               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.11.2017
            COM(2017) 772 final
            2017/0309(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
            kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Cílem návrhu je představit některé cílené změny rozhodnutí Rady č. 1313/2013/EU (dále jen „rozhodnutí“) o mechanismu civilní ochrany Unie (dále jen „mechanismus Unie“), na jehož základě Evropská unie podporuje, koordinuje a doplňuje činnosti členských států na poli civilní ochrany, pokud jde o prevenci, připravenost a reakci na přírodní a člověkem způsobené katastrofy v rámci Unie i mimo ní. Návrh se opírá o zásady solidarity a společné odpovědnosti a jeho všeobecným cílem je zajistit, aby Unie poskytovala lepší podporu při krizích a mimořádných situacích svým občanům v Evropě i mimo Evropu. Návrh uznává, že klíčové je zaměřit se na prevenci katastrof, aby se omezila potřeba podpory při krizích a mimořádných událostech.

                  Podle nedávno provedeného průběžného hodnocení mechanismu Unie
                     1
                   uvedeného v článku 34 rozhodnutí č. 1313/2013/EU a dalších posouzení, např. přezkumu mechanismu Unie auditory Evropského účetního dvora
                     2
                  , se mechanismus Unie ukázal být účinným nástrojem mobilizace a koordinace podpory poskytované zúčastněnými státy v reakci na krizové situace v rámci Unie i mimo ni, představujícím hmatatelný důkaz evropské solidarity. Některé závěry vyvozené z těchto dokumentů a dodatečné důkazy ale vedly k odhalení určitých oblastí, v nichž je legislativní změna odůvodněná. V této souvislosti jsou klíčovým aspektem operační zkušenosti, které představují hlavní faktor, jenž vede k této iniciativě, neboť upozorňují na limity stávajícího rámce.

                  Od roku 2013 čelila Unie mnohým katastrofám s tragickými ztrátami na životech a dalšími ničivými následky pro občany, podniky, komunity a životní prostředí. Konkrétněji reakce na řadu nedávných katastrof, včetně humanitárního dopadu uprchlické a migrační krize, nedostatek dostupných prostředků v období lesních požárů v letech 2016 a 2017, z nichž především lesní požáry v roce 2017 trvaly mimořádně dlouho, vyznačovaly se nebývalou intenzitou a měly za následek více než 100 úmrtí, jakož i vážný dopad série hurikánů v Karibiku a prudkých bouří a záplav v EU, představovaly pro mechanismus Unie skutečnou zátěžovou zkoušku. Bylo to zvlášť patrné zejména v průběhu mimořádných událostí velkého rozsahu, které postihly několik členských států současně. Za takových okolností byla dobrovolná povaha příspěvků členských států k reakci na katastrofy příliš často nedostatečná a výrazně se tehdy projevily existující nedostatky v některých kritických kapacitách pro odezvu, jak uvádí zpráva o nedostatcích kapacit zveřejněná začátkem roku 2017
                     3
                  . V této souvislosti je nejmarkantnějším příkladem neschopnosti kolektivní kapacity EU reagovat na všech 17 žádostí o pomoc při lesních požárech, kdy byla pomoc poskytnuta pouze v 10 případech, přičemž v některých případech ji umenšila zpoždění, která zhoršila včasnost odezvy.

                  S ohledem na to, co bylo uvedeno, existují pádné důvody, aby proběhla cílená revize současné právní úpravy mechanismu Unie, která by řešila hlavní problémy, před nimiž mechanismus v současnosti stojí. Konkrétně to znamená, že změny obsažené v tomto návrhu jsou zaměřené na dosažení těchto cílů:

                  a) zefektivnění preventivních opatření jako součásti cyklu zvládání rizik souvisejících s katastrofami, jakož i posílení vazeb s dalšími klíčovými politikami EU, které se uplatňují v oblasti prevence katastrof a reakce na ně;

                  b) posílení kolektivní schopnosti Unie a členských států reagovat na katastrofy a řešení opakujících se a vznikajících nedostatků v oblasti kapacit, zejména vytvořením vyhrazené rezervy kapacit pro odezvu na úrovni Unie, o jejichž nasazení bude rozhodovat Komise, která si ponechá velení a řízení (což bude vedeno pod označením „rescEU“). Nástroj rescEU bude disponovat vybranými nouzovými kapacitami pro reakci na lesní požáry, záplavy, zemětřesení a mimořádné situace v oblasti zdraví. V návaznosti na diskuzi s členskými státy by se měla plánovat i polní nemocnice, kterou lze rychle využít v rámci Unie i mimo ni jako součást evropského zdravotnického sboru po případy epidemií jako Ebola a Zika. Evropa se také stala terčem četných teroristických útoků. Zpřístupnění takových kapacit na úrovni EU napomůže vytvoření úspor z rozsahu a snížení nákladů na získávání stejných kapacit jednotlivě;

                  c) zajištění pružnosti a efektivnosti mechanismu Unie, pokud jde o jeho administrativní postupy na podporu nouzových operací.

                  Vzhledem k tendencím, které se projevují v oblasti katastrof, včetně extrémního počasí, a v souvislosti s obavami o vnitřní bezpečnost se všeobecně uznává potřeba posílit evropskou civilní ochranu. Tento návrh vychází z další nedávné analýzy a důkladných úvah o zjištěných nedostatcích, na kterých se společně podílely odpovědné orgány civilní ochrany.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Tento návrh přispívá k jedné z deseti politických priorit, které Komise stanovila na období let 2015 – 2019, tj. konkrétně vybudování prostoru spravedlnosti a základních práv založeného na vzájemné důvěře. Vzájemná důvěra je zakotvená v zásadě solidarity, která je základem rozhodnutí č. 1313/2013/EU a tímto návrhem bude posílena společně se zásadami sdílení povinností a odpovědnosti.

               Navrhované změny jsou plně v souladu s širším cílem vytvořit „Evropu, která chrání“, jenž vedl úsilí Komise v posledních letech a bude takovým vodítkem i v nadcházející budoucnosti. Tento návrh se opírá o pozitivní výsledky, kterých se dosáhlo díky existujícímu rámci, a má za úkol napravit jeho nedostatky posílením ustanovení s cílem dále podporovat, koordinovat a doplňovat činnost členských států v této oblasti.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Činnosti plánované v rámci revidovaného mechanismu jsou sladěny s obecným cílem Unie zajistit, aby všechny příslušné politiky a nástroje EU přispívaly k posilování jejích kapacit pro zvládání rizika katastrof, od prevence katastrof až po připravenost a reakci na ně a obnovu po nich. Současně odráží cíl podporovat solidaritu mezi členskými státy stanovený v čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii.

               Zvláštní pozornost se přikládá zajištění úzké koordinace a souladu s činnostmi prováděnými v rámci jiných politik EU, například politiky pro přizpůsobení se změně klimatu, a nástrojů působících v oblasti prevence katastrof a snižování rizika jejich výskytu, např. politiky soudržnosti, rozvoje venkova, výzkumu, zdraví, jakož i politiky migrační a bezpečnostní. Cílem návrhu je rovněž posílit součinnost s politikou humanitární pomoci, a to zejména v reakci na mimořádné události mimo území Unie.

               Cílů tohoto návrhu nelze v současnosti dosáhnout žádným legislativním aktem v rámci jiných politik Unie. Proto by nemělo dojít k překrývání opatření v této oblasti.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právním základem tohoto návrhu je článek 196 Smlouvy o fungování Evropské unie.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Cílů návrhu nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy jednajícími samostatně. Mechanismus civilní ochrany Unie byl vytvořen, protože rozsáhlé katastrofy mohou přesáhnout kapacity pro odezvu jednotlivých členských států. Základem je poskytnutí dobře koordinované a rychlé vzájemné pomoci mezi členskými státy.

                  Kromě změn v zájmu zajištění soudržnosti a zjednodušení se v tomto návrhu předpokládají další možnosti posílení kolektivní schopnosti připravit se a reagovat na katastrofy. Je to důležité zejména při reakci na katastrofu či vícero katastrof s dalekosáhlými dopady, které současně přesáhnou kapacity kritického počtu členských států a které mohou ochromit vzájemnou pomoc mezi nimi. Platí to i pro kapacity, které by byly zapotřebí v případě scénáře rozsáhlé katastrofy s nízkou pravděpodobností, ale závažným dopadem. V takových případech je zřejmé, že členské státy nemohou zajistit dostatečnou reakci samostatně a je zapotřebí pomoc EU na podporu a doplnění činnosti členského státu v souladu s článkem 196 Smlouvy o fungování Evropské unie.

                  Návrh přináší jasnou přidanou hodnotu EU, pokud jde o přínosy v oblasti snížení ztrát na lidských životech, ekologických, hospodářských a materiálních škod.

               •Proporcionalita

                  Tento návrh nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. Zaměřuje se na nedostatky, které byly zjištěny během průběžného hodnocení a v rámci dalších nedávných dokumentů, kde se posuzovala výkonnost mechanismu Unie (zvláštní zpráva Evropského účetního dvora o mechanismu Unie
                     4
                  , již zmíněná zpráva Komise o dosaženém pokroku a nedostatcích, které v evropské kapacitě pro odezvu na mimořádné události zůstávají
                     5
                   a přehled rizik v EU
                     6
                  ), a navrhuje řešení v souladu s mandátem uděleným Radou a Evropským parlamentem.

                  Administrativní zátěž je pro Unii a členské státy omezená a nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení cílů tohoto návrhu. Tuto administrativní zátěž navíc pomůže snížit zefektivnění určitých měr spolufinancování EU a zrušení spolufinancování v některých oblastech.

