               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 21.12.2016
            COM(2016) 881 final
            2016/0407(COD)
            Návrh
            NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o využívání Schengenského informačního systému při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               V průběhu minulých dvou let pracovala Evropská unie souběžně na řešení zvláštních výzev, jaké představuje řízení migrace, integrovaná s práva vnějších hranic EU a boj proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti. Účinná výměna informací mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a příslušnými agenturami EU má zásadní význam pro zajištění rázné reakce na tyto výzvy a pro vybudování účinné a skutečné bezpečnostní unie.

               Schengenský informační systém (dále jen „SIS“) je nejúspěšnějším nástrojem pro účinnou spolupráci imigračních, policejních, celních a justičních orgánů v EU a zemích přidružených k Schengenu. Příslušné orgány v členských státech, jako je policie, pohraniční stráž a celní správa, musí mít přístup k vysoce kvalitním informacím o osobách či věcech, které kontrolují, s jasnými pokyny, jak v jednotlivých případech postupovat. Tento rozsáhlý informační systém tvoří samotné jádro schengenské spolupráce a hraje klíčovou roli při usnadňování volného pohybu osob v schengenském prostoru. Příslušným orgánům umožňuje vkládat a prohlížet údaje o hledaných osobách, osobách, které případně nemají právo na vstup nebo pobyt na území EU, hledaných osobách – zejména dětech – a věcech, které mohly být odcizeny, neoprávněně užívány nebo ztraceny. SIS obsahuje nejen informace o konkrétní osobě nebo věci, ale také jednoznačné pokyny pro příslušné orgány, jak postupovat v případě jejich nalezení.

                  V roce 2016, tedy tři roky po uvedení druhé generace tohoto systému do provozu, provedla Komise komplexní hodnocení SIS
                     1
                  . Toto hodnocení prokázalo skutečnou operativní úspěšnost SIS. V roce 2015 zkontrolovaly příslušné vnitrostátní orgány podle údajů v SIS osoby a věci v téměř 2,9 miliardy případech a vyměnily si přes 1,8 milionu doplňujících informací. Jak však oznámila Komise ve svém pracovním programu na rok 2017, je třeba s využitím této pozitivní zkušenosti efektivnost a účinnost tohoto systému ještě posílit. Proto Komise na základě uvedeného hodnocení předkládá první soubor tří návrhů, které mají zlepšit a rozšířit používání SIS. Zároveň v návaznosti na probíhající práci expertní skupiny na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu nadále pracuje na zvýšení interoperability stávajících i budoucích systémů pro prosazování práva a správu hranic.

                  Předmětné návrhy upravují používání systému pro následující účely: a) správa hranic, b) policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech a c) navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí. První dva návrhy tvoří společný právní základ pro zřízení, provoz a využívání SIS. Návrh týkající se využívání SIS pro účely navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí dovršuje návrh týkající se správy hranic a doplňuje ustanovení v něm obsažená. Tento návrh pro účely navracení zavádí nové kategorie záznamů a přispívá k provádění a sledování směrnice 2008/115/ES
                     2
                  .

                  Z důvodu diferencované účasti členských států (metoda „proměnné geometrie“) na politikách EU týkajících se prostoru svobody, bezpečnosti a práva je nezbytné přijmout tři samostatné právní nástroje, které však budou fungovat bezproblémově vedle sebe s cílem umožnit komplexní provoz a využívání systému.

                  Souběžně s tím zahájila Komise v dubnu 2016 za účelem posílení a zlepšení správy informací na úrovni EU proces reflexe na téma „silnější a inteligentnější informační systémy pro ochranu hranic a bezpečnost“
                     3
                  , jehož všeobecným cílem je zajistit, aby příslušné orgány systematicky disponovaly potřebnými informacemi z různých informačních systémů. Za účelem dosažení tohoto cíle provádí Komise přezkum stávající informační architektury, který umožní identifikovat mezery v informacích a slabé stránky, jež jsou důsledkem nedostatků ve fungování stávajících systémů a roztříštěnosti celkové architektury EU pro správu údajů. Na podporu této činnosti zřídila Komise expertní skupinu na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu, jejíž prozatímní zjištění v otázce kvality údajů byla v tomto souboru návrhů rovněž zohledněna
                     4
                  . Předseda Komise Juncker ve svém projevu o stavu Unie v září 2016 rovněž zmínil důležitost vyřešení současných nedostatků v oblasti správy informací a zlepšení interoperability a propojení mezi stávajícími informačními systémy.

               Na základě zjištění expertní skupiny na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu, jež budou představena v první polovině roku 2017, Komise v polovině roku 2017 zváží předložení druhého souboru návrhů s cílem dále zlepšit interoperabilitu SIS s ostatními počítačovými systémy. Stejně důležitým prvkem této práce je přezkum nařízení (EU) č. 1077/2011
                  5
                o Evropské agentuře pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA), kterým se budou zabývat samostatné návrhy Komise, a to pravděpodobně také v roce 2017. Investice do rychlé, účinné a kvalitní výměny informací, řízení informací a do zajištění interoperability databází a informačních systémů EU je důležitý aspekt řešení nynějších výzev v oblasti bezpečnosti.

               V tomto kontextu je účelem stávajícího návrhu zlepšení a rozšíření využívání SIS tím, že orgánům členských států je uložena povinnost vkládat do SIS veškerá rozhodnutí o navrácení vydaná podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, aby bylo zajištěno jejich zviditelnění v celé EU, a tudíž aby se posílil jejich výkon. Návrh rozšiřuje oblast působnosti stávajícího SIS zavedením nové kategorie záznamů pro rozhodnutí o navrácení.

               Návrh týkající se správy hranic již obsahuje ustanovení o vkládání a zpracování záznamů na základě zákazů vstupu vydaných podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES v SIS. Tato opatření navazují na schengenské acquis, jelikož podporují kontroly na vnějších hranicích EU. Vkládání záznamů týkajících se rozhodnutí o navrácení, která byla vydána podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, do SIS a jejich zpracování podporuje společnou přistěhovaleckou politiku EU, a je proto stanoveno ve zvláštním nástroji. Návrh v oblasti navracení vychází z obecných ustanovení o zřízení, provozu a využívání SIS, která jsou obsažena v návrhu týkajícím se správy hranic. Kvůli těmto úzkým vazbám by tento návrh měl být přijat, vstoupit v platnost a uplatňovat se současně s nástrojem týkajícím se správy hranic.

               Návrh na rozšíření využívání SIS ke sledování navrácení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí podpoří a posílí opatření Evropské unie za účelem dosažení integrované, udržitelné a ucelené migrační politiky EU. Navracení nelegálních migrantů, kteří nemají oprávnění k pobytu v EU, do domovských zemí, přičemž je plně dodržována zásada nenavracení, je základní součástí naší migrační politiky, jak je zdůrazněno v evropském programu pro migraci
                  6
               . Systém EU pro navracení však nefunguje dokonale a není dostatečně účinný. Statistické údaje Eurostatu prokazují, že v posledních letech skutečně odcestovalo přibližně pouze 40 % nelegálních migrantů, kteří mají opustit EU; v roce 2015 bylo nařízeno opustit území 553 395 státním příslušníkům třetích zemí, skutečně se jich však vrátilo pouze 226 800.

                  S vystupňováním migrační a uprchlické krize v roce 2015 značně vzrostla nutnost přijmout účinné kroky k řešení nelegální migrace a k zvýšení míry navracení nelegálních migrantů. Z tohoto důvodu provádí Komise všechna opatření, která byla oznámena v akčním plánu EU v oblasti navracení
                     7
                  . Tato opatření jsou nezbytná k zajištění důvěry veřejnosti v migrační a azylovou politiku EU a k poskytování přiměřené podpory osobám, které potřebují ochranu. Úspěšnější evropský systém navracení nelegálních migrantů do jejich domovských zemí je spojen s obnoveným úsilím o ochranu osob, které potřebují ochranu.

                  K zvýšení efektivnosti návratové politiky EU je nezbytná spolupráce se zeměmi původu. Evropská rada proto v červnu 2016 dospěla k závěru, že EU musí zavést a rychle uplatňovat partnerský rámec spolupráce s jednotlivými zeměmi původu nebo tranzitu, který je založen na účinných pobídkách a přiměřených podmínkách. Komise se na rozvoji těchto partnerství aktivně podílí. Schopnost EU vracet nelegální migranty však nesouvisí pouze se spoluprací se zeměmi původu nebo tranzitu. Problémy při navracení nelegálních migrantů vyplývají i z vnitřních překážek ve vnitrostátních návratových systémech, a zejména z potíží členských států při výkonu rozhodnutí o navrácení.

                  V akčním plánu EU v oblasti navracení a ve sdělení s názvem „Silnější a inteligentnější informační systémy pro ochranu hranic a bezpečnost“
                     8
                   určila Komise potřebu lepšího využívání rozsáhlých informačních systémů za účelem vybudování účinnějšího návratového systému. Ve svých závěrech ze zasedání ve dnech 25. a 26. června 2015 požadovala Evropská rada vkládání rozhodnutí o navrácení do SIS v zájmu jejich větší účinnosti
                     9
                  . Rada pro spravedlnost a vnitřní věci potvrdila tento požadavek ve svých závěrech ze zasedání ve dnech 8. a 9. října 2015
                     10
                  .

                  V současnosti neexistuje celounijní systém pro sdílení informací o rozhodnutích o navrácení, která vydaly členské státy podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, a pro sledování toho, zda státní příslušníci třetích zemí, jichž se tato rozhodnutí týkají, skutečně opustili území členských států. Tato situace nelegálním migrantům usnadňuje vyhnout se výkonu existujícího rozhodnutí či mu zabránit tím, že se jednoduše přestěhují do jiného členského státu. V těchto případech si orgány veřejné moci členského státu, který nelegálního migranta zadrží, nejsou vědomy toho, že rozhodnutí o navrácení podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES již vydal jiný členský stát. Členský stát, který migranta zadrží, proto musí zahájit znovu řízení o navrácení, což neoprávněný pobyt dále prodlužuje a zdržuje navracení nelegálního migranta.

                  Tuto mezeru v informacích pomůže odstranit zviditelnění rozhodnutí o navrácení vydaných ostatními členskými státy prostřednictvím záznamu v SIS spolu s možností výměny doplňujících informací prostřednictvím vnitrostátního jednotného kontaktního místa, jako je centrála SIRENE. Větší znalost individuální situace dotyčné osoby umožňuje orgánům členského státu přijmout nejvhodnější opatření, a to rychle a včas. Informovanost o všech okolnostech souvisejících s dotyčným nelegálním migrantem může například být důvodem k neposkytnutí lhůty pro dobrovolné opuštění území nebo využití opatření, která zabraňují riziku skrývání se. Povědomí o existenci rozhodnutí o navrácení vydaného jiným členským státem podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES by mimoto usnadnilo vzájemné uznávání těchto rozhodnutí mezi migračními orgány v souladu s acquis EU
                     11
                  ; což je možnost, která se kvůli stávajícím nedostatečným informacím využívá jen ojediněle.

