				|

		52012PC0356

			Návrh ROZHODNUTÍ RADY, kterým se Maďarsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 193 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty (Pouze maďarské znění je závazné) /* COM/2012/0356 final - 2012/0173 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Podle článku 395 směrnice 2006/112/ES ze
dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně
z přidané hodnoty[1]
(dále jen „směrnice o DPH“) může Rada jednomyslně na návrh
Komise povolit kterémukoli členskému státu, aby uplatnil zvláštní
opatření odchylující se od ustanovení uvedené směrnice, jejichž cílem
je zjednodušit postup výběru daně z přidané hodnoty (DPH)
nebo zabránit určitým druhům daňových úniků nebo vyhýbání se
daňovým povinnostem.
Dopisem zaevidovaným Komisí dne 3. února 2012
požádalo Maďarsko, aby mu bylo umožněno zavést po dobu 2 let
opatření odchylující se od článku 193 směrnice o DPH s
cílem určit osoby povinné k dani, kterým je dodávána pšenice a
sourež, žito, ječmen, oves, kukuřice, tritikale, sójové boby, semena
řepky nebo řepky olejky a slunečnicová semena, jako osoby
povinné odvést DPH správci daně namísto dodavatele (tzv. „přenesení
daňové povinnosti“).
V souladu s čl. 395 odst. 2 směrnice o
DPH uvědomila Komise dopisem ze dne 26. dubna 2012 o žádosti
Maďarska ostatní členské státy. Dopisem ze dne 2. května 2012
oznámila Komise Maďarsku, že již má k dispozici veškeré informace nezbytné
k posouzení žádosti.
Maďarsko uvedlo, že bylo zaznamenáno
několik druhů daňových úniků, které v podstatě
spočívají v tom, že společnost fakturuje dodávky a poté zanikne, aniž
by správci daně zaplatila daně, přičemž zanechá
odběrateli povinnému k dani platnou fakturu, která ho opravňuje
k daňovému odpočtu. Daňové úniky byly odhaleny na vnitrostátní
úrovni, jakož i v souvislosti s obchodem uvnitř Společenství.
Na základě informací poskytnutých
Maďarskem se u přibližně 20 % veškeré DPH odečtené nebo
vrácené v souvislosti s výše uvedenými zemědělskými produkty
jedná o podvod, a – počítáno v cenách za rok 2010 – státní pokladně
tak únikem DPH vznikla ztráta odhadovaná na 13,5 miliard HUF.
Maďarsko by tedy chtělo uplatňovat
postup přenesení daňové povinnosti, čímž by se zamezilo možným
podvodům, a to tak, že při neúčtování DPH by si možná
„neexistující“ společnost nemohla ponechat DPH přijatou od
odběratele zboží. Odběratel zboží povinný k dani by jako osoba
povinná k dani s plným nárokem na odpočet daně prohlásil a
odečetl DPH ve stejném přiznání k DPH. Tím by se okamžitě
zabránilo dalším výrazným ztrátám příjmů.
Maďarsko by současně mělo
stanovit vhodná kontrolní opatření a ohlašovací povinnosti pro osoby
povinné k dani, které se podílí na dodávkách zemědělských
produktů podléhajících odchylce, s cílem zajistit řádné fungování
opatření a zabránit přesunu daňových úniků do jiných fází
(např. při zpracování surovin), na jiné zemědělské produkty
nebo do jiných odvětví. Komisi by tato opatření měla být
oznámena.
V dvouletém období, během nějž bude
opatření uplatňováno, bude Maďarsko moci zavést běžná a
definitivnější kontrolní opatření, která jsou v souladu se
směrnici o DPH a jejichž cílem je bojovat proti tomuto druhu úniku
DPH i po skončení platnosti povolení. Maďarsko se zavázalo, že nebude
usilovat o prodloužení opatření.
Zboží, které je
předmětem odchylky, by mělo být stanoveno co
nejpřesněji, aby se zabránilo právní nejistotě, a k tomuto
účelu by měla být použita kombinovaná nomenklatura stanovená
nařízením Rady (EHS) č. 2658/87. Opatření se bude vztahovat
pouze na zboží určené k dalšímu zpracování, které
v nezměněném stavu v zásadě nemůže být
předmětem konečné spotřeby.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Nebylo třeba využít externích odborných
konzultací.
Cílem návrhu rozhodnutí je boj proti únikům
DPH na zemědělském trhu v Maďarsku, a rozhodnutí má proto
potenciální pozitivní dopad.
S ohledem na úzkou oblast působnosti
odchylky a její omezenou časovou působnost bude její dopad
v každém případě omezený.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Rozhodnutím se Maďarsku povoluje
uplatňovat opatření odchylující se od směrnice o DPH, pokud jde
o přenesení povinnosti k DPH od dodavatele na odběratele povinného k
dani v souvislosti s určitými dodávkami zemědělských
produktů.
Toto rozhodnutí vychází z článku 395
směrnice o DPH.
Návrh spadá do výlučné pravomoci EU. Zásada subsidiarity
se proto neuplatní.
Toto rozhodnutí se týká povolení uděleného
členskému státu na základě jeho vlastní žádosti a nepředstavuje
žádnou povinnost.
Vzhledem k přísnému časovému omezení a
omezení oblasti působnosti je zvláštní opatření zřejmě
úměrné sledovanému cíli.
Podle článku 395 směrnice o DPH je
odchylka od společných pravidel pro DPH možná pouze v případě,
že ji jednomyslně povolí Rada na návrh Komise. Rozhodnutí Rady je jediným
vhodným nástrojem, neboť může být určeno jednotlivému
členskému státu.
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet
Unie.
5.           DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE
Návrh obsahuje ustanovení o skončení
platnosti.
2012/0173 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se Maďarsku povoluje zavést
zvláštní opatření odchylující se od článku 193 směrnice
2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty
(Pouze maďarské znění je
závazné)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze
dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané
hodnoty[2],
a zejména na čl. 395 odst. 1 uvedené směrnice,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dopisem zaevidovaným Komisí
dne 3. února 2012 požádalo Maďarsko, aby mu bylo umožněno zavést po
dobu 2 let opatření odchylující se od ustanovení článku 193
směrnice 2006/112/ES, kterým se určující osoby, jež jsou povinné
odvádět správci daně daň z přidané hodnoty (DPH). V
uvedeném dopise Maďarsko uvedlo, že nebude usilovat o prodloužení tohoto
povolení.
(2)       V souladu
s čl. 395 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice
2006/12/ES uvědomila Komise o žádosti Maďarska ostatní
členské státy dopisem ze dne 26. dubna 2012. Dopisem ze dne 2.
května 2012 oznámila Komise Maďarsku, že již má k dispozici veškeré
informace, které považuje za nezbytné k posouzení žádosti.
(3)       V souladu s článkem 193
směrnice 2006/112/ES je osobou povinnou odvést DPH zpravidla osoba povinná
k dani, která dodává zboží. Účelem odchylky požadované Maďarskem
je přenést na omezenou dobu tuto povinnost na tu osobu povinnou k dani,
která je odběratelem některých nezpracovaných zemědělských
produktů v odvětvích obilovin a olejnin.
(4)       Maďarsko uvedlo, že v
těchto odvětvích se mnozí obchodníci dopouští různých druhů
daňových úniků na domácím trhu i v obchodu uvnitř
Společenství, a to tím, že správci daně neplatí DPH, kterou si
naúčtovali v souvislosti se svými dodávkami zboží. Odběratelé
jako osoby povinné k dani s plným nárokem na odpočet daně mají i
nadále nárok na odpočet DPH.
(5)       Určení osoby povinné k
dani, která je odběratelem dodaného zboží, za osobu povinnou
odvést DPH místo dodavatele by bylo mimořádné dočasné
opatření, jímž by se zamezilo příležitostem podílet se na tomto druhu
daňových úniků. Používání uvedeného opatření po dobu dvou let by
mělo Maďarsku poskytnout nezbytnou dobu k tomu, aby v
zemědělském odvětví zavedlo definitivní opatření v souladu
se směrnicí 2006/112/ES, jimiž by se tomuto druhu daňových úniků
předcházelo a jimiž by se daňové úniky potíraly.
(6)       Aby se zabránilo tomu, že
daňové úniky se převedou do fáze zpracování produktů, na jiné
produkty nebo do jiných odvětví, mělo by Maďarsko zavést vhodná
kontrolní opatření a ohlašovací povinnosti a oznámit je Komisi.
(7)       Aby se zajistilo, že odchylka
se vztahuje pouze na určité zemědělské produkty a aby byla
zaručena její právní jistota, mělo by být za použití kombinované
nomenklatury stanovené v nařízení Rady č. 2658/87 ze dne 23. července
1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním
sazebníku[3]
stanoveno zboží, na které se toto opatření vztahuje.
(8)       Opatření je úměrné
sledovaným cílům, neboť je časově omezené a není
určeno pro všeobecné používání, nýbrž se vztahuje pouze na několik
pečlivě stanovených produktů, které nejsou obvykle určené
pro konečnou spotřebu v nezměněném stavu a v jejichž
případě by daňový únik způsobil značné ztráty
příjmů z DPH.
(9)       Tímto zvláštním
opatřením nebude ovlivněna celková výše příjmů
Maďarska z DPH vybraná ve stadiu konečné spotřeby a nevznikne
nepříznivý dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z výběru DPH,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylně od článku 193 směrnice
2006/112/ES se Maďarsku povoluje, aby za osoby povinné odvést DPH
označilo osoby povinné k dani, které jsou odběrateli dodávek
následujícího zboží uvedeného v kombinované nomenklatuře stanovené
nařízením (EHS) č. 2658/87:
 Kód KN || Produkt
 1001 || Pšenice a sourež
 1002 || Žito
 1003 || Ječmen
 1004 || Oves
 1005 || Kukuřice
 1008 60 00 || Tritikale
 1201 || Sójové boby, též drcené
 1205 || Semena řepky nebo řepky olejky, též drcená
 1206 00 || Slunečnicová semena, též drcená
Článek 2
Povolení stanovené v článku 1 je
podmíněno tím, že Maďarsko zavede vhodná a účinná kontrolní
opatření a ohlašovací povinnosti týkající se osob povinných k dani, které
dodávají zboží, na než se toto rozhodnutí vztahuje.
Maďarsko oznámí Komisi zavedení
opatření a povinností uvedených v prvním pododstavci.
Článek 3
Toto rozhodnutí se použije po dobu dvou let
ode dne jeho oznámení.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 347,
11.12.2006, s. 1.
[3]               Úř. věst. L 256,
7.9.1987, s. 1.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.7.2016
            COM(2016) 473 final
            2016/0228(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o přidělení finančních prostředků uvolněných z projektů v rámci 10. Evropského rozvojového fondu pro účely doplnění afrického mírového projektu

