               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 1.10.2019
            COM(2019) 440 final
            2019/0206(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států Protokolu k Dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Chorvatské republiky a Rumunska k Evropské unii

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Přiložený návrh představuje právní nástroj pro podpis Protokolu k Dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Chorvatské republiky a Rumunska k Evropské unii.

               V souladu s akty o přistoupení Bulharské republiky, Rumunska a Chorvatské republiky přistupují tyto tři členské státy k mezinárodním dohodám podepsaným nebo uzavřeným Evropskou unií a jejími členskými státy prostřednictvím protokolu k takovým dohodám.

               Dne 23. října 2006 a dne 14. září 2012 Rada zmocnila Komisi, aby zahájila jednání s dotčenými třetími zeměmi o příslušných protokolech pro přistoupení Bulharské republiky, Rumunska a Chorvatské republiky.

               Dohoda o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou byla podepsána dne 1. prosince 2005 a vstoupila v platnost dne 1. prosince 2013 (dále jen „dohoda“).

               Jednání s Ukrajinou byla úspěšně uzavřena výměnou verbálních nót.

               Komise považuje výsledky jednání za uspokojivé a navrhuje, aby Rada jménem Evropské unie a jejích členských států dotčený protokol podepsala. Po podpisu protokolu by jej Rada jménem Evropské unie a jejích členských států měla uzavřít.

               2.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

               Navrhovaný protokol činí Bulharskou republiku, Rumunsko a Chorvatskou republiku smluvními stranami dohody a zavazuje EU k vypracování závazného znění dohody v bulharštině, rumunštině a chorvatštině.

               Komise navrhuje Radě, aby schválila podpis jménem Evropské unie a jejích členských států Protokolu k Dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Chorvatské republiky a Rumunska k Evropské unii.

               Po podpisu tohoto protokolu zváží Rada ve vhodnou dobu i druhý návrh týkající se uzavření protokolu.

               2019/0206 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států Protokolu k Dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Chorvatské republiky a Rumunska k Evropské unii

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,

               s ohledem na akty o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a Chorvatské republiky, a zejména na čl. 6 odst. 2 těchto aktů,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 1. prosince 2005 a vstoupila v platnost dne 1. prosince 2013.

               (2)Bulharsko a Rumunsko se staly členskými státy Unie dne 1. ledna 2007 a Chorvatsko dne 1. července 2013.

               (3)V souladu s čl. 6 odst. 2 aktů o přistoupení Bulharska, Chorvatska a Rumunska má být jejich přistoupení k dotčené dohodě schváleno prostřednictvím protokolu k dohodě. V souladu s čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení se na toto přistoupení použije zjednodušený postup, podle něhož protokol uzavírá Rada, jež jedná jednomyslně jménem členských států, a dotčená třetí země.

               (4)Dne 23. října 2006 a 14. září 2012 zmocnila Rada Komisi, aby s dotčenými třetími zeměmi zahájila jednání s cílem uzavřít protokoly k mezinárodním dohodám uzavřeným Unií a jejími členskými státy.

               (5)Komise jednání s Ukrajinou o Protokolu k Dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Chorvatské republiky a Rumunska k Evropské unii (dále jen „protokol“), úspěšně uzavřela výměnou verbálních nót.

               (6)Protokol by proto měl být podepsán jménem Evropské unie a jejích členských států s výhradou jeho pozdějšího uzavření,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Podpis Protokolu k Dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Chorvatské republiky a Rumunska, se schvaluje jménem Unie a jejích členských států.

               Článek 2

               Generální sekretariát Rady vystaví plnou moc k podepsání protokolu jménem Unie a jejích členských států, s výhradou jeho uzavření, osobě nebo osobám určeným vyjednavačem protokolu.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 1.10.2019
            COM(2019) 440 final
            PŘÍLOHA
            návrhuROZHODNUTÍ RADY
            o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států Protokolu k Dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Chorvatské republiky a Rumunska k Evropské unii

               PROTOKOL

               K DOHODĚ O SPOLUPRÁCI

               NA CIVILNÍM GLOBÁLNÍM DRUŽICOVÉM NAVIGAČNÍM SYSTÉMU (GNSS)

               MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A JEHO ČLENSKÝMI STÁTY

               A UKRAJINOU,

               KTERÝM SE ZOHLEDŇUJE PŘISTOUPENÍ BULHARSKÉ REPUBLIKY, CHORVATSKÉ REPUBLIKY A RUMUNSKA K EVROPSKÉ UNII

               EVROPSKÁ UNIE

               a

               BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               BULHARSKÁ REPUBLIKA,

               ČESKÁ REPUBLIKA,

               DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,

               ESTONSKÁ REPUBLIKA,

               IRSKO,

               ŘECKÁ REPUBLIKA,

               ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,

               CHORVATSKÁ REPUBLIKA,

               ITALSKÁ REPUBLIKA,

               KYPERSKÁ REPUBLIKA,

               LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,

               LITEVSKÁ REPUBLIKA,

               LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,

               MAĎARSKO,

               REPUBLIKA MALTA,

               NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               RAKOUSKÁ REPUBLIKA,

               POLSKÁ REPUBLIKA,

               PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,

               RUMUNSKO,

               REPUBLIKA SLOVINSKO,

               SLOVENSKÁ REPUBLIKA,

               FINSKÁ REPUBLIKA,

               ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,

               dále jen „členské státy“,

               na jedné straně a

               UKRAJINA

               na straně druhé,

               PŘIPOMÍNAJÍCE Dohodu o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou (dále jen „dohoda“) podepsanou dne 1. prosince 2005, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 2013, a zejména čl. 17 odst. 3 uvedené dohody,

               S OHLEDEM NA přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii dne 1. ledna 2007 a přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii dne 1. července 2013,

               PŘEJÍCE SI, aby Bulharská republika, Chorvatská republika a Rumunsko přistoupily

               k dohodě,

               BEROUCE V ÚVAHU čl. 6 odst. 2 aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska, čl. 6 odst. 2 aktu o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, má být přistoupení těchto států k dohodě schváleno uzavřením protokolu k dohodě,

               SE DOHODLY TAKTO:

               ČLÁNEK 1

               Bulharská republika, Chorvatská republika a Rumunsko se stávají stranami Dohody o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou a přijímají a berou na vědomí, stejně jako ostatní členské státy, znění dohody.

               ČLÁNEK 2

               Tento protokol tvoří nedílnou součást dohody.

               ČLÁNEK 3

               Znění dohody v bulharském, chorvatském a rumunském jazyce se připojují k tomuto protokolu.

               ČLÁNEK 4

               Tento protokol vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni, k němuž strany prostřednictvím diplomatických nót oznámí depozitáři dohody, že dokončily své vnitřní právní postupy pro vstup tohoto protokolu v platnost.

               NA DŮKAZ ČEHOŽ níže podepsaní, jsouce k tomu řádně zmocněni, tento protokol podepsali.

               SEPSÁNO ve dvou vyhotoveních v xxxx dne xx. mm dva tisíce zz v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a ukrajinském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

                        ZA EVROPSKOU UNII A JEJÍ ČLENSKÉ STÁTY

                        ZA UKRAJINU


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 1.10.2019
            COM(2019) 441 final
            PŘÍLOHA
            návrhuROZHODNUTÍ RADY
            o uzavření jménem Evropské unie a jejích členských států Protokolu k Dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Chorvatské republiky a Rumunska k Evropské unii

               PROTOKOL

               K DOHODĚ O SPOLUPRÁCI

               NA CIVILNÍM GLOBÁLNÍM DRUŽICOVÉM NAVIGAČNÍM SYSTÉMU (GNSS)

               MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A JEHO ČLENSKÝMI STÁTY

               A UKRAJINOU,

               KTERÝM SE ZOHLEDŇUJE PŘISTOUPENÍ BULHARSKÉ REPUBLIKY, CHORVATSKÉ REPUBLIKY A RUMUNSKA K EVROPSKÉ UNII

               EVROPSKÁ UNIE

               a

               BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               BULHARSKÁ REPUBLIKA,

               ČESKÁ REPUBLIKA,

               DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,

               ESTONSKÁ REPUBLIKA,

               IRSKO,

               ŘECKÁ REPUBLIKA,

               ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,

               CHORVATSKÁ REPUBLIKA,

               ITALSKÁ REPUBLIKA,

               KYPERSKÁ REPUBLIKA,

               LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,

               LITEVSKÁ REPUBLIKA,

               LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,

               MAĎARSKO,

               REPUBLIKA MALTA,

               NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               RAKOUSKÁ REPUBLIKA,

               POLSKÁ REPUBLIKA,

               PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,

               RUMUNSKO,

               REPUBLIKA SLOVINSKO,

               SLOVENSKÁ REPUBLIKA,

               FINSKÁ REPUBLIKA,

               ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,

               dále jen „členské státy“,

               na jedné straně a

               UKRAJINA

               na straně druhé,

               PŘIPOMÍNAJÍCE Dohodu o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou (dále jen „dohoda“) podepsanou dne 1. prosince 2005, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 2013, a zejména čl. 17 odst. 3 uvedené dohody,

               S OHLEDEM NA přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii dne 1. ledna 2007 a přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii dne 1. července 2013,

               PŘEJÍCE SI, aby Bulharská republika, Chorvatská republika a Rumunsko přistoupily

               k dohodě,

               BEROUCE V ÚVAHU čl. 6 odst. 2 aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska, čl. 6 odst. 2 aktu o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, má být přistoupení těchto států k dohodě schváleno uzavřením protokolu k dohodě,

               SE DOHODLY TAKTO:

               ČLÁNEK 1

               Bulharská republika, Chorvatská republika a Rumunsko se stávají stranami Dohody o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou a přijímají a berou na vědomí, stejně jako ostatní členské státy, znění dohody.