                  Členské státy mimoto nemají často povědomí o počtu nelegálních migrantů, kteří rozhodnutí o navrácení vyhoví. Tak je tomu zejména v případě nelegálních migrantů, kteří opustí EU dobrovolně, aniž by získali například pomoc při dobrovolném návratu nebo aniž by se jich týkalo nucené vyhoštění. Při systematickém vkládání rozhodnutí o navrácení, která byla vydána podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, do SIS a s náležitými opatřeními, která byla přijata po pozitivním nálezu záznamu týkajícího se navracení, může SIS pomoci ověřovat dodržení těchto rozhodnutí o navrácení a poskytovat lepší informace pro opatření příslušných orgánů. Bude-li státní příslušník třetí země, jehož se týká rozhodnutí o navrácení vydané podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, zkontrolován při výstupu z území členských států, budou moci příslušné vnitrostátní orgány informovat o opuštění území a potvrdit dobrovolné nebo nucené splnění povinnosti návratu.

                   Toto potvrzení o navrácení sníží potřebu investování zdrojů orgánů veřejné moci do pátrání po nelegálních migrantech, kteří ve skutečnosti již EU opustili. V případě státního příslušníka třetí země, jehož odchod nebyl potvrzen, a na základě oznámení ze SIS, že uplynula lhůta pro dobrovolné opuštění území, si budou orgány vědomy rovněž toho, že je nutno přijmout následná opatření k pátrání po dotyčných osobách, zajištění jejich vyhoštění a vydání zákazu vstupu v souladu s čl. 11 odst. 1 směrnice 2008/115/ES. Tento systém poskytne členským státům další nástroj pro plnění jejich povinnosti přijmout veškerá opatření nezbytná k výkonu rozhodnutí o navrácení účinným a přiměřeným způsobem v souladu s čl. 8 odst. 1 směrnice 2008/115/ES. Bude-li účinněji sledováno dodržování rozhodnutí o navrácení, která byla vydána podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, pomůže to odhalit četné případy nedodržení tohoto rozhodnutí, což podle očekávání může vést k vyššímu počtu návratů a zákazů vstupu.

                  SIS proto pomůže poskytovat spolehlivější údaje a statistiky o počtu rozhodnutí o navrácení vydaných podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES a o míře souladu.

                  Důležité překážky úspěšného navracení představují potíže při určování totožnosti nelegálních migrantů a neexistence platných cestovních dokladů vydaných třetí zemí určení navracených osob. Neoprávněně pobývající státní příslušníci třetích zemí mohou mít v době zadržení a během řízení o navrácení v určitém členském státě doklady totožnosti nebo cestovní doklady, později se však mohou těchto dokladů zbavit, aby zabránili navracení nebo aby se nelegálně přemístili do jiného členského státu. V těchto případech mohou informace o dokladu totožnosti nebo cestovním dokladu, které má k dispozici členský stát, jenž neoprávněně pobývajícího státního příslušníka třetí země zadržel poprvé, usnadnit určení totožnosti migrantů, kteří se skrývali v jiném členském státě, a to, aby třetí země určení vydala těmto osobám platný cestovní doklad. Za tímto účelem je nutné umožnit předávání relevantních údajů, které jsou dostupné v SIS, příslušným orgánům třetích zemí za přísných podmínek. Toto předávání musí být omezeno na informace, které jsou naprosto nezbytné k určení totožnosti migranta a vydání nových dokladů této osobě, a musí být v souladu s ustanoveními nařízení (EU) 2016/679 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů
                     12
                  , zejména s kapitolou V uvedeného nařízení, která stanoví podrobná pravidla a podmínky pro předávání osobních údajů do třetích zemí nebo mezinárodním organizacím. Pokud toto předání uskutečňují členské státy, které neuvedly informace o dokladu v záznamu SIS a nejsou vlastníkem těchto údajů, měl by se vyžadovat předchozí souhlas členského státu, jenž informace do SIS vložil.

                  Tento návrh posílí rovněž pravidla týkající se postupu konzultace, který musí členské státy dodržet, pokud se setkají se záznamy týkajícími se navracení, nebo pokud chtějí vložit záznamy, které jsou v rozporu s rozhodnutími ostatních členských států, jako je například platné povolení k pobytu. Tato pravidla by měla zabránit vzniku rozporuplných pokynů, které mohou být v důsledku takových situací vydávány, a případně je odstranit. Zároveň by měla poskytnout jasné pokyny koncovým uživatelům ohledně opatření, která mají být v takové situaci přijata, a orgánům členských států ohledně toho, zda má být záznam vymazán.

               Aby navrhovaný systém fungoval správně, jsou nutné systematické kontroly při výstupu na vnějších hranicích s cílem zajistit, že všichni dotčení státní příslušníci třetích zemí budou nahlášeni jako osoby, které opustily území. Návrh
                  13
               , kterým se mění nařízení (EU) 2016/399 (Schengenský hraniční kodex)
                  14
               , má sladit povinnost systematicky kontrolovat státní příslušníky třetích zemí při vstupu a výstupu na základě databází.

                  Vzhledem k nadnárodní povaze a problémům při zajištění účinné přeshraniční výměny informací mají pro tyto návrhy obzvláštní význam doporučení v Evropském rámci interoperability a při navrhování nebo poskytování digitálních veřejných služeb by měla být dodržena. Evropský rámec interoperability je v současnosti revidován a je schvalována jeho nová verze.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Tento návrh je v souladu s ustanoveními směrnice 2008/115/ES, která stanoví společné normy a postupy při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, a vychází z těchto ustanovení. Usiluje o zajištění větší úrovně dodržování rozhodnutí o navrácení vydaných příslušným orgánem podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES a o jejich větší zviditelnění. Stanovením povinného vkládání takovýchto rozhodnutí do SIS podpoří návrh výkon těchto rozhodnutí.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Tento návrh je úzce provázán s dalšími stávajícími politikami Unie a legislativními návrhy Komise, konkrétně:

               a)účinnou návratovou politikou EU s cílem přispět k systému EU pro navracení státních příslušníků třetích zemí, kteří nemají oprávnění k pobytu na území členských států, a posílit tento systém. Tento návrh by pomohl snížit motivaci k nelegální migraci do EU, což je jeden z hlavních cílů evropského programu pro migraci
                  15
               ;

               b)systémem Eurodac a dublinským systémem, jelikož vkládání rozhodnutí o navrácení do SIS pomůže členským státům sledovat, zda odmítnutí žadatelé o azyl v souladu s rozhodnutím o navrácení opustili území členských států a vrátili se do třetí země. Doplní rovněž návrh Komise
                  16
                na rozšíření využívání Eurodacu k identifikaci neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, kteří nepožádali o azyl a kteří se mohou pohybovat v EU, aniž by byli odhaleni;

               c)systémem vstupu/výstupu, jelikož doplní návrh Komise týkající se systému vstupu/výstupu
                  17
                a jeho využívání k identifikaci a odhalování osob překračujících povolenou délku pobytu (i na území členských států);

               d)systémem ETIAS
                  18
               , v jehož rámci se navrhuje důkladné posuzování státních příslušníků třetích zemí osvobozených od vízové povinnosti, kteří mají v úmyslu cestovat do EU, z bezpečnostního hlediska, včetně jejich ověření v SIS;

               e)Schengenským hraničním kodexem, jelikož doplní změny Schengenského hraničního kodexu v souvislosti s povinností systematicky kontrolovat státní příslušníky třetích zemí při výstupu na základě databází;

               f)návrhem Komise na zřízení, provoz a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti hraničních kontrol a zrušení nařízení (ES) č. 1987/2006, jelikož doplní ustanovení týkající se zadávání zákazů vstupu do SIS po navrácení dotyčného státního příslušníka třetí země.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Ustanovení čl. 79 odst. 2 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie zmocňuje Evropský parlament a Radu přijímat řádným legislativním postupem opatření v oblasti nedovoleného přistěhovalectví a nedovoleného pobytu včetně vyhoštění a vracení osob s neoprávněným pobytem. Tento článek proto představuje vhodný právní základ pro využívání SIS k navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí.

               •Proměnná geometrie

                  Co se týče proměnné geometrie, tento návrh sleduje podobný režim jako směrnice 2008/115/ES.

                  Podle článku 4 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvám, se Dánsko rozhodne do šesti měsíců poté, co Rada přijala toto nařízení, zda provede tento návrh, který navazuje na schengenské acquis, ve svém vnitrostátním právu.

                  Pokud jde o Spojené království a Irsko, směrnice o navracení osob má hybridní povahu, jak je uvedeno v 26. a 27. bodě odůvodnění. Z toho vyplývá, že se na tento návrh vztahuje jak Protokol č. 19 o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojený ke Smlouvám, tak Protokol č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojený ke Smlouvám. Podle posledně uvedeného protokolu, který nesouvisí se schengenským acquis, se Spojené království a Irsko nepodílejí na přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není závazné ani použitelné; mohou však Radě oznámit, že se chtějí tohoto nástroje účastnit.

                  Na základě příslušných dohod o přidružení těchto zemí k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis má být navrhované nařízení závazné pro Island, Norsko, Švýcarsko a Lichtenštejnsko.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Cílem návrhu je zavést systém pro sdílení informací o rozhodnutích o navrácení, která vydaly členské státy podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, aby se usnadnil jejich výkon a aby bylo možno sledovat splnění povinnosti návratu ze strany neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí. Toho nelze dosáhnout uspokojivě na úrovni členských států jednajících samostatně. V současnosti neexistuje systém, který by umožňoval systematické sdílení informací o rozhodnutích o navrácení, která vydaly členské státy podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES; vnitrostátní orgány proto nemohou být informovány o rozhodnutích o navrácení, která vydaly s ohledem na státní příslušníky třetích zemí ostatní členské státy, včetně případu, kdy jsou nelegální migranti zadrženi při neoprávněném pohybu v EU a tranzitu přes jejich území. Cíle tohoto návrhu proto může být lépe dosaženo na úrovni Evropské unie.

               •Proporcionalita

               Podle článku 5 Smlouvy o Evropské unii nepřekročí činnost Unie rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů Smlouvy. Pro toto opatření EU se musí zvolit forma, která umožní, aby návrh dosáhl daného cíle a mohl být proveden co nejúčinněji.

               Navrhované nařízení má usnadnit výkon a sledování rozhodnutí o navrácení, která byla podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES vydána nelegálně pobývajícím státním příslušníkům třetích zemí, v zájmu zajištění účinnější a úspěšnější návratové politiky. Členským státům proto poskytne další nástroj pro plnění jejich povinnosti přijmout veškerá opatření nezbytná k výkonu rozhodnutí o navrácení účinným a přiměřeným způsobem v souladu s čl. 8 odst. 1 směrnice o navracení osob.

