               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.9.2016
            COM(2016) 597 final
            2016/0276(COD)
            Návrh
            NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
            kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 a (EU) 2015/1017, pokud jde o prodloužení doby trvání Evropského fondu pro strategické investice, jakož i zavedení technických zlepšení daného fondu a Evropského centra pro investiční poradenství
            {SWD(2016) 297 final}{SWD(2016) 298 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Od předložení investičního plánu pro Evropu v listopadu 2014 se zlepšily podmínky pro zvýšení investic a vrací se důvěra v evropské hospodářství a růst. Unie nyní zažívá čtvrtý rok mírného oživení, přičemž HDP v roce 2015 vzrostl o 2 %. Komplexní úsilí zahájené investičním plánem již přináší konkrétní výsledky, přestože makroekonomické účinky větších investičních projektů nemohou být okamžité. Investice by měly pomalu narůstat v průběhu let 2016 a 2017, ačkoli zaostávají za historickými úrovněmi.

                     1
                  Dne 1. června 2016 vydala Komise sdělení nazvané „Obnova investic v Evropě – zhodnocení investičního plánu pro Evropu“, v němž poukazuje na doposud dosažené výsledky investičního plánu a nastiňuje další plánované kroky, včetně prodloužení trvání Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) po počátečním tříletém období, posílení okna pro MSP v rámci stávajícího rámce a posilování EIAH. Dne 28. června 2016 došla Evropská rada k závěru, že „investiční plán pro Evropu, zejména Evropský fond pro strategické investice (EFSI), již přinesl konkrétní výsledky a představuje významné opatření, jež pomáhá aktivovat soukromé investice a zároveň inteligentně využít vzácné rozpočtové zdroje. Komise má v úmyslu předložit v brzké době návrhy týkající se budoucnosti EFSI, jimiž by se Evropský parlament a Rada měly naléhavě zabývat“.

               EFSI byl zřízen na počáteční období tří let, přičemž cílem je mobilizace přinejmenším 315 miliard EUR v podobě investic. Vzhledem k úspěchu je Komise odhodlána EFSI zdvojnásobit, a to jak co do délky trvání, tak co do finanční kapacity. Právní prodloužení, které dnes představila, se týká období současného víceletého finančního rámce a mělo by poskytnout celkem nejméně půl bilionu EUR investic do roku 2020. Návrh je v souladu s revizí nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, které Komise navrhuje zároveň za účelem vytvoření pevného rámce pro řízení finančních závazků Unie. V zájmu ještě většího zvýšení kapacit EFSI a dosažení cíle zdvojnásobení investičního cíle Komise vyzývá členské státy, aby přispívání rovněž pojímaly jako prioritu. V této souvislosti dnes Komise přijala návrh, který by měl usnadnit placení příspěvků na úrovni schopnosti EFSI nést riziko tím, že členským státům se přizná možnost převést prostředky z evropských strukturálních a investičních fondů, které jim byly přiděleny v rámci společného provádění, za účelem dalšího zvýšení kapacit EFSI.

               Pro období po roce 2020 Komise hodlá předložit nezbytné návrhy, jimiž se zajistí, aby strategické investice pokračovaly na udržitelné úrovni.

               Od loňského zahájení je EFSI, který implementuje a spolusponzoruje strategický partner Komise pro investice, totiž skupina Evropské investiční banky (EIB), jednoznačně na dobré cestě ke splnění cíle zmobilizovat nejméně 315 miliard EUR dodatečných investic do reálné ekonomiky do poloviny roku 2018 a snaží se přitom maximalizovat příspěvky soukromého sektoru. Přijetí na trhu bylo velmi rychlé zejména v případě okna pro malé a střední podniky, kde EFSI plní svou úlohu nad očekávání dobře. V zájmu zajištění dostatečného dostupného financování k tomu, aby se pokračovalo v poskytování finančních prostředků malým a středním podnikům s podporou z EFSI, bylo v červenci 2016 okno pro malé a střední podniky navýšeno o 500 milionů EUR v souladu se stávajícími parametry nařízení (EU) 2015/1017. Projekty schválené skupinou EIB do července 2016 pro pokrytí v rámci EFSI by měly zmobilizovat 115,7 miliard EUR celkových investic ve všech 26 členských státech a podpořit zhruba 200 000 malých a středních podniků, což přispěje k budoucímu vytváření evropských pracovních míst, včetně pracovních míst pro mladé lidi, růstu a konkurenceschopnosti. Evropské centrum pro investiční poradenství (EIAH) a Evropský portál investičních projektů (EIPP) rovněž zahájily svou činnost pozitivně. EIAH se již zabývalo přibližně 230 žádostmi z 27 členských států a EIPP od svého zahájení dne 1. června 2016 zveřejnil již více než 100 investičních projektů, čímž se investorům umožňuje okamžitý přístup k investičním příležitostem po celé Evropě.

               Jako součást úsilí Komise o zlepšování investičního prostředí v Evropě Komise předložila řadu iniciativ, jejichž cílem je podpořit investice a usnadnit financování reálné ekonomiky; patří mezi ně například snížení kapitálových požadavků pro společnosti provozující pojišťovací a zajišťovací činnosti, pokud jde o investice do infrastruktury, a přijetí praktických pokynů pro uplatňování pravidel státní podpory v rámci veřejného financování infrastruktury. Kromě toho strategie pro energetickou unii, unii kapitálových trhů, jednotný trh a jednotný digitální trh a balíček opatření pro oběhové hospodářství vesměs obsahují specifická opatření směřující k odstranění konkrétních překážek a dalšímu zlepšení prostředí pro investice, pokud budou provedeny v plném rozsahu. Například nadcházející návrhy týkající se vnitřního trhu s elektřinou, obnovitelných zdrojů energie a řízení energetické unie posílí dlouhodobou regulační jistotu a stabilitu a umožní investice do odvětví energetiky. V této souvislosti Komise konstatuje, že EIB získala vedoucí postavení při vydávání ekologických dluhopisů na podporu financování udržitelných projektů. Unie kapitálových trhů pomůže odstranit finanční překážky pro investice, strategie pro jednotný trh bude přispívat ke zefektivnění trhů v oblasti zadávání veřejných zakázek a strategie pro jednotný digitální trh posílí právní jistotu v digitálním odvětví.

               Financování v rámci EFSI nenahrazuje nutnost, aby členské státy prováděly potřebné reformy s cílem odstranit překážky pro investice zjištěné v rámci evropského semestru, a to v oblastech, jako jsou platební neschopnost, zadávání veřejných zakázek, systémy soudnictví a efektivita veřejné správy nebo odvětvové předpisy. Komise již vydala řadu doporučení pro jednotlivé země pro reformy v oblasti investic. Tyto reformy jsou nezbytnou podmínkou pro udržení a zvýšení úrovně investic v členských státech.

               Tuto pozitivní dynamiku vytvořenou investičním plánem je nutno udržet a je třeba nadále usilovat o to, aby se investice vrátily k dlouhodobě udržitelnému trendu. Mechanismy investičního plánu fungují a měly by být posíleny, aby mohla pokračovat mobilizace soukromých investic v odvětvích, která jsou důležitá pro budoucnost Evropy a v nichž přetrvávají selhání trhu či nepříznivé investiční situace. Cílem EFSI zůstává podpora investic, které by nemohly být provedeny ve stejném období nebo ve stejném rozsahu EIB, EIF nebo v rámci stávajících finančních nástrojů Unie bez podpory EFSI.

               V souladu s počátečním investičním obdobím by v co největší míře měly být přilákány soukromé investice a MSP budou hlavními příjemci podpory stanovené v tomto návrhu. Zvláštní pozornost bude rovněž věnována projektům, které přispívají k dosažení cílů COP21. Prodloužení doby trvání EFSI nejenže umožní prodloužení úspěšného programu, ale vyšle rovněž důležitý vzkaz předkladatelům projektů a pobídne je, aby předkládali projekty Evropské investiční bance.

               Klíčovým prvkem tohoto návrhu je další posílení adicionality projektů podporovaných z EFSI. Projekty v rámci EFSI se zabývají nepříznivými investičními situacemi a mezerami na trhu, což je nyní ještě jasnější, neboť je to součástí kritérií způsobilosti. Vzhledem k jejich významu pro Evropu byly přeshraniční projekty v oblasti infrastruktury, včetně souvisejících služeb, konkrétně označeny jakožto projekty skýtající adicionalitu.

               Vedle prodloužení doby trvání EFSI návrh předpokládá řadu technických vylepšení pro EFSI a EIAH, jimiž se zohledňují zkušenosti získané během prvního roku provádění EFSI.

               Významným cílem návrhu je posílit využívání EFSI v méně rozvinutých a přechodových regionech. V tomto ohledu je lepší kombinace jiných zdrojů finanční podpory Unie, jako jsou evropské strukturální a investiční fondy (ESIF), Horizont 2020 a Nástroj pro propojení Evropy, s podporou z EFSI klíčovým prvkem a přispívá k mobilizaci dodatečných investic ze strany soukromého sektoru. Souběžně s tím dnes Komise přijala návrh zaměřený na zjednodušení nařízení o společných ustanoveních s cílem usnadnit takovou kombinaci. V této souvislosti by bylo vhodné povolit, aby kontrolní a ověřovací mechanismy týkající se operací využívajících podporu z EFSI mohly být využity za účelem splnění příslušných požadavků v rámci jiné finanční podpory EU u téhož projektu za účelem racionalizace postupů a zvýšení účinnosti.