               •Volba nástroje

                  Návrh rozhodnutí, kterým se mění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Nedostatky, na jejichž řešení se zaměřuje tento návrh, byly zjištěny v rámci provozních zkušeností a v rámci rozsáhlé konzultace se zúčastněnými stranami, která se nedávno uskutečnila při průběžném hodnocení mechanismu Unie
                  7
               .  Obecným cílem konzultace bylo poskytnout všem zúčastněným stranám příležitost k vyjádření názoru na výkonnost mechanismu během první poloviny jeho provádění. Konkrétními cíli bylo:

               a)shromáždit stanoviska a názory evropských občanů na výsledky, jichž bylo dosud prostřednictvím mechanismu dosaženo;

               b)určit význam různých priorit pro oblast zvládání rizika katastrof, jak jsou vnímány v celé EU;

               c)získat cílenou zpětnou vazbu a odborné poradenství od hlavních aktérů podílejících se na mechanismu;

               d)shromáždit důkazy na podporu průběžného hodnocení mechanismu Unie pro každé z hlavních hodnoticích kritérií.

               Do konzultační činnosti byly zapojeny čtyři hlavní skupiny zúčastněných stran:

               –subjekty provádějící mechanismus Unie: orgány členských států v oblasti civilní ochrany, které k evropské kapacitě pro odezvu na mimořádné události přispívají moduly a/nebo odborníky; další orgány členských států v oblasti civilní ochrany; orgány zúčastněných států v oblasti civilní ochrany
                  8
               .

               –subjekty, kterých se mechanismus Unie dotýká: hostitelské země, které z něj získaly podporu (členské státy EU, přistupující země, země evropského sousedství a další třetí země), Evropský parlament, Výboru regionů, místní orgány.

               –subjekty, které vyjádřily zájem o mechanismus Unie: další orgány členských států, další orgány zúčastněných států, agentury OSN, Světová banka, nevládní organizace, soukromý sektor, nadace atd.

               –subjekty s odbornými znalostmi týkajícími se mechanismu Unie (tj. zvládání rizika katastrof): univerzity/centra excelence a expertní skupiny, zejména v zúčastněných státech.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Průběžné hodnocení, o které se opírá tento návrh, provedl externí hodnotitel v období od září 2016 do června 2017. Vycházelo z informací získaných při debatách se zúčastněnými stranami (zasedání výboru pro civilní ochranu, pracovní skupiny Rady pro civilní ochranu a generálních ředitelů) a zohlednilo informace získané z otevřené veřejné konzultace, zvláštní zprávy z Evropského účetního dvora o mechanismu Unie a zprávy Komise o dosaženém pokroku a nedostatcích, které v evropské kapacitě pro odezvu na mimořádné události zůstávají.

               Hodnocení mělo tři fáze:

               i)úvodní fázi, která zahrnovala administrativní kontrolu činnosti mechanismu Unie a rozhovory s referenty zaměřené na vymezení rozsahu;

               ii)výzkumu, který zahrnoval cílenou konzultaci s hlavními zúčastněnými stranami v rámci mechanismu
                  9
                prostřednictvím online průzkumů, osobních i telefonických rozhovorů a tři případové studie (lesní požáry na Kypru, modulové cvičení v Estonsku, migrační krize);

               iii)analýzy a syntézy, které zahrnovaly triangulaci údajů, vypracování závěrů a doporučení a přípravu návrhu.

               Uvedená otevřená veřejná konzultace probíhala online po dobu tří měsíců (listopad 2016 až únor 2017) a zpětnou vazbu k mechanismu Unie v rámci ní poskytlo 130 respondentů z celé Evropy. Zpráva o výsledcích této otevřené veřejné diskuze byla zveřejněna koncem března 2017
                  10
               .

               Posouzení dopadů

               Posouzení dopadů bylo u tohoto návrhu vynecháno, neboť provedení navrhovaných změn je mimořádně naléhavé z důvodu nedostatků v kritických kapacitách na evropské úrovni, které se projevily především při boji s lesními požáry v roce 2017. Tyto nedostatky výrazným způsobem poznamenaly schopnost EU na katastrofy reagovat a měly za následek vysoký počet obětí, závažný hospodářský dopad a škody na životním prostředí.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

               Navrhovaná revize je z hlediska rozsahu a povahy omezená, vyvažuje zájmy členských států a je přiměřená operačním požadavkům.

               Pokud jde o revizi stávajícího právního předpisu, Komise hledala příležitosti ke zjednodušení a snížení zátěže. Bylo sice nalezeno několik zjednodušujících opatření, jak je vysvětleno níže, tato opatření však nebylo možné kvantifikovat kvůli omezené dostupnosti údajů v těsném časovém rámci.

               Tento návrh odstraňuje byrokracii tím, že zavádí zvláštní odkaz na využití jednotkových částek, jednorázových plateb a paušálních sazeb v souvislosti se spolufinancováním nákladů na dopravu. Kromě toho zjednodušuje stávající administrativní postupy zefektivněním pravidel spolufinancování.

               Tento návrh se snaží aktualizovat operační postupy, aby odpovídaly danému účelu, byly pružné, srozumitelné a jednoduše použitelné, a členské státy tak mohly v případě potřeby využít podporu z mechanismu Unie. Nedávné katastrofy například ukázaly, že Unie není dostatečně vybavená na případy mimořádných událostí s dalekosáhlým dopadem, které postihnou několik členských států současně (např.  lesní požáry, události spojené s extrémním počasím, rozsáhlé záplavy, zemětřesení, epidemie typu Ebola či teroristické útoky).  V takových případech nejsou členské státy vždy schopny poskytnout pomoc.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Jak se uvádí v článku 19 rozhodnutí č. 1313/2013/EU, finanční krytí pro provádění mechanismu Unie na období víceletého finančního rámce v letech 2014 až 2020 je 368,4 milionu EUR. Tato částka se skládá z příspěvku ve výši 223,8 milionu EUR z okruhu 3 „Bezpečnost a občanství“ a 144,6 milionu EUR z okruhu 4 „Globální Evropa“. Kromě toho jsou do okruhu 5 zahrnuty i administrativní náklady a náklady na lidské zdroje v celkové výši přibližně 52,5 milionu EUR.

                  Aby bylo možné dosáhnout cílů stanovených v oddílu 1, tj.:

               –posílení kolektivní schopnosti členských států a Unie reagovat na katastrofy vytvořením vyhrazené rezervy kapacit pro odezvu, přičemž velení a řízení bude provádět Komise (rescEU);

               –vyšší míry spolufinancování (75 %) kapacit, které jsou dány k dispozici v rámci evropské rezervy. To zahrnuje i náklady na úpravu, opravy, dopravu a operační náklady;

               –posílení zaměření na prevenci a posilování soudržnosti s jinými klíčovými politikami EU a

               –posílení spolupráce se sousedními zeměmi.

                  Cílem tohoto návrhu je celkové zvýšení finančního krytí v rámci mechanismu Unie na období let 2018 – 2020 o dalších 280 milionů EUR.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Použije se čl. 34 odst. 2 rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie. Stanoví se v něm, že opatření, která obdrží finanční podporu, se pravidelně monitorují za účelem sledování jejich provádění. Dále se v něm uvádějí i obecnější požadavky na Komisi, aby Komise vyhodnotila uplatňování rozhodnutí a předložila zprávu o průběžném hodnocení a zprávu o hodnocení ex post, jakož i sdělení o provádění. Taková hodnocení by měla vycházet z ukazatelů uvedených v článku 3 rozhodnutí.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Tímto návrhem se mění omezený počet článků rozhodnutí č. 1313/2013/EU, aby se dosáhlo stanovených cílů.

                  Prvního cíle, tj. posílení kolektivní schopnosti reagovat na katastrofy a podpora členských států při řešení katastrof, které v posledních několika letech čím dál častěji zasahují sociální strukturu Evropy (vzdušné protipožární kapacity, vysokokapacitní odčerpávání,  vyhledávací a záchranné operace ve městech, polní nemocnice a pohotovostní lékařské týmy), bude dosaženo tímto způsobem:

               –Vytvoření vyhrazené rezervy prostředků: rescEU. Tento návrh Komisi výslovně umožňuje získat vlastní operační kapacity a připravit ujednání k zajištění rychlého přístupu k těmto kapacitám s cílem vytvořit vyhrazenou rezervu prostředků, které pomohou odstranit existující nedostatky na vnitrostátní úrovni. Kapacity pronajaté nebo pořízené na leasing prostřednictvím ujednání EU nebo získané s plným financováním EU se stanou součástí rescEU. Všechny náklady na tyto kapacity budou plně kryty financováním EU, která si zachová operační vedení a kontrolu nad těmito prostředky a po spuštění mechanismu bude rozhodovat o jejich nasazení. Další kapacity se určí na základě konzultace se skupinou odborníků rescEU.

               –Posílení evropské kapacity pro odezvu na mimořádné události, přičemž členské státy mohou předem poskytnout vnitrostátní kapacity pro odezvu (např. zjišťování přítomnosti chemických, biologických, radiologických a jaderných látek a odběr vzorků (CBRN), čištění vody, pozemní hašení lesních požárů, záchranné práce při povodních s využitím člunů a další kapacity, např. mobilní laboratoře), která bude nadále hlavním prvkem mechanismu Unie a bude nyní známá pod názvem „Evropská rezerva v oblasti civilní ochrany“. Tento návrh reviduje systém pobídek pro poskytování prostředků do Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany zvýšením měr spolufinancování, jakož i rozšířením počtu druhů způsobilých nákladů. Podle nového návrhu budou prostředky poskytnuté do Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany využívat 75 % krytí veškerých nákladů vzniklých v průběhu operací v rámci mechanismu na území Unie, včetně nákladů na úpravu techniky, opravy a dopravních a operačních nákladů.