               ČLÁNEK 2

               Tento protokol tvoří nedílnou součást dohody.

               ČLÁNEK 3

               Znění dohody v bulharském, chorvatském a rumunském jazyce se připojují k tomuto protokolu.

               ČLÁNEK 4

               Tento protokol vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni, k němuž strany prostřednictvím diplomatických nót oznámí depozitáři dohody, že dokončily své vnitřní právní postupy pro vstup tohoto protokolu v platnost.

               NA DŮKAZ ČEHOŽ níže podepsaní, jsouce k tomu řádně zmocněni, tento protokol podepsali.

               SEPSÁNO ve dvou vyhotoveních v xxxx dne xx. mm dva tisíce zz v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a ukrajinském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

                        ZA EVROPSKOU UNII A JEJÍ ČLENSKÉ STÁTY

                        ZA UKRAJINU

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 1.10.2019
            COM(2019) 441 final
            2019/0207(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o uzavření jménem Evropské unie a jejích členských států Protokolu k Dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Chorvatské republiky a Rumunska k Evropské unii

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Přiložený návrh představuje právní nástroj pro uzavření Protokolu k Dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Chorvatské republiky a Rumunska k Evropské unii.

               V souladu s akty o přistoupení Bulharské republiky, Rumunska a Chorvatské republiky přistupují tyto tři členské státy k mezinárodním dohodám podepsaným nebo uzavřeným Evropskou unií a jejími členskými státy prostřednictvím protokolu k takovým dohodám.

               Dohoda o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou byla podepsána dne 1. prosince 2005 a vstoupila v platnost dne 1. prosince 2013 (dále jen „dohoda“).

               V návaznosti na rozhodnutí Rady ze dne [....] o podpisu protokolu k dohodě, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Rumunska a Chorvatské republiky k Evropské unii, byl protokol podepsán se zástupcem Ukrajiny dne [....].

               Navrhovaný protokol činí Bulharskou republiku, Chorvatskou republiku a Rumunsko smluvními stranami dohody a zavazuje EU k vypracování závazného znění dohody v bulharštině, chorvatštině a rumunštině.

               2.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

               V návaznosti na podpis protokolu Komise navrhuje Radě, aby schválila uzavření jménem Evropské unie a jejích členských států Protokolu k Dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Chorvatské republiky a Rumunska k EU.

               2019/0207 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o uzavření jménem Evropské unie a jejích členských států Protokolu k Dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Chorvatské republiky a Rumunska k Evropské unii

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,

               s ohledem na akty o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a Chorvatské republiky, a zejména na čl. 6 odst. 2 těchto aktů,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 1. prosince 2005 a vstoupila v platnost dne 1. prosince 2013.

               (2)Bulharsko a Rumunsko se staly členskými státy Unie dne 1. ledna 2007 a Chorvatsko dne 1. července 2013.

               (3)V souladu s čl. 6 odst. 2 aktů o přistoupení Bulharska, Chorvatska a Rumunska má být jejich přistoupení k dotčené dohodě schváleno prostřednictvím protokolu k dohodě. V souladu s čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení se na toto přistoupení použije zjednodušený postup, podle něhož protokol uzavírá Rada, jež jedná jednomyslně jménem členských států, a dotčená třetí země.

               (4)Dne 23. října 2006 a 14. září 2012 zmocnila Rada Komisi, aby s dotčenými třetími zeměmi zahájila jednání s cílem uzavřít protokoly k mezinárodním dohodám uzavřeným Unií a jejími členskými státy.

               (5)Komise jednání s Ukrajinou o Protokolu k Dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Chorvatské republiky a Rumunska k Evropské unii (dále jen „protokol“), úspěšně uzavřela výměnou verbálních nót.

               (6)V souladu s rozhodnutím Rady [XXX]
                  1
                byl protokol podepsán dne […], s výhradou jeho uzavření k pozdějšímu datu.

               (7)Protokol by proto měl být schválen jménem Unie a jejích členských států,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Protokol k Dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Chorvatské republiky a Rumunska, se schvaluje jménem Unie a jejích členských států.

               Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou učinit jménem Unie a jejích členských států oznámení podle článku 4 protokolu vyjadřující souhlas Unie a jejích členských států být protokolem vázány.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států Protokolu k Dohodě o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou, kterým se zohledňuje přistoupení Bulharské republiky, Chorvatské republiky a Rumunska k Evropské unii (Úř. věst. L , , s. ).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 4.10.2019
            COM(2019) 442 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základěžádosti Belgie – EGF/2019/001 BE/Carrefour

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               SOUVISLOSTI NÁVRHU

               1.Pravidla pro poskytování finančních příspěvků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  1
                (dále jen „nařízení o EFG“).

               2.Dne 20. června 2019 podala Belgie žádost EGF/2019/001 BE/Carrefour o finanční příspěvek z EFG v souvislosti s propouštěním
                  2
                ve společnosti Carrefour Belgique SA v Belgii.

               3.Po posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu se všemi příslušnými ustanoveními nařízení o EFG k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG jsou splněny.

               SHRNUTÍ ŽÁDOSTI

                        Žádost o prostředky z EFG

                        EGF/2019/001 BE/Carrefour

                        Členský stát

                        Belgie

                        Dotčené regiony (úroveň NUTS
                           3
                         2)

                        Propouštění se týká celé Belgie.

                        Datum podání žádosti

                        20. června 2019

                        Datum potvrzení přijetí žádosti

                        20. června 2019

                        Datum žádosti o poskytnutí dalších informací

                        4. července 2019

                        Lhůta pro poskytnutí dalších informací

                        15. srpna 2019

                        Lhůta pro vyhotovení posouzení

                        7. listopadu 2019

                        Kritérium pro pomoc

                        Čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení o EFG

                        Primární podnik

                        Carrefour Belgique SA

                        Počet dotčených podniků

                        1

                        Odvětví hospodářské činnosti

                        (oddíl NACE Revize 2)
                           4

                        Oddíl 47 (Maloobchod, kromě s motorovými vozidly)

                        Referenční období (čtyři měsíce):

                        30. listopadu 2018 – 30. března 2019

                        Počet pracovníků propuštěných během referenčního období (a)

                        751

                        Počet pracovníků propuštěných před referenčním obdobím nebo po něm (b)

                        268

                        Celkový počet propuštěných pracovníků (a + b)

                        1 019

                        Celkový počet způsobilých pracovníků

                        1 019

                        Celkový počet cílových pracovníků

                        400

                        Počet cílových mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“)

                        330

                        Rozpočet na individualizované služby (v EUR)

                        2 665 047

                        Rozpočet na provádění EFG
                           5
                         (v EUR)

                        55 000

                        Celkový rozpočet (v EUR)

                        2 720 047

                        Příspěvek z EFG (60 %) (v EUR)

                        1 632 028

               POSOUZENÍ ŽÁDOSTI

               Postup

               4.Belgie podala žádost EGF/2019/001 BE/Carrefour dne 20. června 2019, tedy do dvanácti týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria pro pomoc stanovená v článku 4 nařízení o EFG. Komise ve stejný den potvrdila přijetí žádosti a dne 4. července 2019 si vyžádala od Belgie další informace. Tyto další informace byly poskytnuty do šesti týdnů od vyžádání. Lhůta 12 týdnů od obdržení úplné žádosti, během níž by Komise měla dokončit své posouzení, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, uplyne dne 7. listopadu 2019.

               Způsobilost žádosti

               Dotčené podniky a příjemci pomoci

               5.Žádost se týká 751 pracovníků propuštěných společností Carrefour Belgique SA. Tento podnik působí v hospodářském odvětví řazeném v rámci NACE Revize 2 do oddílu 47 (Maloobchod, kromě s motorovými vozidly). Propouštění uskutečněné společností Carrefour Belgique se týká celé Belgie.

               Kritéria pro pomoc

               6.Belgie podala žádost podle kritérií pro poskytnutí pomoci stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení o EFG, které vyžaduje, aby během referenčního období v délce čtyř měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500 v jednom podniku v členském státě, včetně pracovníků propuštěných dodavateli uvedené společnosti a výrobci, kteří jsou jeho odběrateli, a/nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost.

               7.Čtyřměsíční referenční období v případě této žádosti trvalo od 30. listopadu 2018 do 30. března 2019. Propouštění během referenčního období se týká 751 pracovníků propuštěných ze společnosti Carrefour Belgique.

               Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti

               8.Všech 751 případů propuštění během referenčního období bylo stanoveno podle data, kdy došlo k faktickému ukončení pracovní smlouvy nebo vypršení její platnosti.

               Způsobilí příjemci pomoci

               9.Kromě již zmíněných pracovníků patří ke způsobilým příjemcům pomoci také 268 pracovníků, kteří byli propuštěni před začátkem referenčního období nebo po jeho skončení. Tito pracovníci byli propuštěni po všeobecném oznámení plánovaného propouštění dne 25. ledna 2018
                  6
               . Lze prokázat jednoznačnou příčinnou souvislost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.

               10.Celkový počet způsobilých příjemců pomoci je tedy 1 019.

               Vztah mezi propouštěním a významnými změnami ve struktuře světového obchodu způsobenými globalizací

               11.Belgie tvrdí, že maloobchod prochází obdobím zásadních změn kvůli globalizaci (on-line nakupování), což vede k propouštění. Na maloobchod mají vliv i měnící se charakter spotřebitelských návyků a digitalizace.