               Podpora pro méně rozvinuté a přechodové regiony v Evropě je rozšířena o výslovný odkaz na každé odvětví, které by jinak nebylo zahrnuto v obecných cílech. Kromě toho investice v oblasti dálnic podporované z EFSI, které je třeba obecně zamezit, by byly za určitých podmínek povoleny v zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti.

               Komise rovněž navrhuje zlepšit zaměření EFSI na politické priority EU, pokud jde o změnu klimatu, například tím, že se stanoví minimální cíl pro projekty šetrné ke klimatu, a tím, že podpora na dálnice se omezí pouze na dálnice, jež zahrnují soukromé investice v zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti, nebo na přeshraniční dopravní projekty, do nichž je zapojena alespoň jedna země podporovaná v rámci politiky soudržnosti. Komise navíc uznává význam využívání součástí rozpočtu Unie, jako je součást dostupná v rámci Nástroje pro propojení Evropy, ve formě grantů pro kombinaci s EFSI. Kombinované využívání grantů a EFSI napomůže tomu, aby se projekty staly ekonomicky a finančně životaschopnými, čímž se zvýší přidaná hodnota výdajů Unie tím, že se přilákají další zdroje od soukromých investorů. Navíc s přihlédnutím k významnému hospodářskému multiplikačnímu účinku, který investice v odvětví obrany mají z hlediska vytváření osamostatněných podniků a převodů technologií na jiná odvětví, jakož i vytváření pracovních míst, bylo by vhodné uvažovat o začlenění investičních projektů souvisejících s obranou do rámce EFSI, a tudíž za tímto účelem zvážit pozměnění kritérií způsobilosti v rámci úvěrové politiky EIB.

               U EIAH návrh předpokládá cílenější služby technické pomoci u projektů zahrnujících několik členských států, projektů přispívajících k dosažení cílů konference COP21 a u kombinace jiných zdrojů financování EU, jako jsou evropské strukturální a investiční fondy (ESIF), Horizont 2020 a Nástroj pro propojení Evropy, s EFSI. Tato podpora se zaměří na potřeby, které nejsou v rámci stávajících ujednání dostatečně řešeny.

               Kromě toho návrh předpokládá, že EIAH by mělo aktivně přispívat k cíli odvětvové a zeměpisné diverzifikace EFSI tak, že EFSI bude v případě potřeby podporovat EIB v koncipování projektů.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Dne 26. listopadu 2014 předložila Komise investiční plán pro Evropu, to jest komplexní strategii pro řešení nedostatku investic v Evropě, který vznikl v důsledku hospodářské a finanční krize. Návrh na prodloužení EFSI je plně v souladu s platnými předpisy v této oblasti politiky, zejména s evropskými strukturálními a investičními fondy a dalšími zdroji financování Unie zaměřenými na investice do infrastruktury v členských státech. Kombinace těchto fondů s EFSI je možná a Komise navrhuje legislativní změny s cílem takovou kombinaci ještě více usnadnit.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Návrh je v souladu s hlavními politickými prioritami EU, jako jsou rámce v oblasti klimatu a energetiky pro roky 2020, 2030 a 2050, a přispívá k jejich dosahování, včetně energetické unie a plnění závazků přijatých na pařížské konferenci o klimatu (COP21), balíčku opatření týkajících se oběhového hospodářství, strategie Evropa 2020, jednotného digitálního trhu, unie kapitálových trhů, strategie pro jednotný trh, jednotného evropského dopravního prostoru, Agendy pro nové dovednosti pro Evropu a dalších dlouhodobých strategických priorit EU.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právním základem pro tento návrh jsou články 172 a 173, čl. 175 odst. 3 a čl. 182 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tento návrh stanoví právní rámec nezbytný k prodloužení EFSI, a to až do konce stávajícího víceletého finančního rámce, jakož i technické změny EIAH.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Cílů navrhovaného opatření nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie. Vzhledem k rozdílům ve fiskální kapacitě jednotlivých členských států, které ovlivňují jejich schopnost jednat, lze opatřeními na úrovni Unie – díky jejich rozsahu a účinkům – lépe dosáhnout sledovaných cílů. Opatření na úrovni Unie konkrétně umožní úspory z rozsahu při využívání  rozpočtových prostředků Unie v kombinaci s financováním skupinou EIB, jelikož budou působit jako katalyzátor soukromých investic v celé Unii a pro tento účel nejlépe využijí odborných zkušeností a znalostí evropských institucí. Multiplikační efekt a reálný dopad tak budou značně větší, než by mohly být dosaženy „investiční ofenzívou“ v jednom členském státě nebo skupině členských států. Jednotný trh Unie spolu se skutečností, že prostředky na projekty nebudou přidělovány jednotlivým zemím ani určitým sektorům, zajistí vyšší atraktivitu pro investory a nižší agregovaná rizika.

               •Proporcionalita

               Cílem tohoto návrhu je dále posílit evropskou perspektivu dlouhodobého růstu prostřednictvím mobilizace soukromých prostředků pro strategické investice za situace omezených rozpočtových prostředků. Tento návrh nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení sledovaných cílů nezbytné.

               3.KONZULTACE SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A HODNOCENÍ

               Poté, co předseda Komise Juncker představil  dne 26. listopadu 2014 investiční plán Evropskému parlamentu, potvrdila Evropská rada plán se všemi jeho konstrukčními částmi v prosinci 2014 a vyzvala k jeho urychlenému plnění. Skupina EIB se držela výzvy Evropské rady a zahájila investiční činnosti na základě plánu od ledna 2015. Evropský parlament a Rada následně s výjimečnou rychlostí přijaly nezbytný legislativní rámec (nařízení (EU) 2015/1017) v červnu 2015. Dne 1. června 2016 vydala Komise sdělení nazvané „Obnova investic v Evropě – zhodnocení investičního plánu pro Evropu“, v němž poukazuje na doposud dosažené výsledky investičního plánu a nastiňuje další plánované kroky, včetně prodloužení trvání EFSI po počátečním tříletém období, posílení okna pro MSP v rámci stávajícího rámce a posilování EIAH. Dne 28. června 2016 došla Evropská rada k závěru, že „[...] EFSI již přinesl konkrétní výsledky [...]“, a vyzvala Evropský parlament a Radu, aby projednaly návrhy Komise týkající se budoucnosti EFSI „co nejrychleji“.

               Při přípravě tohoto návrhu Komise vycházela z rozprav, které se pravidelně konaly v Evropské radě, Evropském parlamentu, jakož i v Radě ministrů. Návrh byl rovněž projednán se skupinou EIB a se zástupci veřejného i soukromého sektoru a zástupci nevládních organizací. Setkání zúčastněných stran se konalo dne 7. září 2016.

               Zúčastněné strany zdůraznily význam robustních kritérií kvality a větší transparentnosti při výběru projektů, jež mají být podpořeny zárukou Unie, zejména co se týče adicionality. Kromě toho byla prosazována širší zeměpisná a odvětvová působnost EFSI, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována projektům, které přispívají k cílům COP21, jakož i projektům zahrnujícím investice do infrastruktury v několika členských státech. Zúčastněné strany rovněž vyzvaly k aktivnějšímu zapojení EIAH v konkrétních oblastech, jakož i k obecnější způsobilosti přispívat případně k vytváření projektů. Tento návrh zohledňuje zpětnou vazbu.

               Komise navíc získala další důležité poznatky pro prodloužení doby trvání EFSI ze svého hodnocení uloženého čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) 2015/1017 ohledně využití záruky EU a fungování záručního fondu.

               Vedle tohoto interního hodnocení probíhá nezávislé hodnocení uplatňování nařízení (EU) 2015/1017 prováděné externími odborníky. Dodání se předpokládá v listopadu, takže obsah tohoto hodnocení může dodávat informace pro legislativní rozpravy.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Záruka EU poskytnutá pro EFSI bude zvýšena z 16 miliard EUR na 26 miliard EUR. Z částky 26 miliard EUR bude nejvýše 16 miliard EUR k dispozici pro čerpání záruky před 6. červencem 2018. V souladu s hodnocením stanoveným v čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) 2015/1017, jež je přiloženo k tomuto návrhu, bude dotování Záručního fondu EU nastaveno na 35 % celkových závazků ze záruky EU do roku 2020. Aby se zároveň poskytla záruka ve výši 26 miliard EUR za celé investiční období, záruční fond by měl být zvýšen o 1,1 miliardy EUR, a tak dosáhnout celkem výše 9,1 miliardy EUR.

               Platby do záručního fondu budou činit 500 milionů EUR v roce 2016, 2,3 miliardy EUR v roce 2017, 1,6 miliardy EUR v roce 2018, 1,4 miliardy EUR v roce 2019, 2,0 miliardy EUR v roce 2020, 450 milionů EUR v roce 2021 a 400 milionů EUR v roce 2022. Prostředky na závazky budou činit 1,35 miliardy EUR v roce 2015, 2,104 miliardy EUR v roce 2016, 2,641 miliardy EUR v roce 2017, 2,010 miliardy EUR v roce 2018, 167 milionů EUR v roce 2019 a 378 milionů EUR v roce 2020. Postupné dotování záručního fondu by v prvních letech nemělo představovat riziko pro rozpočet EU, protože k případnému čerpání záruky v důsledku vzniklých ztrát dojde až po určité době. Byla posílena možnost navrhnout v případě potřeby mimořádná opatření.