                  Kapacity, které budou využívat jakýkoli druh spolufinancování EU, bude třeba zahrnout do Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany. Aby se systém zjednodušil a zajistila se lepší předvídatelnost dostupnosti prostředků, nebude se již poskytovat finanční pomoc na prostředky mimo Evropskou rezervu v oblasti civilní ochrany. A nakonec byly zahrnuty i posílené pobídky pro sdružování kapacit (např. Komise pokryje náklady na dopravu budoucí sdružené pomoci z jednoho členského státu do druhého a náklady na tranzit a skladování sdružené pomoci ve třetích zemích).

                  Pokud jde o druhý cíl, došlo k posílení vazeb mezi prevencí, připraveností a reakcí prostřednictvím propojení posouzení rizik a plánování zvládání rizik a prostřednictvím požadavku, aby členské státy Komisi nejpozději do 31. ledna 2019 předložily svoje plány zvládání rizik. S cílem zajistit, aby všechny členské státy měly zavedena účinná preventivní opatření a aby se systém rescEU nevyužíval jako náhrada vnitrostátních kapacit, bude Komise moci požadovat od jednoho nebo vícero členských států vypracování zvláštních plánů prevence a připravenosti. Plány prevence musí kromě krátkodobých preventivních opatření zahrnout i dlouhodobější úsilí v oblasti prevence a zaměřit se na celkové přizpůsobení se narůstajícím dopadům změny klimatu. Kromě toho by budoucí plánování scénářů mělo vycházet z posouzení rizik a nasazení kapacit, aby vznikly pevnější skutečné vazby mezi prevencí, připraveností a reakcí.

                  Posílí se i soudržnost s dalšími nástroji Unie v oblasti prevence a řízení rizik katastrof prostřednictvím vytvoření vazeb mezi tímto mechanismem a politikou soudržnosti, rozvoje venkova, zdraví a výzkumu. Pokrok, jehož členské státy dosáhnou v oblasti prevence a připravenosti, bude základem rozhodnutí o financování v této oblasti. Kromě toho, pokud jde o soudržnost s jinými politikami EU zasahujícími do reakce na katastrofy, zlepší se i komplementárnost a/nebo synchronizace finanční pomoci dostupné v rámci mechanismu Unie a jiných nástrojů Unie (např. nařízení o humanitární pomoci). V této souvislosti se úpravou čl. 129 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012
                     11
                   zajistí lepší využití stávajících možností financování a zefektivní se činnosti členských států v oblasti reakce. Prostřednictvím zvláštního článku se též posílí viditelnost EU.

                  V souvislosti s druhým cílem a s úmyslem posílit soudržnost politiky tento návrh nařízení zahrnuje i ustanovení, která mají zajistit, aby čerpání prostředků EU prostřednictvím mechanismu Unie provázela přiměřená viditelnost Unie. V podobné souvislosti tento návrh také vytváří prostor pro rozvoj vyhrazené síťové struktury, vědomostní sítě civilní ochrany Unie, která posílí složku odborné přípravy mechanismu Unie v úzké spolupráci s existujícími příslušnými vnitrostátními strukturami v této oblasti.

                  Nakonec, pokud jde o třetí cíl, v návrhu se vyjadřuje záměr zjednodušit administrativní postupy, aby se omezila zpoždění při poskytování pomoci. Stávající systém se zjednoduší zavedením pouze jedné kategorie prostředků v oblasti reakce, jejichž využití vyžaduje spolufinancování členskými státy a z rozpočtu EU, tj. Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany. Zavádí zvláštní odkaz na využití jednotkových částek, jednorázových plateb a paušálních sazeb v souvislosti se spolufinancováním nákladů na dopravu, aby se zvýšila soudržnost a efektivnost. Kromě toho byla zahrnuta i zvláštní ustanovení omezující aktivace mechanismu Unie na období 90 dní (není-li zdůvodněno jinak) s cílem vyjasnit oblast působnosti a podnítit využití prostředků ve fázi okamžité reakce.

               2017/0309 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

               kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 196 této smlouvy

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               s ohledem na stanovisko Výboru regionů,

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Mechanismem Unie v oblasti civilní ochrany (dále jen „mechanismus Unie“), který upravuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU
                  12
               , se posiluje spolupráce mezi Unií a členskými státy a usnadňuje koordinace v oblasti civilní ochrany v zájmu zlepšení reakce Unie na přírodní a člověkem způsobené katastrofy.

               (2)Ačkoli se uznává přímá odpovědnost členských států za předcházení přírodním a člověkem způsobeným katastrofám i za přípravu a reakci na ně, mechanismus Unie podporuje solidaritu mezi členskými státy v souladu s čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii.

               (3)K přírodním a člověkem způsobeným katastrofám může dojít kdykoli a kdekoli na celém světě a často bez varování. Tyto katastrofy, ať přírodní nebo způsobené člověkem, jsou stále častější, extrémnější a složitější, přičemž je zhoršuje dopad změny klimatu a postihují území bez ohledu na státní hranice. Důsledky, které z katastrof vyplývají pro lidi, životní prostředí a hospodářství, mohou být enormní.

               (4)Nedávné zkušenosti ukázaly, že nutnost spoléhat se na dobrovolné nabídky vzájemné pomoci – koordinované a usnadněné mechanismem Unie – ve všech případech nezajistí, aby byly k dispozici dostatečné kapacity pro uspokojivé řešení základních potřeb osob postižených katastrofami, ani náležitou ochranu životního prostředí a majetku. Platí to zejména v případech, kdy jsou členské státy současně zasaženy opakujícími se katastrofami a kolektivní kapacita je nedostatečná.

               (5)Klíčový význam pro ochranu před katastrofami má prevence, která vyžaduje další opatření. Za tímto účelem by členské státy měly pravidelně zpřístupňovat svoje posouzení rizik, jakož i souhrny svých plánů řízení rizik v případě katastrof, aby se zajistil integrovaný přístup ke zvládání katastrof, který bude spojovat opatření týkající se prevence rizik, připravenosti i reakce na ně. Kromě toho by měla mít Komise možnost od členských států vyžadovat, aby poskytly zvláštní plány prevence a připravenosti v souvislosti s konkrétními katastrofami, a to zejména s cílem maximalizovat celkovou podporu Unie, pokud jde o řízení rizika katastrof. Měla by se snížit administrativní zátěž a měly by se posílit politiky prevence, a to i zajištěním nezbytných propojení s ostatními klíčovými politikami a nástroji Unie, zejména se strukturálními a investičními fondy, jak se uvádí v 2. bodě odůvodnění nařízení (EU) č. 1303/2013
                  13
               .

               (6)Je zapotřebí posílit kolektivní schopnost připravit se a reagovat na katastrofy, a to zejména prostřednictvím vzájemné podpory v Evropě. Kromě posílení možností, které již nabízí evropská kapacita pro odezvu na mimořádné události (dále jen „evropská kapacita pro odezvu na mimořádné události“ nebo „dobrovolný soubor“), od této chvíle nazývaná „Evropská rezerva v oblasti civilní ochrany“, by Komise měla zřídit i rescEU. Součástí rescEU by měly být i kapacity pro odezvu na mimořádné události určené k boji proti přírodním požárům, rozsáhlým záplavám a zemětřesením, jakož i polní nemocnice a lékařské týmy v souladu s normami Světové zdravotnické organizace, které by bylo možno rychle nasadit.

               (7)Unie by měla být schopna členské státy podpořit v případech, kdy dostupné kapacity neumožňují efektivní reakci na katastrofy, a to přispěním k financování leasingu či pronájmu, čímž se zajistí rychlý přístup k takovým kapacitám, nebo financováním jejich pořízení. To by podstatným způsobem zvýšilo účinnost mechanismu Unie, neboť by se zajistila dostupnost kapacit v případě, kdy by jinak nebylo možné zajistit účinnou reakci na katastrofy, zejména pokud jde o katastrofy s širokým spektrem dopadů na velký počet členských států. Získávání kapacit ze strany Unie by mělo umožnit úspory z rozsahu i lepší koordinaci při reakci na katastrofy.

               (8)Posílení Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany vyžaduje větší financování ze strany Unie, pokud jde o přizpůsobení a opravu kapacit, jakož i operační náklady.

               (9)Aby se zvýšila účelnost a účinnost odborné přípravy a posílila se spolupráce mezi vnitrostátními orgány a útvary v oblasti civilní ochrany, je zapotřebí vytvořit síť znalostí v oblasti civilní ochrany EU, která bude založena na stávajících strukturách.

               (10)Aby se dosáhlo fungování kapacity rescEU, měly by se zpřístupnit další finanční prostředky na financování opatření v rámci mechanismu Unie.

               (11)Je zapotřebí zjednodušit postupy mechanismu Unie tak, aby se zajistil co nejrychlejší přístup členských států k pomoci a ke kapacitám, které potřebují, aby mohly co nejrychleji reagovat na přírodní nebo člověkem způsobené katastrofy.

               (12)S cílem maximalizovat využití stávajících nástrojů financování a podpory členských států při poskytování pomoci, zejména v reakci na katastrofy mimo EU, by se měla stanovit výjimka z čl. 129 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012
                  14
               , pokud se poskytuje financování podle článků 21, 22 a 23 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

               (13)Je důležité zajistit, aby členské státy přijaly všechna potřebná opatření k zabránění přírodním nebo člověkem způsobeným katastrofám a ke zmírnění jejich účinků. Ustanovení by měla posílit vazby mezi opatřeními týkajícími se prevence, připravenosti a reakce v rámci mechanismu Unie. Měla by se také zajistit soudržnost s dalšími relevantními právními předpisy Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, včetně přeshraničních preventivních opatření a reakce na hrozby typu závažných přeshraničních zdravotních hrozeb
                  15
               . Podobně by se měl zajistit soulad s mezinárodními závazky, jako je např. sendajský rámec pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030, Pařížská dohoda o změně klimatu a Agenda pro udržitelný rozvoj 2030.