               K dosažení těchto cílů a v souladu se zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

               •Volba nástroje

               Za účelem stanovení jednotných a harmonizovaných postupů, které jsou přímo použitelné, je vhodné přijmout tento akt ve formě nařízení. Tento návrh mimoto souvisí s využíváním centralizovaného evropského informačního systému. Pravidla týkající se jeho využívání musí být proto stanovena v nařízení.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               V souladu s nařízením o SIS II
                  19
                a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV
                  20
                provedla Komise tři roky od jeho uvedení do provozu celkové hodnocení centrálního systému SIS II a dvoustranné i mnohostranné výměny doplňujících informací mezi členskými státy. Hodnocení se konkrétně zaměřilo na přezkum uplatňování článku 24 nařízení o SIS II, který stanoví podmínky pořizování záznamů pro účely odepření vstupu a pobytu státním příslušníkům třetích zemí. Návrhy vyplývající z hodnocení jsou obsaženy v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení, provozu a používání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti hraničních kontrol a v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech.

                  Dále v souladu s článkem 19 směrnice o navracení 2008/115/ES zveřejnila Komise v roce 2014
                     21
                   sdělení o návratové politice EU, v němž podává zprávu o uplatňování uvedené směrnice 2008/115/ES. V něm dospěla k závěru, že je třeba dále optimalizovat potenciál systému SIS v oblasti návratové politiky, a uvedla, že přezkum systému SIS II poskytne příležitost zlepšit soudržnost mezi návratovou politikou a systémem SIS II a navrhnout, aby byla u zákazů vstupu vydaných podle směrnice o navracení osob uložena členským státům povinnost vložit záznam o odepření vstupu do SIS II.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Od příslušných zúčastněných stran, včetně delegátů výboru pro SISVIS a kontaktní skupiny pro směrnici o navracení, byla vyžádána zpětná vazba a návrhy týkající se možného využívání SIS při navracení. Diskuse proběhly na řadě zasedání výboru pro SISVIS (10. května 2016 a 30. června 2016) a kontaktní skupiny pro směrnici o navracení (16. listopadu 2015, 18. března a 20. června 2016). Dne 5. února 2016 se uskutečnilo společné pracovní setkání s delegáty výboru pro SISVIS a kontaktní skupiny pro směrnici o navracení. Tohoto pracovního setkání se zúčastnili i zástupci agentur EU, například Agentury Evropské unie pro základní práva.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               V říjnu 2015 zadala Komise externí studii
                  22
               , která měla posoudit proveditelnost a technické a provozní dopady vytvoření celounijního systému pro výměnu údajů o rozhodnutích o navrácení vydaných podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES a sledování jejich dodržování v rámci SIS. Studie byla dokončena v dubnu 2016.

               •Posouzení dopadů

               Posouzení dopadů nebylo provedeno. Návrh však vychází z výsledků výše uvedené studie proveditelnosti.

               Studie obsahovala závěr, že vkládání rozhodnutí o navrácení, která byla vydána podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, jako záznamů do SIS je technicky proveditelné a povede k hmatatelným přínosům, zejména s ohledem na zviditelnění informací v členských státech a zefektivnění následných opatření.

               Tento krok by podpořil orgány při:

               –výkonu rozhodnutí v případě jeho nedodržení,

               –sledování splnění povinnosti návratu u každého rozhodnutí,

               –ověřování, zda se na zjištěného státního příslušníka třetí země, který na území pobývá neoprávněně, vztahuje rozhodnutí, které vydal jiný členský stát,

               –výkonu rozhodnutí jménem jiných členských států,

               –identifikaci neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí na základě informací o vykonatelných rozhodnutích,

               –shromažďování statistických údajů o splněných a nesplněných rozhodnutích.

               Ve studii byl na druhou stranu vyvozen závěr, že řada potřebných technických a provozních změn bude mít dopad na stávající postupy, organizaci a infrastrukturu. Důsledky vkládání rozhodnutí o navrácení, která byla vydána podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, do SIS zahrnují nové/pozměněné provozní postupy, dodatečné kategorie údajů v záznamech týkajících se navracení a nové funkce SIS (např. funkci pro vyrozumění vydávajícího orgánu po uplynutí lhůty pro dobrovolné opuštění území). Změny budou vyžadovat zřízení odpovídající infrastruktury pro vkládání a spravování záznamů týkajících se navracení v SIS v členských státech a dodatečnou kapacitu pro uchovávání údajů v centrálním SIS.

               Analýza pracovní zátěže ukázala, že se všichni dotčení účastníci (zejména příslušníci pohraniční stráže a policie a orgány vydávající rozhodnutí o navrácení podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES) budou potýkat s dodatečnou pracovní zátěží vyplývající z nutnosti spravovat záznamy týkající se navracení a reagovat na vyšší počet pozitivních nálezů. Studie poukázala rovněž na potřebu minimální úrovně harmonizace v členských státech při zacházení s osobami, na něž se již vztahuje rozhodnutí o navrácení, které podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES vydal jiný členský stát.

               •Základní práva

               Tento návrh rozvíjí a zdokonaluje stávající systém. Návrh rozšiřuje oblast působnosti stávajícího SIS zavedením nové kategorie záznamů pro rozhodnutí o navrácení. Jeho dopad na základní práva je proto omezený, jelikož řádné fungování systému již bylo prokázáno a byly zavedeny významné a účinné záruky. Jelikož však návrh zahrnuje zpracovávání osobních údajů, existuje možný dopad na základní práva jednotlivců. To bylo uváženo a byly zavedeny záruky s cílem dodržovat zásady stanovené v Listině základních práv Evropské unie, zejména v článku 8.

                  Tento návrh doplňuje návrh týkající se správy hranic, který tvoří spolu s návrhem týkajícím se policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech právní základ pro zřízení, provoz a využívání SIS. Záruky obsažené v návrhu týkajícím se správy hranic, které souvisejí s ochranou základních práv, a zejména s ochranou údajů a s právy subjektu údajů, se proto vztahují i na tento návrh.

               Mimoto byla zavedena ustanovení s cílem zajistit, aby záznamy týkající se navracení nevedly k přijetí opatření za účelem výkonu rozhodnutí o navrácení, která byla vydána podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, v době, kdy dosud běží lhůta pro dobrovolné opuštění území, nebo v době pozastavení rozhodnutí či odkladu vyhoštění (čl. 3 odst. 2 a 3).

               Prvky rozhodnutí o navrácení, které bylo vydáno podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES a které má být vloženo do SIS, jsou omezeny na prvky, které jsou nezbytně nutné k tomu, aby mohly příslušné orgány identifikovat dotyčného státního příslušníka třetí země, v případě potřeby uskutečnit navracení a ověřit splnění povinnosti návratu (článek 4).

               Údaje budou v SIS uchovávány pouze po dobu nezbytnou k dosažení účelu navracení. Bude proto nutné, aby vydávající členský stát vymazal údaje neprodleně po obdržení potvrzení o navrácení (článek 6), pokud již rozhodnutí není platné, pokud osoba získala občanství EU nebo občanství státu, jehož státní příslušníci požívají práva volného pohybu v Unii, nebo pokud osoba, které se záznam týká, může prokázat, že opustila území členského státu v souladu s rozhodnutím o navrácení, které bylo vydáno podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES (článek 7).

               Nová ustanovení o SIS zajistí větší zviditelnění situací, kdy státní příslušníci třetích zemí, jichž se týká rozhodnutí o navrácení vydané členským státem podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, mají současně povolení nebo oprávnění k pobytu udělené jiným členským státem. V těchto případech musí vnitrostátní orgány povinně zahájit postup konzultace. V případě potřeby se záznam týkající se navracení vymaže (článek 8).

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Tento návrh rozšiřuje oblast působnosti stávajícího SIS zavedením nové kategorie záznamů pro rozhodnutí o navrácení vydaná podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES a zavedením funkcí pro vytváření, aktualizaci a výmaz záznamů týkajících se navracení. Návrh rovněž zavádí novou funkci pro automatické vyrozumění členských států, které záznam pořídily, o tom, že u jejich záznamů uplynula lhůta pro dobrovolné opuštění území.

                  Vzhledem k doplňujícímu charakteru tohoto návrhu jsou rozpočtové důsledky řešeny zvlášť v samostatném finančním výkazu, který se zabývá pouze zavedením této zvláštní kategorie záznamů.

                  Finanční výkaz připojený k tomuto návrhu zohledňuje změny nezbytné k zavedení této nové kategorie záznamů. Odhadované náklady ve výši 3,6 milionu EUR zahrnují náklady na technickou modernizaci SIS pro účely navracení. Odhady nákladů týkajících se celkového rozvoje centrálního SIS, komunikační infrastruktury a modernizace vnitrostátních systémů SIS nejsou zahrnuty v legislativním finančním výkazu připojeném k tomuto návrhu, nýbrž jsou podobně objasněny v legislativním finančním výkazu připojeném k návrhu Komise týkajícímu se nařízení o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti hraničních kontrol a k návrhu Komise týkajícímu se zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech.

                  Za účelem modernizace a vytvoření funkcí podle tohoto návrhu se plánuje přerozdělení zbývajícího finančního krytí na inteligentní hranice v rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost. Finančním nástrojem, do nějž byl začleněn rozpočet na provedení balíčku týkajícího se inteligentních hranic, je nařízení o nástroji pro podporu v oblasti vnějších hranic v rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost
                     23
                  . V článku 5 uvedeného nařízení se stanoví, že v rámci provádění programu pro zřizování systémů informačních technologií na podporu řízení migračních toků přes vnější hranice je za podmínek stanovených v článku 15 čerpáno 791 milionů EUR. Z těchto 791 milionů EUR je 480 milionů EUR vyhrazeno na vývoj systému vstupu/výstupu a 210 milionů EUR na vývoj evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS). Zbývající prostředky budou částečně použity k uhrazení nákladů na změny uvedené v tomto návrhu.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Použijí se ustanovení o přezkumu a monitorování obsažená v čl. 53 odst. 7 a 8 návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti hraničních kontrol.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Cílem návrhu je stanovit podmínky a postupy pro využívání SIS při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, s ohledem na něž vydaly příslušné vnitrostátní orgány rozhodnutí o navrácení podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES. Návrh vyžaduje vkládání a zpracovávání údajů v SIS ve formě záznamů, které se vztahují na státní příslušníky třetích zemí, jichž se týká rozhodnutí o navrácení, a výměnu doplňujících informací o těchto záznamech. Využívání SIS při navracení má imigračním orgánům pomoci při sledování a výkonu rozhodnutí o navrácení státních příslušníků třetích zemí, kteří nemají oprávnění k pobytu v členských státech, a to s cílem pomoci předcházet nelegální migraci a odrazovat od ní a posílit sdílení informací a spolupráci mezi imigračními orgány.