               Stejně jako je tomu u současných činností EIB, jsou příjemcům účtovány náklady na operace EIB v rámci EFSI. Tyto operace a investování zdrojů záručního fondu EU by měly vytvořit čistý kladný příjem, který se v současné době odhaduje na 450 milionů EUR a bude použit na dotování záručního fondu. Operační prostředky vyžadované tímto návrhem budou plně financovány ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020. 500 milionů EUR bude přerozděleno v rámci okruhu 1A z finančních nástrojů Nástroje pro propojení Evropy a 150 milionů EUR bude financováno z nepřidělené rezervy.

               Přerozdělení z Nástroje pro propojení Evropy vyžaduje změnu článku 5 nařízení (EU) č. 1316/2013, jak je uvedena v článku 2 tohoto návrhu.

               Finanční krytí pro odvětví dopravy stanovené v tomto článku 5 by mělo být sníženo o 155 milionů EUR a finanční krytí pro odvětví energetiky o 345 milionů EUR.

               V zájmu právní jednotnosti zahrnuje tato změna podle článku 2 rovněž zvýšení finančního krytí pro odvětví telekomunikací ve výši 50 milionů EUR, jak je uvedeno v návrhu Komise na nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014, pokud jde o podporu připojení k internetu v místních komunitách
                  2
               .

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Požadavky na monitorování, hodnocení a podávání zpráv jsou odpovídajícím způsobem stanoveny v nařízení (EU) 2015/1017. Tento návrh přizpůsobuje hodnocení a podávání zpráv tak, aby se zohlednilo prodloužení doby trvání investičního období.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Tento návrh na změnu nařízení (EU) 2015/1017 zahrnuje tyto hlavní prvky:

               a) Financování

               –Prodloužení doby trvání EFSI, a to až do konce stávajícího víceletého finančního rámce, tj. do 31. prosince 2020, s perspektivou dosažení cíle za celé investiční období ve výši nejméně 500 miliard EUR soukromých a veřejných investic.

               –Zvýšení záruky EU na částku 26 miliard EUR, z čehož nejvýše 16 miliard EUR je k dispozici pro čerpání záruky před 6. červencem 2018.

               –Přizpůsobení cílové sazby ze záručního fondu EU na 35 % celkových závazků ze záruky EU.

               –Zvýšení příspěvku EIB na celé investiční období z 5 miliard EUR na 7,5 miliardy EUR. Tento nárůst i rozdělení příspěvku EIB mezi okno pro infrastrukturu a inovace a okno pro malé a střední podniky podléhají schválení ze strany relevantních rozhodovacích orgánů Evropské investiční banky.

               –Další příspěvek ze souhrnného rozpočtu Unie do záručního fondu EU na investice v průběhu celého investičního období převodem 500 milionů EUR dostupných prostředků Nástroje pro propojení Evropy na finanční nástroje a 150 milionů EUR z nepřidělené rezervy.

               –Odhadem 450 milionů EUR čistého kladného příjmu z nákladů účtovaných příjemcům a investování zdrojů záručního fondu budou použity na dotování záručního fondu.

               b) Správa a výběr projektů

               –Posílit adicionalitu tak, že operace v rámci EFSI mají řešit jasně zjištěná selhání trhu či nepříznivé investiční situace jako součást kritérií způsobilosti. Návrh rovněž obsahuje podrobnější definici adicionality a má za to, že projekty v rámci okna pro infrastrukturu a inovace spojující dva nebo více členských států splňují požadavek adicionality vzhledem k jejich inherentní obtížnosti a vysoké přidané hodnotě na úrovni Unie.

               –Další zaměření na projekty, které přispívají k dosažení ambiciózních cílů Unie stanovených na pařížské konferenci o klimatu (COP21). Prioritní projekty energetického propojení a projekty energetické účinnosti budou stále častějším cílem. Kromě toho návrh stanoví, že by měla být zamezena podpora EFSI na dálnice, ledaže je potřebná k podpoře soukromých investic v oblasti dopravy v zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti nebo u přeshraničních dopravních projektů, do nichž je zapojena alespoň jedna země podporovaná v rámci politiky soudržnosti. Návrh rovněž stanoví výslovné začlenění zemědělství, rybolovu a akvakultury do obecných cílů způsobilých pro podporu z EFSI. Větší podíl financování bude nadto zaměřen na malé a střední podniky vzhledem k výjimečné poptávce trhu po financování malých a středních podniků v rámci EFSI: 40% zvýšení schopnosti EFSI nést riziko by mělo posloužit ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování.

               –Větší transparentnost prostřednictvím povinnosti investičního výboru vysvětlovat ve svých rozhodnutích, která jsou zveřejněna a zpřístupněna, důvody, proč má za to, že některé operaci může být poskytnuta záruka EU, a zveřejněním srovnávacího přehledu ukazatelů po podpisu operace v rámci záruky EU. Návrh obsahuje rovněž povinnost EIB a EIF informovat konečné příjemce, včetně MSP, o, existenci podpory EFSI.

               –Přizpůsobení a posílení ustanovení týkajících se dodržování zásad Unie pro řádnou správu daní v důsledku nedávného vývoje politiky v této oblasti.

               –Omezená technická upřesnění, pokud jde o: i) obsah dohody mezi Komisí a Evropskou investiční bankou o řízení EFSI, o udělování záruky EU a o nástrojích spadajících do působnosti záruky, zejména podřízeném financování, a ii) pokrytí ztrát způsobených kolísáním směnného kurzu v určitých situacích.

               c) Evropské centrum pro investiční poradenství

               –Cílenější služby technické pomoci pro projekty zahrnující několik členských států, pro projekty přispívající k dosažení cílů konference COP21, pro digitální infrastruktury a pro kombinaci s jinými zdroji financování Unie s EFSI. Tato podpora se zaměří na potřeby, které nejsou dostatečně řešeny v rámci stávajících ujednání. Kromě toho návrh předpokládá, že EIAH by mělo aktivně přispívat k cíli odvětvové a zeměpisné diverzifikace EFSI.

               2016/0276 (COD)

               Návrh

               NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

               kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 a (EU) 2015/1017, pokud jde o prodloužení doby trvání Evropského fondu pro strategické investice, jakož i zavedení technických zlepšení daného fondu a Evropského centra pro investiční poradenství

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 172 a 173, na čl. 175 třetí pododstavec a na čl. 182 odst. 1 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,

               s ohledem na stanovisko Výboru regionů,

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Od předložení investičního plánu pro Evropu v listopadu 2014
                  3
                se zlepšily podmínky pro obnovení investic a vrací se důvěra v evropské hospodářství a růst. Unie nyní zažívá čtvrtý rok mírného oživení, přičemž hrubý domácí produkt v roce 2015 vzrostl o 2 %. Komplexní úsilí zahájené investičním plánem již přináší konkrétní výsledky, přestože makroekonomické účinky větších investičních projektů nemohou být okamžité. Investice by měly pomalu narůstat v průběhu let 2016 a 2017, ačkoli zaostávají za historickými úrovněmi.

               (2)Tuto pozitivní dynamiku je třeba udržet a je třeba nadále usilovat o to, aby se investice vrátily ke svému dlouhodobě udržitelnému trendu. Mechanismy investičního plánu fungují a měly by být posíleny k pokračující mobilizaci soukromých investic v odvětvích, která jsou důležitá pro budoucnost Evropy a v nichž přetrvávají selhání trhu či nepříznivé investiční situace.

               (3)Dne 1. června 2016 vydala Komise sdělení nazvané „Obnova investic v Evropě – zhodnocení investičního plánu pro Evropu“, v němž poukazuje na doposud dosažené výsledky investičního plánu a nastiňuje další plánované kroky, včetně prodloužení Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) po počátečním tříletém období, posílení okna pro malé a střední podniky (MSP) v rámci stávajícího rámce a posilování Evropského centra pro investiční poradenství (EIAH).

               (4)EFSI, který implementuje a spolusponzoruje skupina EIB, je jednoznačně na dobré cestě ke splnění cíle zmobilizovat nejméně 315 miliard EUR dodatečných investic do reálné ekonomiky do poloviny roku 2018. Přijetí na trhu bylo velmi rychlé zejména v případě okna pro malé a střední podniky, kde EFSI plní svou úlohu nad očekávání dobře. V červenci 2016 bylo okno pro malé a střední podniky posíleno o 500 milionů EUR v souladu se stávajícími parametry nařízení (EU) 2015/1017. Větší podíl financování má být zaměřen na malé a střední podniky vzhledem k výjimečné poptávce trhu po financování malých a středních podniků v rámci EFSI: 40% zvýšení schopnosti EFSI nést riziko by mělo posloužit ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování.

               (5)Dne 28. června 2016 došla Evropská rada k závěru, že „investiční plán pro Evropu, zejména Evropský fond pro strategické investice (EFSI), již přinesl konkrétní výsledky a představuje významné opatření, jež pomáhá aktivovat soukromé investice a zároveň inteligentně využít vzácné rozpočtové zdroje. Komise má v úmyslu předložit v brzké době návrhy týkající se budoucnosti EFSI, jimiž by se Evropský parlament a Rada měly naléhavě zabývat.“

               (6)EFSI byl zřízen na počáteční období tří let, přičemž cílem je mobilizace přinejmenším 315 miliard EUR v podobě investic. Vzhledem k úspěchu je Komise odhodlána EFSI zdvojnásobit, a to jak co do délky trvání, tak co do finanční kapacity. Právní prodloužení se týká období současného víceletého finančního rámce a mělo by poskytnout celkem nejméně půl bilionu EUR investic do roku 2020. V zájmu ještě většího zvýšení kapacit EFSI a dosažení cíle zdvojnásobení investičního cíle by členské státy měly rovněž pojímat přispívání jako prioritu.