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Africký mírový projekt byl zahájen v roce 2003 v rámci dohody z Cotonou
                  1
                a je financován z Evropského rozvojového fondu (ERF), který není součástí souhrnného rozpočtu Unie. Africký mírový projekt se stal jedním ze zásadních nástrojů pro provádění spolupráce mezi Afrikou a EU v oblasti míru a bezpečnosti. Finanční prostředky tohoto projektu na období 2014–2016
                  2
                jsou velice napjaté. Při současném tempu využívání budou vyčerpány ještě před koncem uvedeného období. Zdroje na období 2017–2018 by rovněž měly odpovídat trvalým potřebám a požadavkům Africké unie, aby bylo možné řešit stávající i nově se objevující bezpečnostní krize v Africe, jakož i nepředvídané okolnosti. Je nutné zajistit předvídatelnost a udržitelnost financování potřeb afrického mírového projektu. Jeho finanční potřeby do konce roku 2018 se v současnosti odhadují na 685 milionů EUR.

               Politický a bezpečnostní výbor a Výbor stálých zástupců (Coreper) Rady jednaly o finanční udržitelnosti uvedeného projektu, aby se zajistilo financování do roku 2018 na základě návrhů Komise
                  3
               . Na svém zasedání dne 18. května schválil Coreper kompromis předložený předsednictvím
                  4
               , který spočívá v použití kombinace prostředků z 10. a 11. ERF.

               Cílem tohoto návrhu rozhodnutí Rady je získat od Rady povolení použít prostředky uvolněné z 10. ERF k doplnění afrického mírového projektu o dodatečnou částku ve výši až 491,38 milionu EUR; 475 milionů EUR z této částky bude použito na financování potřeb afrického mírového projektu do konce roku 2018 a 16,38 milionu EUR pokryje podpůrné výdaje vynaložené Komisí. Pro doplnění těchto finančních prostředků z výkonnostní rezervy („réserve non-mobilisable“) budou dodatečné finanční prostředky pro africký mírový projekt mobilizovány z rezerv 11. ERF (100 milionů EUR z rezervy na interní příděly AKT po předchozím schválení žádosti Výboru velvyslanců AKT ze strany Africké unie a 110 milionů EUR z rezervy národních orientačních programů / regionálních orientačních programů).

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Africký mírový projekt je jedním ze zásadních nástrojů k provádění spolupráce mezi EU a Afrikou v oblasti míru a bezpečnosti v rámci společné strategie EU-Afrika, která byla přijata v roce 2007 v Lisabonu. Na 4. summitu Afrika-EU v roce 2014 byly mír a bezpečnost potvrzeny jako jedna z pěti prioritních oblastí pro provádění uvedené společné strategie.

                  V návaznosti na závěry Rady o společné bezpečnostní a obranné politice ze dne 18. května 2015 posoudí Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) a útvary Komise potenciál nástrojů Unie pro budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje, včetně možnosti úpravy afrického mírového projektu s cílem vyřešit jeho omezení. Mezitím je důležité, aby africký mírový projekt nadále plnil své poslání a přispíval k politickým cílům EU v oblasti míru a bezpečnosti.

                  Tento návrh přispívá k pokračování činností uvedeného projektu až do roku 2018, a proto v konečném důsledku přispívá i k plnění cílů udržitelného rozvoje, zejména cíle č. 16 „podporovat mírové a inkluzivní společnosti za účelem udržitelného rozvoje, poskytovat přístup ke spravedlnosti všem občanům a budovat účinné, odpovědné a inkluzivní instituce na všech úrovních“.