               (14)Mělo by se změnit delegování pravomoci udělené Komisi rozhodnutím č. 1313/2013/EU s cílem umožnit účinnou kapacitu nouzové podpory pro Evropskou unii (rescEU). Pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie by se měla delegovat na Komisi s cílem vymezit dostatečné druhy kapacit pro odezvu na základě zjištěných rizik a s ohledem na přístup zohledňující více rizik.

               (15)Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy jednajícími samostatně, ale spíše jich z důvodu rozsahu nebo účinků může být dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

               (16)Rozhodnutí č. 1313/2013/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Rozhodnutí č. 1313/2013/EU se mění takto

               1.Článek 3 se mění takto:

               a) v odstavci 1 se doplňuje nové písmeno e), které zní:

               „e)posílení dostupnosti a využití vědeckých poznatků o katastrofách.“

               b) v odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:

               „a)pokrok při provádění rámce pro předcházení katastrofám: měřený počtem členských států, které poskytly Komisi svá posouzení rizik, posouzení svých schopností zvládání rizik a souhrny svého plánování zvládání katastrof, jak je uvedeno v článku 6;“

               (1)V článku 4 se doplňuje bod 12, který zní:

               „12) „zúčastněným státem“ třetí země účastnící se mechanismu Unie v souladu čl. 28 odst. 1;“

               3.V čl. 5 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:

               „a)přijímá opatření pro zlepšení znalostní základny, pokud jde o rizika katastrof, a pro usnadnění sdílení znalostí, výsledků vědeckého výzkumu, osvědčených postupů a informací, mimo jiné mezi členskými státy, které sdílí společná rizika;“

               4.Článek 6 se mění takto:

               a)písmena a) a b) se nahrazují tímto:

               „a)do 22. prosince 2018 a poté každé tři roky provedou na celostátní nebo odpovídající nižší úrovni posouzení rizik a zpřístupní Komisi;

               b)rozvinou a zdokonalí své plánování zvládání rizik katastrof na celostátní nebo odpovídající nižší úrovni na základě posouzení rizik uvedených v písm. a) a při zohlednění posouzení své schopnosti zvládat katastrofy uvedené v písm. c) a přehled týkající se rizik uvedený v čl. 5 odst. 1 písm. c).“

               b)doplňuje se nový druhý pododstavec, který zní:

               „Komisi se poskytuje souhrn relevantních prvků plánování zvládání rizik, včetně informací o vybraných opatřeních v oblasti prevence a připravenosti, a to do 31. ledna 2019 a poté každé tři roky. Kromě toho může Komise od členských států požadovat, aby poskytly zvláštní plány týkající se prevence a připravenosti, které budou zahrnovat krátkodobé i dlouhodobé úsilí. Unie náležitě zváží pokrok, kterého členské státy dosáhly v oblasti prevence katastrof a připravenosti na ně, jako součást jakéhokoli budoucího mechanismu předběžných podmínek v rámci evropských strukturálních a investičních fondů;“.

               c)doplňuje se nové písmeno e), které zní:

               „e)Komise může rovněž zřídit zvláštní konzultační mechanismy na podporu plánování a koordinace prevence a připravenosti mezi členskými státy vystavenými podobným druhům katastrof.“

               4.V článku 10 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1.Komise a členské státy spolupracují s cílem zlepšit plánování operací odezvy na katastrofy v rámci mechanismu Unie, mimo jiné vytvářením scénářů odezvy na katastrofy na základě posouzení rizik uvedených v čl. 6 písm. a) a přehledu rizik uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. c), mapováním prostředků a vypracováváním plánů pro nasazení kapacit pro odezvu.“

               5.Článek 11 se mění takto:

               a)Název se nahrazuje tímto:

               „Evropská rezerva v oblasti civilní ochrany“

               b) odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:

               „1.Zřizuje se Evropská rezerva v oblasti civilní ochrany. Sestává ze souboru předem vyčleněných kapacit členských států pro odezvu a zahrnuje moduly, další kapacity pro odezvu a odborníky.

               2.Komise na základě zjištěných rizik určí druhy a počet klíčových kapacit pro odezvu potřebných pro Evropskou rezervu v oblasti civilní ochrany (dále jen „cíle kapacity“). Komise monitoruje pokrok dosažený při plnění cílů kapacity i přetrvávající nedostatky a vyzývá členské státy k řešení těchto nedostatků. Komise může poskytnout členským státům podporu v souladu s článkem 20, čl. 21 odst. 1 bodem i) a čl. 21 odst. 2.“

               c)odstavce 7 a 8 se nahrazují tímto:

               „7.Kapacity pro odezvu, které členské státy zpřístupní pro Evropskou rezervu v oblasti civilní ochrany, jsou k dispozici pro operace v oblasti odezvy prováděné v rámci mechanismu Unie na základě žádosti o pomoc prostřednictvím střediska pro koordinaci odezvy na mimořádné události, pokud nejsou členské státy vystaveny výjimečné situaci, při níž je podstatně dotčeno plnění jejich vnitrostátních úkolů.

               8.V případě nasazení v rámci takové odezvy podléhají uvedené kapacity velení a řízení členských států, které je zpřístupní, a lze je stáhnout, pokud členské státy čelí výjimečné situaci, kvůli které je podstatně dotčeno plnění jejich vnitrostátních úkolů a která jim v dalším poskytování těchto kapacit pro odezvu brání. V takových případech je konzultována Komise.

               Komise podle potřeby usnadňuje koordinaci různých kapacit pro odezvu prostřednictvím střediska v souladu s články 15 a 16.

               d)doplňuje se nový odstavec 10, který zní:

               „10.Odkazem na evropskou kapacitu pro odezvu na mimořádné události, EERC a dobrovolný soubor se rozumí odkaz na Evropskou rezervu v oblasti civilní ochrany.“

               6.Článek 12 se nahrazuje tímto:

               „rescEU“

               1.Zřizuje se rescEU s cílem poskytovat pomoc v případech, kdy existující kapacity neumožňují účinně reagovat na katastrofy.

               2.rescEU sestává z těchto kapacit:

               a)
                     letecké hašení lesních požárů;

               b)
                     vysokokapacitní odčerpávání;

               c)
                     vyhledávací a záchranné operace ve městech;

               d)
                     polní nemocnice a pohotovostní lékařské týmy.

               3.Komise může pořídit, pronajmout a/nebo jinak smluvně zajistit kapacity, které se mají nasadit v případech uvedených v odstavci 1 v souladu s rozpočtovými pravidly Unie.

               4.Na základě zjištěných rizik a s ohledem na přístup zohledňující širokou škálu rizik je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30 s cílem vymezit druhy kapacit pro odezvu, které jsou zapotřebí kromě kapacit určených v odstavci 2 tohoto článku, a odpovídajícím způsobem revidovat složení rescEU. Zajistí se soudržnost s ostatními politikami Unie.

               Je-li to ze zvláště naléhavých důvodů nutné v případě katastrofy či její hrozby, použije se na akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku postup stanovený v článku 31.

               5.Komise stanoví požadavky na kvalitu kapacit pro odezvu, které jsou součástí rescEU. Požadavky na kvalitu vycházejí ze zavedených mezinárodních norem, pokud tyto normy již existují.

               6.Komise zajistí dostupnost a schopnost nasazení kapacit uvedených v odstavci 2 v rámci mechanismu Unie.

               7.Kapacity rescEU jsou k dispozici pro operace v oblasti odezvy v rámci mechanismu Unie na základě žádosti o pomoc prostřednictvím střediska pro koordinaci odezvy na mimořádné události. Rozhodnutí o jejich nasazení přijímá Komise, která si ponechá velení a řízení kapacit rescEU.

               8.V případě nasazení se Komise na operačním nasazení kapacit rescEU dohodne s žádajícím členským státem. Žádající členský stát během operací usnadní operační koordinaci svých vlastních kapacit a činností rescEU.

               9.Komise podle potřeby usnadňuje koordinaci mezi různými kapacitami pro odezvu prostřednictvím střediska v souladu s články 15 a 16.

               10.V případě, že Komise pořizuje vybavení jako zařízení pro letecké hašení lesních požárů, prostřednictvím nákupu, leasingu nebo pronájmu, musí být zajištěno:

               a)v případě nákupu vybavení se v dohodě mezi Komisí a členským státem stanoví registrace vybavení v uvedeném členském státě.

               b)v případě leasingu a pronájmu registrace vybavení v členském státě.

               11.Členské státy jsou o provozním stavu kapacit rescEU informovány prostřednictvím CECIS.“

               7.Vkládá se nový článek 12 a, který zní:

               „Článek 12 a
               Předkládání zpráv Evropskému parlamentu a Radě

               Komise každé dva roky informuje Evropský parlament a Radu o operacích a  dosaženém pokroku v rámci článků 11 a 12.“

               8.V článku 13 se název a první věta odstavce 1 nahrazuje tímto:

               „Síť znalostí Unie v oblasti civilní ochrany

               1. Komise vytvoří síť příslušných aktérů a institucí v oblasti civilní ochrany a zvládání katastrof, kteří budou společně s Komisí tvořit síť znalostí Unie v oblasti civilní ochrany.