               (7)Pro období po roce 2020 Komise hodlá předložit nezbytné návrhy, jimiž se zajistí, aby strategické investice pokračovaly na udržitelné úrovni.

               (8)Rozšířený EFSI by měl řešit přetrvávající selhání trhu a nepříznivé investiční situace a nadále mobilizovat finanční prostředky ze soukromého sektoru pro investice rozhodujícího významu pro budoucí vytváření pracovních míst v Evropě – zejména pro mladé lidi, růst a konkurenceschopnost a posílení adicionality. Zahrnuje to investice v oblastech energetiky, životního prostředí a opatření v oblasti klimatu, sociálního a lidského kapitálu a související infrastruktury, zdravotní péče, výzkumu a inovací, přeshraniční a udržitelné dopravy, jakož i digitální transformace. Měl by být zejména posílen příspěvek na operace podporované z EFSI pro dosažení ambiciózních cílů Unie stanovených na pařížské konferenci o klimatu (COP21). Prioritní projekty energetického propojení a projekty energetické účinnosti by rovněž měly být stále častějším cílem. Kromě toho by měla být zamezena podpora EFSI na dálnice, ledaže je potřebná k podpoře soukromých investic v oblasti dopravy v zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti nebo u přeshraničních dopravních projektů, do nichž je zapojena alespoň jedna země podporovaná v rámci politiky soudržnosti. V zájmu jasnosti by mělo být výslovně stanoveno, že projekty v oblasti zemědělství, rybolovu a akvakultury, ačkoli jsou již způsobilé, patří mezi obecné cíle způsobilé k podpoře z EFSI.

               (9)Adicionalita, klíčový prvek EFSI, by měla být posílena při výběru projektů. Operace by měly zejména být způsobilé pro podporu z EFSI pouze tehdy, jestliže řeší jasně zjištěná selhání trhu či nepříznivé investiční situace. Operace v oblasti infrastruktury v rámci okna pro infrastrukturu a inovace spojující dva nebo více členských států, včetně elektronické infrastruktury, by měly být považovány za adicionální vzhledem k jejich obtížnosti a jejich vysoké přidané hodnotě pro Unii.

               (10)Vzhledem k potenciálu ke zvýšení efektivity intervence EFSI by mělo být podněcováno spojování operací, kdy se kombinují nehrazené formy podpory a / nebo finanční nástroje z rozpočtu Unie, které jsou například k dispozici v rámci Nástroje pro propojení Evropy, a financování od skupiny EIB, včetně financování ze strany EIB v rámci EFSI, jakož i od jiných investorů. Kombinování zdrojů je zacíleno na posílení přidané hodnoty výdajů Unie tím, že se přilákají další zdroje od soukromých investorů, a na zajištění toho, aby se podporované akce staly ekonomicky a finančně životaschopnými.

               (11)V zájmu posílení využívání EFSI v méně rozvinutých a přechodových regionech by měl být rozšířen rozsah obecných cílů způsobilých pro podporu z EFSI.

               (12)Unie by měla na celé investiční období poskytnout záruku EU (dále jen „záruka EU“), která by neměla nikdy přesáhnout částku 26 000 000 000 EUR, aby mohl EFSI podporovat investice, z čehož nejvýše 16 000 000 000 EUR by mělo být k dispozici před 6. červencem 2018.

               (13)Očekává se, že až bude tato záruka EU zkombinována s částkou 7 500 000 000 EUR, kterou má poskytnout EIB, měla by podpora ze strany EFSI generovat dodatečné investice od EIB a EIF ve výši 100 000 000 000 EUR. Částka 100 000 000 000 EUR má s podporou EFSI vygenerovat minimálně 500 000 000 000 EUR dodatečných investic do reálné ekonomiky do konce roku 2020.

               (14)Za účelem částečného financování příspěvku ze souhrnného rozpočtu Unie do záručního fondu EU na dodatečné investice by měl být učiněn převod z dostupných prostředků Nástroje pro propojení Evropy (CEF), poskytnutých podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013
                  4
               . Prostředky ve výši 1 145 797 000 EUR by nadto měly být přesunuty z finančních nástrojů Nástroje pro propojení Evropy do grantové složky Nástroje pro propojení Evropy s cílem usnadnit kombinaci s EFSI nebo do jiných relevantních nástrojů, zejména nástrojů zaměřených na energetickou účinnost.

               (15)Na základě získaných zkušeností s investicemi podporovanými z EFSI by se cílová částka záručního fondu měla nastavit na 35 % celkových závazků ze záruky EU. aby se zajistila odpovídající úroveň ochrany.

               (16)V souladu s výjimečnou tržní poptávkou po financování malých a středních podniků v rámci EFSI, která má pokračovat, by v rámci EFSI mělo být posíleno okno pro MSP.  Zvláštní pozornost by měla být věnována sociálním podnikům, též prostřednictvím vývoje a zavádění nových nástrojů.

               (17)Evropská investiční banka a Evropský investiční fond by měly zajistit, aby koneční příjemci, včetně malých a středních podniků, byli informováni o existenci podpory EFSI, s cílem více zviditelnit záruku EU poskytovanou podle nařízení (EU) 2015/1017.

               (18)V zájmu zlepšení transparentnosti operací EFSI by měl investiční výbor ve svých rozhodnutích, jež jsou zveřejňována a zpřístupňována, vysvětlit důvody, proč se domnívá, že nějaké operaci by měla být poskytnuta záruka EU, se zvláštním důrazem na splnění kritéria adicionality. Po podepsání operace pod zárukou EU by měl být zveřejněn srovnávací přehled ukazatelů.

               (19)Operace podporované z EFSI by se měly řídit zásadami řádné správy v oblasti daní v Unii.

               (20)Kromě toho je vhodné učinit některá technická upřesnění, pokud jde o obsah dohody o řízení EFSI a o udělování záruky EU a o nástrojích, na něž se záruka EU vztahuje, v některých situacích též o pojištění rizika směnných kurzů. Dohoda s EIB o řízení EFSI a o udělování záruky EU by měla být přizpůsobena tak, aby byla v souladu s tímto nařízením.

               (21)Evropské centrum pro investiční poradenství (EIAH) by mělo být posíleno a jeho činnost by se měla zaměřit na potřeby, které nejsou dostatečně řešeny v rámci stávajících režimů. Zvláštní pozornost by se měla věnovat podpoře přípravy projektů, do nichž jsou zapojeny dva nebo více členských států, či projektů, které přispívají k dosažení cílů COP21. I když cílem EIAH je stavět na stávajících poradenských službách EIB a Komise a fungovat jako jednotné centrum pro technické poradenství pro projektové financování v Unii, mělo by centrum rovněž aktivně přispívat k cíli odvětvové a zeměpisné diverzifikace EFSI a v případě potřeby podporovat EIB v zakládání projektů. Mělo by rovněž aktivně přispívat k vytváření investičních platforem a poskytovat poradenství o kombinování jiných zdrojů financování ze strany Unie s EFSI.

               (22)Nařízení (EU) č. 1316/2013 a nařízení (EU) 2015/1017 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

               PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1

               Nařízení (EU) 2015/1017 se mění takto:

               1)V článku 4 se odstavec 2 mění takto:

               a)v písmenu a) se bod ii) nahrazuje tímto:

               „ii)
                     výše finančního příspěvku, který nesmí být nižší než 7 500 000 000 EUR ve formě záruk nebo v hotovosti, a podmínky finančního příspěvku, který má být z EIB prostřednictvím EFSI poskytnut;“;

               b)v písmenu c) se bod i) nahrazuje tímto:

               „i)
                     podrobných pravidel pro poskytování záruky EU v souladu s článkem 11, včetně způsobů krytí, jejího vymezeného krytí portfolií konkrétních druhů nástrojů a příslušných rozhodných událostí zakládajících případná čerpání záruky EU;“;

               2)V čl. 5 odst. 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

               „V zájmu lepšího řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací mají zvláštní činnosti EIB podporované z EFSI obvykle znaky jako podřízení, účast na nástrojích pro sdílení rizik, přeshraniční povahu, expozici vůči specifickým rizikům nebo jiné zjistitelné aspekty podrobněji popsané v příloze II.

               EFSI může podporovat i projekty EIB, které nesou riziko nižší, než je minimální riziko spojené se zvláštními činnostmi EIB, pokud je k zajištění adicionality ve smyslu prvního pododstavce tohoto odstavce nutné využít záruku EU.