                  Africký mírový projekt je obvykle financován z prostředků ERF na interní příděly AKT. Činnosti financované z dodatečných finančních prostředků přidělených africkému mírovému projektu z výkonnostní rezervy („réserve non-mobilisable“) zůstanou ve shodě s obecnými i konkrétními cíli projektu stanovenými ve strategii pro spolupráci v rámci skupiny států AKT
                     5
                  .

                  Dodatečné finanční prostředky budou použity v souladu s pravidly a postupy platnými pro 11. ERF. Programování těchto finančních prostředků bude zajištěno rozhodnutím Komise o změně akčního programu afrického mírového projektu na období 2014–2016
                     6
                   a rozhodnutím Komise o přijetí nadcházejícího akčního programu afrického mírového projektu na období 2017–2018. V obou případech bude zapotřebí schválení od Coreperu, jak stanoví článek 15 nařízení o provádění 11. ERF
                     7
                  .

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Není relevantní.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Ustanovení čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody o 11. ERF
                     8
                  .

                  Ustanovení čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody o 11. ERF vyžaduje, aby Rada přijala své rozhodnutí jednomyslně.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Není relevantní.
                     ERF je zřízen vnitřní dohodou mezi zástupci členských států a stanoví možnost použít uvolněné prostředky, pokud to schválí Rada
                     9
                  .

               •Proporcionalita

                  Návrh a zejména navrhované částky vycházejí z ucelené analýzy, kterou provedla ESVČ / útvary Komise (příloha dokumentu Rady č. 8662/16 ze dne 10. května 2016). Návrh začleňuje pokyny Politického a bezpečnostního výboru, například omezení uplatňované na určité náklady (mzdy vojáků), a proto na rozdíl od situace v minulosti nepokrývá pouze financováním z ERF všechny potřeby financování činností Africké unie v této oblasti, zejména mírových operací. Tento návrh je také založen na předpokladu, že finanční prostředky poskytnou i jiní přispěvatelé. Zejména členské státy Africké unie budou postupně plnit závazek učiněný během summitu Africké unie v Johannesburgu (Jihoafrická republika) v červnu 2015, a sice dosáhnout do roku 2020 25% podílu na mírových operacích, a přispějí i jiní dárci, včetně OSN. Členské státy EU mají rovněž možnost dobrovolně přispět. Kromě toho je návrh v souladu s žádostí Politického a bezpečnostního výboru zlepšit rovnováhu projektu mezi mírovými operacemi a činnostmi souvisejícími s budováním kapacit.

               •Volba nástroje

                  ERF je jediným zdrojem financování afrického mírového projektu na úrovni EU. Vzhledem k právním omezením nelze na operace související s vojenstvím nebo obranou či na podporu vojenských příjemců pro jiné než výslovně civilní úkoly použít stávající nástroje EU financované ze souhrnného rozpočtu Unie.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex-post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Není relevantní.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Není relevantní.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Není relevantní.

               •Posouzení dopadů

                  Není relevantní.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušování

                  Není relevantní.

               •Základní práva

                  Africký mírový projekt podporuje mírové operace vedené africkými zeměmi v případech, kdy by mohla být ohrožena základní práva. Kromě ustanovení o lidských právech obsažených v nařízení o provádění 11. ERF obsahuje víceletý akční program afrického mírového projektu na období 2014–2016 zvláštní ustanovení na podporu „začlenění odpovídajících obecných zásad v oblasti lidských práv, ochrany žen a dětí v ozbrojených konfliktech a úlohy žen při řešení konfliktů a rovněž uplatňování rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1325, 1820 a 1612“. Jako konkrétní příklad je prostřednictvím afrického mírového projektu podporována odborná příprava příslušníků mírových sil v oblasti lidských práv. Tato ustanovení jsou dále rozvinuta v konkrétním smluvním ujednání projektu s Komisí Africké unie.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Žádné (ERF není součástí rozpočtu EU).

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Použijí se ustanovení o monitorování, hodnocení a podávání zpráv použitelná pro 11. ERF a ustanovení, která jsou uvedena v příslušných víceletých akčních programech. Příslušná další opatření jsou rovněž uvedena v dokumentu „aide-mémoire“ o opatřeních k posílení Komise Africké unie, jenž byl podepsán mezi Evropskou komisí a Komisí Africké unie dne 15. dubna 2016; tato opatření musí Komise Africké unie při provádění ERF dodržovat v rámci nepřímého řízení.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Není relevantní.

               •Podrobné vysvětlení zvláštních ustanovení návrhu

                  Ustanovení čl. 1 odst. 1 návrhu stanoví, že uvolněné prostředky v maximální výši 491 387 500 EUR z projektů v rámci 10. ERF budou přiděleny za účelem doplnění afrického mírového projektu s cílem řešit zbývající finanční potřeby akčního programu tohoto projektu na období 2014–2016 a odhadované finanční potřeby akčního programu na období 2017–2018.

                  Ustanovení čl. 1 odst. 2 stanoví, že částka v maximální výši 16 387 500 EUR podle odstavce 1 bude přidělena Komisi na podpůrné výdaje. Tato hodnota je vypočítána s použitím téhož podílu (3,45 %), jako je podíl stanovený pro správu finančních prostředků z 11. ERF v čl. 1 odst. 2 písm. a) vnitřní dohody o 11. ERF.

                  Ustanovení čl. 1 odst. 3 stanoví, že se použijí pravidla pro 11. ERF (prováděcí a finanční nařízení
                     10
                  ).

                  Článek 2 stanoví den vstupu rozhodnutí v platnost.

               2016/0228 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o přidělení finančních prostředků uvolněných z projektů v rámci 10. Evropského rozvojového fondu pro účely doplnění afrického mírového projektu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států Evropské unie zasedajícími v Radě o financování pomoci Evropské unie v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020 podle dohody o partnerství AKT-EU a o přidělení finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje čtvrtá část Smlouvy o fungování Evropské unie
                  11
               , a zejména na čl. 1 odst. 4 této dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Přijetím rozhodnutí C(2014) 4907 ze dne 15. července 2014 o akčním programu afrického mírového projektu ve prospěch Komise Africké unie na období 2014–2016
                  12
                přidělila Komise na akční program afrického mírového projektu na období 2014–2016 finanční prostředky v celkové výši 901 339 064,53 EUR. Celkem 900 000 000 EUR z této částky pochází z Evropského rozvojového fondu (ERF) a 1 339 064,53 EUR z dodatečného dobrovolného příspěvku Dánského království.

               (2)Evropská unie již poskytuje významný finanční příspěvek na podporu Africké unie při řešení stávajících i nově se objevujících bezpečnostních krizí v Africe. Bylo provedeno několik opatření s cílem zachovat finanční příspěvek afrického mírového projektu na udržitelné úrovni. Nicméně současná a budoucí situace bude vyžadovat vyšší finanční příspěvek od Unie, mimo jiné prostřednictvím afrického mírového projektu, který by odpovídal požadavkům Africké unie.

               (3)Dodatečné potřeby afrického mírového projektu na období 2016–2018 se odhadují na 685 000 000 EUR.