               Oblast působnosti (článek 1)

                  V zájmu zajištění účinného fungování systému má zásadní význam to, aby byla do SIS vložena všechna rozhodnutí o navrácení vydaná členskými státy podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES. To znamená, že by členské státy měly vkládat záznamy týkající se a) rozhodnutí o navrácení, která byla vydána podle čl. 6 odst. 1 směrnice 2008/115/ES, a b) rozhodnutí, která prohlašují povinnost návratu a která byla vydána nelegálním migrantům, jimž byl na hraničním přechodu odepřen vstup, nebo kteří byli zadrženi v souvislosti s neoprávněným překročením vnější hranice a následně neobdrželi povolení k pobytu (čl. 2 odst. 2 písm. a) směrnice 2008/115/ES), a c) rozhodnutí ukládající povinnost návratu, která byla vydána jako trestněprávní sankce (čl. 2 odst. 2 písm. b) směrnice 2008/115/ES).

                  Vkládání záznamů týkajících se navracení (článek 3)

                  Článek 3 stanoví účel a pravidla pro vkládání záznamů týkajících se navracení do SIS s cílem umožnit příslušným orgánům ověřit, zda byla splněna povinnost návratu, a podpořit výkon rozhodnutí o navrácení, která byla vydána podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES. Aby bylo možné výše uvedené ověření provést, je třeba vložit záznam bezodkladně, jakmile bylo dotyčnému neoprávněně pobývajícímu státnímu příslušníkovi třetí země vydáno rozhodnutí. Záznam by měl uvádět, zda dosud běží lhůta pro dobrovolné opuštění území, nebo zda bylo rozhodnutí pozastaveno či vyhoštění odloženo.

                  Neexistuje-li důvod domnívat se, že to naruší řízení o navrácení, mělo by se dobrovolné opuštění území upřednostnit před nuceným návratem a navracené osobě by měla být poskytnuta lhůta pro dobrovolné opuštění území v souladu s článkem 7 směrnice 2008/115/ES. V záznamu je třeba uvést délku lhůty pro dobrovolné opuštění území a její případné prodloužení, aby mohly orgány veřejné moci rozhodnout, zda je vhodné přijmout v jednotlivém případě opatření.

               Kategorie údajů (článek 4)

               Článek 4 stanoví prvky údajů, které mohou být obsaženy v záznamu týkajícím se navracení a které jsou podobné údajům uvedeným v článku 20 návrhu v oblasti správy hranic.

               Specifickými údaji v záznamech týkajících se navracení jsou údaje o lhůtě pro dobrovolné opuštění území, o tom, zda bylo rozhodnutí o navrácení vydané podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES pozastaveno, nebo o odkladu výkonu rozhodnutí.

               Účinná a včasná výměna doplňujících informací (článek 5)

               Účinná a včasná spolupráce a výměna doplňujících informací mezi členskými státy vyžaduje zřízení jednotného kontaktního místa. Článek 6 stanoví, že každý členský stát musí určit orgán odpovědný za výměnu doplňujících informací o záznamech týkajících se státních příslušníků třetích zemí, které byly vloženy v souvislosti s navracením a neoprávněným pobytem. Na určený orgán se vztahují ustanovení příručky SIRENE, na něž se odkazuje v článku 8 návrhu nařízení o zřízení, provozu a využívání SIS v oblasti hraničních kontrol.

               K splnění požadavků stanovených v článku 8 výše zmíněného návrhu, které se týkají neustálé dostupnosti a lhůty pro odpověď na žádosti (maximálně do dvanácti hodin), je nutné, aby členské státy zajistily, že orgány příslušné k přijímání rozhodnutí týkajících se pobytu státních příslušníků třetích zemí na jejich území budou úzce zapojeny do výměny doplňujících informací.

               Potvrzení o navrácení (článek 6)

               Článek 6 ukládá členským státům povinnost potvrdit odchod státního příslušníka třetí země, na nějž se vztahuje záznam týkající se navracení, členskému státu (nebo orgánu), který záznam vložil; to platí rovněž v případě, je-li za pořízení a provedení záznamu odpovědný týž členský stát. Toto ustanovení umožňuje orgánům, které vydávají a vykonávají rozhodnutí o navrácení vydaná podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, ověřit splnění povinnosti návratu.

               Toto ustanovení vyžaduje systematické kontroly při výstupu s cílem zajistit, že všichni dotčení státní příslušníci třetích zemí budou nahlášeni jako osoby, které opustily území. Návrh, kterým se mění nařízení č. 562/2006 (Schengenský hraniční kodex), má sladit povinnost systematicky kontrolovat státní příslušníky třetích zemí na základě databází při vstupu rovněž s ohledem na výstup.

               Nesplnění povinnosti návratu (článek 7)

               Článek 7 obsahuje ustanovení pro případy nesplnění povinnosti návratu. Oznámení uvedené v odstavci 1 podpoří členské státy při plnění jejich povinností v souladu s čl. 8 odst. 1 směrnice 2008/115/ES s ohledem na státní příslušníky třetích zemí, kteří povinnost návratu nesplnili.

               Odstavec 2 stanoví postupy pro řešení situací, kdy byl státní příslušník třetí země, na nějž se vztahuje záznam týkající se navracení, identifikován a zadržen v jiném členském státě. Následné postupy je nutno provést v souladu s acquis EU v oblasti navracení osob a ostatními ustanoveními vnitrostátních právních předpisů a právních předpisů EU vztahujících se na daný případ, což zahrnuje:

               1. vydání rozhodnutí o navrácení podle předpisů respektujících směrnici 2008/115/ES;

               2. předání státního příslušníka třetí země vydávajícímu členskému státu na základě existující dvoustranné dohody v souladu s čl. 6 odst. 3 směrnice 2008/115/ES nebo

               3. uznání rozhodnutí o navrácení vydaného pořizujícím členským státem podle směrnice 2001/40/ES.

               Postup konzultace (článek 8)

               Článek 8 tohoto návrhu stanoví postupy nezbytné pro předcházení neshodám nebo protichůdným rozhodnutím mezi členskými státy a jejich řešení. Vzájemná konzultace příslušných vnitrostátních orgánů pomůže těmto sporným situacím předcházet a řešit je, přičemž je zohledněn zájem dotčených stran. Aby byla tato konzultace účinná, je nutno ji provést rychle.

               Uchovávání a výmaz záznamů (články 6, 8 a 9)

               V čl. 6 odst. 2 je stanoveno, že záznamy týkající se navracení musí být po návratu dotyčného státního příslušníka třetí země vymazány. Tento odstavec doplňuje ustanovení ohledně okamžiku, k němuž by záznamy týkající se zákazů vstupu měly v SIS nabýt účinnosti, jak je stanoveno v čl. 24 odst. 3 návrhu nařízení o zřízení, provozu a využívání SIS v oblasti hraničních kontrol. Členské státy by měly přijmout veškerá opatření, která jsou nezbytná k zajištění toho, aby mezi okamžikem opuštění území a aktivací záznamu o zákazu vstupu v SIS neexistoval časový odstup.

               Článek 9 obsahuje další pravidla týkající se výmazu záznamů. Kromě situací, na něž se vztahují články 6 a 8, kdy k výmazu záznamů dojde po návratu dotyčného státního příslušníka třetí země nebo na základě postupu konzultace, měl být záznam týkající se navracení vymazán rovněž tehdy, bylo-li rozhodnutí o navrácení vydané podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES odvoláno nebo zrušeno. Druhá část odstavce 1 se týká situace, kdy je nutno záznam vymazat kvůli skutečnosti, že odchod dané osoby nebyl řádně zaregistrován.

               V rámci dalšího zdokonalení SIS bude přezkoumána možnost sledovat rozhodnutí o navrácení v SIS po nuceném návratu. Tyto informace by mohly být užitečné, pokud státní příslušník třetí země opětovně vstoupí na území členských států a bylo zjištěno, že neoprávněně pobývá v jiném členském státě, než je členský stát, který vydal první rozhodnutí o navrácení.

               Pokud navrácení nebylo potvrzeno nebo pokud nebyl záznam týkající se navracení vymazán z jiných důvodů, bude maximální doba uchovávání činit pět let v souladu s dobou uchovávání záznamů týkajících se odepření vstupu (článek 34 návrhu nařízení o zřízení, provozu a využívání SIS v oblasti hraničních kontrol).

               Předávání údajů do třetích zemí (článek 10)

                  Článek 10 obsahuje zvláštní pravidla týkající se předávání údajů do třetích zemí za přísných podmínek.

               Práva přístupu (článek 12)

               V členských státech se mohou orgány odpovědné za vydávání rozhodnutí o navrácení podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES značně lišit. V závislosti na důvodu neoprávněného pobytu (např. zamítnutí žádosti o azyl, skončení platnosti víza, skončení platnosti povolení k pobytu) může být k vydávání těchto rozhodnutí příslušná řada orgánů, a to včetně justičních orgánů, je-li navrácení nařízeno na základě opravného prostředku proti rozhodnutí o zamítnutí žádosti o povolení nebo oprávnění k pobytu nebo jako trestněprávní sankce. Tyto orgány by proto měly mít přístup do SIS, aby mohly údaje vkládat, aktualizovat, mazat a vyhledávat. Právo na přístup k údajům v SIS by měly mít také orgány pověřené určováním totožnosti státních příslušníků třetích zemí během hraničních kontrol, policejních kontrol a jiných kontrol při prosazování práva.

               Článek 12 proto umožňuje náležitý přístup k záznamům týkajícím se navracení, který má být poskytnut:

               –vnitrostátním orgánům odpovědným za identifikaci státních příslušníků třetích zemí na území členských států podle čl. 29 odst. 1 písm. a), b), c) a d) nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly]. Orgány odpovědné za hraniční kontroly musí mít přístup k údajům za účelem určování totožnosti státních příslušníků třetích zemí, jichž se týká rozhodnutí o navrácení a kteří opouštějí území členských států. Za určení totožnosti a navracení osob pobývajících na území státu odpovídají podle vnitrostátního práva policejní a jiné donucovací orgány. Imigrační orgány odpovídají za vydávání rozhodnutí (včetně rozhodnutí o navrácení) týkajících se vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí,

               –vnitrostátním justičním orgánům (čl. 29 odst. 2 nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly]), které by měly mít přístup k údajům v SIS, pokud jsou podle vnitrostátního práva příslušné k vydávání rozhodnutí o vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí,

               –institucionálním uživatelům uvedeným v článcích 30 a 31 nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly] (Europol a Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž) v rámci jejich pravomocí v Evropském středisku pro boj proti převaděčství (Europol) a při úkolech spojených s navracením (Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž).