               Uvedená síť bude plnit tyto úkoly v oblasti odborné přípravy, cvičení, získaných zkušeností a šíření znalostí, a to v případě potřeby v úzké spolupráci s příslušnými znalostními centry:“

               9.V článku 15 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1.V případě katastrofy uvnitř Unie nebo v případě bezprostřední hrozby takové katastrofy může zasažený členský stát požádat o pomoc prostřednictvím střediska. Žádost je formulována co nejkonkrétnějším způsobem. Žádost o pomoc zaniká po uplynutí maximální doby 90 dní, pokud nejsou středisku pro koordinaci odezvy na mimořádné události předloženy nové prvky odůvodňující potřebu pokračování pomoci nebo další pomoci.“

               10.V článku 16 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1.V případě katastrofy mimo Unii nebo v případě bezprostřední hrozby takové katastrofy může zasažená země požádat o pomoc prostřednictvím střediska pro koordinaci odezvy na mimořádné události. O pomoc může rovněž požádat OSN a její agentury nebo příslušná mezinárodní organizace nebo lze o pomoc požádat jejich prostřednictvím. Žádost o pomoc zaniká po uplynutí maximální doby 90 dní, pokud nejsou středisku pro koordinaci odezvy na mimořádné události předloženy nové prvky odůvodňující potřebu pokračování pomoci nebo další pomoci.“

               11.V článku 19 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1.Finanční krytí pro provádění mechanismu Unie na období let 2014 až 2020 se stanoví na 631 566 000 EUR v běžných cenách.

               Částka 480 630 000 EUR v běžných cenách pochází z okruhu 3 „Bezpečnost a občanství“ víceletého finančního rámce a částka 150 936 000 EUR v běžných cenách z okruhu 4 „Globální Evropa“.

               12.Vkládá se nový článek 20 a, který zní:

               „Článek 20a
               Viditelnost

               Každá pomoc nebo každé financování poskytnuté podle tohoto rozhodnutí vhodně zviditelní Unii, což zahrnuje i výrazné zobrazení emblému Unie, pokud jde o kapacity uvedené v článku 11, článku 12 a čl. 21 odst. 2 písm. c).“

               13.Článek 21 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se písmeno j) nahrazuje tímto:

               „j)vytvoření, řízení a údržba rescEU v souladu s čl. 12“;

               b)odstavec 2 se mění takto:

               bod i) písmeno c) se nahrazuje tímto:

               „c)náklady potřebné na to, aby se kapacity pro odezvu zmodernizovaly nebo opravily a byly tak v pohotovosti a dostupné, aby je bylo možné nasadit jako součást Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany, a případně i v souladu s doporučeními formulovanými při procesu certifikace („náklady na adaptaci“). Uvedené náklady mohou zahrnovat náklady související s operabilitou, interoperabilitou modulů a dalších kapacit pro odezvu, autonomií, soběstačností, možnostmi přepravy, balením a další potřebné náklady, za předpokladu, že tyto náklady konkrétně souvisí se zapojením kapacit do Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany.

               Náklady na adaptaci mohou zahrnovat:

               i) 75 % způsobilých nákladů v případě modernizace, za předpokladu, že nepřekročí 50 % průměrných nákladů na vytvoření kapacity;

               ii) 75 % způsobilých nákladů v případě opravy.

               Kapacity pro odezvu financované v rámci bodů i) a ii) by se měly zpřístupnit jako součást Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany na minimální dobu 5 let, pokud jde o bod i), a 10 let, pokud jde o bod ii), s výjimkou případů, kdy je životnost těchto kapacit kratší.

               Náklady na adaptaci mohou sestávat z jednotkových nákladů nebo jednorázových částek určených podle druhu kapacity.“

               ii) písmeno d) se zrušuje.

               c) doplňují se nové odstavce, které znějí:

               „3.Finanční pomoc na opatření uvedená v odst. 1 písm. j) pokrývá všechny náklady potřebné k zajištění dostupnosti a možnosti nasazení kapacit rescEU v rámci mechanismu Unie při nasazení v případě katastrofy či její hrozby v Unii nebo zúčastněném státě.

               Náklady uvedené v prvním pododstavci musí případně zahrnovat:

               a)náklady související s akvizicí, pronájmem či leasingem kapacity rescEU;

               b)náklady související s provozem kapacity rescEU, včetně dopravy;

               c)náklady související s obstaráváním služeb veřejných nebo soukromých subjektů, které jsou nezbytné k provozu kapacit rescEU.

               4.Náklady uvedené v odst. 3 písm. a) mohou sestávat z jednotkových nákladů, jednorázových částek nebo paušálních sazeb určených podle kategorie nebo případně podle druhu kapacity.“

               14.Článek 23 se mění takto:

               a) název se nahrazuje tímto:

               „Způsobilá opatření související s vybavením a provozem“

               b) Odstavce 2, 3 a 4 se nahrazují tímto:

               „2. Částka finanční pomoci Unie na prostředky poskytnuté do Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany je v případě katastrofy či její hrozby v Unii nebo zúčastněném státě limitována na maximálně 75 % nákladů na provoz kapacit včetně dopravy.

               3. Finanční pomoc Unie na dopravu může pokrývat maximálně 75 % celkových způsobilých nákladů souvisejících s dopravou kapacit předem poskytnutých do Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany, pokud se nasazují v případě katastrofy nebo její hrozby mimo Unii, jak se uvádí v článku 16.

               4. Finanční podpora Unie na dopravní zdroje související s kapacitami předem poskytnutými do Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany v souladu s článkem 11 může navíc pokrývat maximálně 100 % celkových oprávněných nákladů podle písmen a), b), c) a d), je-li zapotřebí provozně zefektivnit sdruženou pomoc členských států, a pokud náklady souvisejí s jednou z následujících oblastí:

               a)krátkodobý pronájem skladovací kapacity za účelem dočasného uskladnění pomoci členských států s cílem usnadnit její koordinovanou dopravu;

               b) doprava z členského státu nabízejícího pomoc členskému státu, který usnadňuje její koordinovanou dopravu;

               c)úprava balení pomoci členských států s cílem maximálně využít dostupné dopravní kapacity nebo s cílem vyhovět specifickým operačním požadavkům; nebo

               e)místní doprava, tranzit a skladování sdružené pomoci s cílem zajistit její koordinované dodání v cílové destinaci v žádající zemi.

               e) doplňuje se nový odstavec, který zní:

               „8.
                     Náklady na dopravu mohou sestávat z jednotkových nákladů, jednorázových částek nebo paušálních sazeb určených podle kategorie nákladů.“

               15. V článku 26 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

               „1.
                     Opatření, která obdrží finanční podporu na základě tohoto rozhodnutí, neobdrží pomoc z jiných finančních nástrojů Unie. Odchylně od uvedeného finanční pomoc poskytnutá podle článků 21, 22 a 23 tohoto rozhodnutí nebrání financování z jiných nástrojů Unie v souladu s podmínkami stanovenými v rámci nich.

               Komise zajistí, aby jí žadatelé o finanční podporu v rámci tohoto rozhodnutí a příjemci takové pomoci poskytli informace o finanční pomoci obdržené z jiných zdrojů, včetně souhrnného rozpočtu Unie, a informace o podaných žádostech o takovou pomoc.

               2.
                     Je třeba usilovat o propojenost a komplementárnost s jinými nástroji Unie, jako jsou nástroje na podporu soudržnosti, rozvoje venkova, výzkumu, zdraví, jakož i migrační a bezpečnostní politiky. V případě reakce na humanitární krize ve třetích zemích zajistí Komise doplňkovost a soudržnost opatření financovaných na základě tohoto rozhodnutí a opatření financovaných na základě nařízení (ES) č. 1257/96.“

               16.V článku 28 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

               „3.
                     Mezinárodní organizace, regionální organizace nebo země, které jsou součástí evropské politiky sousedství, mohou spolupracovat na činnostech v rámci mechanismu Unie, umožňují-li to bilaterální nebo multilaterální dohody.“

               17.V článku 32 odst. 1 se písmena g) a h) nahrazují tímto:

               „g)
                     vytvoření, řízení a údržba rescEU, jak se stanoví v článku 12, včetně kritérií pro rozhodnutí o nasazení a provozních postupů;

               h)
                     vytvoření a organizace sítě znalostí Unie v oblasti civilní ochrany, jak je stanoveno v článku 13.“

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1.Název návrhu/podnětu

               1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB

               1.3.Povaha návrhu/podnětu

               1.4.Cíle

               1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.6.Doba trvání akce a finanční dopad

               1.7.Předpokládaný způsob řízení

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               2.2.Systém řízení a kontroly

               2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               3.2.Odhadovaný dopad na výdaje

               3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky

               3.3.2.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy

               4.3.2.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               5.3.2.Příspěvky třetích stran

               3.3.Odhadovaný dopad na příjmy

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1.Název návrhu/podnětu

                  Návrh revize rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie

               1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
                  16

                  23 01 – SPRÁVNÍ VÝDAJE V OBLASTI POLITIKY „HUMANITÁRNÍ POMOC A CIVILNÍ OCHRANA“

                  23 03 – MECHANISMUS CIVILNÍ OCHRANY UNIE

               1.3.Povaha návrhu/podnětu

               ◻ Návrh/podnět se týká nové akce

               ◻  Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
                  17

               X Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce

               ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci

               1.4.Cíle

               1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem

                  Celkovým cílem tohoto rozhodnutí je posílit spolupráci mezi Unií a členskými státy a usnadnit koordinaci v oblasti civilní ochrany při prevenci přírodních a člověkem způsobených katastrof a přípravě a reakci na ně.

               1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB:

                  Specifický cíl č. 1

                  dosažení vysoké úrovně ochrany před katastrofami prostřednictvím prevence nebo omezení jejich možných účinků, rozvíjením kultury prevence a zlepšením spolupráce mezi složkami civilní ochrany a jinými příslušnými složkami;

                  Specifický cíl č. 2

                  zvýšení připravenosti na úrovni členských států a na úrovni Unie v oblasti odezvy na katastrofy;

                  Specifický cíl č. 3

                  usnadnění rychlé a účinné odezvy v případě katastrof nebo bezprostřední hrozby katastrof;

                  Specifický cíl č. 4

                  zvýšení informovanosti veřejnosti o katastrofách a připravenosti na ně.