               Projekty podporované z EFSI, které sestávají z fyzické infrastruktury spojující dva nebo více členských států nebo spočívající v rozšiřování fyzické infrastruktury nebo souvisejících služeb k fyzické infrastruktuře z jednoho členského státu do jednoho či více členských států, se rovněž považují za projekty zajišťující adicionalitu.“;

               3)V čl. 6 odst. 1 se návětí nahrazuje tímto:

               „V dohodě o EFSI se stanoví, že EFSI má podporovat projekty, které se zabývají selháními trhu či nepříznivými investičními situacemi a které:“;

               4)Článek 7 se mění takto:

               a)Odstavec 8 se mění takto:

               i)písmeno e) se nahrazuje tímto:

               „e)
                     opatření v oblasti klimatu, ochrana a správa životního prostředí;“;

               ii)doplňuje se nové písmeno l), které zní:

               „l)
                     zemědělství, rybolov a akvakultura.“;

               b)v odstavci 10 se druhá věta nahrazuje tímto:

               „Každý člen investičního výboru bezodkladně sdělí řídící radě, výkonnému řediteli a zástupci výkonného ředitele veškeré informace nezbytné k průběžné kontrole, zda nedochází ke střetu zájmů.“;

               c)v odstavci 11 se doplňuje nová věta, která zní:

               „Výkonný ředitel je odpovědný za informování řídící rady o každém takovém porušení, o kterém se dozví, a za navržení vhodného opatření.“;

               d)v odst. 12 druhém pododstavci se druhá věta nahrazuje tímto:

               „Rozhodnutí o schválení využití záruky EU se zveřejňují a zpřístupňují a musí obsahovat odůvodnění rozhodnutí, se zvláštním důrazem na splnění kritéria adicionality. Zveřejnění nesmí obsahovat citlivé obchodní informace. Při přijímání svého rozhodnutí se investiční výbor opírá o dokumentaci poskytnutou ze strany EIB.“;

               5)Článek 9 se mění takto:

               a)v odstavci 2 se doplňují nová písmena h) a i), která znějí:

               „h)
                     zemědělství, rybolov a akvakultura;

                i)
                     u méně rozvinutých regionů a přechodových regionů uvedených v příloze I a příloze II prováděcího rozhodnutí 2014/99/EU
                  5
                další odvětví a služby způsobilé k podpoře z EIB.“;

               b)v odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

               „EIB si vytyčí za cíl, že nejméně 40 % financování z EFSI v rámci okna pro infrastrukturu a inovace bude podporovat projekty s komponentami přispívajícími k opatřením v oblasti klimatu v souladu se závazky COP21. Řídící rada poskytne za tímto účelem podrobné pokyny.“

               c)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „3.
                     Investiční období, během něhož může být záruka EU na podporu finančních a investičních operací, na něž se vztahuje toto nařízení, poskytnuta, bude trvat do:

               a)
                     31. prosince 2020 pro operace EIB, u nichž byla smlouva mezi EIB a příjemcem nebo finančním zprostředkovatelem podepsána do 31. prosince 2022;

               b)
                     31. prosince 2020 pro operace EIF, u nichž byla smlouva mezi EIF a finančním zprostředkovatelem podepsána do 31. prosince 2022.“;

               d)odstavec 4 se zrušuje.

               6)V čl. 10 odst. 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:

               „a)úvěry, záruky, protizáruky, nástroje kapitálového trhu, jakákoli jiná forma nástroje financování nebo úvěrového posílení, včetně podřízeného dluhu, kapitálové nebo kvazikapitálové účasti ze strany EIB, a to i ve prospěch národních podpůrných bank či institucí, investičních platforem nebo fondů.“;

               7)Článek 11 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1.
                     Záruka EU nesmí přesáhnout v žádném okamžiku 26 000 000 000 EUR, z čehož část může být přidělena na financování nebo záruky EIB pro EIF v souladu s odstavcem 3. Souhrnné čisté platby ze souhrnného rozpočtu Unie v rámci záruky EU nesmějí překročit částku 26 000 000 000 a před 6. červencem 2018 nesmějí překročit částku 16 000 000 000 EUR.“;

               b)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „3.
                     „Pokud EIB poskytuje EIF financování nebo záruky za účelem provádění finančních a investičních operací EIB, poskytuje záruka EU plnou záruku takového financování nebo záruky pod podmínkou, že EIB poskytuje částku financování nebo záruk nejméně 4 000 000 000 EUR bez krytí zárukou EU, a to až do původního limitu ve výši 6 500 000 000 EUR. Aniž je dotčen odstavec 1, může tento limit případně přizpůsobit řídící rada.“

               c)v odstavci 6 se písmena a) a b) se nahrazují tímto:

               „a)v případě dluhových nástrojů uvedených v čl. 10 odst. 2 písm. a), jistiny a veškerých úroků a částek, které jsou splatné ve prospěch EIB, ale které EIB v souladu s podmínkami finančních operací do okamžiku selhání neobdržela; ztrát způsobených výkyvy jiných měn než eura na trzích, na kterých jsou možnosti pro dlouhodobé zajištění omezené; v případě podřízeného dluhu se odklad, snížení nebo požadovaný odchod považují za okamžik selhání;

                b)v případě investic do vlastního nebo kvazivlastního kapitálu uvedených v čl. 10 odst. 2 písm. a) investovaných částek a s nimi spojených nákladů na financování a ztrát způsobených výkyvy jiných měn než eura;“;

               8)Článek 12 se mění takto:

               a)odstavec 5 se nahrazuje tímto:

               „5.Prostředky pro záruční fond uvedené v rámci odstavce 2 musí být využity tak, aby byla dosažena náležitá úroveň (cílová částka) odrážející celkové závazky ze záruky EU. Cílová částka se stanoví na 35 % celkových závazků ze záruky EU.“;

               b)odstavec 7 se nahrazuje tímto:

               „7.Počínaje 1. červencem 2019, pokud v důsledku čerpání záruky EU poklesne objem záručního fondu pod 50 % cílové částky nebo dojde-li k poklesu pod uvedenou úroveň do jednoho roku podle posouzení rizik Komisí, předloží Komise zprávu o mimořádných opatřeních, která mohou být nutná.“;

               c)odstavce 8, 9 a 10 se nahrazují tímto:

               „8.
                     Poté, co dojde k čerpání záruky EU, se prostředky pro záruční fond stanovené v odst. 2 písm. b) a d) převyšující cílovou částku použijí v rámci limitů investičního období stanovených v článku 9 k obnovení záruky EU až do její plné výše.

               9.
                     Prostředky pro záruční fond stanovené v odst. 2 písm. c) se použijí k obnovení záruky EU až do její plné výše.

               10.V případně, že je záruka EU plně obnovena až do výše 26 000 000 000 EUR, se jakýkoli přebytek v záručním fondu vyplatí do souhrnného rozpočtu Unie jako vnitřní účelově vázaný příjem v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 pro veškeré rozpočtové položky, které mohly být využity jako zdroj převodu prostředků do záručního fondu.“;

               9)Článek 14 se mění takto:

               a)Odstavec 1 se mění takto:

               i)v prvním pododstavci se druhá věta nahrazuje tímto:

               „Tato podpora zahrnuje zajišťování cílené podpory při využívání technické pomoci pro strukturování projektu, při využívání inovativních finančních nástrojů a při využívání partnerství veřejného a soukromého sektoru – s přihlédnutím ke specifikám a potřebám členských států s méně rozvinutými finančními trhy.“;

               ii)ve druhém pododstavci se doplňuje nová věta, která zní:

               „Poskytuje rovněž pomoc na vypracování projektů v oblasti klimatu nebo projektů v oblasti oběhového hospodářství  či jejich součásti, zejména v rámci COP21, vypracování projektů v digitálním odvětví, jakož i pro vypracování projektů uvedených v čl. 5 odst. 1 pátém pododstavci.“;

               b)odstavec 2 se mění takto:

               i)písmeno c) se nahrazuje tímto:

               „c)posilování místních znalostí s cílem usnadnit poskytování podpory z EFSI po celé Unii a přispět pokud možno k cíli odvětvové a zeměpisné diverzifikace EFSI uvedenému v oddíle 8 přílohy II, a podporou EIB při zahájení operací;“;

               ii)písmeno e) se nahrazuje tímto:

               „e)poskytování aktivní podpory při zřizování investičních platforem;“;

               iii)doplňuje se nové písmeno f), které zní:

               „f)poskytování poradenství ohledně kombinace jiných zdrojů financování ze strany Unie (jako jsou evropské strukturální a investiční fondy, Horizont 2020, Nástroj pro propojení Evropy) s EFSI.“;

               c)odstavec 5 se nahrazuje tímto:

               „5.Za účelem dosažení cíle uvedeného v odstavci 1 a usnadnění poskytování poradenství na místní úrovni usiluje EIAH o využívání odborných znalostí EIB, Komise, národních podpůrných bank či institucí a řídících orgánů evropských strukturálních a investičních fondů.“;

               d)v odstavci 6 se druhá věta nahrazuje tímto:

               „Spolupráce mezi EIAH na jedné straně a národní podpůrnou bankou či institucí nebo mezinárodní finanční institucí nebo institucí či řídícím orgánem, včetně těch, které mohou působit jako vnitrostátní poradci, jež mají příslušnou odbornost pro účely centra EIAH, na straně druhé, může mít formu smluvního partnerství.“;

               10)Článek 18 se mění takto:

               a)odstavec 6 se nahrazuje tímto:

               „6.Do 30. června 2018 a 30. června 2020 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu obsahující nezávislé hodnocení uplatňování tohoto nařízení.“;

               b)odstavce 7 a 8 se zrušují.

               11)V článku 19 se doplňuje nový odstavec, který zní:

               „EIB a EIB a EIF budou informovat konečné příjemce, včetně MSP, o existenci podpory EFSI a uloží finančním zprostředkovatelům takové informování.“;

               12)V článku 22 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1.
                     EIB, EIF a všichni finanční zprostředkovatelé v rámci svých finančních a investičních operací, na něž se vztahuje toto nařízení, nepodpoří žádné činnosti sloužící protiprávním účelům, včetně praní peněz, financování terorismu, organizované trestné činnosti, daňových podvodů nebo daňových úniků, korupce a podvodů ovlivňujících finanční zájmy Unie.

               EIB a EIF se zejména nesmí podílet na žádné finanční nebo investiční operaci prostřednictvím subjektu se sídlem v jurisdikci, která nespolupracuje s Unií v souvislosti s uplatňováním mezinárodně dohodnutých daňových standardů týkajících se transparentnosti a výměny informací.