               (4)Je vhodné využít prostředky uvolněné z projektů v rámci 10. ERF s cílem naplnit neuspokojené potřeby v oblasti financování afrického mírového projektu na rok 2016 a možné nepředvídané okolnosti a také zajistit předvídatelnost financování uvedeného projektu do konce roku 2018.

               (5)Dodatečné finanční prostředky uvedeného projektu by měly být určeny na financování jeho činností, včetně podpory mírových operací vedených africkými zeměmi, podpory uvedení africké struktury pro mír a bezpečnost do praxe a podpory opatření s rychlým dopadem (mechanismus rychlé reakce), a měly by pokrýt podpůrné výdaje vynaložené Komisí.

               (6)Tyto finanční prostředky by měly být použity v souladu s příslušnými víceletými akčními programy afrického mírového projektu
                  13
                a v souladu s pravidly a postupy použitelnými pro 11. ERF, jak je stanoveno v nařízeních Rady (EU) 2015/322
                  14
                a 2015/323
                  15
               ,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Částka v maximální výši 491 387 500 EUR z finančních prostředků uvolněných z projektů v rámci 10. Evropského rozvojového fondu (ERF) se přidělí pro účely doplnění afrického mírového projektu na období 2016–2018.

               Částka v maximální výši 16 387 500 EUR z výše uvedené částky se přidělí na podpůrné výdaje vynaložené Komisí.

               Tyto finanční prostředky se použijí v souladu s pravidly a postupy platnými pro 11. ERF.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000.

                     (2)
                  Rozhodnutí Komise C(2014) 4907 ze dne 15. července 2014.

                     (3)
                  Dokument 164/15 ACP ze dne 15. prosince 2015.

                     (4)
                  Dokument 8662/16 ze dne 10. května 2016.

                     (5)
                  Rozhodnutí Komise C(2015) 7766 ze dne 13. listopadu 2015 o přijetí strategického dokumentu a orientačního programu pro spolupráci uvnitř skupiny AKT mezi Evropskou unií a skupinou států AKT na období 2014–2020.

                     (6)
                  Rozhodnutí Komise C(2014) 4907 ze dne 15. července 2014.

                     (7)
                  Nařízení Rady (EU) 2015/322 ze dne 2. března 2015 (Úř. věst. L 58, 3.3.2015, s. 1).

                     (8)
                  Vnitřní dohoda mezi zástupci vlád členských států Evropské unie zasedajícími v Radě o financování pomoci Evropské unie v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020 podle dohody o partnerství AKT-EU a o přidělení finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje čtvrtá část Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 210, 6.8.2013, s. 1).

                     (9)
                  Ustanovení čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody o 11. ERF a článek 61 nařízení Rady (EU) 2015/323 ze dne 2. března 2015 o finančním nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond (Úř. věst. L 58, 3.3.2015, s. 17).

                     (10)
                  Nařízení Rady (EU) 2015/322 ze dne 2. března 2015 o provádění 11. Evropského rozvojového fondu (Úř. věst. L 58, 3.3.2015, s. 1) a nařízení Rady (EU) 2015/323 ze dne 2. března 2015 o finančním nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond (Úř. věst. L 58, 3.3.2015, s. 17).

                     (11)
                  Úř. věst. L 210, 6.8.2013, s. 1.

                     (12)
                  Rozhodnutí Komise C(2014) 4907 ve znění rozhodnutí Komise C(2015) 1254, C(2015) 4995 a C(2015) 8627.

                     (13)
                  Rozhodnutí Komise C(2014) 4907 ze dne 15. července 2014.

                     (14)
                  Nařízení Rady (EU) 2015/322 ze dne 2. března 2015 o provádění 11. Evropského rozvojového fondu (Úř. věst. L 58, 3.3.2015, s. 1).

                     (15)
                  Nařízení Rady (EU) 2015/323 ze dne 2. března 2015 o finančním nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond (Úř. věst. L 58, 3.3.2015, s. 17).