               12.Světový on-line prodej neustále roste již mnoho let. V roce 2015 se celosvětový maloobchodní elektronický prodej podílel na celkových výdajích v maloobchodu 7,4 %. V roce 2017 dosáhl 2 382 bilionů USD, což představovalo 28% zvýšení oproti předešlému roku a tvořilo 10,4 % celkového maloobchodního prodeje na celém světě. Očekává se, že v roce 2019 celosvětový on-line prodej vzroste o 20,7 % a bude tvořit až 14,1 % celkových výdajů v maloobchodu
                  7
               .

               Celosvětový maloobchodní elektronický prodej v letech 2017–2019
                  (V bilionech USD, změna v % a podíl na celkovém maloobchodním prodeji v %)

                        Maloobchodní elektronický prodej

                        Změna v %

                        Podíl na celkovém maloobchodním prodeji v %

               13.Tento rostoucí trend bude podle prognóz pokračovat i v následujících letech. Očekává se, že v roce 2023 celosvětový maloobchodní elektronický prodej ztrojnásobí svou úroveň vykázanou v roce 2018 a bude tvořit až 22 % celkových výdajů v maloobchodu
                  8
               .

               Celosvětový maloobchodní elektronický prodej v letech 2020–2023. Prognóza.
               (V bilionech USD, změna v % a podíl na celkovém maloobchodním prodeji v %)

                        Maloobchodní elektronický prodej

                        Změna v %

                        Podíl na celkovém maloobchodním prodeji v %

               14.V období 2013–2018 se v EU procentní podíl obyvatel nakupujících elektronicky zvýšil z 47 % na 69 %
                  9
               . Vedle zvýšení počtu zákazníků nakupujících elektronicky nastaly změny ve výběru elektronických prodejců. Podíl zákazníků nakupující on-line od prodejců ve své vlastní zemi klesl, byť jen o jeden procentní bod, z 89 % v roce 2013 na 88 % v roce 2018, zatímco přeshraniční nákupy v EU výrazně vzrostly z 26 % na 36 % a nákupy on-line od prodejců mimo EU jsou stále oblíbenější. Ty se v témže období zvýšily ze 14 % na 26 %
                  10
               .

               15.Tržiště jsou všudypřítomným znakem světa elektronického obchodování. Třemi nejvýznamnějšími aktéry jsou Amazon, Aliexpress a eBay, kteří působí jako globální subjekty.

               Výběr maloobchodníků
                  (Poslední přeshraniční nákup on-line)
                  11

               16.Spotřebitelé mají tendenci využívat takové mezinárodní internetové obchody se sídlem v zemích mimo EU na základě úvah vycházejících z ceny. Nákupy on-line mimo EU mají významný dopad na prodej tradičních maloobchodních prodejen v EU.

               17.Tyto celosvětové trendy se vztahují i na Belgii. Podle federace Comeos
                  12
                v roce 2018 nakupovalo on-line 67 % Belgičanů oproti pouhým 46 % v roce 2012. To představuje za šest let zvýšení o 21 procentních bodů. Belgičtí zákazníci nakupující elektronicky každý měsíc představují 44 % celkového počtu a 9 % nakupuje on-line každý týden. Obvyklý měsíční rozpočet u 42 % belgických zákazníků nakupujících elektronicky přesahuje 150 EUR. 39 % belgických zákazníků nakupujících elektronicky prohlásilo, že v roce 2019 utratí více nebo mnohem více než v předešlém roce. Pro polovinu respondentů není důležité, zda je internetový obchod belgický, či nikoli
                  13
               .

               18.V odvětví maloobchodu bylo dosud podáno 10 žádostí o příspěvek z EFG, z nichž dvě souvisí s globalizací spojenou s obchodem
                  14
                a osm s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí
                  15
               .

               Události vedoucí k propouštění a ukončení činnosti

               19.Carrefour Belgique provozuje činnost prostřednictvím tří značek: Carrefour Express (lokální prodejny), značka, která je zisková a expanduje a (otevírá 20 až 25 obchodů ročně), Carrefour Market (supermarkety), která je zaměřena na čerstvé produkty, rovněž expanduje a usiluje o otevření 10 obchodů za rok, a Carrefour Hypermarkety. Devatenáct ze 45 hypermarketů Carrefour není ziskových
                  16
               .

               20.Událostmi vedoucími k propouštění jsou uzavření jednoho hypermarketu Carrefour a pronájem částí plochy v některých hypermarketech, které jsou ještě provozovány, externím maloobchodníkům. Jak je uvedeno výše, nákupy on-line od prodejců mimo EU mají významný dopad na prodej tradičních prodejen v EU.

               21.Výrobky, u nichž je prodej on-line již vysoký nebo u nichž se v blízké budoucnosti očekává jeho růst, jsou shodné s nepotravinářskou nabídkou v hypermarketech. Módní zboží je v elektronickém obchodování vyzrálým produktem. „Prudce rostoucími produkty“
                  17
                jsou knihy a e-knihy, počítače a elektronika, zdravotní a kosmetické výrobky a zábava. Naproti tomu jen málo belgických spotřebitelů nakupuje potraviny on-line, třebaže zákazníci nakupující elektronicky prohlašují, že v budoucnu tak hodlají činit častěji
                  18
               .

               22.Pokud jde o Carrefour, růst prodeje on-line přispívá k poklesu prodeje nepotravinářských výrobků v jeho hypermarketech (obrat z nepotravinářských výrobků klesl v roce 2017 o 6 % a od roku 2010 o 19 %), což oslabuje ziskovost tohoto typu obchodů. Belgie uvedla, že propouštění je zejména následkem obtíží ve výše popsaném nepotravinářském odvětví.

               Obrat hypermarketů Carrefour. Nepotravinářský
                  19
               .
               (včetně všech daní)
                  (změna procentního podílu mezi jednotlivými roky)

               Ziskovost hypermarketů Carrefour
                  20

               (ROC
                  21
               v milionech EUR)

               Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost

               23.Ačkoli se propouštění týká celé země, Belgie očekává, že bude mít obzvláště významný nepříznivý dopad na zaměstnanost, a tudíž regionální ekonomiku ve Valonsku. Očekávaný dopad souvisí s nedostatkem pracovních příležitostí v regionu, relativně vysokou mírou nezaměstnanosti, a následkem toho s očekávanými obtížemi s rekvalifikací propuštěných pracovníků, zejména ve věku nad 50 let, jelikož jeden ze čtyř uchazečů o zaměstnání ve Valonsku je starší 55 let.

               24.Třebaže počet uchazečů o zaměstnání v regionu v roce 2018 klesl o 1,5 % oproti předešlému roku, míra nezaměstnanosti ve Valonsku (8,6 %
                  22
               ) je více než dvojnásobně vyšší než ve Flandrech (3,5 %
                  23
               ) a je nad průměrem EU, který činí 6,9 %. I další ukazatele dokládají nižší výkonnost trhu práce ve Valonsku: činnost v daném časovém úseku se zpomalila (–2,3 % hodin odpracovaných mezi prosincem 2017 a prosincem 2018), dočasná nezaměstnanost se zvýšila (+5,8 % za rok) a úpadky se v posledním čtvrtletí roku 2018 zvýšily (+5 % oproti témuž čtvrtletí roku 2017). Kromě toho se očekává, že v roce 2019 se zpomalí vytváření pracovních příležitostí (přibližně o 15 000 pracovních příležitostí méně než v roce 2018)
                  24
               .

               25.V roce 2018 bylo 57 % uchazečů o zaměstnání ve Valonsku dlouhodobě nezaměstnaných (déle než 12 měsíců), přičemž pracovníci nezaměstnaní déle než dva roky představovali 67 % z celkového počtu dlouhodobě nezaměstnaných uchazečů o zaměstnání
                  25
               .

               26.Podle federace Comeos jsou obavy, že i když zaměstnanost v maloobchodním odvětví v Belgii dosud neklesá, digitalizace a automatizace skladů budou mít velmi brzy dopad na tisíce relativně nekvalifikovaných pracovních míst
                  26
               .

               Cíloví příjemci pomoci a navržené akce

               Cíloví příjemci pomoci

               27.Vzhledem k obzvláště obtížné situaci v oblasti zaměstnanosti ve Valonsku Belgie očekává, že se opatření zúčastní jen 400 pracovníků propuštěných v tomto regionu. Rozdělení těchto pracovníků podle pohlaví, státní příslušnosti a věkových skupin je následující:

                        Kategorie

                        Počet
                           cílových příjemců pomoci
                           (pracovníci)

                        Pohlaví:

                        muži:

                        118

                        (29,5 %)

                        ženy:

                        282

                        (70,5 %)

                        Státní příslušnost:

                        občané EU:

                        379

                        (94,8 %)

                        občané zemí, které nejsou členy EU:

                        21

                        (5,2 %)

                        Věková skupina:

                        15–24 let:

                        0

                        (0,0 %)

                        25–29 let:

                        7

                        (1,7 %)

                        30–54 let:

                        68

                        (17,0 %)

                        55–64 let:

                        325

                        (81,3 %)

                        nad 64 let:

                        0

                        (0,0 %)

               28.Belgie navíc poskytne individualizované služby spolufinancované z EFG až 330 mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“) a kteří v den podání žádosti nedosáhli věku 25 let, vzhledem k tomu, že k 240 případům propouštění uvedených v odstavci 5 došlo v regionech na úrovni NUTS 2 Provincie Henegavsko (BE32) and Provincie Lutych (BE33)], které podle ročních údajů pro rok 2018
                  27
                měly míru nezaměstnanosti mladých lidí ve věku od 15 do 24 let nejméně 20 %
                  28
               .