               Při svých finančních a investičních operacích, na něž se vztahuje toto nařízení, nesmí EIB a EIF používat struktur pro vyhýbání se daňovým povinnostem, zejména systémů agresivního daňového plánování nebo postupů, které nesplňují zásady řádné správy v oblasti daní, jak je stanovena v právních předpisech Unie, včetně doporučení a sdělení Komise, ani se do takových struktur zapojovat.

               Komise poskytne podrobné pokyny, je-li to nezbytné.“;

               13)V čl. 23 odst. 2 se první a druhá věta prvního pododstavce nahrazují tímto:

               „Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 13 a 14 je Komisi svěřena na dobu pěti let ode dne 4. července 2015. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období.“;

               14)Příloha II se mění tak, jak je uvedeno v příloze tohoto nařízení.

               Článek 2

               Nařízení (EU) č. 1316/2013 se mění takto:

               1)
                     v článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1.
                     Finanční krytí pro provádění Nástroje pro propojení Evropy na období 2014 až 2020 se stanoví na 29 992 259 000 EUR v běžných cenách. Tato částka se rozdělí takto:

               a)
                     odvětví dopravy: 23 895 582 000 EUR, z nichž 11 305 500 000 EUR bude převedeno z Fondu soudržnosti a vynaloženo v souladu s tímto nařízením výhradně v členských státech, jež jsou způsobilé čerpat finanční prostředky z Fondu soudržnosti;

               b)
                     odvětví telekomunikací: 1 091 602 000 EUR;

               c)
                     odvětví energetiky: 5 005 075 000 EUR.

               Těmito částkami není dotčeno uplatňování mechanismu flexibility podle nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013(*).

               ________________

                (*)
                     Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–20 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).“.

               Článek 3

               Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1.Název návrhu/podnětu

               1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB

               1.3.Povaha návrhu/podnětu

               1.4.Cíle

               1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.6.Doba trvání akce a finanční dopad

               1.7.Předpokládaný způsob řízení

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               2.2.Systém řízení a kontroly

               2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               3.2.Odhadovaný dopad na výdaje

               3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky

               3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy

               3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               3.2.5.Příspěvky třetích stran

               3.3.Odhadovaný dopad na příjmy

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1.Název návrhu/podnětu

                  Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU) 2015/1017

               1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
                  6

                  Oblast politiky: Hospodářské a finanční záležitosti

                  Aktivita ABB: Finanční operace a nástroje

                  Podrobný popis činnosti ABB viz oddíl 3.2

                  Oblast politiky: Mobilita a doprava

                  Oblast politiky: Komunikační sítě, obsah a technologie

                  Oblast politiky: Energetika

               1.3.Povaha návrhu/podnětu

               ◻ Návrh/podnět se týká  nové akce

               ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
                  7

               X Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce

               ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci

               1.4.Cíle

               1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem

               Podpora prorůstových investic v souladu s rozpočtovými prioritami Unie, zejména v těchto oblastech:

               1)
                     Strategická infrastruktura (investice do digitální ekonomiky a do energetiky v souladu s politikami EU)

               2)
                     Dopravní infrastruktura v průmyslových centrech, vzdělávání, výzkum a inovace

               3)
                     Investice podporující zaměstnanost, zejména prostřednictvím financování malých a středních podniků a opatření pro zaměstnanost mladých lidí

               1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

                  Specifický cíl č. 1

                  Zvýšení objemu financování Evropské investiční banky (EIB) a počtu investičních činností v prioritních oblastech

                  Specifický cíl č. 2

                  Zvýšení objemu financování Evropského investičního fondu (EIF) pro malé a střední podniky

                  Příslušné aktivity ABM/ABB:

                  ECFIN: Finanční operace a nástroje

               1.4.3.Očekávané výsledky a dopady

               Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.

                  Tato iniciativa by měla Evropské investiční bance a Evropskému investičnímu fondu umožnit provádění finančních a investičních operací v oblastech uvedených v bodě 1.4.1 s větším objemem finančních prostředků a v případě EIB s rizikovějšími, ale stále ekonomicky životaschopnými projekty.

                  Záruka EU by EIB umožnila dosáhnout multiplikačního účinku, takže by 1 euro záruky EU v rámci této iniciativy mohlo přinést přibližně 15 EUR investovaných do projektů.

                  Proto by tato iniciativa měla přispět k mobilizaci financování na projekty ve výši nejméně 500 miliard EUR do konce stávajícího víceletého finančního rámce. To by mělo napomoci zvýšení celkového objemu investic v Unii, a tím i potenciálnímu a skutečnému růstu a zaměstnanosti.

               1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů

               Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.

                  Cílem je zvýšit investice do strategických oblastí uvedených v bodě 1.4.1.

                  V tomto kontextu se použijí následující ukazatele:

                  – počet projektů / malých a středních podniků, které v rámci této iniciativy obdržely financování od EIB/EIF,

                  – dosažený průměrný multiplikační účinek. Očekává se multiplikační účinek přibližně 15 z hlediska využití záruky EU v porovnání s celkovými investicemi získanými na projekty podporované v rámci iniciativy a z hlediska podmínek transakcí,

                  – kumulativní objem prostředků získaných na podporované projekty.

                  Sledování výsledků bude vycházet ze zpráv EIB a z průzkumu trhu.

               1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

                  […]

                  […]

               1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU

                  Od předložení investičního plánu pro Evropu v listopadu 2014
                     8
                   se zlepšily podmínky pro obnovení investic a vrací se důvěra v evropské hospodářství a růst. Unie nyní zažívá čtvrtý rok mírného oživení, přičemž HDP v roce 2015 vzrostl o 2 %. Komplexní úsilí zahájené investičním plánem již přináší konkrétní výsledky, přestože makroekonomické účinky větších investičních projektů nemohou být okamžité. Investice by měly pomalu narůstat v průběhu let 2016 a 2017, ačkoli zaostávají za historicky udržitelnými úrovněmi.

                  Tuto pozitivní dynamiku je třeba udržet a je třeba nadále usilovat o to, aby se investice vrátily ke svému dlouhodobě udržitelnému trendu. Mechanismy investičního plánu fungují a měly by být posíleny k pokračující mobilizaci soukromých investic v odvětvích, která jsou důležitá pro budoucnost Evropy a v nichž přetrvávají selhání trhu či nepříznivé investiční situace.

               1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

                  První rok provádění EFSI prokázal opodstatněnost původního plánu. EFSI, který implementuje a spolusponzoruje skupina EIB, je jednoznačně na dobré cestě ke splnění cíle zmobilizovat nejméně 315 miliard EUR dodatečných investic do reálné ekonomiky do poloviny roku 2018. Přijetí na trhu bylo velmi rychlé zejména v případě okna pro malé a střední podniky, kde EFSI plní svou úlohu nad očekávání dobře. V červenci 2016 bylo okno pro malé a střední podniky posíleno o 500 milionů EUR v souladu se stávajícími parametry nařízení (EU) 2015/1017.

                  Dne 28. června 2016 došla Evropská rada k závěru, že „investiční plán pro Evropu, zejména Evropský fond pro strategické investice (EFSI), již přinesl konkrétní výsledky a představuje významné opatření, jež pomáhá aktivovat soukromé investice a zároveň inteligentně využít vzácné rozpočtové zdroje.“

               1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji

                  Iniciativa je plně v souladu se stávajícími programy v okruhu 1a, zejména s Nástrojem pro propojení Evropy, programem Horizont 2020 a programem COSME. Synergie s evropskými strukturálními a investičními fondy (ESIF) jsou rovněž jasné; v únoru 2016 byla vydána brožury o doplňkovosti mezi evropskými strukturálními a investičními fondy a EFSI. Souběžně se stávajícím návrhem byl navíc učiněn návrh na změnu nařízení o společných ustanoveních pro strukturální fondy, aby usnadnilo kombinování EFSI a EFSI.

                  Synergií bude dosaženo využitím existujících odborných znalosti Komise při řízení finančních zdrojů a zkušeností získaných v rámci stávajících finančních nástrojů EU/EIB.

               1.6.Doba trvání akce a finanční dopad

               ◻ |Návrh/podnět časově omezený

               –◻
                     Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR

               –◻
                     Finanční dopad od RRRR do RRRR

               X Návrh/podnět časově neomezený

               –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,

               –poté plné fungování.

               1.7.Předpokládaný způsob řízení
                  9

               X Přímé řízení Komisí

               –X prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;

               –◻
                     prostřednictvím výkonných agentur

               ◻ Sdílené řízení s členskými státy

               ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:

               –◻třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;

               –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);

               –◻ EIB a Evropský investiční fond;

               –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení;

               –◻ veřejnoprávní subjekty;

               –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;

               –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;

               –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.

               –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.

               Poznámky

                  Záruční fond bude řízen přímo Komisí.

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               Upřesněte četnost a podmínky.

                  Podle článku 10 nařízení (EU) 2015/1017 bude EIB, popřípadě ve spolupráci s EIF, jednou za půl roku předkládat Komisi zprávu o finančních a investičních operacích EIB. Kromě toho EIB, popřípadě ve spolupráci s EIF, podává Evropskému parlamentu a Radě jednou ročně zprávu o finančních a investičních operacích EIB.  Do 31. března následujícího rozpočtového roku musí Komise zaslat Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru výroční zprávu o stavu záručního fondu a jeho správě v předcházejícím roce.

                  Podle článku 12 tohoto nařízení EIB vyhodnotí fungování Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) a své hodnocení poskytne Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. Komise navíc vyhodnotí využívání záruky EU a fungování záručního fondu a své hodnocení poskytne Evropskému parlamentu a Radě. Komplexní zpráva o fungování EFSI je požadována do 30. června 2018 a poté každé tři roky, stejně jako komplexní zpráva o využívání záruky EU a fungování záručního fondu.