               Použitelnost ustanovení nařízení o SIS v oblasti správy hranic (článek 13)

               Článek 13 stanoví, že se obecná ustanovení týkající se SIS obsažená v návrhu nařízení o zřízení, provozu a využívání SIS v oblasti hraničních kontrol vztahují i na zpracovávání údajů vložených za účelem tohoto návrhu, a to konkrétně ustanovení týkající se povinností členských států a agentury, vkládání a zpracování záznamů, podmínek přístupu k záznamům a jejich uchovávání, zpracovávání údajů, odpovědnosti a monitorování a statistik.

               2016/0407 (COD)

               Návrh

               NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o využívání Schengenského informačního systému při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 79 odst. 2 písm. c) této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Navracení státních příslušníků třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu, pobytu nebo bydliště v členských státech, při plném dodržování základních práv, zejména zásady nenavracení, a v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES, je důležitou součástí komplexního úsilí o řešení nelegální migrace a zvýšení míry navracení nelegálních migrantů.

               (2)Je nutné zvýšit účinnost evropského systému pro navrácení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí. To je nezbytné pro zachování důvěry veřejnosti v migrační a azylovou politiku Unie a poskytování podpory osobám, které potřebují mezinárodní ochranu.

               (3)Členské státy by měly přijmout veškerá opatření, která jsou nezbytná k navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí účinným a přiměřeným způsobem v souladu s ustanoveními směrnice 2008/115/ES.

               (4)Měl by být zřízen systém Unie pro sdílení informací mezi členskými státy ohledně rozhodnutí o navrácení, která se týkají státních příslušníků třetích zemí pobývajících neoprávněně na území členských států, vydaných podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES a pro sledování toho, zda státní příslušníci třetích zemí, jichž se tato rozhodnutí týkají, opustili území členských států.

               (5)Nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly]
                  24
                a nařízení (EU) 2018/xxx [policejní a justiční spolupráce]
                  25
                stanoví podmínky pro zřízení, provoz a využívání Schengenského informačního systému (dále jen „SIS“).

               (6)Záznamy v SIS týkající se navracení a výměna doplňujících informací o těchto záznamech by měly pomoci příslušným orgánům při přijímání opatření, která jsou nezbytná k výkonu rozhodnutí o navrácení, jež byla vydána podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES. SIS by měl přispět k identifikaci a sdílení informací mezi členskými státy s ohledem na státní příslušníky třetích zemí, jichž se takovéto rozhodnutí o navrácení týká, kteří se skrývají a kteří jsou zadrženi v jiném členském státě. Tato opatření by měla pomoci předcházet nelegální migraci a odrazovat od ní a posílit spolupráci mezi orgány členských států.

               (7)Aby byla zajištěna účinnost navrácení a aby se zvýšila přidaná hodnota záznamů týkajících se navracení, měly by členské státy vkládat do SIS záznamy týkající se všech rozhodnutí o navrácení, která vydají neoprávněně pobývajícím státním příslušníkům třetích zemí podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES. Za tímto účelem by měly členské státy vložit záznam do SIS rovněž tehdy, jsou-li rozhodnutí, která ukládají nebo prohlašují povinnost návratu, vydána v situacích popsaných v čl. 2 odst. 2 uvedené směrnice, zejména státním příslušníkům třetích zemí, kterým byl odepřen vstup v souladu s Schengenským hraničním kodexem nebo kteří byli zadrženi nebo zastaveni příslušnými orgány v souvislosti s neoprávněným překročením vnější hranice členského státu po zemi, po moři nebo vzduchem a následně neobdrželi v tomto členském státě povolení k pobytu či oprávnění k pobytu, a státním příslušníkům třetích zemí, jejichž návrat je trestněprávní sankcí nebo důsledkem trestněprávní sankce podle vnitrostátního práva nebo kterých se týká vydávací řízení.

               (8)Toto nařízení by mělo stanovit společná pravidla pro vkládání záznamů do SIS, jakmile jsou vydána příslušná rozhodnutí o navrácení podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES. Záznam by měl udávat, zda byla dotčenému státnímu příslušníkovi třetí země poskytnuta lhůta pro dobrovolné opuštění území, včetně toho, zda byla tato lhůta vzhledem k zvláštním okolnostem daného případu prodloužena, a zda bylo rozhodnutí pozastaveno nebo zda bylo vyhoštění odloženo.

               (9)Je nutné upřesnit kategorie údajů, které lze vkládat do SIS s ohledem na státní příslušníky třetích zemí, jichž se týká rozhodnutí o navrácení vydané podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES. Záznamy týkající se navracení by měly obsahovat pouze takové údaje, které jsou nezbytné k identifikaci subjektů údajů, aby mohly příslušné orgány přijímat informovaná rozhodnutí, aniž by ztrácely čas, a aby byla v případě potřeby zajištěna jejich ochrana ve vztahu k osobám, které jsou ozbrojeny, mají sklon k násilí, uprchlým osobám nebo osobám podílejícím se na činnosti uvedené v článcích 1, 2, 3 a 4 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV o boji proti terorismu
                  26
               . Za účelem usnadnění identifikace a odhalování vícenásobných identit by měl být v záznamu rovněž uveden odkaz na doklad totožnosti a kopie tohoto dokladu, je-li k dispozici.

               (10)Každý členský stát by měl určit orgán odpovědný za výměnu doplňujících informací v souvislosti se záznamy týkajícími se navracení, aby byla zajištěna účinná a rychlá spolupráce mezi členskými státy.

               (11)Je třeba stanovit postupy, aby mohly členské státy ověřovat splnění povinnosti návratu a potvrdit odchod dotčeného státního příslušníka třetí země členskému státu, který záznam týkající se navracení pořídil. Tyto informace by měly přispět k tomu, aby bylo komplexněji sledováno dodržování rozhodnutí o navrácení podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES.

               (12)Záznamy týkající se navracení by měly být vymazány, jakmile byl členský stát nebo příslušný orgán, který rozhodnutí o navrácení podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES vydal, informován o návratu. Je-li rozhodnutí o navrácení spojeno se zákazem vstupu, měl by být tento zákaz vložen do SIS podle čl. 24 odst. 3 nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly]. V těchto případech by členské státy měly přijmout veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, že nedojde k žádné prodlevě mezi okamžikem, kdy státní příslušník třetí země opustí schengenský prostor, a aktivací záznamu o zákazu vstupu v SIS.

               (13)SIS by měl obsahovat mechanismus pro vyrozumění členských států o nesplnění povinnosti návratu ze strany státních příslušníků třetích zemí ve stanovené lhůtě pro dobrovolné opuštění území. Tento mechanismus by měl podpořit členské státy při plnění jejich povinností v souladu s čl. 8 odst. 1 směrnice 2008/115/ES s ohledem na státní příslušníky třetích zemí, kteří povinnost návratu nesplnili.

               (14)Toto nařízení by mělo stanovit závazná pravidla pro konzultace mezi vnitrostátními orgány při řešení možných protichůdných pokynů. Konzultace by se měly uskutečnit v případě, že se na státní příslušníky třetích zemí, kteří vlastní nebo kteří mají získat platné povolení k pobytu či jiné povolení nebo oprávnění k pobytu vydané členským státem, vztahuje záznam týkající se navracení pořízený jiným členským státem, nebo v případech, kdy mohou při vstupu na území členských států vzniknout sporné situace.

               (15)Záznamy by měly být v SIS uchovávány pouze po dobu nezbytnou pro plnění účelu, pro který byly vloženy. V souladu s článkem 34 nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly] činí lhůta pro přezkum u záznamů týkajících se státních příslušníků třetích zemí pět let.

               (16)Údaje zpracovávané v SIS nebo předávané prostřednictvím výměny doplňujících informací mohou vykonávajícímu členskému státu poskytnout informace, které jsou užitečné pro rychlé určení totožnosti neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí a vydání nových dokladů těmto osobám za účelem jejich navracení do třetí země. V jednotlivých případech by mělo být možné sdílet tyto údaje a informace se třetí zemí za tímto účelem. Sdílení osobních údajů by mělo podléhat jasným podmínkám, mělo by se uskutečnit v souladu s ustanoveními nařízení (EU) 2016/679 a mělo by k němu dojít se souhlasem členského státu, který záznam pořídil.

               (17)Vnitrostátní orgány odpovědné za navrácení se mohou mezi jednotlivými členskými státy značně lišit a v závislosti na důvodech neoprávněného pobytu se tyto orgány mohou lišit i v rámci členského státu. Rovněž justiční orgány mohou vydávat rozhodnutí o navrácení podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, například na základě opravného prostředku podaného proti rozhodnutí o neudělení povolení nebo oprávnění k pobytu nebo jako trestněprávní sankci. Všechny vnitrostátní orgány, které jsou pověřeny vydáváním a výkonem rozhodnutí o navrácení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, by měly mít přístup k SIS za účelem vkládání, aktualizace, výmazu a vyhledávání záznamů týkajících se navracení.

               (18)Přístup k záznamům týkajícím se navracení by měl být udělen vnitrostátním orgánům uvedeným v čl. 29 odst. 1 písm. a), b), c) a d) a odst. 2 nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly] za účelem určení totožnosti a navrácení státních příslušníků třetích zemí.

               (19)Nařízení (EU) 2016/794 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (nařízení o Europolu) stanoví, že Europol podporuje a posiluje činnost příslušných orgánů členských států a jejich spolupráci při boji proti terorismu a závažné trestné činnosti a poskytuje analýzy a posouzení hrozeb. Aby mohl Europol plnit své úkoly, zejména v rámci Evropského střediska pro boj proti převaděčství, je vhodné poskytnout této agentuře přístup ke kategorii záznamů vymezené v tomto nařízení.

               (20)Nařízení (EU) 2016/1624 stanoví, že hostitelský členský stát zmocní příslušníky jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže nebo týmy pracovníků, kteří se podílejí na úkolech spojených s navracením, vyslané Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž k tomu, aby mohli nahlížet do evropských databází, je-li to nezbytné pro plnění operačních cílů uvedených v operačním plánu pro hraniční kontrolu, ostrahu hranic a navracení. Cílem vyslání jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže, týmů pracovníků, kteří se podílejí na úkolech spojených s navracením, a podpůrných týmů pro řízení migrace je poskytnout technickou a operativní posilu žádajícím členským státům, zejména těm, které čelí nepřiměřeným migračním výzvám. Plnění úkolů přidělených jednotkám Evropské pohraniční a pobřežní stráže, týmům pracovníků, kteří se podílejí na úkolech spojených s navracením, a podpůrným týmům pro řízení migrace vyžaduje přístup k záznamům týkajícím se navracení v SIS prostřednictvím technického rozhraní Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž napojeného na centrální SIS.