               29.Celkový odhadovaný počet způsobilých příjemců pomoci, u nichž se očekává, že se budou účastnit opatření, včetně mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, je tedy 730.

               Způsobilost navržených akcí

               30.Propuštěným pracovníkům a mladým lidem z kategorie NEET mají být poskytnuty tyto individualizované služby:

               –Podpora/vedení/integrace: Tento soubor služeb rozšiřuje standardní činnosti na podporu bývalých pracovníků společnosti Carrefour prováděné rekvalifikačními středisky Veřejných služeb zaměstnanosti Valonska (Forem). Standardní nabídka bude prodloužena i na období po uplynutí povinné lhůty
                  29
                a propuštěným pracovníkům budou nabídnuty další specifické služby, jako jsou aktivní hledání práce a zprostředkování zaměstnání.

               Podporu pro mladé lidi z kategorie NEET a jejich organizační přípravu provádějí Forem a jejich odboroví partneři.

               Mladí lidé z kategorie NEET budou mít možnost účastnit se projektu „Coup de boost“, intenzivního režimu socioprofesní podpory trvajícího devět měsíců. Účastníkům budou nabídnuty různé kolektivní a individuální činnosti ohledně témat souvisejících s hledáním práce (příprava na pohovor při přijímání na pracovní místo, žádost o pohovor atd.), které rozvíjejí sebedůvěru a komunikaci; činnosti k obeznámení se s profesním prostředím a odbornou přípravou (návštěvy, stáže, pracovní zkušenost atd.); individuální pohovory s poradci a/nebo sociálními kouči s cílem pomoci každému mladému člověku vymezit svůj profesní projekt; přizpůsobené informace o pracovněprávních předpisech a sociálních právech a podporu ve správních postupech; výměnné činnosti, při nichž se mladí lidé mohou vzájemně podporovat a vzájemně se informovat o svých profesních zkušenostech, hledání práce a odborné přípravě, atd.

               Cílem je, aby mladý člověk z kategorie NEET na konci této podpory získal první pracovní místo nebo aby se začlenil do programu kvalifikační odborné přípravy. Po projektu „Coup de Boost“ se také předpokládá další podpora s cílem zajistit, aby se mladí lidé z kategorie NEET dobře začlenili do odborné přípravy nebo zaměstnání a aby překonali obtíže, které mohou vzniknout.

               –Odborná příprava, rekvalifikace a odborné vzdělávání. Pracovníci a mladí lidé z kategorie NEET budou mít přístup ke standardní nabídce odborné přípravy veřejných služeb Forem a jejich partnerů a rovněž budou využity specifické moduly pro hledání pracovních míst. Kromě toho bude po profilování a validaci jednotlivých profesních projektů s profesním poradcem nabídnuta zvláštní odborná příprava zaměřená na uspokojení zjištěných potřeb. Součástí nabídky pro mladé lidi, kteří mají odpovídající potřeby, bude i odborná příprava související se základními dovednostmi (způsobilost v jazyce, matematice, využívání informačních technologií atd.).

               –Podpora pro vytvoření podniku. Toto opatření určené pracovníkům bude zahrnovat fázi diagnostiky a orientace, akce na zvyšování informovanosti o podnikání, informační schůzky o potenciálu zahájení podnikání prostřednictvím územních ekonomických diagnóz a vytváření sítí s příslušnými podnikateli a s certifikovanými kouči pro začínající podniky.

               –Příspěvek na zahájení podnikání. Pracovníci, kteří začnou podnikat nebo zahájí činnost jako osoby samostatně výdělečně činné, obdrží příspěvek až do výše 15 000 EUR. Tento příspěvek bude vyplacen ve dvou splátkách poté, co bude podpůrnými doklady prokázán efektivní rozvoj činnosti.

               –Příspěvky. 1) Příspěvek při hledání zaměstnání a příspěvek na odbornou přípravu. Pracovníci a mladí lidé z kategorie NEET obdrží 1 EUR za hodinu účinné účasti na odborné přípravě nebo na činnostech hledání zaměstnání u rekvalifikačních středisek Forem
                  30
               . 2) Příspěvek na dojíždění. S cílem podpořit regionální a meziregionální mobilitu obdrží pracovníci a mladí lidé z kategorie NEET, kteří přijmou pracovní místo buď ve vzdálenosti více než 60 km od domova, nebo ve vzdálenosti vyžadující více než čtyři hodiny dojíždění do zaměstnání (tam a zpět), jednorázovou částku ve výši 500 EUR nebo 750 EUR
                  31
               . 3) Příspěvek na vytvoření podniku. S cílem podpořit pracovníky při zakládání jejich podniků
                  32
                bude poskytován měsíční příspěvek ve výši 350 EUR po dobu nejvýše 12 měsíců. 4) Příspěvek na návrat do školy. Pracovníkům a mladým lidem z kategorie NEET, kteří se účastní denního studia (études de plein exercice) v délce nejméně jednoho roku, bude poskytován měsíční příspěvek ve výši 350 EUR.

               31.Navržené akce, které jsou popsány výše, představují aktivní opatření na trhu práce v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG. Tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.

               32.Belgie poskytla požadované informace o akcích, které jsou pro dotčený podnik povinné podle vnitrostátního práva nebo na základě kolektivních smluv. Rovněž potvrdila, že finanční příspěvek z EFG nebude takové akce nahrazovat.

               Odhadovaný rozpočet

               33.Celkové odhadované náklady činí 2 720 047 EUR, přičemž tato částka zahrnuje výdaje na individualizované služby ve výši 2 665 047 EUR a výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování a propagace, kontroly a výkaznictví ve výši 55 000 EUR.

               34.Celkový požadovaný finanční příspěvek z EFG činí 1 632 028 EUR (60 % celkových nákladů).

                        Akce

                        Odhadovaný počet účastníků

                        Odhadované náklady na účastníka
                        (v EUR)
                           33

                        Odhadované celkové náklady

                        (v EUR)
                           34

                        Individualizované služby (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a c) nařízení o EFG)

                        Podpora/vedení/integrace
                           (Accompagnement, orientation, mobilisation et insertion)

                        730

                        2 241

                        1 636 130

                        Odborná příprava, rekvalifikace a odborné vzdělávání
                           (Formation et modules specifiques)

                        460

                        941

                        432 710

                        Podpora pro vytvoření podniku
                           (Dispositif d'accompagnement à l'entreprenariat)

                        250

                        463

                        115 743

                        Příspěvek na zahájení podnikání
                           (Bourse de lancement)

                        10

                        10 000

                        100 000

                        Mezisoučet a):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb

                        –

                        2 284 583

                        (85,72 %)

                        Příspěvky a pobídky (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG)

                        Příspěvky
                           (Allocations et primes)

                        730

                        521

                        380 464

                        Mezisoučet b):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb:

                        –

                        380 464

                        (14,28 %)

                         Akce podle čl. 7 odst. 4 nařízení o EFG

                        1. Přípravné činnosti

                        –

                        0

                        2. Řízení

                        –

                        10 000

                        3. Informační a propagační činnosti

                        –

                        15 000

                        4. Kontrolní a vykazovací činnosti

                        –

                        30 000

                        Mezisoučet c):

                        Procentní podíl na celkových nákladech:

                        –

                        55 000

                        (2,02 %)

                        Celkové náklady (a + b + c):

                        –

                        2 720 047

                        Příspěvek z EFG (60% celkových nákladů)

                        –

                        1 632 028

               35.Náklady na akce uvedené v tabulce výše jakožto akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG nepřesahují 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb. Belgie potvrdila, že tyto akce jsou podmíněny aktivní účastí cílových příjemců pomoci na hledání zaměstnání nebo odborné přípravě.

               36.Belgie potvrdila, že náklady na investice na samostatnou výdělečnou činnost, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci nepřekročí částku 15 000 EUR na příjemce.

               Období způsobilosti výdajů

               37.Belgie začala poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci dne 1. prosince 2018. Výdaje na akce jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 1. prosince 2018 do 20. června 2021.

               38.Belgii začaly vznikat administrativní výdaje spojené s prováděním EFG dne 25. ledna 2018. Výdaje na přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 25. ledna 2018 do 20. prosince 2021.

               Doplňkovost s akcemi financovanými z vnitrostátních fondů nebo fondů Unie

               39.Zdrojem vnitrostátního předfinancování nebo spolufinancování jsou fondy Valonského regionu (Région Wallonne).

               40.Belgie potvrdila, že výše popsaná opatření, která získají finanční příspěvek z EFG, neobdrží zároveň finanční příspěvky z jiných finančních nástrojů Unie.

               Postupy pro konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery a s místními a regionálními orgány

               41.Belgie uvedla, že koordinovaný balíček individualizovaných služeb byl vypracován na základě konzultací se sociálními partnery.

               42.Vedle poskytnutí povinných informací a provedení konzultací se zástupci pracovníků byl zároveň vytvořen krizový útvar s cílem vymezit sociální plán a koordinovat zásahy dotčených veřejných služeb. Veřejné služby zaměstnanosti Valonska konzultovaly s odbory různá řešení rekvalifikace
                  35
                a odbory, profesní poradci a sociální pracovníci v přímém kontaktu s propuštěnými pracovníky byli konzultováni ohledně potřeb změny kvalifikace / prohlubování dovedností pracovníků
                  36
               .

               Řídicí a kontrolní systémy

               43.Belgie oznámila Komisi, že finanční příspěvek bude řízen a kontrolován stejnými orgány, které řídí a kontrolují ESF.

