuje přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.3.  Je povinností Rady, aby přijala opatření na stanovení a přidělení rybolovných práv podle lovišť nebo skupin lovišť, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.4.  TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení a s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty, přičemž by měly všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; zároveň by se měla vzít v úvahu stanoviska vyjádřená během konzultace se zúčastněnými stranami.5.  Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky[2], a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je proto nezbytné upřesnit kódy, které členské státy používají při zasílání údajů týkajících se vykládek populací, na něž se vztahuje toto nařízení, Komisi.6.  V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót[3], je nezbytné určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.7.  Za účelem zajištění obživy rybářů v EU je důležité otevřít tato loviště ode dne 1. ledna 2011,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:KAPITOLA I Oblast působnosti a definiceČlánek 1 PředmětToto nařízení stanoví rybolovná práva na rok 2011 pro některé populace ryb v Černém moři.Článek 2 Oblast působnostiToto nařízení se vztahuje na plavidla EU působící v Černém moři.Článek 3 DefinicePro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:a) „GFCM“ se rozumí Generální komise pro rybolov ve Středomoří;b) „Černým mořem“ se rozumí zeměpisná podoblast definovaná v usnesení GFCM/33/2009/2;c) „plavidlem EU“ se rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;d) „celkovými přípustnými odlovy (TAC)“ se rozumí množství, které lze každoročně odlovit z každé populace;e) „kvótou“ se rozumí část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi;KAPITOLA IIRybolovná právaČlánek 4 TAC a rozděleníTAC, rozdělení takových TAC mezi členské státy a případné podmínky, jež jsou s nimi funkčně spojeny, jsou uvedeny v příloze.Článek 5 Zvláštní ustanovení týkající se rozděleníRozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:a) výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;b) přerozdělení podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009;c) dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;d) množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;e) odpočty provedené podle článků 37, 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.Článek 6 Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovkůRyby z populací, pro které jsou stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:a) byl odlov proveden plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebob) odlov představuje tu část kvóty Unie, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta Unie není vyčerpána.KAPITOLA IIIZávěrečná ustanoveníČlánek 7 Přenos datZasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze tohoto nařízení.Článek 8 Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne 1. ledna 2011.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyně PŘÍLOHAOmezení odlovů platná pro plavidla EU v oblastech, kde jsou stanoveny TAC podle druhu a podle oblastiV následujících tabulkách jsou stanoveny TAC a kvóty (v tunách živé hmotnosti) podle populace a případné podmínky, jež jsou s nimi funkčně spojeny.Populace ryb jsou vyjmenovány v abecedním pořadí podle latinského názvu druhů. Pro účely tohoto nařízení je níže uvedena srovnávací tabulka latinských a obecných názvů:Vědecké názvosloví | Třípísmenný kód | Obecný název |Psetta maxima | TUR | Pakambala velká |Sprattus sprattus | SPR | Šprot obecný |Druh: | Pakambala velká | Oblast: | Černé moře |Psetta maxima | TUR/F3742C. |Bulharsko | pm | (1)(2)(3) (4) | Preventivní TAC Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. |Rumunsko | pm | (1)(2)(3) (4) |EU | pm | (1)(2)(3) (4) |TAC | Nepoužije se |_________ |(1) Za této podmínky: rybolov není povolen před 15. únorem 2011. Jakýkoliv vedlejší úlovek v jiné rybolovné oblasti před 15. únorem 2011 musí být vyložen a započítán proti příslušným kvótám. (2) Za této podmínky: není povolena žádná rybolovná činnost od 15. dubna do 15. června. (3) Za této podmínky: minimální povolená velikost ok sítí pro lov pakambaly velké při dně je 400 mm. (4) Za této podmínky: minimální velikost při vykládce je 45 cm měřená v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 850/98. Všechny úlovky odpovídající nebo převyšující minimální velikost při vykládce musí být vyloženy a započítány proti příslušným kvótám. |Druh: | Šprot obecný | Oblast: | Černé moře |Sprattus sprattus | SPR/F3742C |Bulharsko | pm | Preventivní TAC Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. |Rumunsko | pm |EU | pm |TAC | Nepoužije se |_________ |[1] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.[2] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.[3] Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3.