                  Příslušné aktivity ABM/ABB

                  23 01 – SPRÁVNÍ VÝDAJE V OBLASTI POLITIKY „HUMANITÁRNÍ POMOC A CIVILNÍ OCHRANA“

                  23 03 – MECHANISMUS CIVILNÍ OCHRANY UNIE

               1.4.3.Očekávané výsledky a dopady

               Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.

                  Cílem návrhu je:

                  umožnit Unii podporovat, koordinovat a doplňovat opatření členských států v oblasti civilní ochrany prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie (mechanismus) v rámci víceletého finančního rámce pro roky 2014–2020, a to zejména:

                  a) opatření k předcházení nebo snížení účinků katastrofy;

                  b) opatření určená k posílení připravenosti EU reagovat na katastrofy, včetně opatření pro zvyšování informovanosti občanů EU, a

                  c) opatření v oblasti asistenčních zásahů při katastrofách v rámci mechanismu.

                  Ukázalo se, že současný mechanismus je dobrým nástrojem pro mobilizaci a koordinaci pomoci poskytované zúčastněnými státy v souvislosti s reakcí na katastrofy na území Unie i mimo něj. Návrh vychází z těchto silných stránek a posílí se jím některá ustanovení současného rámce na podporu kolektivní schopnosti členských států reagovat na katastrofy vytvořením silnější evropské kapacity v oblasti civilní ochrany, která by měla  být známá pod názvem rescEU. Tato nová rezervní kapacita, jakož i vyšší míra spolufinancování Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany (dříve známé jako evropská kapacita pro odezvu na mimořádné události) bude řešit strukturální a vznikající nedostatky v oblasti odezvy na kritické události. Tato iniciativa pomůže také posílit vnitřní soudržnost mechanismu a zvýší efektivnost prostřednictvím administrativního zjednodušení a zefektivnění postupů.

               1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů

               Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.

                  Specifický cíl: Dosáhnout vysoké úrovně ochrany před katastrofami prostřednictvím prevence nebo omezení jejich účinků a rozvíjením kultury prevence:

                  1.
                        Počet členských států, které předložily národní hodnocení rizik a schopnost zvládání rizika katastrof;

                  2.
                        Počet členských států, které předložily souhrn svého plánování v oblasti zvládání rizika katastrof.

                  Specifický cíl: Zvyšovat stav připravenosti Unie v oblasti reakce na katastrofy

                  1.
                        Počet odborníků vyškolených v rámci mechanismu Unie, kteří jsou nasazování do misí v rámci tohoto mechanismu;

                  2.
                        Počet výměn odborníků v rámci EU a se sousedními zeměmi;

                  3.
                        Počet a druh získaných prostředků, které budou součástí rescEU;

                  4.
                        Počet a druh certifikovaných prostředků k zahrnutí do Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany;

                  5.
                        Počet členských států vyčleňujících prostředky do Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany;

                  6.
                        Počet misí rescEU oproti celkovému počtu misí Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany.

                  Specifický cíl: usnadnit rychlé a účinné zásahy reakce na mimořádné situace v případě závažných katastrof nebo jejich hrozby.

                  1.
                        rychlost operací: čas mezi žádostí o pomoc a nasazením na místě pomoci, jakož i plná provozuschopnost týmů zabývajících se posouzením/koordinací;

                  2.
                        poměr mezi prostředky nasazenými z rescEU a prostředky nasazenými z Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany;

                  3.
                        počet grantů a služeb v oblasti dopravy;

                  4.
                        výše financování operací rescEU v rámci Evropy a mimo ni z rozpočtu EU (provozní náklady a náklady na dopravu při zvláštních okolnostech);

                  5.
                        výše spolufinancování operací Evropské rezervy v oblasti civilní ochrany v rámci Evropy a mimo ni z rozpočtu EU (dopravní operace);

                  6.
                        celková výše spolufinancování z rozpočtu EU poskytnutého členským státům;

                  7.
                        počet případů využití sdružených kapacit v porovnání s celkovým počtem misí v rámci mechanismu Unie.

                  Specifický cíl č. 4: zvýšení informovanosti veřejnosti o katastrofách a připravenosti na ně.

                  1.
                        počet účastníků/návštěvníků internetových stránek veřejně-soukromých partnerství financovaných z mechanismu Unie zaměřených na zvyšování informovanosti o rizicích;

                  2.
                        povědomí občanů EU o mechanismu Unie (průzkum mezi obyvatelstvem EU)

               1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

                  Evropská civilní ochrana se v posledních letech rychle rozvíjí. Od vytvoření prvního mechanismu v roce 2001 (mechanismus civilní ochrany Společenství) až do současného stavu jsou posilovány právní základy civilní ochrany na úrovni EU (zvláštní odkaz ve smlouvě od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost v roce 2009) a operační kapacita (zřízení EERC/EMC, středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události atd.). Současný mechanismus Unie poskytl podporu při mimořádných událostech více než 80krát v Evropě i mimo ni, přispěl k rozvoji a šíření know-how a odborných znalostí v oblasti zvládání katastrof a přispěl k rozvoji kultury prevence mezi zúčastněnými státy.

                  V rámci nedávno provedeného průběžného hodnocení a dalších klíčových zpráv a dokumentů však bylo zjištěno několik oblastí, které je možné zlepšit. V této souvislosti se návrh zaměřuje na změnu současných právních předpisů s cílem dosáhnout těchto cílů:

                  a) posílení kolektivní schopnosti Unie a členských států reagovat na katastrofy a řešit opakující se a vznikající nedostatky v oblasti kapacit, zejména vytvořením vyhrazené rezervy kapacit pro odezvu, která by měla být známa jako rescEU;

                  b) posílení důrazu na preventivní opatření jako součásti cyklu zvládání rizik souvisejících s katastrofami, jakož i posílení vazeb s dalšími klíčovými politikami EU, které se uplatňují v oblasti prevence katastrof a reakce na ně;

                  c) zajištění pružnosti a efektivnosti mechanismu Unie, pokud jde o jeho administrativní postupy na podporu nouzových operací.

               1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU

                  Přidaná hodnota EU se může projevovat ve formě:

                  – snížení ztrát na lidských životech, zmírnění škod na životním prostředí a hospodářských a materiálních škod;

                  – lepší koordinace činností civilní ochrany, neboť všechny nabídky pomoci jsou oznamovány prostřednictvím střediska pro koordinaci odezvy na mimořádné události, kde je mohou přejímat orgány dotčeného státu;

                  – efektivnosti nákladů, protože pomoc přijímanou dotčeným státem lze dopravními postupy sdružovat s pomocí od ostatních zemí;

                  – zlepšení účinnosti v důsledku vyšší úrovně připravenosti a soudržnější politiky řízení rizik katastrof;

                  – koherentní a účinné reakce díky zřízení rezervy rescEU, jež bude připravena v případě potřeby pomoci kdekoli v EU i v zúčastněných státech;

                  – lepšího zviditelnění odezvy EU na katastrofy;

                  – lepšího využívání omezených zdrojů díky sdílení prostředků financovaných EU;

                  – posílení regionální koordinace a sdílení znalostí prostřednictvím rozvoje sítě středisek civilní ochrany EU.

               1.5.3. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

                  Podkladem těchto návrhů je:

                  – průběžné hodnocení mechanismu civilní ochrany Unie (2014–2016), které provedl externí konzultant, srpen 2017;

                  – Evropský účetní dvůr (2016)„Mechanismus civilní ochrany Unie: koordinace reakcí na katastrofy mimo EU byla obecně účinná“, zvláštní zpráva č. 33, 2016;

                  – Staff Working Document, 'Overview of Natural and Man-made Disaster Risks the European Union may face', SWD(2017)176 final, 23. 5. 2017;

                  – Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o dosaženém pokroku a přetrvávajících nedostatcích v rámci evropské kapacity pro odezvu na mimořádné události, COM(2017)78 final ze dne 17. února 2017, zkušenosti získané při mimořádných událostech, které mechanismus řešil od svého vzniku v roce 2001;

                  – zkušenosti získané z projektů financovaných v rámci výzev zveřejněných od roku 2013 v oblasti připravenosti a prevence;

                  – zkušenosti získané z pilotního projektu financovaného v rámci výzvy zveřejněné v roce 2008 pod názvem „Výzva k předkládání návrhů na pilotní projekt na posílení spolupráce mezi členskými státy v boji proti lesním požárům“.

               1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji

                  Soulad s těmito nařízeními:

                  – nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci;

                  – nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost;

                  – nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie;

                  – nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability;

                  – rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU ze dne 17. prosince 2013 o mechanismu civilní ochrany Unie;

                  – nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 375/2014 ze dne 3. dubna 2014 o zřízení Evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci („iniciativa Humanitární dobrovolníci EU“);

                  – nařízení Rady (EU) 2016/369 ze dne 15. března 2016 o poskytování mimořádné podpory v rámci Unie.

               1.6.Doba trvání akce a finanční dopad

               ◻ Časově omezený návrh/podnět

               ◻
                     Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR

               ◻ Finanční dopad od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR

               X Časově neomezený návrh/podnět

               X Provádění s obdobím rozběhu od 01/01/2018 do 31/12/2020,

               poté plné fungování.

               1.7.Předpokládaný způsob řízení
                  18

               X Přímé řízení Komisí

               X prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;

               ◻
                     prostřednictvím výkonných agentur

               ◻ Sdílené řízení s členskými státy

               X Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:

               ◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;

               X mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);

               ◻ EIB a Evropský investiční fond;

               ◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení;

               ◻ veřejnoprávní subjekty;

               ◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;

               ◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;

               ◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.

               Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.

               Poznámky

                  […]

                  […]

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               Upřesněte četnost a podmínky.

                  Akce a opatření, které obdrží finanční podporu v rámci těchto rozhodnutí, jsou pravidelně monitorovány.

                  Komise připraví a předloží Evropskému parlamentu a Radě:

                  zprávu o prozatímním hodnocení do 30. června 2017 (již dokončeno),

                  sdělení o pokračujícím provádění tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2018,

                  zprávu o následném hodnocení do 31. prosince 2021.

               2.2.Systém řízení a kontroly

               2.2.1.Zjištěná rizika

                  V případě, že se nepodaří obsadit dostatečný počet pracovních míst, může nedostatečné personální obsazení vzhledem k rozsáhlejší úloze střediska pro koordinaci odezvy na mimořádné události vést k riziku neschopnosti:

                  – reagovat na všechny úkoly, které vyplývají z nárůstu počtu operací civilní ochrany, a na všechny politické požadavky v rámci Integrovaných opatření pro politickou reakci na krize (IPCR) a doložky solidarity,
                     – vytvářet/přidávat činnosti,
                     – využívat/vyvíjet nové technologické systémy zajišťující nepřetržitou dostupnost,
                     – vhodně reagovat na hrozící mimořádné situace v civilní ochraně,
                     – přiměřeně provádět systém vnitřní kontroly popsaný v bodě 2.2.2.

               2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly

                  Předpokládá se použití stávajícího systému vnitřní kontroly GŘ ECHO, který zaručuje, že se finanční prostředky dostupné v rámci nového nástroje budou využívat správně a v souladu s příslušnými právními předpisy.

                  Současný systém je uspořádán takto:

                  1. tým vnitřní kontroly v rámci GŘ ECHO zaměřený na dodržování platných správních postupů a právních předpisů v oblasti civilní ochrany. Pro tento účel se používá rámec vnitřní kontroly Komise;

                  2. pravidelný audit grantů a smluv uzavřených v rámci nástroje, který budou provádět externí auditoři GŘ ECHO, zcela zahrnutý do ročního plánu auditů GŘ ECHO;

                  3. hodnocení činnosti externími partnery.

                  Audit činností může provádět i úřad OLAF (v případě podvodů) a Účetní dvůr.

               2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb

                  Odhadované náklady kontrolní strategie GŘ ECHO představují 1,9 % rozpočtu na rok 2016. Tento ukazatel sestává hlavně z těchto složek:

                  – celkové osobní náklady vynaložené na odborníky na danou oblast z GŘ ECHO a náklady finančních a provozních útvarů vynásobené odhadovaným podílem doby věnované zajišťování kvality, kontrole a sledování (50 %);

                  – celkové zdroje v rámci oddělení externího auditu GŘ ECHO vyčleněné na audity a ověřování.

                  Vzhledem k tomu, že tyto kontroly s sebou nesou jen velmi omezené náklady, zatímco mají kvantifikovatelné (opravy a zpětné získání vyplacených částek) i nekvantifikovatelné (odrazující účinek kontrol a jejich význam pro zajišťování kvality) přínosy, může Komise učinit závěr, že kvantifikovatelné a nekvantifikovatelné přínosy kontrol značně převažují nad jejich nevýznamnými náklady.

                  O tom svědčí víceletá míra zbytkových chyb ve výši 1,02 %, již Komise vykázala v roce 2016 u oddělení pro humanitární pomoc a civilní ochranu.

               2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.

                  Strategie boje proti podvodům GŘ ECHO v souladu se strategií Komise pro boj proti podvodům (CAFS), jejímž cílem mimo jiné je zajistit, aby:

                  – vnitřní kontroly v rámci GŘ ECHO týkající se boje proti podvodům byly plně v souladu s CAFS;

                  – se přístup GŘ ECHO k boji proti podvodům na základě řízení rizik zaměřil na zjištění oblastí rizika podvodu a vhodné
                        reakce na ně.

                  Systémy používané pro vynakládání prostředků EU ve třetích zemích budou umožňovat získávání relevantních údajů za účelem jejich zapracování do řízení rizika podvodů (např. odhalování dvojího financování).

                  Mohly být v případě potřeby zřízeny skupiny pro vytváření sítí a odpovídající nástroje IT určené k analýze případů podvodu týkajících se odvětví vnější pomoci.

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               Stávající rozpočtové položky

               V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.

                        Okruh víceletého finančního rámce

                        Rozpočtová položka

                        Druh
                           výdaje

                        Příspěvek

                        Číslo a název

                        RP/NRP
                           19

                        zemí ESVO
                           20

                        kandidátských zemí
                           21

                        třetích zemí

                        ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

                        3.

                        23 03 01 01 – Prevence katastrof a

                        připravenosti na ně v rámci Unie

                        Rozl.

                        ANO

                        ANO

                        NE

                        NE

                        4.

                        23 03 01 01 – Prevence katastrof a

                        připravenost na ně ve třetích zemích

                        Rozl.

                        ANO

                        ANO

                        NE

                        NE

                        3

                        23 03 02 01 – Rychlé a účinné zásahy reagující na mimořádné situace v případě závažných katastrof uvnitř Unie

                        Rozl.

                        ANO

                        ANO

                        NE

                        NE

                        4

                        23 03 02 02 – Rychlé a účinné zásahy reagující na mimořádné situace v případě závažných katastrof ve třetích zemích

                        Rozl.

                        ANO

                        ANO

                        NE

                        NE

                        4

                        23 01 04 – Podpůrné výdaje na činnosti a programy v oblasti politiky „Humanitární pomoc a civilní ochrana“

                        RP – NRP

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               3.2.Odhadovaný dopad na výdaje

               3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        Číslo

                        Okruh 3 – Bezpečnost a občanství

                        GŘ ECHO – Evropská civilní ochrana a operace humanitární pomoci

                        2018

                        2019

                        2020

                        CELKEM

                        •Operační prostředky

                        23 03 01 01

                        Závazky

                        1.

                        14,000

                        105,900

                        109,279

                        229,179

                        Platby

                        2.

                        7,000

                        46,560

                        104,395

                        157,955

                        23 03 02 01

                        Závazky

                        (1a)

                        5, 157

                        9,300

                        13,218

                        27,675

                        Platby

                        (2 a)

                        4,000

                        10,000

                        11,000

                        25,000

                        Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
                           22

                        Číslo rozpočtové položky

                        3.

                        2018

                        2019

                        2020

                        CELKEM

                        CELKEM prostředky
                           GŘ ECHO

                        Závazky

                        =1+1a +3

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Platby

                        =2+2a

                        +3

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

                        •Operační prostředky CELKEM

                        Závazky

                        4.

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Platby

                        5.

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

                        •Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM

                        6.

                        0

                        0

                        0

                        CELKEM

                        CELKEM prostředky
                        z OKRUHU 3
                           víceletého finančního rámce

                        Závazky

                        =4+ 6

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Platby

                        =5+ 6

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        Číslo

                        Okruh 4 Globální Evropa

                        GŘ ECHO – Evropská civilní ochrana a operace humanitární pomoci

                        2018

                        2019

                        2020

                        CELKEM

                        •Operační prostředky

                        23 03 01 02

                        Závazky

                        (1)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Platby

                        (2)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        23 03 02 02

                        Závazky

                        (1a)

                        2

                        2

                        2 284

                        6,284

                        Platby

                        (2 a)

                        0,8

                        1,8

                        2 014

                        4,614

                        Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
                           23

                        Číslo rozpočtové položky

                        (3)

                        2018

                        2019

                        2020

                        CELKEM

                        CELKEM prostředky
                           GŘ ECHO

                        Závazky

                        =1+1a +3

                        2

                        2

                        2 284

                        6,284

                        Platby

                        =2+2a

                        +3

                        0,8

                        1,8

                        2 014

                        4,614

                        •Operační prostředky CELKEM

                        Závazky

                        (4)

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Platby

                        (5)

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        •Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM

                        6.

                        0

                        0

                        0

                        CELKEM

                        CELKEM prostředky
                        z OKRUHU 4
                           víceletého finančního rámce

                        Závazky

                        =4+ 6

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Platby

                        =5+ 6

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        5

                        „Správní výdaje“

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        2018

                        2019

                        2020

                        CELKEM

                        GŘ ECHO – Evropská civilní ochrana a operace humanitární pomoci

                        •Lidské zdroje

                                    1,682

                             5,034

                               9,436

                                               16,152

                        •Ostatní správní výdaje

                        0,1500

                        0,230

                        0,330

                        0,710

                        GŘ ECHO CELKEM

                        Prostředky

                                      1,832

                              5,264

                                9,766

                                       16,862

                        CELKEM prostředky
                        v rámci OKRUHU 5
                           víceletého finančního rámce

                        (Závazky celkem = platby celkem)

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        2018

                        2019

                        2020

                        CELKEM

                        CELKEM prostředky
                        na OKRUHY 1 až 5
                           víceletého finančního rámce

                        Závazky

                        22,989

                        122,464

                        134,547

                        280,000

                        Platby

                        13,632

                        63,624

                        127,174

                        204,430

               3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky

               ◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.