               (21)Ustanovení týkající se povinností členských států a Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, vkládání a zpracování záznamů, podmínek přístupu k záznamům a jejich uchovávání, zpracovávání údajů, ochrany údajů, odpovědnosti a monitorování a statistik obsažená v nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly] by se měla vztahovat i na údaje vložené a zpracovávané v SIS podle tohoto nařízení.

               (22)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení v rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399
                  27
               , navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu se článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.

               (23)V rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu podle nařízení (EU) 2016/399, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES
                  28
               ; Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Spojené království neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.

               (24)V rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu podle nařízení (EU) 2016/399, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES
                  29
               ; Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.

               (25)Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení v rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu podle nařízení (EU) 2016/399, ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
                  30
               , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě C rozhodnutí Rady 1999/437/ES
                  31
               .

               (26)Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení v rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu v souladu s nařízením (EU) 2016/399, ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
                  32
               , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě C rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES
                  33
               .

               (27)Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení v rozsahu, ve kterém se vztahuje na státní příslušníky třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu v souladu s nařízením (EU) 2016/399, ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
                  34
               , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě C rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU
                  35
               .

               (28)V souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který své stanovisko vydal dne […],

               PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1
                  Předmět a oblast působnosti

               Toto nařízení stanoví podmínky a postupy pro vkládání a zpracování záznamů v Schengenském informačním systému (SIS) zřízeném nařízením (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly], pokud jde o státní příslušníky třetích zemí, kterých se týkají rozhodnutí o navrácení vydaná členskými státy podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, jakož i pro výměnu doplňujících informací o těchto záznamech.

               Článek 2
                  Definice

               Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

               a)„navrácením“ navrácení, jak je vymezeno v čl. 3 bodě 3 směrnice 2008/115/ES;

               b) „státním příslušníkem třetí země“ státní příslušník třetí země ve smyslu čl. 3 bodu 1 směrnice 2008/115/ES;

               c) „rozhodnutím o navrácení“ rozhodnutí o navrácení, jak je vymezeno v čl. 3 bodě 4 směrnice 2008/115/ES;

               d)„rozhodnutím o navrácení vydaným podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES“ rozhodnutí o navrácení ve smyslu písmena c) a správní nebo soudní rozhodnutí nebo akt, kterým se rozhoduje nebo prohlašuje, že pobyt státního příslušníka třetí země je neoprávněný, a kterým se ukládá nebo prohlašuje povinnost návratu, vydané podle podmínek stanovených v čl. 2 odst. 2 směrnice 2008/115/ES;

               e)„dobrovolným opuštěním území“ dobrovolné opuštění území, jak je vymezeno v čl. 4 bodě 8 směrnice 2008/115/ES;

               f)„CS-SIS“ technická podpůrná funkce centrálního SIS uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly].

               Článek 3
                  Vkládání údajů do SIS

               1.Do SIS se vkládají údaje o státních příslušnících třetích zemí, jichž se týká rozhodnutí o navrácení vydané podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, za účelem ověření, zda byla splněna povinnost návratu, a na podporu výkonu rozhodnutí. Záznam se do SIS vkládá neprodleně, jakmile bylo rozhodnutí o navrácení podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES vydáno.

               2.V záznamu se bezodkladně uvede lhůta pro dobrovolné opuštění území, která byla poskytnuta státním příslušníkům třetích zemí, jichž se týká rozhodnutí o navrácení vydané podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES.

               3.V záznamu se bezodkladně uvede pozastavení a odklad výkonu rozhodnutí o navrácení, které bylo vydáno podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES.

               Článek 4
                  Kategorie údajů

               Údaje vložené do SIS podle článku 3 tohoto nařízení obsahují pouze:

               a)příjmení;

               b)jméno (jména);

               c)rodné příjmení (rodná příjmení);

               d)dříve užívaná jména, případně alias;

               e)jakékoli zvláštní objektivní a nezměnitelné tělesné znaky;

               f)místo narození;

               g)datum narození;

               h)pohlaví;

               i)státní příslušnost (příslušnosti);

               j)údaj o tom, zda je dotyčná osoba ozbrojena, má sklon k násilí nebo jde o uprchlou osobu nebo zda se podílí na činnosti uvedené v článcích 1, 2, 3 a 4 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV o boji proti terorismu;

               k)důvod záznamu;

               l)orgán pořizující záznam;

               m)odkaz na rozhodnutí, na jehož základě byl záznam pořízen;

               n)opatření, která je třeba přijmout;

               o)odkaz (odkazy) na další záznamy pořízené v SIS,

               p)kategorie dokladu totožnosti;

               q)země, kde byl doklad totožnosti vydán;

               r)číslo (čísla) dokladu totožnosti;

               s)datum vydání dokladu totožnosti;

               t)fotografie a zobrazení obličeje;

               u)daktyloskopické údaje;

               v)barevnou kopii dokladu totožnosti;

               w)lhůtu pro dobrovolné opuštění území;

               x)údaj o tom, zda bylo rozhodnutí o navrácení vydané podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES pozastaveno nebo zda byl jeho výkon odložen.

               Bez údajů uvedených v písmenech a), g), k), m), n) a w) nelze záznam vložit. Jsou-li k dispozici, vloží se i veškeré ostatní údaje.

               Článek 5
                  Orgán odpovědný za výměnu doplňujících informací

               Každý členský stát určí orgán odpovědný za výměnu doplňujících informací o státních příslušnících třetích zemí, jichž se týká navrácení, v souladu s ustanoveními příručky SIRENE obsaženými v článku 8 nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly].

               Článek 6
                  Potvrzení o navrácení

               1.Je-li při výstupu přes vnější hranice členského státu identifikován státní příslušník třetí země, na nějž se vztahuje záznam týkající se navracení, sdělí členský stát, jenž dotyčného státního příslušníka identifikoval, členskému státu, který záznam pořídil, prostřednictvím výměny doplňujících informací tyto údaje:

               a)skutečnost, že byl identifikován státní příslušník třetí země;

               b)místo a čas kontroly;

               c)skutečnost, zda státní příslušník třetí země opustil území členských států;

               d)skutečnost, zda návrat představoval dobrovolné splnění povinnosti návratu, nebo zda se jednalo o nucený návrat;

               e)třetí zemi určení.

               Pokud státní příslušník třetí země, na nějž se vztahuje záznam týkající se navracení, opustí přes vnější hranice území členského státu, jenž záznam pořídil, je potvrzení o navrácení předáno příslušnému orgánu v souladu s vnitrostátním právem.

               2.Členský stát, jenž záznam pořídil, po obdržení potvrzení o navrácení záznam neprodleně vymaže.

               3.Členské státy poskytují každý měsíc Evropské agentuře pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011
                  36
                (dále jen „agentura“) statistické údaje o počtu potvrzených návratů, o tom, zda se návrat uskutečnil v rámci dobrovolného splnění povinnosti návratu, nebo zda se jednalo o nucený návrat, a o třetích zemích určení. Tyto statistiky neobsahují osobní údaje.

               Článek 7
                  Nedodržení rozhodnutí o navrácení vydaných podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES

               1.CS-SIS informuje členské státy o jejich záznamech týkajících se navracení, u nichž uplynula lhůta pro dobrovolné opuštění území.

               2.Je-li státní příslušník třetí země, na nějž se vztahuje záznam týkající se navracení, identifikován příslušným orgánem a týž orgán zjistil, že nebyla splněna povinnost návratu, konzultuje dotyčný orgán prostřednictvím výměny doplňujících informací neprodleně členský stát, který záznam pořídil, aby neprodleně rozhodl o opatřeních, která je nutno přijmout.

               Článek 8
                  Postup konzultace

               1.Pokud členský stát hodlá vydat povolení k pobytu nebo jiné povolení zakládající oprávnění k pobytu státnímu příslušníku třetí země, na nějž se vztahuje záznam týkající se navracení vložený jiným členským státem, první členský stát nejprve prostřednictvím výměny doplňujících informací konzultuje s členským státem, který záznam pořídil. Členský stát, který záznam pořídil, odpoví do sedmi dnů. Pokud členský stát, který hodlá vydat povolení k pobytu nebo jiné povolení zakládající oprávnění k pobytu, rozhodne o jeho vydání, záznam týkající se navracení se vymaže.

               2.Pokud členský stát hodlá vložit záznam týkající se navracení, jenž se vztahuje na státního příslušníka třetí země, který je držitelem platného povolení k pobytu či jiného povolení zakládajícího oprávnění k pobytu vydaného jiným členským státem, informuje prostřednictvím výměny doplňujících informací členský stát, který povolení vydal, aby tento mohl rozhodnout, zda existují důvody pro jeho zrušení. Členský stát, který povolení vydal, poskytne konečnou odpověď do sedmi dnů.

               3.V případě pozitivního nálezu záznamu týkajícího se navracení, jenž se vztahuje na státního příslušníka třetí země, který je držitelem platného povolení k pobytu nebo jiného povolení zakládajícího oprávnění k pobytu, konzultuje členský stát, který dotyčného státního příslušníka třetí země identifikoval, prostřednictvím výměny doplňujících informací neprodleně s dotčenými členskými státy, aby mohl rozhodnout o opatřeních, která mají být přijata.

               4.Je-li při vstupu přes vnější hranice identifikován státní příslušník třetí země, na nějž se vztahuje záznam týkající se navracení, informuje členský stát, který dotyčného státního příslušníka identifikoval, neprodleně prostřednictvím výměny doplňujících informací členský stát, který záznam pořídil, za účelem výmazu záznamu.

               5.Členské státy poskytují agentuře každoročně statistické údaje o konzultacích, které se uskutečnily podle odstavců 1, 2, 3 a 4.

               Článek 9
                  Výmaz záznamů

               1.Aniž jsou dotčeny články 6 a 8, záznamy týkající se navracení jsou vymazány, jakmile je rozhodnutí, na němž byl záznam založen, příslušným orgánem odvoláno nebo zrušeno. Záznamy týkající se navracení jsou vymazány rovněž tehdy, může-li dotčený státní příslušník třetí země prokázat, že území členských států opustil v souladu s rozhodnutím o navrácení, které bylo vydáno podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES.

               2.Záznamy týkající se navracení, které byly vloženy s ohledem na osobu, která získala občanství členského státu nebo státu, jehož státní příslušníci požívají práva volného pohybu v Unii, jsou vymazány, jakmile se členský stát, který záznam pořídil, doví nebo je podle článku 39 nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly] informován o tom, že dotyčná osoba získala takovéto občanství.

               Článek 10
                  Předávání osobních údajů třetím zemím za účelem navracení

               Údaje zpracované v SIS a související doplňující informace podle tohoto nařízení mohou být předány nebo zpřístupněny třetí zemi podle kapitoly V nařízení (EU) 2016/679 se souhlasem členského státu, jenž záznam pořídil, pouze za účelem určení totožnosti a vydání dokladu totožnosti nebo cestovního dokladu neoprávněně pobývajícímu státnímu příslušníkovi třetí země v zájmu jeho navrácení.