Důležité právní upozornění

|

52009PC0012

Návrh rozhodnutí Rady o dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie MON810) obsahující gen Bt cry1Ab v Maďarsku podle směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2001/18/ES  /* KOM/2009/0012 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 21.1.2009KOM(2009) 12 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYo dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie MON810) obsahující gen Bt cry1Ab v Maďarsku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Ve věci uvedení geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L. linie MON810) na trh bylo rozhodnutím Komise 98/294/ES ze dne 22. dubna 1998 v souladu se směrnicí Rady 90/220/EHS rozhodnuto udělit souhlas k uvedení produktu na trh.2. Dne 3. srpna 1998 francouzské orgány udělily souhlas k uvedení tohoto produktu na trh. V souladu s čl. 13 odst. 5 směrnice 90/220/EHS může být produkt používán ve Společenství.3. V souladu s čl. 23 odst. 1 směrnice 2001/18/EHS informovaly dne 20. ledna 2005 maďarské orgány Komisi o svém rozhodnutí dočasně zakázat používání a prodej dotčené geneticky modifikované kukuřice a udaly důvody svého rozhodnutí.4. Dne 8. června 2005 usoudil Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA), že údaje předložené Maďarskem nepředstavují nové vědecké důkazy, které by zrušily platnost posouzení rizika pro životní prostředí v případě kukuřice Zea mays L. linie MON810, a které by tak odůvodnily zákaz používání a prodeje tohoto produktu v Maďarsku.5. Dne 24. června 2005 vzala Komise na vědomí prohlášení Rady ve složení pro životní prostředí, ve kterém Rada z důvodu vyjádření nesouhlasu s návrhem požadujícím, aby jiný členský stát zrušil své opatření ochranné doložky týkající se stejného geneticky modifikovaného organismu, uvedla, že stále přetrvává určitá nejistota ohledně ochranných opatření souvisejících s uváděním kukuřice MON810 na trh, a vyzvala Komisi, aby shromáždila další vědecké poznatky a aby dále posoudila, zda vnitrostátní opatření je oprávněné a zda schválení geneticky modifikovaného organismu v souladu se směrnicí 90/220/EHS nadále splňuje bezpečnostní požadavky stanovené ve směrnici 2001/18/ES.6. Komise proto v listopadu 2005 konzultovala úřad EFSA ohledně skutečnosti, zda existuje vědecký důvod domnívat se, že přetrvávající uvádění geneticky modifikovaných organismů podléhajících opatřením ochranné doložky na trh, včetně produktu Zea mays L. linie MON810, by za podmínek uvedených v souhlasu mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví či na životní prostředí, a úřad EFSA byl požádán, aby zohlednil veškeré další vědecké informace, které se následně objevily po předchozích vědeckých hodnoceních bezpečnosti těchto geneticky modifikovaných organismů.7. Před přijetím opatření týkajících se příslušného ochranného opatření oznámeného Maďarskem je považováno za vhodné vyčkat na uvedené nové stanovisko k produktu Zea mays L. linie MON810 vydané úřadem EFSA z důvodu možného dopadu, které uvedené stanovisko může mít na předchozí stanovisko přijaté v červnu 2005.8. Ve svém stanovisku ze dne 29. března 2006 (zveřejněném dne 11. dubna 2006) dospěl úřad EFSA k závěru, že není důvod domnívat se, že pokračující uvádění produktu Zea mays L. linie MON810 na trh by za podmínek uvedených v jednotlivých souhlasech mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí.9. Za těchto okolností vyžadují ustanovení článku 23 směrnice 2001/18/ES, aby Komise přijala rozhodnutí v souladu s postupy stanovenými v čl. 30 odst. 2 uvedené směrnice, a v této souvislosti se použijí články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.10. Protože úřad EFSA dospěl k názoru, že produkt nepředstavuje riziko pro lidské zdraví či životní prostředí, připravila Komise předlohu rozhodnutí požadující, aby Maďarsko zrušilo svá opatření týkající se produktu Zea mays L. linie MON810.11. Návrh opatření, jež mají být přijata, byl v souladu s čl. 5 odst. 2 rozhodnutí 1999/468/ES předložen k posouzení výboru zřízenému článkem 30 směrnice 2001/18/ES.12. Výbor, který byl konzultován dne 18. září 2006, nezaujal stanovisko, a proto Komise v souladu s čl. 5 odst. 4 rozhodnutí 1999/468/ES Radě předložila návrh opatření, která mají být přijata, a uvědomila Evropský parlament.13. Rada ve složení pro životní prostředí se dne 20. února 2007 kvalifikovanou většinou usnesla, že s návrhem nesouhlasí.14. Ve svém rozhodnutí Rada poukázala na posouzení rizik pro životní prostředí, jak je stanoveno ve směrnici 2001/18/ES, a naznačila, že „je třeba v hodnocení rizik [geneticky modifikovaných organismů] pro životní prostředí systematičtěji zohlednit odlišné zemědělské struktury a regionální ekologické charakteristiky v rámci Evropské unie.“15. Dne 30. listopadu 2007 předložilo Maďarsko Komisi ve prospěch svého opatření dodatečné informace týkající se pěstování kukuřice Zea mays L. linie MON810.16. Následně byl úřad EFSA dne 18. dubna 2008 požádán, aby zhodnotil, zda informace předložené Maďarskem obsahují údaje, které mají dopad na posouzení rizika pro životní prostředí v takovém rozsahu, že existují dostatečné důvody domnívat se, že výše uvedená kukuřice, používaná pro účely stanovené v odpovídajícím souhlasu, představuje riziko pro životní prostředí.17. Ve svém stanovisku ze dne 2. července 2008 (zveřejněném dne 11. července 2008) úřad EFSA znovu potvrdil své předchozí závěry učiněné ohledně bezpečnosti kukuřice Zea mays L. linie MON810 a uvedl, že ve vědeckých výzkumných výsledcích a vědeckých informacích nezjistil žádné nové údaje, které by změnily předchozí posouzení rizik provedená u tohoto produktu. Úřad EFSA rovněž dospěl k závěru, že z informací předložených Maďarskem nevyplynuly žádné vědecké důkazy, že životní prostředí v Maďarsku se od ostatních regionů v EU liší natolik, že je třeba vypracovat odděleně od ostatních regionů v EU zvláštní posouzení rizik.18. Za těchto okolností by Maďarsko mělo zrušit svou ochrannou doložku, pokud jde o používání a prodej kukuřice Zea mays L. line MON810. Komise proto podle rozhodnutí Rady z února 2007 a v souladu s čl. 5 odst. 6 pododst. 