               ◻
                     Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:

               Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Uveďte cíle a výstupy

                        ⇩

                        Rok
                        2018

                        Rok
                        2019

                        Rok
                        2020

                        CELKEM

                        VÝSTUPY

                        Druh výstupu
                           24

                        Průměrné náklady
                        výstupu

                        Číslo
                        výstupů

                        Náklady

                        Číslo
                        výstupů

                        Náklady

                        Číslo
                        výstupů

                        Náklady

                        Celkový počet výstupů

                        Celkem
                        náklady

                        SPECIFICKÝ CÍL č. 1 – Prevence
                           25
                        …

                        Počet financovaných projektů pro prevenci

                        Grantové dohody

                        0,3

                        15

                        3

                        15

                        3

                        15

                        3

                        45

                        9

                        Studie

                        Počet smluv

                        0,1

                        5

                        0,5

                        5

                        0,5

                        5

                        0,5

                        15

                        1,5

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 1

                        20

                        3,5

                        20

                        3,5

                        20

                        3,5

                        60

                        10,5

                        SPECIFICKÝ CÍL č. 2 – Připravenost

                        Počet financovaných projektů pro připravenost (vč. školení a cvičení)

                        Grantové dohody a zakázky

                        0,5

                        100

                        5

                        100

                        5

                        100

                        5

                        300

                        15

                        Systémy včasného varování

                        Počet správních ujednání

                        1,25

                        2

                        2,5

                        2

                        2,5

                        2

                        2,5

                        6

                        7,5

                        Kapacita pro reakci na mimořádné situace

                        Počet grantových dohod + zakázek

                        1

                        7

                        7

                        13

                        13

                        20

                        20

                        40

                        40

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 2

                        109

                        14,5

                        115

                        20,5

                        122

                        27,5

                        346

                        62,5

                        SPECIFICKÝ CÍL č. 3 – Reakce
                           26
                        …

                        Nasazení odborníků

                        Počet smluv

                        0,005

                        200

                        1

                        200

                        1

                        200

                        1

                        600

                        3

                         Počet operací v rámci EU

                        Grantová dohoda/zakázka na služby

                        0,1

                        80

                        8

                        80

                        8

                        80

                        8

                        240

                        24

                         Počet dopravních operací mimo EU

                        Grantová dohoda/zakázka na služby

                        0,13

                        40

                        5,2

                        40

                        5,2

                        40

                        5,2

                        120

                        15,6

                        Mezisoučet pro specifický cíl č. 3

                        320

                        14,2

                        320

                        14,2

                        320

                        14,2

                        960

                        42,6

                        NÁKLADY CELKEM

                        449

                        32,2

                        455

                        38,2

                        462

                        45,2

                        1366

                        115,6

               3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy

               3.2.3.1.Shrnutí

               ◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.

               X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        2018

                        2019

                        2020

                        CELKEM

                        OKRUH 5
                        víceletého finančního rámce

                        Lidské zdroje

                        1,682

                        5,034

                        9,436

                        16,152

                        Ostatní správní výdaje

                        0,15

                        0,23

                        0,33

                        0,710

                        Mezisoučet za OKRUH 5
                        víceletého finančního rámce

                        1,832

                        5,264

                        9 766

                        16,862

                        mimo OKRUH 5
                           27

                        víceletého finančního rámce

                        Lidské zdroje

                        Ostatní výdaje
                        správní povahy

                        Mezisoučet
                        mimo OKRUH 5
                        víceletého finančního rámce

                        0

                        0

                        0

                        0

                        CELKEM

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

               Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a jiné výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů

               ◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.

               X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:*

               Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky

                        Rok
                        N

                        RokN+1

                        RokN+2

                        2018

                        2019

                        2020

                        • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (úředníci a dočasní zaměstnanci)

                        23 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)

                        7

                        12

                        16

                        XX 01 01 02 (při delegacích)

                        XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)

                        10 01 05 01 (v přímém výzkumu)

                        •Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)
                           28

                        23 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce)

                        10

                        24

                        31

                        XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích)

                        XX 01 04 yy
                           29

                        v ústředí
                           30

                        – při delegacích

                         XX01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu)

                        10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu)

                        Jiné rozpočtové položky (upřesněte)

                        CELKEM

                        17

                        36

                        47

               * Tato čísla mohou být doplněna o dalších 15 zaměstnanců na plný úvazek prostřednictvím přeřazení z jiných GŘ na základě výzvy k vyjádření zájmu.

               XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.

               Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               Popis úkolů:

                        Úředníci a dočasní zaměstnanci

                        Další zaměstnanci požadovaní pro období 2018–2020 budou zapotřebí k provádění těchto úkolů: a) rozvoj a řízení nově vytvořené kapacity RescEU; b) posílení dobrovolné rezervy; c) podpora oddělení pro politiku, včetně činností zaměřených na prevenci; d) rozvoj koncepce evropské akademie civilní ochrany a e) zajišťování řídících a podpůrných činností.

                        Zvyšování počtu zaměstnanců bude ve velké míře zaměřeno na rozvoj kapacity rescEU, provádění takových úkolů, jako je řízení, akvizice a/nebo leasing prostředků (smlouvy), správa prostředků, monitorovací a koordinační činnost a také komunikace.

                        Externí zaměstnanci

                        Zajištění provozu střediska reakce na mimořádné situace 24 hodin denně a sedm dní v týdnu; nezbytná práce v terénu; administrativní podpora.

               3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               ◻
                     Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.

               X
                     Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce. Budou přerozděleny tyto částky:

                        Okruh 3

                        2018

                        2019

                        2020

                        Celkem

                        Práva, rovnost a občanství

                        33.0201

                        Ochrana a posílení práv občanů

                        1,34

                        1,55

                        2,89

                        33.0202

                        Podpora nediskriminace a rovnosti

                        0,98

                        1,22

                        2,2

                        Spravedlnost

                        33.0301

                        Podpora a propagace justičního vzdělávání

                        4,93

                        5,25

                        10,18

                        33.0302

                        Usnadnění a podpora justiční spolupráce v občanských a trestních věcech

                        4,77

                        5,02

                        9,79

                        Okruh 3 celkem

                        12,02

                        13,04

                        25,06

                        Okruh 4

                        2018

                        2019

                        2020

                        Celkem

                        21.020703

                        Rozvoj lidských zdrojů (DCI)

                        2,00

                        2,00

                        22.020302

                        Podpora pro Turecko – hospodářský, sociální a územní rozvoj a související pokračující proces slaďování s acquis Unie (IPA II – Turecko)

                        2,00

                        2,28

                        4 284

                        Okruh 4 celkem

                        2,00

                        2,00

                        2,28

                        6,284

               X
                     Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti.

                               2018

                               2019

                        2020

                        Použití nástroje pružnosti

                        19,157

                        103,18

                        109,457

               3.2.5.Příspěvky třetích stran

               Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.

               Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:

               prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Celkem

                        Upřesněte spolufinancující subjekt

                        Spolufinancované prostředky CELKEM

               3.3.Odhadovaný dopad na příjmy

               X
                     Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.

               ◻
                     Návrh/podnět má tento finanční dopad:

               ◻
                     dopad na vlastní zdroje

               ◻
                     dopad na různé příjmy

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Příjmová rozpočtová položka:

                        Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce

                        Dopad návrhu/podnětu
                           31

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Článek ….

               U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.

                  […]

               Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.

                  […]

                     (1)

                        IFC, „Průběžné hodnocení mechanismu civilní ochrany Unie. 2014-2016“, závěrečná zpráva, srpen 2017 (dále jen: „průběžné hodnocení“) Konečnou zprávvu průběžného hodnocení lze nalézt zde: https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/eb41bfee-78c3-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF

                     (2)

                        Zvláštní zpráva Evropského účetního dvora (2016)„Mechanismus civilní ochrany Unie: koordinace reakcí na katastrofy mimo EU byla obecně účinná“ K dispozici na adrese: http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_33/SR_DISASTER_RESPONSE_EN.pdf

                     (3)

                        Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o dosaženém pokroku a přetrvávajících nedostatcích v rámci evropské kapacity pro odezvu na mimořádné události, 17. 2. 2017.

                     (4)

                        Viz poznámka pod čarou 2.

                     (5)

                        Viz poznámka pod čarou 3.

                     (6)

                        Staff Working Document, Overview of Natural and Man-made Disaster Risks the European Union may face, 23.05.2017, SWD(2017)176 final.

                     (7)

                        Zpráva Komise Evropskému parlamentu a  Radě o průběžném hodnocení mechanismu civilní ochrany Unie za období 2014–2016, 30.8.2017, COM (2017) 460 final.

                     (8)

                        Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Island, Černá Hora, Norsko, Srbsko a Turecko.

                     (9)

                        Zúčastněné strany, které poskytly odpovědi, zahrnují: orgány civilní ochrany z 26 zúčastněných států (online průzkumy); orgány civilní ochrany ze 17 zúčastněných států (rozhovory); národní koordinátory odborné přípravy z 21 zúčastněných států (online průzkumy); 137 odborníků kteří se zúčastnili programu výměny odborníků a 23 projektů financovaných prostřednictvím mechanismu Unie ze 13 zúčastněných států (online průzkumy; 14 mezinárodních partnerů včetně agentur OSN, OECD, Světové banky, Červeného kříže atd. (rozhovory); 15 generálních ředitelství a útvarů EU (rozhovory).

                     (10)

                        Zpráva je k dispozici na:
                  http://ec.europa.eu/echo/EUCPM-consult_en
                  .

                     (11)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

                     (12)

                        Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU ze dne 17. prosince 2013 o mechanismu civilní ochrany Unie (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 924).

                     (13)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (14)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

                     (15)

                        Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU ze dne 22. října 2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 2119/98/ES (Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s. 1).

                     (16)

                        ABM: řízení podle činností (activity-based management); ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).

                     (17)

                        Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.

                     (18)

                        Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (19)

                        RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.

                     (20)

                        ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.

                     (21)

                        Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.

                     (22)

                        Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (23)

                        Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (24)

                        Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).

                     (25)

                        Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle…“

                     (26)

                        Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle…“

                     (27)

                        Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (28)

                        SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník;

                     (29)

                        Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé linie „BA“).

                     (30)

                        V podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.

                     (31)

                        Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.