               2.2.Do 30. června 2018 a 30. června 2020 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu obsahující nezávislé hodnocení uplatňování tohoto nařízení. Systém řízení a kontroly

               2.2.1.Zjištěná rizika

                  S finančními a investičními operacemi EIB, na něž se vztahuje záruka EU, je spojeno nezanedbatelné finanční riziko. Pravděpodobnost čerpání záruky je reálná. Podle odhadů však záruční fond poskytuje požadovanou ochranu pro rozpočet Unie. U projektů samotných může docházet ke zpoždění v provádění a k překročení nákladů.

                  I podle konzervativních předpokladů by nákladová efektivita iniciativy mohla utrpět nedostatečným zájmem o dané nástroje na trhu a měnícími se tržními podmínkami v průběhu času, čímž by se předpokládaný multiplikační účinek snížil.

                  Podle čl. 8 odst. 4 návrhu (EU) 2015/1017 mají být prostředky záručního fondu investovány. Tyto investice ponesou investiční riziko (např. tržní a úvěrové riziko) a určité provozní riziko.

               2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly

                  EFSI řídí řídící rada, která určuje strategickou orientaci EFSI, provozní politiky a postupy, pravidla pro operace s investičními platformami a národními podpůrnými bankami a rizikový profil EFSI.

                  O využití podpory EFSI pro infrastrukturní projekty a větší projekty týkající se podniků se střední kapitalizací má rozhodovat investiční výbor. Investiční výbor je složen z nezávislých odborníků se znalostmi a zkušenostmi v oblasti investičních projektů, přičemž jsou odpovědní řídící radě, která dohlíží na plnění cílů EFSI.

                  EFSI má také výkonného ředitele, který odpovídá za jeho každodenní řízení a za přípravu zasedání investičního výboru Výkonný ředitel je odpovědný přímo řídící radě a předkládá jí každé čtvrtletí zprávu o činnosti EFSI. Výkonného ředitele jmenuje prezident EIB poté, co Evropský parlament schválí kandidáta vybraného řídící radou.

                  Aktiva záručního fondu spravuje Komise v souladu s nařízením a se svými platnými vnitřními pravidly a postupy.

               2.3.Opatření k předcházení a potírání podvodů a nesrovnalostí poškozujících finanční zájmy Unie

               Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.

                  Článek 21 nařízení (EU) 2015/1017 upřesňuje pravomoci Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) pro provádění vyšetřování operací podporovaných v rámci této iniciativy. V souladu s rozhodnutím Rady guvernérů EIB ze dne 27. července 2004 o spolupráci EIB s úřadem OLAF stanovila EIB konkrétní pravidla pro spolupráci s úřadem OLAF v souvislosti s možnými případy podvodu, korupce nebo jakéhokoli jiného protiprávního jednání, které by mohlo poškodit finanční zájmy Společenství.

                  Kromě toho jsou použitelná pravidla a postupy EIB. Patří mezi ně zejména postupy EIB pro interní vyšetřování, které v březnu 2013 schválil řídící výbor EIB. EIB dále v září 2013 přijala svou „Politiku pro předcházení nedovoleným postupům v činnostech Evropské investiční banky a odrazování od nich“ (politika boje proti podvodům EIB).

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               Stávající rozpočtové položky

               3.2.Odhadovaný dopad na výdaje

               Návrhem se nezvýší celková výše výdajů naplánovaných v okruhu 1a víceletého finančního rámce na roky 2014–2020, neboť finanční krytí Nástroje pro propojení Evropy se sníží v důsledku financování příspěvku z rozpočtu EU pro Evropský fond pro strategické investice.

                     V milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Zdroje financování pro Evropský fond pro strategické investice

                        2016

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Celkem

                        NÁSTROJ PRO PROPOJENÍ EVROPY, z toho

                        73,908

                        –

                        31,277

                        106,879

                        287,936

                        500,000

                        06.020105 – Vytvoření prostředí příznivějšího pro soukromé investice do projektů v oblasti dopravní infrastruktury

                        155,000

                        155,000

                        32.020104 – Vytvoření příznivějšího prostředí pro soukromé investice do energetických projektů

                        73,908

                        –

                        31,277

                        106,879

                        132,936

                        345,000

                        nepřidělená rezerva

                        60,000

                        90,000

                        150,000

                        Celkové zdroje pro financování záručního fondu EFSI

                        73,908

                        –

                        31,277

                        166,879

                        377,936

                        650,000

               Za účelem odstranění nesouladu v každém konkrétním rozpočtovém roce mezi zdroji financování a předpokládaným harmonogramem závazků je třeba, aby harmonogram závazků obsažený v legislativním finančním výkazu přiloženém k nařízení Evropského parlamentu a Rady 2015/1017 (EFSI) byl změněn takto:

                     V milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Změna harmonogramu závazků EFSI

                        2015

                        2016

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Celkem

                        Stávající harmonogram závazků – 01.0405

                        1350,000

                        2030,000

                        2641,000

                        1979,000

                        8000,000

                        Změna

                        73,908

                        –

                        -73,908

                        000,000

                        Revidovaný harmonogram závazků – 01.0405

                        1350,000

                        2 103,908

                        2 641,000

                        1 905,092

                        8000,000

               3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               V milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        1A

                        Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost

                        GŘ: ECFIN

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        2021

                        CELKEM

                        • Operační prostředky

                        01.0405

                        Závazky

                        (1)

                        105,185

                        166,879

                        377,936

                        650,000

                        Platby

                        (2)

                        150,000

                        250,000

                        250,000

                        650,000

                        01.0407

                        Závazky

                        (1)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Platby

                        (2)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
                           10

                        Číslo rozpočtové položky

                        (3)

                        CELKEM prostředky
                        pro GŘ ECFIN

                        Závazky

                        =1

                        105,185

                        166,879

                        377,936

                        650,000

                        Platby

                        =2

                        150,000

                        250,000

                        250,000

                        650,000

                        • Operační prostředky CELKEM

                        Závazky

                        (4)

                        105,185

                        166,879

                        377,936

                        650,000

                        Platby

                        (5)

                        150,000

                        250,000

                        250,000

                        650,000

                        • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM

                        (6)

                        CELKEM prostředky
                        z OKRUHU 1a
                           víceletého finančního rámce

                        Závazky

                        =4+ 6

                        105,185

                        166,879

                        377,936

                        650,000

                        Platby

                        =5+ 6

                        150,000

                        250,000

                        250,000

                        650,000

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        5.

                        Správní výdaje

               V milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        2019

                        2020

                        CELKEM

                        GŘ: ECFIN

                        • Lidské zdroje

                        • Ostatní správní výdaje

                        CELKEM GŘ ECFIN

                        CELKEM prostředky
                        z OKRUHU 5
                           víceletého finančního rámce

                        (Závazky celkem = platby celkem)

               V milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        2021

                        CELKEM

                        CELKEM prostředky
                        z OKRUHU 1 až 5
                           víceletého finančního rámce

                        Závazky

                        105,185

                        166,879

                        377,936

                        650,000

                        Platby

                        150,000

                        250,000

                        250,000

                        650,000

               3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.

               –X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:

               Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Uveďte cíle a výstupy

                        ⇩

                        2018

                        2019

                        2020

                        CELKEM

                        Druh
                           11

                        Průměrné náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Celkový počet

                        Náklady celkem

                        Specifické cíle

                        č. 1:  Zvýšení objemu financování EIB a počtu investičních činností v prioritních oblastech

                        č. 2: Zvýšení objemu financování EIF pro malé a střední podniky

                        105,185

                        166,879

                        377,936

                        650,000

               3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy

               3.2.3.1.Shrnutí

               –X
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy nad rámec toho, co již bylo zahrnuto v legislativním finančním výkazu přiloženém k nařízení 2015/1017.

               –◻
                     Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:

               3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů

               –X
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů nad rámec toho, co již bylo zahrnuto v legislativním finančním výkazu přiloženém k nařízení 2015/1017.

               –◻
                     Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:

               3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               –X
                     Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.

               –◻
                     Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.

               –◻
                     Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce.

               3.2.5.Příspěvky třetích stran

               –X Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.

               –Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:

               3.3.Odhadovaný dopad na příjmy

               –◻
                     Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.

               –X
                     Návrh/podnět má tento finanční dopad:

               dopad na vlastní zdroje

               Xdopad na různé příjmy

               V milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Příjmová rozpočtová položka:

                        Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce

                        Dopad návrhu/podnětu
                           12

                        2019

                        2020

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Článek 660 – Ostatní příspěvky a náhrady

                        200,000

                        250,000

               U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.

               01 04 05 Poskytování prostředků pro záruční fond EFSI Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.

                  Protiplnění za záruku EU v souladu s dohodou o EFSI podepsané s EIB.

                     (1)
                  COM(2016) 359 final.

                     (2)
                  COM(2016) 589 final.

                     (3)
                  COM(2014) 903 final.

                     (4)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění nařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129).

                     (5)
                  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/99/EU ze dne 18. února 2014, kterým se stanoví seznam regionů způsobilých pro financování z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu a seznam členských států způsobilých pro financování z Fondu soudržnosti pro období 2014–2020 (Úř. věst. L 50, 20.2.2014, s. 22).

                     (6)
                  ABM: řízení podle činností (activity-based management); ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).

                     (7)
                  Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.

                     (8)
                  COM(2014) 903 final.

                     (9)
                  Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (10)
                  Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (11)
                  Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).