2 rozhodnutí Rady 1999/468/ES znovu předložila návrh opatření, která mají být přijata, a uvědomila o tom Evropský parlament.NávrhROZHODNUTÍ RADYo dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L. linie MON810) obsahující gen Bt cry1Ab v Maďarsku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES(Pouze maďarské znění je závazné)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS[1], a zejména na čl. 23 odst. 2 uvedené směrnice,po konzultaci s Evropským úřadem pro bezpečnost potravin,vzhledem k těmto důvodům:(1) Rozhodnutím Komise 98/294/ES ze dne 22. dubna 1998 o uvedení geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L. linie MON810) na trh podle směrnice Rady 90/220/EHS[2] bylo rozhodnuto udělit souhlas k uvedení daného produktu na trh.(2) Dne 3. srpna 1998 příslušné orgány Francie udělily souhlas.(3) Dne 20. ledna 2005 Maďarsko informovalo Komisi, že podle čl. 23 odst. 1 prvního pododstavce směrnice 2001/18/ES zavedlo dočasný zákaz používání a prodeje kukuřice Zea mays L. linie MON810, a uvedlo důvody svého rozhodnutí.(4) Komise si k informacím předloženým Maďarskem vyžádala stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin[3].(5) Dne 8. června 2005 a po přezkoumání důkazů předložených Maďarskem dospěl úřad EFSA k závěru, že stávající vědecké poznatky nepotvrzují argumenty vznesené Maďarskem a že informace předložené Maďarskem nepřinášejí nové vědecké poznatky, které by postačovaly k vyvrácení posouzení rizika pro životní prostředí produktu Zea mays L. linie MON810 zavedeného směrnicí 90/220/EHS a opravňovaly zákaz používání a prodeje tohoto produktu v Maďarsku.(6) Dne 24. června 2005 vzala Komise na vědomí prohlášení Rady ve složení pro životní prostředí, ve kterém Rada z důvodu vyjádření nesouhlasu s návrhem požadujícím, aby jiný členský stát zrušil své ochranné opatření týkající se stejného geneticky modifikovaného organismu, uvedla, že stále přetrvává určitá nejistota ohledně ochranných opatření souvisejících s uváděním kukuřice MON810 na trh, a vyzvala Komisi, aby shromáždila další vědecké poznatky a aby dále posoudila, zda vnitrostátní opatření je oprávněné a zda schválení geneticky modifikovaného organismu v souladu se směrnicí 90/220/EHS nadále splňuje bezpečnostní požadavky stanovené ve směrnici 2001/18/ES.(7) Komise proto v listopadu 2005 konzultovala úřad EFSA ohledně skutečnosti, zda existuje vědecký důvod domnívat se, že přetrvávající uvádění produktu Zea mays L. linie MON810 na trh by za podmínek uvedených v souhlasu mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví či na životní prostředí, a úřad EFSA byl zejména požádán, aby zohlednil veškeré další vědecké informace, které se následně objevily po předchozích vědeckých posouzeních bezpečnosti těchto geneticky modifikovaných organismů.(8) Ve svém stanovisku ze dne 29. března 2006 došel úřad EFSA na základě posudku několika aplikací na hybridech obsahujících kukuřici linie MON810 k závěru, že není důvodu domnívat se, že přetrvávající uvádění produktu Zea mays L. linie MON810 na trh by za podmínek uvedených v souhlasu mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví a zdraví zvířat či na životní prostředí.(9) Nebylo proto důvodu domnívat se, že tento produkt představuje riziko pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí.(10) Maďarsko by proto mělo zrušit opatření ochranné doložky týkající se produktu Zea mays L. linie MON 810.(11) Po konzultaci ze dne 18. září 2006 v souladu s postupem podle čl. 30 odst. 2 směrnice 2001/18/ES nezaujal výbor zřízený článkem 30 uvedené směrnice k opatřením stanoveným v předloze rozhodnutí Komise stanovisko.(12) Komise v souladu s čl. 5 odst. 4 rozhodnutí Rady 1999/468/ES předložila Radě návrhy opatření, která mají být přijata, a uvědomila Evropský parlament.(13) Rada ve složení pro životní prostředí se dne 20. února 2007 kvalifikovanou většinou usnesla, že s návrhem nesouhlasí.(14) Ve svém rozhodnutí Rada poukázala na posouzení rizik pro životní prostředí, jak je stanoveno ve směrnici 2001/18/ES, a naznačila, že „je třeba v hodnocení rizik [geneticky modifikovaných organismů] pro životní prostředí systematičtěji zohlednit odlišné zemědělské struktury a regionální ekologické charakteristiky v rámci Evropské unie.“(15) Dne 30. listopadu 2007 předložilo Maďarsko Komisi ve prospěch svého ochranného opatření dodatečné informace týkající se pěstování kukuřice Zea mays L. linie MON810.(16) Následně byl úřad EFSA dne 18. dubna 2008 požádán, aby zhodnotil, zda informace předložené Maďarskem obsahují údaje, které mají dopad na posouzení rizika pro životní prostředí v takovém rozsahu, že existují dostatečné důvody domnívat se, že výše uvedená kukuřice, používaná pro účely stanovené v odpovídajícím souhlasu, představuje riziko pro životní prostředí.(17) Ve svém stanovisku ze dne 2. července 2008 (zveřejněném dne 11. července 2008) úřad EFSA znovu potvrdil své předchozí závěry učiněné ohledně bezpečnosti kukuřice Zea mays L. linie MON810 a uvedl, že ve vědeckých výzkumných výsledcích a vědeckých informacích nezjistil žádné nové údaje, které by změnily předchozí posouzení rizik provedená u tohoto produktu. Úřad EFSA rovněž dospěl k závěru, že z informací předložených Maďarskem nevyplývají žádné vědecké důkazy, že životní prostředí v Maďarsku se od ostatních regionů v EU liší natolik, že je třeba vypracovat odděleně od ostatních regionů v EU zvláštní posouzení rizik.(18) Za těchto okolností by Maďarsko mělo zrušit svou ochrannou doložku, pokud jde o používání a prodej kukuřice Zea mays L. line MON810.(19) Komise podle rozhodnutí Rady z února 2007 a v souladu s čl. 5 odst. 6 pododst. 2 rozhodnutí Rady 1999/468/ES znovu předložila návrh opatření, která mají být přijata, a uvědomila o tom Evropský parlament.(20) Ustanovení čl. 5 odst. 6 pododst. 1 rozhodnutí 1999/468/ES stanoví, že Rada se může usnést o návrhu kvalifikovanou většinou ve lhůtě tří měsíců v souladu s čl. 30 odst. 2 směrnice 2001/18/ES,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Opatření přijatá Maďarskou republikou o zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice Zea mays L. linie MON810 obsahující gen Bt cry1Ab , jejíž uvedení na trh bylo povoleno rozhodnutím 98/294/ES, nejsou podle směrnice 2001/18/ES oprávněná.Článek 2Maďarská republika podnikne nezbytné kroky ke zrušení opatření přijatého za účelem zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice Zea mays L. linie MON810 na svém území a zajistí soulad s tímto rozhodnutím nejpozději do 20 dnů po jeho oznámení.Článek 3Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1.[2] Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 32.[3] Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 575/2006 (Úř. věst. L 100, 8.4.2006, s. 3).