               Závazky přijaté dotčeným členským státem

               44.Belgie poskytla všechny nezbytné záruky týkající se těchto bodů:

               –při přístupu k navrženým akcím a jejich provádění budou dodržovány zásady rovného zacházení a nediskriminace,

               –byly splněny požadavky stanovené vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU, které se týkají hromadného propouštění,

               –společnost Carrefour, která pokračovala po propuštění pracovníků ve své činnosti, dodržela své zákonné povinnosti upravující propouštění a své pracovníky příslušným způsobem zabezpečila,

               –navržené akce neobdrží finanční podporu z jiných fondů ani finančních nástrojů Unie a zamezí se jakémukoliv dvojímu financování,

               –navržené akce budou doplňovat opatření financovaná prostřednictvím strukturálních fondů,

               –finanční příspěvek z EFG bude v souladu s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu.

               ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Rozpočtový návrh

               45.EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
                  37
               .

               46.Po posouzení žádosti s ohledem na podmínky stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení o EFG a při zohlednění počtu cílových příjemců pomoci, navržených akcí a odhadovaných nákladů navrhuje Komise uvolnit z EFG částku 1 632 028 EUR, která představuje 60 % celkových nákladů na navržené akce, aby se v souvislosti s dotčenou žádostí poskytl finanční příspěvek.

               47.Návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme společně Evropský parlament a Rada, jak stanoví bod 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  38
               .

               Související akty

               48.Současně s tímto návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků ve výši 1 632 028 EUR do příslušné rozpočtové položky.

               49.Současně s přijetím tohoto návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou navržené rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě
                  žádosti Belgie – EGF/2019/001 BE/Carrefour

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  39
               , a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,

               s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  40
               , a zejména na bod 13 uvedené dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) má za cíl poskytovat podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni, a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, následkem pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize nebo následkem nové celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat těmto osobám při jejich opětovném začlenění na trh práce.

               (2)EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
                  41
               .

               (3)Dne 20. června 2019 předložila Belgie žádost o uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s propouštěním ve společnosti Carrefour Belgique SA v Belgii. Tato žádost byla doplněna o další informace poskytnuté v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1309/2013. Žádost splňuje požadavky na stanovení výše finančního příspěvku z EFG podle článku 13 nařízení (EU) č. 1309/2013.

               (4)V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1309/2013 se Belgie rozhodla poskytnout individualizované služby spolufinancované z EFG také 330 mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy (tzv. „NEET“).

               (5)V souvislosti s uvedenou žádostí Belgie by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na poskytnutí finančního příspěvku ve výši 1 632 028 EUR.

               (6)Aby byly prostředky z EFG uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné ode dne jeho přijetí,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2019 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 1 632 028 EUR v prostředcích na závazky a na platby.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne [datum přijetí]
                  42*.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda/předsedkyně
                        předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)

                        Ve smyslu článku 3 nařízení o EFG.

                     (3)

                        Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)

                        Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)

                        V souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1309/2013.

                     (6)

                  http://www.gondola.be/fr/news/food-retail/plan-de-transformation-carrefour-belgique-signature-du-protocole-daccord

                     (7)

                        Celosvětový maloobchodní elektronický prodej (
                  https://www.emarketer.com/content/global-ecommerce-2019
                  )

                     (8)

                        Tamtéž.

                     (9)

                        Eurostat. Internetové nákupy fyzických osob [isoc_ec_ibuy].

                     (10)

                        Eurostat.
                  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/pdfscache/46776.pdf

                     (11)

                        Cross-border ecommerce shopper survey, 2017.
                  https://www.eurocommerce.eu/media/159952/2018.07.02%20-%20ecommerce%20report_annex.pdf

                     (12)

                        Belgická federace obchodu a služeb.

                     (13)

                        Comeos. E-commerce Belgium 2018.
                  https://static.comeos.be/E-commerce_Belgium_2018.pdf

                     (14)

                        Tato žádost a EGF/2017/005 FI/Retail, COM(2017) 618.

                     (15)

                        EGF/2010/010 CZ/Unilever, KOM(2011) 61,
                     EGF/2010/016 ES/Aragón Retail, KOM(2010) 615,
                     EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, KOM(2011) 580,
                     EGF/2014/009 EL/Sprider Stores, COM(2014) 620,
                     EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas, COM(2014) 702,
                     EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, COM(2016) 210,
                     EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail, COM(2016) 742 a
                     EGF/2017/003 GR Attica Retail, COM(2017) 613.

                     (16)

                        Carrefour. „Plan de transformation Carrefour Belgique“ (Leden 2018)

                     (17)

                        Prudce rostoucí produkty jsou produkty, které spotřebitelé již nakupují on-line a hodlají tak činit častěji v budoucnu.

                     (18)

                        Comeos. E-commerce Belgium 2018, op. cit.

                     (19)

                        Carrefour. „Plan de transformation Carrefour Belgique“ (Leden 2018).

                     (20)

                        Tamtéž.

                     (21)

                        Rentabilita zákazníků („Return on customers“, ROC) je ukazatel ziskovosti prodejen. Udává ziskovost poskytovanou zákazníky s ohledem na investice, které byly provedeny a nadále se provádějí s cílem jim poskytnout služby, uspokojit je a udržet si je. ROC se rovná peněžnímu toku podniku v běžném období generovanému jeho zákazníky plus veškeré změny v podkladové hodnotě zákazníků, vydělené celkovou hodnotou zákazníků na počátku období.

                     (22)

                        Statbel
                     (
                  https://statbel.fgov.be/fr/themes/emploi-formation/marche-du-travail/emploi-et-chomage#panel-11
                  )

                     (23)

                        Tamtéž.

                     (24)

                        Le Forem. Marché de l’emploi. Tendances et conjoncture en Wallonie. Janvier 2019.

                     (25)

                        Iweps. Séries statistiques du marché du travail en Wallonie. Décembre 2018.
                     (
                  https://www.iweps.be/wp-content/uploads/2019/01/dmc1812.pdf
                  )

                     (26)

                  https://www.lecho.be/entreprises/grande-distribution/Malgre-Carrefour-l-emploi-dans-la-grande-distribution-a-progresse/9976847

                     (27)

                        Zdroj: Eurostat, datový soubor: [lfst_r_lfu3rt].

                     (28)

                        Provincie Henegavsko (27,6 %), Provincie Lutych (21,1 %).

                     (29)

                        Pro pracovníky ve věku nad 45 let: 6 měsíců (60 hodin). Pro pracovníky do 44 let: 3 měsíce (30 hodin).

                     (30)

                        V souladu s valonským nařízením ze dne 29. ledna 2004 (Décret relatif au plan d’accompagnement des reconversions).

                     (31)

                        Částka 500 EUR v případě, že dojíždějí do práce autem, nebo 750 EUR v případě, že do práce dojíždějí veřejnou dopravou.

                     (32)

                        Poskytování příspěvku končí okamžikem, kdy je zahájeno podnikání.

                     (33)

                        Odhadované náklady na pracovníka byly zaokrouhleny, aby se neuváděla desetinná místa. Toto zaokrouhlení však nemá vliv na celkové náklady každého opatření, které jsou stejné jako v žádosti předložené Belgií.

                     (34)

                        Celkové částky se z důvodu zaokrouhlení neshodují.

                     (35)

                        Dne 15. a 27. března 2019.

                     (36)

                        Dne 15. března 2019.

                     (37)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (38)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (39)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (40)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (41)

                        Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (42)
                  *
                        Datum vloží Evropský parlament před vyhlášením v Úředním věstníku.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.10.2019
            COM(2019) 462 final
            2019/0220(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru a v podvýboru pro obchod a investice zřízených Rámcovou dohodou o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mongolskem na straně druhé, pokud jde o přijetí rozhodnutí o jednacím řádu smíšeného výboru a o jednacím řádu podvýboru pro obchod a investice

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru a v podvýboru pro obchod a investice zřízených Rámcovou dohodou o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mongolskem na straně druhé (dále jen „dohoda“) k zamýšlenému přijetí jednacího řádu smíšeného výboru a jednacího řádu podvýboru pro obchod a investice.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Rámcová dohoda o partnerství a spolupráci mezi EU a Mongolskem

               Cílem dohody je vytvořit posílené partnerství mezi EU, jejími členskými státy a Mongolskem a prohloubit a zlepšit spolupráci v otázkách společného zájmu, jež bude výrazem sdílených hodnot a společných zásad. Dohoda vytvoří soudržný a právně závazný rámec pro vztahy EU s Mongolskem. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. listopadu 2017.

               2.2.Smíšený výbor a podvýbor pro obchod a investice

               Smíšený výbor se zřizuje článkem 56 dohody. Jeho hlavními úkoly jsou: a) zajistit řádné fungování a provádění této dohody; b) stanovovat priority ohledně cílů této dohody; c) vydávat doporučení pro prosazování cílů této dohody.

               Smíšený výbor vydává doporučení a případně přijímá rozhodnutí za účelem zajištění účinnosti konkrétních aspektů dohody. Smíšený výbor se schází na vhodné vysoké úrovni. Smíšený výbor přijme svůj jednací řád. Může zřídit specializované pracovní skupiny, které se zabývají specifickými otázkami.

               Podvýbor pro obchod a investice se zřizuje článkem 28 dohody. Jeho úkolem je pomáhat smíšenému výboru při plnění jeho úkolů ve všech oblastech spolupráce týkající se obchodu a investic.