                     (12)
                  Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.9.2016
            COM(2016) 597 final
            PŘÍLOHA
            návrhu
            NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
            kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 a (EU) 2015/1017, pokud jde o prodloužení doby trvání Evropského fondu pro strategické investice, jakož i zavedení technických zlepšení daného fondu a Evropského centra pro investiční poradenství
            {SWD(2016) 297 final}{SWD(2016) 298 final}

               PŘÍLOHA

               návrhu

               NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

               kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 a (EU) 2015/1017, pokud jde o prodloužení doby trvání Evropského fondu pro strategické investice, jakož i zavedení technických zlepšení daného fondu a Evropského centra pro investiční poradenství

               Příloha

               1)Oddíl 2 se mění takto:

               a)v písmenu b) se doplňuje nový druhý pododstavec, který zní:

               „Musí být zamezena podpora EFSI na dálnice, ledaže je potřebná k podpoře soukromých investic v oblasti dopravy v zemích podporovaných v rámci politiky soudržnosti nebo u přeshraničních dopravních projektů, do nichž je zapojena alespoň jedna země podporovaná v rámci politiky soudržnosti.“;

               b)v písmeni c) se druhá věta nahrazuje tímto:

               „V této souvislosti se očekává, že EIB poskytne v rámci EFSI financování za účelem dosažení celkového cíle ve výši nejméně 500 000 000 000 EUR veřejných nebo soukromých investic, včetně financování zmobilizovaného EIF v rámci operací EFSI týkajících se nástrojů uvedených v čl. 10 odst. 2 písm. b), národních podpůrných bank či institucí a lepšího přístupu k financování pro subjekty s nejvýše 3 000 zaměstnanci.“;

               2)V oddíle 3 se doplňuje nové písmeno d), které zní:

               „d) ke klasifikaci nějaké operace jako zvláštních činností vede obvykle výskyt jednoho nebo více následujících znaků:

               –podřízenost ve vztahu k ostatním věřitelům, včetně národních podpůrných bank a soukromých věřitelů;

               –účast na nástrojích pro sdílení rizik, pokud zaujatá pozice vystavuje EIB vysokým úrovním rizika;

               –expozice vůči specifickým rizikům, jako je neověřená technologie, závislost na nových, nezkušených nebo vysoce rizikových protistranách, nové finanční struktury nebo riziko pro EIB, předmětné odvětví nebo zeměpisnou oblast;

               –znaky kapitálového typu, například platby spojené s výkonností; nebo

               –jiné identifikovatelné aspekty vedoucí k vyšší expozici vůči riziku než podle pokynů EIB pro politiku úvěrových rizik;“;

               3)V oddíle 5 se doplňuje nová věta, která zní:

               „Srovnávací přehled se zveřejní, jakmile je operace v rámci záruky EU podepsána, s výjimkou citlivých obchodních informací.“;

               4)Oddíl 6 se mění takto:

               a)písmeno b) se mění takto:

               i)v první odrážce se první a druhá věta nahrazují tímto:

               „Pro operace dluhového typu provede EIB nebo EIF standardní posouzení rizik včetně výpočtu pravděpodobnosti selhání a míry zpětného získání prostředků. Na základě těchto parametrů kvantifikuje EIB nebo EIF riziko pro každou operaci.“;

               ii)ve druhé odrážce se první věta nahrazuje tímto:

               Každá operace dluhového typu obdrží klasifikaci rizika (klasifikace úvěrové transakce) jako v systému klasifikace úvěrů EIB nebo EIF.“;

               iii)ve třetí odrážce se první věta nahrazuje tímto:

               „Projekty musí být ekonomicky životaschopné a technicky proveditelné a financování EIB musí být strukturováno v souladu se zásadami řádné bankovní praxe a musí být v souladu se zásadami řízení vysokých rizik stanovenými EIB nebo EIF v jejich interních pokynech.“;

               b)písmeno c) se mění takto:

               i)v první odrážce se druhá věta nahrazuje tímto:

               „Zda operace nese či nenese kapitálová rizika, bez ohledu na jejich právní formu a nomenklaturu, se stanoví na základě standardního posouzení EIB nebo EIF.“;

               ii)ve druhé odrážce se první věta nahrazuje tímto:

               „Operace EIB kapitálového typu jsou prováděny v souladu s vnitřními pravidly a postupy EIB nebo EIF.“;

               5)V oddíle 7 písm. c) se zrušuje slovo „původní“;

               6)Oddíl 8 se mění takto:

               a)v prvním pododstavci druhé větě se zrušuje slovo „původní“;

               b)v prvním pododstavci první větě se zrušuje slovo „původní“;

               c)v písmenu b) první větě se zrušuje slovo „původní“.


Důležité právní upozornění

|

52009PC0275

Návrh nařízení Rady o otevření autonomní celní kvóty pro dovoz vysoce jakostního hovězího masa  /* KOM/2009/0275 konecném znení - ACC 2009/0078 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 11.6.2009KOM(2009) 275 v konečném znění2009/078 (ACC)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo otevření autonomní celní kvóty pro dovoz vysoce jakostního hovězího masaDŮVODOVÁ ZPRÁVASkupina odborníků a Odvolací orgán došly ve svých zprávách ve sporu Evropská společenství – Opatření týkající se masa a masných výrobků (hormony), které přijal Orgán pro řešení sporů (DSB) Světové obchodní organizace dne 13. února 1998, k závěru, že zákaz Společenství týkající se dovozu masa a masných výrobků ze skotu ošetřovaného některými hormony na podporu růstu nebyl v souladu s Dohodou o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření. Spojené státy americké požádaly DSB o suspenzi koncesí vůči Společenství ve výši 116,8 milionu USD a toto povolení získaly.Změnou směrnice Rady 96/22/ES ze dne 29. dubna 1996 o zákazu používání některých látek s hormonálním nebo tyreostatickým účinkem a beta-sympatomimetik prostřednictvím směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/74/ES ze dne 22. září 2003 zajistilo Společenství soulad s doporučeními a rozhodnutími DSB. Spojené státy se však domnívají, že Společenství stále porušuje své povinnosti člena WTO, a nadále uplatňují sankce.Společenství a Spojené státy hledají cestu, jak najít řešení tohoto vleklého transatlantického obchodního sporu, aniž by byla dotčena jejich stanoviska ohledně souladu opatření Společenství s dohodou WTO.Proto je považováno opatření, podle nějž by Společenství otevřelo doplňkovou autonomní celní kvótu pro vysoce jakostní hovězí maso na základě doložky nejvyšších výhod a Spojené státy by omezily počet sankcí, za účinný způsob, jak zlepšit obchodní vztahy.2009/078 (ACC)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo otevření autonomní celní kvóty pro dovoz vysoce jakostního hovězího masaRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],vzhledem k těmto důvodům:(1) S ohledem na zájem Společenství rozvíjet harmonické obchodní vztahy se třetími zeměmi je třeba přijmout formou autonomního opatření ustanovení, na jejichž základě se otevře celní kvóta Společenství pro dovoz 20 000 tun vysoce jakostního čerstvého, chlazeného nebo zmrazeného hovězího masa.(2) Článek 144 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“)[2], stanoví, že celní kvóty pro produkty uvedené v tomto nařízení otevírá a spravuje Komise podle prováděcích pravidel přijatých postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení č. 1234/2007,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Otevírá se roční celní kvóta Společenství o objemu 20 000 tun hmotnosti produktu s pořadovým číslem 09.4449 pro dovoz vysoce jakostního čerstvého, chlazeného nebo zmrazeného hovězího masa kódů KN 0201, 0202, 0206 10 95 a 0206 29 91.2. Valorické clo pro kvótu uvedenou v odstavci 1 činí 0 %.3. Kvótový rok začíná dne 1. července a končí dne 30. června.Článek 2Celní kvóty uvedené v článku 1 spravuje Komise v souladu s článkem 144 nařízení (ES) č. 1234/2007.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Použije se ode dne 1. srpna 2009.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyněFINANČNÍ VÝKAZ | Fichefin/09/114906 (MS/EM/DDG/mlc) 6.143.2009.1 |DATUM: 15. 5. 2009 |1. | ROZPOČTOVÝ OKRUH: Kapitola 10 – Cla ze zemědělských produktů | POLOŽKY: Rozp. 2009: 1 403,5 milionů EUR |2. | NÁZEV: Návrh nařízení Rady o otevření autonomní celní kvóty pro dovoz vysoce jakostního hovězího masa |3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: Článek 133 Smlouvy |4. | CÍLE: Otevření autonomní celní kvóty o objemu 20 000 t pro vysoce jakostní čerstvé, chlazené nebo zmrazené hovězí maso |5. | FINANČNÍ DOPADY | OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK 2009 (v milionech EUR) | NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK 2010 (v milionech EUR) |5.0 | VÝDAJE - FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY/INTERVENCE) - VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ - JINÝCH SUBJEKTŮ | - | - | - |5.1 | PŘÍJMY - VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY/CLA) | - | - | - |2011 | 2012 | 2013 | 2014 |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE | - | - | - | - |5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY | - | - | - | - |5.2 | METODA VÝPOČTU: |6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z POLOŽEK ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.2 | BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? | ANO NE |6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT POLOŽKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | ANO NE |POZNÁMKY: Tato dohoda představuje řešení, k němuž došla EU se Spojenými státy, které by snížilo počet uplatňovaných sankcí. Opatření je považováno za účinný způsob, jak zlepšit obchodní vztahy. Clo pro danou kvótu je stanoveno na 0. Dá se očekávat, že toto opatření nebude mít žádný finanční dopad. |[1] Úř. věst. C […],[…], s. […].[2] Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.