               Článek 11
                  Statistika

               Aniž jsou dotčena ustanovení o statistice v článku 54 nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly], vypracovává agentura denní, měsíční a roční statistiky, a to celkově a pro každý členský stát, o počtu záznamů týkajících se navracení vložených do SIS, včetně údajů uvedených v čl. 4 odst. x tohoto nařízení, o oznámeních uvedených v čl. 7 odst. 1 tohoto nařízení a o počtu záznamů týkajících se navracení, které byly vymazány v důsledku splnění povinnosti návratu. Agentura vypracovává měsíční a roční statistiky o údajích, které členské státy poskytnou podle čl. 6 odst. 3 a čl. 8 odst. 5 tohoto nařízení. Tyto statistiky neobsahují osobní údaje.

               Článek 12
                  Právo přístupu k údajům v SIS

               1.Přístup k údajům vloženým v SIS a právo v těchto údajích vyhledávat jsou vyhrazeny vnitrostátním orgánům uvedeným v čl. 29 odst. 1 písm. a), b), c) a d) a odst. 2 nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly] za účelem určení totožnosti a navrácení státních příslušníků třetích zemí.

               2.Europol má v rámci svého mandátu právo na přístup k údajům vloženým do SIS a právo v těchto údajích vyhledávat za účelem podpory a posílení činnosti příslušných orgánů členských států a jejich vzájemné spolupráce při předcházení převaděčství a nelegální migraci a boji proti nim v souladu s podmínkami stanovenými v článku 30 nařízení (EU) 2018/ xxx [hraniční kontroly].

               3.Příslušníci jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže nebo týmy pracovníků, kteří se podílejí na úkolech spojených s navracením, a příslušníci podpůrných týmů pro řízení migrace mají v rámci svého mandátu právo na přístup k údajům vloženým v SIS a právo v těchto údajích vyhledávat za účelem provádění hraničních kontrol, ostrahy hranic a návratových operací, a to prostřednictvím technického rozhraní, které zřídí a udržuje Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, jak je uvedeno v článku 31 a čl. 32 odst. 2 nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly] a v souladu s podmínkami uvedenými v těchto ustanoveních.

               Článek 13
                  Použitelnost ustanovení nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly]

               Není-li tak stanoveno v tomto nařízení, použijí se na údaje vložené a zpracované v SIS podle tohoto nařízení ustanovení týkající se povinností členských států a agentury, vkládání a zpracování záznamů, podmínek přístupu k záznamům a jejich uchovávání, zpracovávání údajů, ochrany údajů, odpovědnosti a monitorování a statistik obsažená v článcích 6 až 19, čl. 20 odst. 3 a 4, v článcích 21, 22, 28, čl. 29 odst. 4 a článcích 33 až 54 nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly].

               Článek 14
                  Vstup v platnost

               Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se ode dne, který Komise stanoví v souladu s čl. 58 odst. 2 nařízení (EU) 2018/xxx [hraniční kontroly].

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1Název návrhu/podnětu

               1.2Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB

               1.3Povaha návrhu/podnětu

               1.4Cíle

               1.5Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.6Doba trvání akce a finanční dopad

               1.7Předpokládaný způsob řízení

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               2.2Systém řízení a kontroly

               2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               3.2Odhadovaný dopad na výdaje

               3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               3.2.2Odhadovaný dopad na operační prostředky

               3.2.3Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy

               3.2.4Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               3.2.5Příspěvky třetích stran

               3.3Odhadovaný dopad na příjmy

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1Název návrhu/podnětu

                  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o využívání Schengenského informačního systému při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí

               1.2Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
                  37

                  Oblast politiky: Migrace a vnitřní věci (hlava 18)

               1.3Povaha návrhu/podnětu

               ◻ Návrh/podnět se týká nové akce

               ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
                  38

               ☑ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce

               ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci

               1.4Cíle

               1.4.1Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem

                  Cíl – na cestě k nové migrační politice

                  Komise mnohokrát zdůraznila potřebu přezkumu právního základu SIS s cílem začlenit rozhodnutí o navrácení vydaná podle směrnice 2008/115/ES a řešit stávající migrační a uprchlickou krizi. V akčním plánu EU v oblasti navracení
                     39
                   a ve sdělení s názvem „Silnější a inteligentnější informační systémy pro ochranu hranic a bezpečnost“
                     40
                  , jež provádějí závazky evropského programu pro migraci
                     41
                  , Komise například určila potřebu lepšího využívání rozsáhlých informačních systémů za účelem vybudování účinnějšího návratového systému.

                  Jedním z lákadel pro nelegální migranty je i vědomí toho, že návratový systém EU, který by měl vracet zpět nelegální migranty nebo osoby, jejichž žádost o azyl je zamítnuta, nefunguje dokonale.  Ve svém sdělení o návratové politice EU
                     42
                   dospěla Komise k závěru, že potenciál SIS v oblasti návratové politiky lze dále optimalizovat. Tento návrh nařízení se má danou záležitostí zabývat a má zlepšit soudržnost mezi návratovou politikou a SIS. Cílem návrhu je stanovit podmínky a postupy pro využívání SIS při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, s ohledem na něž vydaly příslušné vnitrostátní orgány rozhodnutí o navrácení podle směrnice 2008/115/ES.

                  Na základě studie, která byla zadána za účelem posouzení proveditelnosti a technických a provozních dopadů začlenění rozhodnutí o navrácení vydaných podle směrnice 2008/115/ES do SIS, a zcela v souladu s cíli Komise uvedenými ve výše uvedených sděleních a strategickém plánu GŘ pro migraci a vnitřní věci
                     43
                   na období 2016–2020 má tento návrh rozšířit využívání SIS, a tudíž zřídit v rámci SIS celounijní systém pro výměnu údajů o rozhodnutích o navrácení a sledování dodržování těchto rozhodnutí; což je změna, která významně posílí sdílení informací o rozhodnutích o navrácení, která členské státy vydaly v souladu s ustanoveními směrnice 2008/115/ES
                     44
                  .

               1.4.2Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

                  Specifický cíl

                  Strategický plán GŘ pro migraci a vnitřní věci na období 2016–2017 a plán řízení pro rok 2017

                  Specifický cíl č. 1.1: Snížení pobídek k nelegální migraci (účinné návratové politiky)

                  Příslušné aktivity ABM/ABB

                  Kapitola 18 02 – Vnitřní bezpečnost

               1.4.3Očekávané výsledky a dopady

               Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.

                  Vkládání rozhodnutí o navrácení, která byla vydána podle směrnice 2008/115/ES, jako záznamů do SIS povede k hmatatelným přínosům, zejména s ohledem na zviditelnění informací v členských státech a zefektivnění následných opatření.

                  Návrh podpoří příslušné vnitrostátní orgány v jejich úsilí při:

                  1. sledování, zda byla splněna povinnost návratu ve vztahu ke každému rozhodnutí o navrácení, jež bylo vydáno podle směrnice 2008/115/ES;

                  2. výkonu rozhodnutí v případě jeho nedodržení;

                  3. ověřování, zda se na zjištěného státního příslušníka třetí země, který na území pobývá neoprávněně, vztahuje rozhodnutí o navrácení, které vydal jiný členský stát;

                  4. výkonu rozhodnutí jménem jiných členských států;

                  5. identifikaci neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí na základě informací o vykonatelných rozhodnutích;

                  6. shromažďování statistických údajů o splněných a nesplněných rozhodnutích.

                  Tento návrh bude mít kladný dopad na práci koncových uživatelů. Terénní pracovníci a vydávající orgány budou mít k dispozici lepší informace, které jim umožní přijmout včas nejvhodnější opatření. Návrh nařízení v zásadě poskytuje orgánům členských států další nástroj k plnění jejich povinnosti přijmout veškerá opatření nezbytná k účinnému výkonu rozhodnutí o navrácení, která byla vydána podle směrnice 2008/115/ES.

                  Řada technických a provozních změn bude mít dopad na stávající postupy, organizaci a infrastrukturu. Hlavní důsledky vkládání rozhodnutí o navrácení, která byla vydána podle směrnice 2008/115/ES, do SIS zahrnují nové/pozměněné provozní postupy, dodatečné kategorie údajů v záznamech týkajících se navracení a nové funkce SIS (např. funkci pro vyrozumění vydávajícího orgánu po uplynutí lhůty pro dobrovolné opuštění území). Tyto změny vyžadují zřízení odpovídající infrastruktury pro vkládání a spravování záznamů týkajících se navracení v SIS v členských státech a dodatečnou kapacitu pro uchovávání údajů v centrálním SIS.

                  Analýza pracovní zátěže ukázala, že se všechny dotčené zúčastněné strany (a zejména příslušníci pohraniční stráže a policie a orgány vydávající rozhodnutí o navrácení) budou potýkat s dodatečnou pracovní zátěží vyplývající z nutnosti spravovat záznamy týkající se navracení a reagovat na vyšší počet pozitivních nálezů.

                  Zapotřebí je rovněž minimální úroveň harmonizace v členských státech při zacházení s osobami, na něž se již vztahuje rozhodnutí o navrácení, které podle směrnice 2008/115/ES vydal jiný členský stát.

                  Jelikož návrh zahrnuje zpracovávání osobních údajů, existuje možný dopad na základní práva jednotlivců. Tento dopad však byl při vypracovávání zohledněn a byly zavedeny potřebné záruky s cílem dodržovat zásady stanovené v Listině základních práv EU, zejména v článku 8.

               1.4.4Ukazatele výsledků a dopadů

               Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.

                  Během modernizace systému

                  Po schválení předlohy návrhu a přijetí technických specifikací a prováděcích předpisů bude SIS modernizován za účelem provedení navrhovaných změn. Řízení projektu týkajícího se modernizace systému bude koordinovat agentura eu-LISA. Agentura vytvoří strukturu projektového řízení a poskytne podrobný harmonogram s milníky pro provedení navrhovaných změn, jež Komisi umožní podrobně sledovat provádění návrhu.

                  Specifický cíl – spuštění aktualizovaných funkcí SIS v roce 2020

                  Ukazatel – úspěšné dokončení komplexního testování revidovaného systému před uvedením do provozu

                  Po uvedení systému do provozu

                  Po uvedení systému do provozu agentura eu-LISA zajistí zavedení postupů pro sledování, jak funguje SIS v porovnání s vytyčenými cíli, které se týkají výstupů, nákladové efektivnosti, bezpečnosti a kvality služeb. Dva roky po uvedení SIS do provozu a poté každé dva roky předloží agentura eu-LISA Evropskému parlamentu a Radě zprávu o technickém fungování centrálního SIS a komunikační infrastruktuře, včetně jejich zabezpečení, a o dvoustranné a mnohostranné výměně doplňujících informací mezi členskými státy. Agentura eu-LISA mimoto vypracovává denní, měsíční a roční statistiky udávající počet záznamů podle jednotlivých kategorií, roční počet pozitivních nálezů pro jednotlivé kategorie záznamů, počet vyhledávání v SIS a počet přístupů do systému za účelem vložení, aktualizace nebo výmazu záznamu, a to celkem a pro každý členský stát.