               2.3.Zamýšlený akt smíšeného výboru a podvýboru pro obchod a investice

               Smíšený výbor přijme rozhodnutí o přijetí svého jednacího řádu a specializovaných pracovních skupin. Podvýbor pro obchod a investice přijme rozhodnutí o přijetí svého jednacího řádu (dále jen „zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšlených aktů je přijmout v souladu s čl. 28 odst. 3 a čl. 56 odst. 6 dohody jednací řád, který bude základem pro organizaci smíšeného výboru, a jednací řád podvýboru pro obchod a investice a specializovaných pracovních skupin, aby bylo možno dohodu provádět.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie, by měl vést k přijetí jednacího řádu smíšeného výboru EU-Mongolsko a jednacího řádu podvýboru pro obchod a investice a specializovaných pracovních skupin. Postoj by měl vycházet z návrhů rozhodnutí smíšeného výboru a podvýboru pro obchod a investice.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody.“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  1
               .

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Smíšený výbor a podvýbor pro obchod a investice jsou orgány zřízené dohodou, konkrétně Rámcovou dohodou o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mongolskem na straně druhé.

               Akty, které mají tyto orgány přijmout, představují akty s právními účinky. Podle čl. 56 odst. 2 dohody přijímají totiž smíšený výbor a podvýbor pro obchod a investice rozhodnutí, jež jsou pro strany závazná.

               Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sleduje‑li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze‑li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               Pokud jde o zamýšlený akt, který sleduje současně několik cílů nebo který má několik složek, jež jsou nerozlučně spojeny, aniž je jedna vůči druhé vedlejší, musí hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU zahrnovat výjimečně různé odpovídající právní základy.

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Zamýšlené akty jsou zaměřeny na prosazování cílů dohody a usnadnění jejího provádění. Jednací řád smíšeného výboru upravuje obecné fungování orgánu zřízeného na základě dohody. Oblast, do níž rozhodnutí spadá, musí být proto posuzována s ohledem na dohodu v celém jejím rozsahu
                  2
               .

               V tomto konkrétním případě je převažujícím cílem a složkou dohody spolupráce s rozvojovou zemí (článek 209 SFEU)
                  3
               . Vhodným právním základem by tak měl být článek 209 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 209 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Vzhledem k tomu, že akt smíšeného výboru stanoví jeho jednací řád, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2019/0220 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru a v podvýboru pro obchod a investice zřízených Rámcovou dohodou o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mongolskem na straně druhé, pokud jde o přijetí rozhodnutí o jednacím řádu smíšeného výboru a o jednacím řádu podvýboru pro obchod a investice

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 209 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rámcová dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mongolskem na straně druhé (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 1. listopadu 2017.

               (2)Ustanovením čl. 56 odst. 1 dohody se zřizuje smíšený výbor, jehož úkolem je zajistit řádné fungování a provádění dohody.

               (3)Podle čl. 56 odst. 6 dohody má smíšený výbor přijmout svůj jednací řád a podle čl. 56 odst. 4 může smíšený výbor zřídit specializované pracovní skupiny.

               (4)Ustanovením čl. 28 odst. 1 dohody se zřizuje podvýbor pro obchod a investice.

               (5)Podle čl. 28 odst. 3 dohody má podvýbor pro obchod a investice přijmout svůj jednací řád.

               (6)Aby se zajistilo účinné provádění dohody, měl by být jednací řád smíšeného výboru přijat co nejdříve.

               (7)Je proto vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru a v podvýboru pro obchod a investice. Postoj Unie ve smíšeném výboru a v podvýboru pro obchod a investice by měl vycházet z připojených návrhů rozhodnutí smíšeného výboru a podvýboru pro obchod a investice,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve smíšeném výboru EU-Mongolsko, pokud jde o zamýšlené přijetí jeho jednacího řádu, vychází z návrhu rozhodnutí smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat v podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko, pokud jde o zamýšlené přijetí jeho jednacího řádu, vychází z návrhu rozhodnutí podvýboru pro obchod a investice připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Věc C-399/12, Německo v. Rada (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (2)

                        Věc C-244/17, Komise v. Rada (Kazachstán), ECLI:EU:C:2018:662, bod 40.

                     (3)

                        Pokud jde o oblast působnosti rozvojové politiky, viz věc C-377 Komise v. Rada (Filipíny), body 36–37.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.10.2019
            COM(2019) 462 final
            PŘÍLOHY

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru a v podvýboru pro obchod a investice zřízených Rámcovou dohodou o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mongolskem na straně druhé, pokud jde o přijetí rozhodnutí o jednacím řádu smíšeného výboru a o jednacím řádu podvýboru pro obchod a investice

               PŘÍLOHA I

               Rozhodnutí č. 1/ smíšeného výboru zřízeného Rámcovou dohodou o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mongolskem na straně druhé (dále jen „smíšený výbor EU-Mongolsko“)

               ze dne ...,

               kterým se přijímá jeho jednací řád

               SMÍŠENÝ VÝBOR EU-MONGOLSKO,

               s ohledem na Rámcovou dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mongolskem na straně druhé (dále jen „dohoda“), a zejména na článek 56 uvedené dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda vstoupila v platnost dne 1. listopadu 2017.

               (2)Podle čl. 56 odst. 6 přijme smíšený výbor EU-Mongolsko svůj jednací řád,

               ROZHODL TAKTO:

               Jediný článek

               Přijímá se jednací řád smíšeného výboru EU-Mongolsko uvedený v příloze.

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu/Ulánbátaru dne

               Za smíšený výbor EU-Mongolsko

               předseda (předsedkyně)

               PŘÍLOHA

               JEDNACÍ ŘÁD SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-MONGOLSKO

               Článek 1
               Složení a předsednictví

               1.
                     Smíšený výbor zřízený podle článku 56 Rámcové dohody o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mongolskem na straně druhé (dále jen „smíšený výbor EU-Mongolsko“) plní úkoly stanovené v článku 56 dohody.

               2.
                     Smíšený výbor EU-Mongolsko se skládá ze zástupců stran vymezených dohodou na nejvyšší možné úrovni.

               3.
                     Smíšenému výboru EU-Mongolsko předsedá střídavě po dobu jednoho kalendářního roku ministr zahraničních věcí Mongolska a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku. Předsedové mohou předsedáním všem nebo některým zasedáním smíšeného výboru EU-Mongolsko pověřit vyššího úředníka.

               Článek 2
                  Zasedání

               1.
                     Smíšený výbor EU-Mongolsko obvykle zasedá jednou ročně, pokud se strany nedohodnou jinak. Zasedání smíšeného výboru EU-Mongolsko svolává předseda. Zasedání se konají střídavě v Bruselu a Ulánbátaru v den stanovený vzájemnou dohodou. Mimořádná zasedání smíšeného výboru EU-Mongolsko se mohou konat na žádost kterékoli ze stran, pokud se tak strany dohodnou.

               2.
                     Výjimečně, pokud s tím obě strany souhlasí, mohou zasedání smíšeného výboru EU-Mongolsko probíhat rovněž za použití technických prostředků, například prostřednictvím videokonference.

               Článek 3
                  Delegace

               1.
                     Každá strana před každým zasedáním smíšeného výboru EU-Mongolsko informuje předsedu o zamýšleném složení své delegace.

               2.
                     Předseda po dohodě se stranami může k účasti na zasedání přizvat odborníky nebo zástupce jiných subjektů jako pozorovatele, nebo aby poskytli informace o konkrétní záležitosti. Strany se dohodnou na podmínkách, za kterých se tito odborníci nebo zástupci jiných subjektů mohou zasedání účastnit.

               Článek 4
                  Informování veřejnosti

               1.
                     Zasedání smíšeného výboru EU-Mongolsko nejsou veřejná, pokud předseda po dohodě se stranami nerozhodne jinak. Pokud strana předloží smíšenému výboru EU-Mongolsko informace, jež označí za důvěrné, nakládá s nimi druhá strana jako s takovými.

               2.
                     Smíšený výbor EU-Mongolsko může vydávat prohlášení pro veřejnost, pokud je to považováno za vhodné.

               Článek 5
                  Sekretariát

               Funkci tajemníků smíšeného výboru EU-Mongolsko vykonávají společně zástupce Evropské služby pro vnější činnost a zástupce vlády Mongolska. Jsou informováni o veškeré komunikaci předsedy nebo adresované předsedovi, včetně komunikace jakýmikoli písemnými prostředky, jako je elektronická pošta.

               Článek 6
                  Program zasedání

               1.
                     Předseda připraví pro každé zasedání smíšeného výboru EU-Mongolsko předběžný program. Předběžný program je spolu se souvisejícími dokumenty stranám zaslán nejméně 21 dnů před datem zasedání.

               2.
                     Kterákoli ze stran může požádat předsedu o zařazení určitého bodu na program zasedání.

               3.
                     Program zasedání přijímá smíšený výbor EU-Mongolsko na začátku každého zasedání. Na program zasedání mohou být zařazeny i jiné body než ty, které jsou uvedeny v předběžném programu, pokud se tak strany dohodnou.

               4.
                     Tajemníci smíšeného výboru EU-Mongolsko předběžný program smíšeného výboru EU-Mongolsko zveřejní před zasedáním.

               5.
                     Ve zvláštních případech může předseda po dohodě se stranami zkrátit lhůty uvedené v odstavci 1 tak, aby se zohlednily potřeby konkrétního případu.

               Článek 7
                  Dohodnutý zápis

               1.
                     Závěry ze zasedání smíšeného výboru EU-Mongolsko se zaznamenají ve formě dohodnutého zápisu.

               2.
                     Předseda shrne závěry dosažené smíšeným výborem EU-Mongolsko na každém zasedání. Na základě uvedených závěrů vypracují oba tajemníci společně návrh zápisu ze zasedání, pokud možno na jeho konci nebo nejpozději do 30 kalendářních dnů od data zasedání.