Důležité právní upozornění

|

52009PC0198

Návrh rozhodnutí Rady o přijetí doplňkového programu výzkumu, který má být prováděn Společným výzkumným střediskem pro Evropské společenství pro atomovou energii  /* KOM/2009/0198 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 22.4.2009KOM(2009) 198 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYo přijetí doplňkového programu výzkumu, který má být prováděn Společným výzkumným střediskem pro Evropské společenství pro atomovou energiiDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHUDne 19. února 2004 přijala Rada tříletý doplňkový program výzkumu, který má být prováděn Společným výzkumným střediskem pro Evropské společenství pro atomovou energii (2004–2006) a který se týkal reaktoru s vysokým tokem neutronů (High Flux Reactor, HFR) v Pettenu v Nizozemsku. Dne 26. listopadu 2007 přijala Rada jednoroční prodloužení tohoto doplňkového programu (o rok 2007). Program tudíž skončil dne 31. prosince 2007. Provoz HFR pokračoval po celý rok 2008 bez doplňkového programu výzkumu, zároveň bylo vyvinuto úsilí k tomu, aby jeho provoz a využívání byly postaveny na nezávislém a trvalejším právním režimu. Protože toto úsilí vyšlo naprázdno, bude nyní nezbytné zajistit další finanční podporu v rámci nového doplňkového programu výzkumu.Toto sdělení se tudíž týká nového tříletého programu provozu HFR (2009–2011).Komise používá HFR v souladu se smlouvou mezi Euratomem a Nizozemskem ze dne 25. července 1961. Podle této smlouvy se Komise jménem Společenství zavázala vybudovat potřebná zařízení a zajistit vybavení k jejich „optimálnímu využívání“ (včetně HFR). Smlouva byla uzavřena na dobu 99 let. K jejímu uplatňování uzavřely obě strany dne 31. října 1962 smlouvu o dlouhodobém pronájmu na 99 let udílející právo in rem („bail emphytéotique“).Reaktor HFR hraje v Evropské unii významnou úlohu při podpoře bezpečných jaderných technologií, ve výzkumu materiálů pro termojadernou syntézu, v základním výzkumu a v lékařských aplikacích:-  Přestože byly omezeny prostředky na výzkum a vývoj v oblasti jaderné syntézy, zůstává HFR z hlediska bezpečnosti současných i budoucích reaktorů velmi aktivní. HFR se podílí na těchto programech: stárnutí reaktorů a řízení životního cyklu reaktorů, zlepšení bezpečnosti jaderných paliv, transmutace jaderného odpadu s cílem zlepšení podmínek pro konečné neškodné odstranění odpadu, studie pro novou generaci jaderných reaktorů (generaci IV) o bezpečnosti jaderných paliv.-  V základním výzkumu se neutronové svazky využívají ke studiu struktury materiálů. Tato oblast se stále vyvíjí a přispívá ke zjištění, jakými mechanismy dochází k narušování materiálů a jak lze tyto mechanismy zmírnit ke zvýšení bezpečnosti současných jaderných elektráren. Studovanými metodami jsou nedestruktivní vyhodnocovací techniky využívající neutronové svazky a vlastnosti neutronů. V síti Evropské unie probíhá koordinace prací, předávání a rozšiřování výsledků a podpora harmonizace.-  Reaktor se rovněž využívá pro komerční produkci radioizotopů pro více než 60 % z 10 milionů lékařských diagnóz stanovených každoročně v Evropě. Tímto výkonem je reaktor v této oblasti významným zařízením pro evropské farmaceutické společnosti. Dalším kladem je skutečnost, že díky zeměpisné poloze reaktoru v Evropě je jeho produkce rychle zasílána do evropských lékařských zařízení. To má zásadní význam pro momentálně nejčastěji používané izotopy s krátkým poločasem rozpadu.-  HFR je rovněž zařízením odborné přípravy pro doktorandy i promované vědce, kteří vykonávají výzkumné činnosti prostřednictvím vnitrostátních nebo evropských programů.2. KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮZ členských států, jež byly konzultovány vzhledem k jejich výzkumné činnosti v jaderné oblasti, svolily tři členské státy (Nizozemsko, Francie a Belgie) k tomu, že budou přispívat k financování HFR.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHUPrávním základem je článek 7 Smlouvy o Euratomu.4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKYN základě finančního výkazu tohoto nového doplňkového programu se očekávají příspěvky od tří zúčastněných členských států, totiž od Nizozemska, Francie a Belgie. Příspěvky od těchto tří členských států činí přibližně 35 milionů EUR. Tato částka zahrnuje rezervy na vyřazení reaktoru z provozu. Část těchto příspěvků podle tohoto doplňkového programu uhradí výdaje (včetně rezerv na vyřazení z provozu) vzniklé provozem HFR během roku 2008, tj. během období, kdy pro toto financování nebyl zaveden doplňkový program ani jiný mechanismus.Komise potvrzuje prohlášení uvedené v zápisu ze zasedání Rady ze dne 27. června 1996, kterým prohlásila že „HFR může na základě přiměřeného financování přispívat k uplatňování programů Společenství, ať již v souvislosti s rámcovými programy nebo mimo ně. Tato účast bude probíhat buď na základě hospodářské soutěže, nebo formou ozařovacích služeb pro ústavy Společného výzkumného střediska v rámci jejich příslušných činností.“ To znamená, že Komise nebude přispívat na provozní náklady HFR finančními prostředky ze svého institučního rozpočtu, a to ani na náklady na údržbu nebo opravu reaktoru.5. DALŠÍ INFORMACENepoužije se.NávrhROZHODNUTÍ RADYo přijetí doplňkového programu výzkumu, který má být prováděn Společným výzkumným střediskem pro Evropské společenství pro atomovou energiiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 7 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,po konzultaci s Výborem pro vědu a techniku[1]vzhledem k těmto důvodům:(1) V rámci Evropského výzkumného prostoru reaktor s vysokým tokem neutronů (dále jen „HFR“) v Pettenu je a na určitou dobu zůstane významným prostředkem, který má Společenství k dispozici k tomu, aby přispíval k naukám o materiálech, k testování materiálů, k jaderné medicíně a k výzkumu bezpečnosti v oblasti jaderné energie.(2) Provoz HFR byl podpořen sérií doplňkových programů výzkumu, z nichž poslední, rozhodnutí Rady č. 2007/773/Euratom ze dne 26. listopadu 2007 o jednoročním prodloužení doplňkového programu výzkumu, který má být prováděn Společným výzkumným střediskem pro Evropské společenství pro atomovou energii, pozbyl platnosti dne 31. prosince 2007[2].(3) Provoz HFR pokračoval po celý rok 2008 bez doplňkového programu výzkumu, zároveň bylo vyvinuto úsilí k tomu, aby jeho provoz a využívání byly postaveny na nezávislém a trvalejším právním režimu. Protože toto úsilí vyšlo naprázdno, je nezbytné zajistit další finanční podporu v rámci nového doplňkového programu výzkumu.(4) Provoz HFR s jeho nynějším provozním povolením může trvat nejméně do roku 2015.(5) Protože HFR je nadále potřebný jakožto nenahraditelná infrastruktura pro výzkum Společenství v oblasti zlepšení bezpečnosti stávajících jaderných reaktorů, ochrany zdraví včetně vývoje lékařských izotopů pro lékařský výzkum, jaderné syntézy, základního výzkumu a vzdělávání i hospodaření s odpadem včetně možnosti studovat bezpečnostně relevantní chování jaderných odpadů pro novou generaci reaktorových systémů, mělo by se v jeho provozu pokračovat podle tohoto doplňkového programu výzkumu do roku 2011.(6) Pro svůj zvláštní zájem na dalším provozu HFR by měly, jak samy naznačily, Nizozemsko, Francie a Belgie tento program financovat prostřednictvím finančních příspěvků do souhrnného rozpočtu Evropských společenství ve formě účelově vázaných příjmů.(7) Příspěvky podle tohoto doplňkového programu by se měly také vztahovat na výdaje vynaložené během roku 2008,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Doplňkový program výzkumu pro provoz reaktoru s vysokým tokem neutronů v Pettenu (HFR), dále jen „program“, jehož cíle jsou uvedeny v příloze I, se přijímá na dobu tří let počínaje dnem 1. ledna 2009.Článek 2Finanční příspěvek považovaný za nezbytný k realizaci programu činí 34,992 milionů EUR. Rozpis této částky je stanoven v příloze II. Tento příspěvek se považuje za účelově vázaný příjem v souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[3].Článek 31. Řízením programu je pověřena Komise. Za tímto účelem využívá služeb Společného výzkumného střediska.2. O provádění programu musí být soustavně informována správní rada Společného výzkumného střediska.Článek 4Komise každoročně do dne 15. září předkládá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí.Článek 5Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne 1. ledna 2009.Článek 6Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dneZa RadupředsedaPŘÍLOHA IVĚDECKOTECHNICKÉ CÍLEHlavní cíle programu jsou tyto:1. Zajistit bezpečný a spolehlivý provoz reaktoru s vysokým tokem neutronů (HFR) tak, aby se zaručila dostupnost toku neutronů pro pokusné účely.2. Umožnit efektivní využívání HFR výzkumnými instituty v široké škále oborů: zlepšení bezpečnosti stávajících jaderných reaktorů, ochrana zdraví včetně vývoje lékařských izotopů k vyřešení otázek lékařského výzkumu, jaderná syntéza, základní výzkum a vzdělávání a hospodaření s odpadem včetně možnosti studia bezpečnostního chování jaderných paliv pro novou generaci reaktorových systémů.