               3.
                     Smíšený výbor EU-Mongolsko schválí návrh, pokud možno na konci zasedání nebo nejpozději do 45 kalendářních dnů od data zasedání nebo do kteréhokoli jiného data, na němž se smíšený výbor EU-Mongolsko dohodne. Jakmile smíšený výbor EU-Mongolsko schválí návrh zápisu, předseda podepíše jeho dva prvopisy. Každá ze stran dohody obdrží jeden prvopis.

               Článek 8
                  Rozhodnutí a doporučení

               1.
                     Smíšený výbor EU-Mongolsko může za účelem dosažení cílů dohody přijímat rozhodnutí nebo doporučení.

                2.
                     Rozhodnutí či doporučení smíšeného výboru EU-Mongolsko nesou označení „rozhodnutí“, případně „doporučení“, za kterým následuje pořadové číslo, datum přijetí a popis daného předmětu. Každé rozhodnutí musí obsahovat datum, ke kterému vstupuje v platnost.

               3.
                     Smíšený výbor EU-Mongolsko může přijímat rozhodnutí nebo doporučení, vyžaduje-li to daná situace, písemným postupem.

               4.
                     Rozhodnutí a doporučení smíšeného výboru EU-Mongolsko se vyhotovují ve dvou prvopisech podepsaných předsedou.

               5.
                     Strany mohou zveřejnit rozhodnutí a doporučení smíšeného výboru EU-Mongolsko ve svých úředních věstnících.

               Článek 9
                  Náklady

               1.
                     Každá strana nese náklady, které jí vzniknou v souvislosti s účastí na zasedáních smíšeného výboru EU-Mongolsko, a to jak náklady na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak náklady na poštovné a telekomunikace. Každá strana nese náklady, které jí vzniknou v souvislosti s tlumočením na zasedáních a s překlady.

               2.
                     Náklady související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů nese hostitelská strana zasedání.

               Článek 10
                  Specializované pracovní skupiny

               1.
                     Smíšený výbor EU-Mongolsko může zřídit specializované pracovní skupiny, které mu pomáhají plnit jeho úkoly.

               2.
                     Smíšený výbor EU-Mongolsko může rozhodnout o zrušení kterékoli specializované pracovní skupiny, přijmout nebo změnit jejich mandát.

               3.
                     Specializované pracovní skupiny mají rozhodovací pravomoci. Předkládají po každém svém zasedání smíšenému výboru EU-Mongolsko podrobné zprávy o své činnosti a mohou vydávat doporučení určená smíšenému výboru EU-Mongolsko.

               Článek 11
                  Změna jednacího řádu

               Jednací řád může být změněn na základě společné dohody stran v souladu s článkem 8.

               PŘÍLOHA II

               Rozhodnutí č. 1/.... podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko zřízeného Rámcovou dohodou o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mongolskem na straně druhé (dále jen „podvýbor pro obchod a investice EU-Mongolsko“)

               ze dne ...,

               kterým se přijímá jeho jednací řád

               PODVÝBOR PRO OBCHOD A INVESTICE EU-MONGOLSKO,

               s ohledem na Rámcovou dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mongolskem na straně druhé (dále jen „dohoda“), a zejména na článek 28 uvedené dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Podle článku 28 dohody byl zřízen podvýbor pro obchod a investice EU-Mongolsko, aby pomáhal smíšenému výboru při plnění jeho úkolů ve všech oblastech, na které se vztahuje hlava IV dohody (Spolupráce v oblasti obchodu a investic).

               (2)Podle čl. 28 odst. 3 dohody přijme podvýbor pro obchod a investice EU-Mongolsko svůj jednací řád,

               ROZHODL TAKTO:

               Jediný článek

               Přijímá se jednací řád podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko uvedený v příloze.

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu/Ulánbátaru dne

               Za podvýbor pro obchod a investice EU-Mongolsko

               předseda (předsedkyně)

               PŘÍLOHA

               JEDNACÍ ŘÁD PODVÝBORU PRO OBCHOD A INVESTICE EU-MONGOLSKO

               Článek 1
                  Složení a předsednictví

               1.
                     Podvýbor zřízený podle článku 28 Rámcové dohody o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mongolskem na straně druhé (dále jen „podvýbor pro obchod a investice EU-Mongolsko“) plní úkoly stanovené v čl. 28 odst. 2 dohody.

               2.
                      Podvýbor pro obchod a investice EU-Mongolsko se skládá ze zástupců Unie a Mongolska na vhodné úrovni a předsedá mu střídavě po dobu jednoho kalendářního roku zástupce odpovědného útvaru Evropské komise na straně EU a […] na straně Mongolska.

               Článek 2
                  Zasedání

               1.
                     Podvýbor pro obchod a investice EU-Mongolsko zasedá každý rok krátce před zasedáním smíšeného výboru EU-Mongolsko. Zasedání podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko svolává předseda. Zasedání se konají střídavě v Bruselu a Ulánbátaru v den stanovený vzájemnou dohodou. Zvláštní zasedání podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko se mohou konat na žádost kterékoli ze stran, pokud se tak strany dohodnou.

               2.
                     Pokud se tak strany dohodnou, mohou se zasedání podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko výjimečně konat prostřednictvím videokonference.

               Článek 3
                  Delegace

               1.
                      Každá strana před každým zasedáním podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko informuje předsedu o zamýšleném složení své delegace.

               2.
                     Předseda po dohodě se stranami může k účasti na zasedání přizvat odborníky nebo zástupce jiných subjektů jako pozorovatele, nebo aby poskytli informace o konkrétní záležitosti. Strany se dohodnou na podmínkách, za kterých se tito pozorovatelé a zástupci jiných subjektů mohou zasedání účastnit.

               Článek 4
                  Informování veřejnosti

               1.
                     Nerozhodne-li předseda jinak po dohodě se stranami, jsou zasedání podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko neveřejná. Pokud strana předloží podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko informace, jež označí za důvěrné, nakládá s nimi druhá strana jako s takovými.

               2.
                     Podvýbor pro obchod a investice EU-Mongolsko může vydávat prohlášení a zprávy pro veřejnost, pokud je to považováno za vhodné.

               Článek 5
                  Sekretariát

               1.
                     Funkci tajemníků podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko vykonávají společně zástupce odpovědného útvaru Evropské komise a zástupce Ministerstva zahraničních věcí Mongolska.

               Článek 6
                  Program zasedání

               1.
                     Předseda připraví pro každé zasedání podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko předběžný program.

               2.
                     Kterákoli ze stran může požádat předsedu o zařazení určitého bodu na program zasedání.

               3.
                     Program zasedání přijímá podvýbor pro obchod a investice EU-Mongolsko na začátku každého zasedání. Na program zasedání mohou být zařazeny i jiné body než ty, které jsou uvedeny v předběžném programu, pokud se tak strany dohodnou.

               4.
                     Tajemníci podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko předběžný program podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko zveřejní před zasedáním.

               Článek 7
                  Zápis ze zasedání

               1.
                     Závěry ze zasedání podvýboru EU-Mongolsko pro obchod a investice se zaznamenají ve formě dohodnutého zápisu.

               2.
                     Předseda shrne závěry dosažené podvýborem pro obchod a investice EU-Mongolsko a podá o nich zprávu smíšenému výboru EU-Mongolsko. Na základě uvedených závěrů vypracují oba tajemníci společně návrh zápisu ze zasedání, pokud možno na jeho konci nebo nejpozději do 30 kalendářních dnů od data zasedání.

               3.
                     Podvýbor pro obchod a investice EU-Mongolsko schválí návrh, pokud možno na konci zasedání nebo nejpozději do 45 kalendářních dnů od data zasedání nebo do kteréhokoli data, na němž se podvýbor pro obchod a investice EU-Mongolsko dohodne.

               Článek 8
                  Rozhodnutí

               1.
                     Podvýbor pro obchod a investice EU-Mongolsko se může dohodnout na rozhodnutích, pokud je tak stanoveno v dohodě.

               2.
                     Rozhodnutí podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko nesou označení „rozhodnutí podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko“, za kterým následuje pořadové číslo, datum jejich přijetí a popis daného předmětu. Každé rozhodnutí musí obsahovat datum, ke kterému vstupuje v platnost.

               3.
                     Podvýbor pro obchod a investice EU-Mongolsko může přijímat svá rozhodnutí, vyžaduje-li to daná situace, písemným postupem.

               4.
                     Rozhodnutí podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko se vyhotovují ve dvou prvopisech podepsaných předsedou.

               5.
                     Strany mohou zveřejnit rozhodnutí podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko ve svých příslušných úředních věstnících.

               Článek 9
                  Náklady

               1.
                     Každá strana nese náklady, které jí vzniknou v souvislosti s účastí na zasedáních podvýboru pro obchod a investice EU-Mongolsko, a to jak náklady na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak náklady na poštovné a telekomunikace. Každá strana nese náklady, které jí vzniknou v souvislosti s tlumočením na zasedáních a s překlady.

               2.
                     Náklady související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů nese hostitelská strana zasedání.

               Článek 10
                  Změna jednacího řádu

               Jednací řád může být změněn na základě společné dohody stran.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 15.10.2019
            COM(2019) 469 final
            2019/0222(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě pro obchod zbožím Světové obchodní organizace, pokud jde o jednací řád Výboru pro usnadnění obchodu

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tímto návrhem se stanoví postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Světové obchodní organizaci (WTO) v souvislosti s navrhovaným přijetím jednacího řádu Výboru pro usnadnění obchodu (dále jen „výbor“) v souladu s Dohodou WTO o usnadnění obchodu (dále jen „dohoda“).

               2.Souvislosti návrhu

               2.1Dohoda o usnadnění obchodu

               Dohoda, jíž je EU smluvní stranou
                  1
               , byla přijata na 9. konferenci ministrů WTO na Bali v roce 2013 s cílem zjednodušit, modernizovat a usnadnit postupy vývozu a dovozu mezi členy WTO. Obsahuje ustanovení o rychlejších, jednodušších, transparentnějších a účinnějších postupech na hranici, které urychlí pohyb, propuštění a proclení zboží, včetně zboží v tranzitu, a stanoví opatření pro účinnou spolupráci celních orgánů a dalších orgánů odpovědných za usnadňování obchodu a dodržování celních předpisů. Tato dohoda vstoupila v platnost dne 22. února 2017.

               2.2Zamýšlený akt Rady pro obchod zbožím

               V čl. 23 odst. 1 dohody se stanoví, že se zřizuje Výbor pro usnadnění obchodu a že „výbor přijme svůj jednací řád“. Za tímto účelem předložilo Japonsko, Argentina, Norsko a Paraguay návrh, který na posledním zasedání Výboru pro usnadnění obchodu dne 25. června 2019 získal plnou podporu. Navrhovaný řád má administrativní povahu a zajišťuje účinnou organizaci a řízení zasedání Výboru pro usnadnění obchodu.

               V souladu s čl. IV odst. 6 Dohody o zřízení WTO z Marrákeše platí, že jednací řády pomocných orgánů, jako je Výbor pro usnadnění obchodu, mohou vstoupit v platnost pouze po schválení Radou WTO pro obchod zbožím.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Jednací řád má administrativní povahu. Jeho cílem je zajistit účinné fungování Dohody o usnadnění obchodu. Je v zájmu EU přijmout tento jednací řád, který získal plnou podporu na zasedání Výboru pro usnadnění obchodu, aby výbor mohl řádně fungovat a účinně sledovat provádění Dohody o usnadnění obchodu. Tento jednací řád vychází z jednacího řádu Generální rady WTO
                  2
                a byl upraven pouze tak, aby odrážel zvláštní potřeby Výboru pro usnadnění obchodu. Například článek 1 jednacího řádu Generální rady je doplněn o povinnost, aby výbor zasedal alespoň jednou ročně, přičemž pro Generální radu tato povinnost neplatí. Jako další příklad lze uvést, že pozvánka na zasedání by měla být zaslána pokud možno tři týdny před jeho konáním, aby se usnadnila příprava postojů, které mohou být někdy složité, zejména jedná-li se o podporu při provádění určitých závazků. V Generální radě lze zasedání v naléhavých případech svolat ve velmi krátké lhůtě a obvykle do 10 pracovních dní (článek 2).

               4.Právní základ

               4.1Procesněprávní základ

               4.1.1Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  3
               .

               4.1.2Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Světová obchodní organizace je mezinárodní organizace, která byla zřízena Dohodou o zřízení WTO z Marrákeše (Dohoda o WTO). Výbor pro usnadnění obchodu byl zřízen jako pomocný orgán pod vedením Rady o obchodu zbožím.

               Akt, který má Rada pro obchod zbožím přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody. Schvaluje pouze pravidla fungování Výboru pro usnadnění obchodu.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 207 odst. 3 a 4 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2Hmotněprávní základ

               4.2.1Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se postoj jménem EU zaujímá. Sleduje‑li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze‑li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující složka.

               4.2.2Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU.

               4.3Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Nevztahuje se na tento návrh.

               2019/0222 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě pro obchod zbožím Světové obchodní organizace, pokud jde o jednací řád Výboru pro usnadnění obchodu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o usnadnění obchodu (dále jen „dohoda“) byla uzavřena Unií na základě rozhodnutí Rady (EU) 2015/1947
                  4
                a vstoupila v platnost dne 22. února 2017.

               (2)Podle čl. 23 odst. 1 dohody přijme Výbor pro usnadnění obchodu svůj jednací řád.

               (3)Podle čl. IV odst. 6 Dohody o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše musí jednací řád Výboru pro usnadnění obchodu schválit Rada pro obchod zbožím.

               (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě pro obchod zbožím, neboť zamýšlené rozhodnutí bude pro Unii závazné.

               (5)Je vhodné vyslovit s navrhovaným jednacím řádem souhlas, což Výboru pro usnadnění obchodu umožní účinné fungování. Jednací řád vychází z jednacího řádu Generální rady Světové obchodní organizace a byl upraven pouze tak, aby odrážel zvláštní potřeby Výboru pro usnadnění obchodu,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postojem, který má být zaujat jménem Unie na zasedání Rady pro obchod zbožím, pokud jde o přijetí jednacího řádu Výboru pro usnadnění obchodu, je podpořit jeho přijetí ve znění uvedeném v příloze.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1947 ze dne 1. října 2015, Úř. věst. L 284, 30.10.2015, s. 1.

                     (2)

                        Dokument WT/L/161 ze dne 25. července 1996 „Rules of procedure for sessions of the Ministerial Conference and meetings of the General Council“ (Jednací řád pro zasedání konference ministrů a zasedání Generální rady).

                     (3)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (4)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1947 ze dne 1. října 2015 o uzavření Protokolu, kterým se mění Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše, jménem Evropské unie (Úř. věst. L 284, 30.10.2015, s. 1).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 15.10.2019
            COM(2019) 469 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě pro obchod zbožím Světové obchodní organizace, pokud jde o jednací řád Výboru pro usnadnění obchodu

               PŘÍLOHA

               JEDNACÍ ŘÁD VÝBORU PRO USNADNĚNÍ OBCHODU
                  1

               Jednací řád pro zasedání Generální rady (WT/L/161) se obdobně uplatní na zasedání Výboru pro usnadnění obchodu s těmito výjimkami:

               Kapitola I – Zasedání

               a)Článek 1 (jednacího řádu Generální rady) by se měl změnit v souladu s čl. 23 odst. 1.2 Dohody o usnadnění obchodu s cílem stanovit, že:

               „Výbor se schází podle potřeby a v souladu s ustanoveními Dohody o usnadnění obchodu, avšak nejméně jednou ročně.“

               b)První věta článku 2 by se měla změnit takto:

               „Zasedání výboru svolává generální ředitel prostřednictvím oznámení vydaného pokud možno tři týdny a v každém případě nejpozději deset kalendářních dní před stanoveným datem zasedání.“

               Kapitola II – Pořad jednání

               c)Článek 5 se nepoužije
                  2
               .

               d)Článek 11 by se měl změnit takto:

               „Zástupci mezinárodních mezivládních organizací se mohou na pozvání Výboru pro usnadnění obchodu účastnit zasedání jako pozorovatelé, a to podle pokynů uvedených v příloze 3 jednacího řádu Generální rady.

               V souladu s čl. 23 odst. 1.5 Dohody o usnadnění obchodu dále platí, že výbor může vyzvat zástupce dalších mezinárodních organizací s odbornou způsobilostí v oblasti usnadnění obchodu nebo jejich podpůrné orgány, aby:

               a)se účastnili zasedání výboru a

               b)diskutovali o konkrétních záležitostech souvisejících s prováděním této Dohody.“

               Kapitola V – Úředníci

               e)Články 12, 13 a 14 by se měly změnit s cílem zmocnit výbor k volbě místopředsedy. Články 12, 13 a 14 se tedy mění takto:

               „Článek 12. Výbor volí předsedu
                  3
                a může ze zástupců členů zvolit místopředsedu. Volba se koná na prvním zasedání v roce a nabývá účinku na konci zasedání. Předseda a místopředseda zastávají funkci do konce prvního zasedání následujícího roku.

               Článek 13. Není-li předseda na zasedání nebo jeho části přítomen, vykonává jeho funkci místopředseda. Nebyl-li místopředseda zvolen nebo je-li nepřítomen, zvolí výbor pro dané zasedání nebo jeho část dočasného předsedu.

               Článek 14. Nemůže-li předseda již funkce svého úřadu vykonávat, jmenuje výbor místopředsedu, jak je uvedeno v článku 12, nebo, pokud žádný místopředseda zvolen nebyl, zvolí dočasného předsedu, který bude tuto funkci zastávat až do zvolení nového předsedy.“

               Kapitola VI – Výkon činnosti

               f)První věta článku 24 by se měla změnit na následující znění:

               „V zájmu urychlení výkonu činnosti může předseda vyzvat zástupce, kteří chtějí vyjádřit podporu danému návrhu, aby hlasovali zvednutím ruky, přičemž se v zápisu řádně zaznamená, že tento návrh podporují.“

               Kapitola VII – Rozhodovací proces

               g)Článek 33 by se měl změnit takto:

               „Nelze-li k rozhodnutí dospět cestou konsensu, je sporná záležitost předložena Radě pro obchod zbožím.“

               h)Článek 34 se nepoužije.

               __________

                     (1)

                        Na základě sdělení Argentiny, Japonska, Norska a Paraguaye (G/TFA/W/14).

                     (2)

                        Dostatečná příprava a rozeslání programu v jednacím řádu Generální rady zajištěno články 2, 3 a 6.

                     (3)

                        Výbor se řídí příslušnými pokyny obsaženými v „Guidelines for Appointment of Officers to WTO Bodies“ (Pokyny pro jmenování úředníků v orgánech WTO) (WT/L/31 ze dne 7. února 1995).