___________________________________________________________________________PŘÍLOHA IIROZDĚLENÍ PŘÍSPĚVKŮPříspěvky na program pocházejí z Nizozemska, Francie a Belgie.Rozdělení těchto příspěvků je následující:Nizozemsko: 32,892 milionů EURFrancie: 0,9 mil. EURBelgie: 1,2 mil. EURCelkem: 34,992 milionů EUR.Tyto příspěvky se platí do souhrnného rozpočtu Evropských společenství a musí být účelově vázány na tento program. Příspěvky podle tohoto doplňkového programu se mohou také vztahovat na výdaje na provoz HFR během roku 2008.LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Doplňkový program výzkumu, který má být prováděn Společným výzkumným střediskem pro Evropské společenství pro atomovou energii2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:Oblast politiky: Hlava 10 – Přímý výzkumAktivita: 10 04 Dokončení předchozích rámcových programů a další činnosti3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:10 04 04 Provoz reaktoru s vysokým tokem neutronů (HFR)Položka 10 04 04 02 [4] — Doplňkový program HFR (2009 až 2011)Položka 6 2 2 1 — Příjem z provozu HFR, který se má použít na poskytnutí doplňkových finančních prostředků — Účelově vázaný příjem3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:1.1.2009 až 31.12.2011 (příspěvky podle tohoto doplňkového programu se mohou také vztahovat na výdaje vynaložené během roku 2008)3.3. Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |Nepov. | Nerozl.[5] | ANO | NE | NE | č. 1a |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | Oddíl č. | 2009 | 2010 | 2011 | Celkem |Provozní výdaje[6] |Položky závazků (PZ) | 8.1. | a | pm | Pm | pm | Pm |Položky plateb (PP) | b | pm | Pm | pm | pm | pm | pm |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[7] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c | pm | Pm | pm |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | pm | Pm | pm |Položky plateb | b+c | pm | Pm | pm | pm | pm | pm |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[8] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | pm | Pm | pm |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | pm | Pm | pm |Celkové orientační finanční náklady zásahu |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | pm | Pm | pm |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | pm | Pm | pm | pm | pm | pm |Spoluúčastv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Spolufinancující subjekt | 2009 | 2010 | 2011 | Celkem |Nizozemsko | f | 16,446 | 8,223 | 8,223 | 32,892 |Francie | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,900 |Belgie | g | 0,600 | 0,300 | 0,300 | 1,200 |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 17,346 | 8,823 | 8,823 | 34,992 |* Výdaje za rok 2008 budou uhrazeny příspěvky za rok 2009. Příspěvky jsou účelově vázanými příjmy.Tuto částku vypočítaly dotyčné členské státy s cílem uvést do rovnováhy předpokládané náklady reaktoru za období 2008 až 2011 při zohlednění očekávané úrovně obchodních příjmů. Komise v žádném případě neuhradí provozní schodek ani případné náklady na údržbu nebo opravu.4.1.2. Soulad s finančním plánemx Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[9] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy.x Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:Tento doplňkový program budou financovat tři členské státy – Nizozemsko, Francie a Belgie.v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí [Rok n-1] | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuHFR hraje v Evropské unii významnou roli při podpoře bezpečných jaderných technologií, v oblasti výzkumu stárnutí jaderných elektráren a prodloužení jejich životnosti, transmutace aktinidů s dlouhým poločasem rozpadu s cílem vyšší bezpečnosti skladování odpadu, zlepšování bezpečnosti paliv, studií k bezpečnosti paliv pro novou generaci reaktorů (generaci IV). V základním výzkumu se kromě toho neutronové svazky využívají ke studiu struktury materiálů. Tato oblast se stále vyvíjí a přispívá ke zjištění, jakými mechanismy dochází k narušování materiálů a jak lze tyto mechanismy zmírnit ke zvýšení bezpečnosti současných elektráren. V oblasti jaderné syntézy byla provedena řada projektů pro zkoušení konstrukčních a plodicích materiálů pro budoucí reaktory pro jadernou syntézu.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieVlastníkem HFR je Komise. Tento doplňkový program je nutný k tomu, aby provoz reaktoru mohl pokračovat, neboť založení plánovaného společného podniku nebylo možné pro nedostatek podpory pro takový právní konstrukt ze strany potenciálních partnerů. Je třeba poznamenat, že vedle svého vědeckého využití je reaktor velmi důležitý pro zdravotnictví (výroba radioizotopů pro lékařské účely).5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMHlavní cíle doplňkového programu HFR jsou tyto:1. Bezpečný a spolehlivý provoz HFR v Pettenu; tato činnost zahrnuje normální užívání zařízení po maximální provozní dobu a dodávání toku neutronů pro pokusy;2. Reaktor bude racionálně využíván v celé řadě oborů; základní témata výzkumu a vývoje za využití reaktoru HFR jsou ilustrována těmito příklady: zlepšení bezpečnosti stávající i nové generace jaderných reaktorů, ochrana zdraví včetně vývoje lékařských izotopů k vyřešení otázek lékařského výzkumu, výzkum materiálů k jaderné syntéze za využití reaktoru, základní výzkum a vzdělávání a hospodaření s odpadem včetně možnosti studia bezpečnosti jaderných paliv pro novou generaci reaktorů.5.4. Způsob provádění (orientační)x Centralizované řízení( přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémPovinnosti Komise spočívají v řízení doplňkového programu, tudíž v podávání zpráv o i) technickém stavu provozu reaktoru, ii) jeho vědeckém využití, iii) jeho rozpočtové situaci, pokud jde o příjmy z členských států, a iv) provedených platbách.Program je zahrnut do plánovacího cyklu ABM Společného výzkumného střediska a do ročního plánu řízení. Monitorování vyhlášených cílů se tedy zahrne do výroční zprávy o činnosti Společného výzkumného střediska.Kromě toho vypracuje výroční zprávu SVS (Ústav pro energii). Tato zpráva se bude věnovat řízení doplňkového programu a bude se zabývat těmito tématy:-  podání technické zprávy s údaji o provozu HFR;-  souhrnný popis hlavních vědeckých úspěchů;-  stav činností týkajících se oprav a údržby;-  stav rozpočtu, pokud jde o příjmy z členských států a použití rozpočtu doplňkového programu (včetně rezerv na demontáž, poplatků na řízení, plateb provozovateli atd.);-  zpráva bude určena Evropskému parlamentu, Radě a správní radě SVS.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex ante)Běží o obnovení předchozích doplňkových programů. Příprava tohoto nového doplňkového programu byla předmětem interního posouzení ze strany zúčastněných členských států.6.2.2. Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Obsah vykazování bude zlepšen, jak uvedeno výše, v souladu se závazky uvedenými v rozhodnutí Rady.6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníPři ukončení tohoto doplňkového programu provedou zúčastněné členské státy interní posouzení.7. Opatření proti podvodůmAudit a interní kontrolu výše uvedeného podávání zpráv provádějí úředníci Společného výzkumného střediska, přičemž se zabývají jak technickými, tak rozpočtovými aspekty. Účetní dvůr obdrží přístup ke všem auditům a interním kontrolám.Kontrolu oběhu štěpných materiálů zajišťuje Euratom a MAAE.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiProstředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[11] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Zaměstnanci financovaní[12] podle čl. XX 01 02 |Ostatní zaměstnanci[13] financovaní podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceJediným úkolem, který Společné výzkumné středisko vykonává, je řízení doplňkového programu. Tito zaměstnanci Společného výzkumného střediska (1 AD a 1 AST) jsou plně financováni prostřednictvím tohoto doplňkového programu.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)x Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP/PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP/PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP/PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení), nepoužitév milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc |- interní (intra muros) |- externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci |1 AD a 1 AST se hradí z účelově vázaných příjmů přímo z tohoto doplňkového programu |Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 |p.m. |8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference |XX 01 02 11 03 – Výbory[15] |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 - Informační systémy |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) |Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky |p.m. |[1] Stanovisko ze dne 1. dubna 2009.[2] Úř. věst. L 312, 30.11.2007, s. 29.[3] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002), s. 1.[4] Musí se vytvořit nová rozpočtová linie.[5] Nerozlišené položky, dále jen „NP“.[6] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[7] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[8] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[9] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[10] Jak je popsáno v bodě 5.3.[11] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[12] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[13] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[14] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[15] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.