                  Tři roky po uvedení SIS do provozu a poté co čtyři roky vypracuje Komise celkové vyhodnocení centrálního SIS a dvoustranné i mnohostranné výměny doplňujících informací mezi členskými státy. Toto celkové vyhodnocení zahrnuje přezkoumání dosažených výsledků v porovnání s cíli, posouzení trvající platnosti důvodu pro vznik systému, použití tohoto nařízení ve vztahu k centrálnímu SIS, zabezpečení centrálního SIS, jakož i všech důsledků pro jeho budoucí provozování. Toto hodnocení zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě.

                  Specifický cíl – účinné využívání SIS pro účely navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí

                  Ukazatel – statistické zprávy o počtu záznamů, které vydá agentura eu-LISA, a počet pozitivních nálezů poskytnutý členskými státy umožní Komisi posoudit výsledky a dopady iniciativy a způsob jejího uplatňování ze strany členských států.

               1.5Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.5.1Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

                  1. Řešení nelegální migrace, zlepšení fungování návratového systému a posílení spolupráce mezi příslušnými orgány členských států.

                  2. Zajištění důvěry veřejnosti v migrační a azylovou politiku EU a poskytování přiměřené podpory osobám, které potřebují ochranu.

                  3. Umožnění vzájemného uznávání a výkonu rozhodnutí o navrácení vydaných podle směrnice 2008/115/ES v rámci EU ze strany migračních orgánů v souladu s acquis EU.

                  4. Ověřování dodržení rozhodnutí o navrácení a poskytování lepších informací pro opatření příslušných orgánů.

                  5. Poskytování spolehlivějších údajů a statistik o počtu vydaných rozhodnutí o navrácení a o míře souladu.

                  6. Vložení všech rozhodnutí o navrácení vydaných orgány členských států podle směrnice 2008/115/ES do SIS.

                  7. Přispění k identifikaci a sdílení informací mezi členskými státy ohledně státních příslušníků třetích zemí, jichž se týká rozhodnutí o navrácení vydané podle směrnice 2008/115/ES.

               1.5.2Přidaná hodnota ze zapojení EU

                  Cíle návrhu, a to zřízení systému pro sdílení informací o rozhodnutích o navrácení vydaných podle směrnice 2008/115/ES a pro sledování toho, zda státní příslušníci třetích zemí, jichž se tato rozhodnutí vydaná podle směrnice 2008/115/ES týkají, opustili území členských států, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států jednajících samostatně. Informace o rozhodnutích o navrácení obsažené ve vnitrostátních imigračních systémech nejsou systematicky sdíleny s ostatními členskými státy. Ostatní členské státy proto nejsou informovány o rozhodnutích o navrácení, která byla vydána s ohledem na státní příslušníky třetích zemí, kteří se pohybují v EU neoprávněně a přecházejí přes ostatní členské státy. Je důležité zdůraznit přidanou hodnotu systému EU, který bude schopen se účinně zabývat stávajícími nedostatečnými informacemi v oblasti návratové politiky, čehož nelze dosáhnout využíváním samostatných vnitrostátních systémů. Využívání vnitrostátních systémů zachová problémy související s nedostatečnou harmonizací správy rozhodnutí o navrácení v členských státech. Vkládání rozhodnutí o navrácení do SIS ostatním členským státům rovněž umožní zjistit, zda bylo s ohledem na kontrolovanou osobu vydáno jedno (či více) rozhodnutí o navrácení, která se jí týkají. Přidaná hodnota ze zapojení EU bude tudíž spočívat ve větším zviditelnění rozhodnutí o navrácení vydaných ostatními členskými státy.

                  Vytváření záznamů týkajících se rozhodnutí o navrácení a zákazů vstupu v SIS zvýší rovněž kvalitu informací a umožní terénním pracovníkům vyhledávat dostatečné, včasné, patřičné a přesné informace v užitečném formátu. Koncoví uživatelé budou mít k dispozici lepší informace, a zapojení EU proto významně posílí operativní aspekty jejich činnosti.

               1.5.3Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

                  1. Fáze vývoje by měla být zahájena až poté, co budou plně stanoveny technické a provozní požadavky. SIS nebude modernizován, dokud nebudou s konečnou platností přijaty příslušné právní nástroje, které stanoví jeho účel, oblast působnosti, funkce a technické detaily.

                  2. Komise vedla (a vede i nadále) průběžné konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami, včetně delegátů výboru pro SISVIS v rámci postupu projednávání ve výborech a kontaktní skupiny pro směrnici o navracení. Diskuse proběhly na řadě zasedání výboru pro SISVIS (10. května 2016 a 30. června 2016) a kontaktní skupiny pro směrnici o navracení (16. listopadu 2015, 18. března a 20. června 2016). Dne 5. února 2016 se uskutečnilo společné pracovní setkání s delegáty výboru pro SISVIS a kontaktní skupiny pro směrnici o navracení.

                  3. Komise si vyžádala rovněž externí odborné poradenství; poznatky byly začleněny při vypracovávání tohoto návrhu:

                   – v říjnu 2015 zadala Komise externí studii
                     45
                  , která měla posoudit proveditelnost a technické a provozní důsledky zřízení celounijního systému pro výměnu údajů o rozhodnutích o navrácení a sledování dodržování těchto rozhodnutí v rámci SIS. Studie byla dokončena v dubnu 2016.

               1.5.4Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji:

                  Tento návrh je v souladu s ustanoveními směrnice 2008/115/ES, která stanoví společné normy a postupy při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, a vychází z těchto ustanovení. Jeho cílem je zajistit zviditelnění a vyšší míru dodržování rozhodnutí o navrácení, která vydaly příslušné orgány podle postupů stanovených ve směrnici 2008/115/ES. Stanovením povinného vkládání rozhodnutí o navrácení do SIS podpoří návrh výkon těchto rozhodnutí.

                  Tento návrh je rovněž v souladu s ostatními politikami EU a legislativními návrhy Komise, konkrétně:

                  1. účinnou návratovou politikou EU s cílem přispět k systému EU pro navracení státních příslušníků třetích zemí, kteří nemají oprávnění k pobytu na území členských států, a posílit tento systém. To přispěje k snížení pobídek k nelegální migraci, což je jeden z hlavních cílů evropského programu pro migraci;

                  2. systémem Eurodac a dublinským systémem, jelikož vložení rozhodnutí o navrácení do SIS pomůže členským státům při sledování toho, zda odmítnutí žadatelé o azyl opustili území členských států a vrátili se do třetí země v souladu s rozhodnutím o navrácení. Doplní rovněž návrh Komise na rozšíření využívání Eurodacu k identifikaci neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, kteří nepožádali o azyl a kteří se mohou pohybovat v EU, aniž by byli odhaleni;

                  3. systémem vstupu/výstupu – nové nařízení doplní návrh Komise týkající se systému vstupu/výstupu a jeho využívání k identifikaci a odhalování migrantů překračujících povolenou délku pobytu (i na území členských států);

                  4. Schengenským hraničním kodexem, jelikož doplní změny Schengenského hraničního kodexu
                     46
                   v souvislosti s povinností systematicky kontrolovat státní příslušníky třetích zemí při výstupu na základě databází;

                  5. návrhem Komise na zřízení, provoz a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti hraničních kontrol a zrušení nařízení (ES) č. 1987/2006, jelikož doplní ustanovení týkající se zadávání zákazů vstupu do SIS po navrácení dotyčného státního příslušníka třetí země.

               1.6Doba trvání akce a finanční dopad

               ◻ Časově omezený návrh/podnět

               –◻
                     Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR

               –◻
                     Finanční dopad od RRRR do RRRR

               ☑ Časově neomezený návrh/podnět

               –Provádění s obdobím rozběhu od roku 2018 do roku 2020,

               –poté plné fungování.

               1.7Předpokládaný způsob řízení
                  47

               ☑ Přímé řízení Komisí

               –☑ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie,

               –◻
                     prostřednictvím výkonných agentur.

               □ Sdílené řízení s členskými státy

               ☑ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:

               –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi,

               –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte),

               –◻ EIB a Evropský investiční fond,

               –☑ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení,

               –◻ veřejnoprávní subjekty,

               –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky,

               –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky,

               –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.

               –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.

               Poznámky

                  Komise bude odpovědná za celkové řízení politiky a agentura eu-LISA bude odpovědná za vývoj, provoz a údržbu systému.

                  Výdaje na komunikační infrastrukturu (prostředky GŘ HOME) zmíněné v legislativních finančních výkazech připojených k návrhu Komise týkajícímu se nařízení o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti hraničních kontrol
                     48
                   a návrhu Komise týkajícímu se nařízení o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech
                     49
                   se vztahují i na tento návrh. Výdaje uvedené v tomto návrhu doplňují výše uvedené návrhy, jelikož SIS představuje jeden informační systém.

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               Upřesněte četnost a podmínky.

                  Použijí se ustanovení o přezkumu a sledování obsažená v čl. 54 odst. 7 a 8 návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti hraničních kontrol.

                  Komise, členské státy a agentura budou pravidelně přezkoumávat a sledovat využívání SIS s cílem zajistit, že nadále funguje efektivně a účelně. Při provádění technických a provozních opatření popsaných v tomto návrhu bude Komisi nápomocen výbor.

                  Vždy po dvou letech musí agentura eu-LISA předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o technickém fungování centrálního SIS, včetně jeho zabezpečení, a podpůrné komunikační infrastruktury a o dvoustranné a mnohostranné výměně doplňujících informací mezi členskými státy.

                  Dále vždy po čtyřech letech musí Komise vypracovat celkové hodnocení SIS a výměny informací mezi členskými státy, které postoupí Parlamentu a Radě. To bude znamenat:

                  a) přezkoumání dosažených výsledků v porovnání s vytyčenými cíli;

                  b) posouzení, zda stále platí důvod pro vznik systému;

                  c) přezkum způsobu uplatňování nařízení na centrální systém;

                  d) vyhodnocení zabezpečení centrálního systému;

                  e) zhodnocení dopadů budoucího fungování systému.

               2.2Agentura eu-LISA musí nyní poskytovat rovněž denní, měsíční a roční statistiky o využívání SIS a zajistit průběžné sledování systému a jeho fungování na základě cílů. Systém řízení a kontroly

               2.2.1Zjištěná rizika

                  Byla zjištěna tato rizika:

                  1. Možné problémy agentury eu-LISA při řízení změn uvedených v tomto návrhu současně s jinými probíhajícími změnami (např. zavedení AFIS v rámci SIS) a budoucím vývojem (např. systém vstupu/výstupu, ETIAS a modernizace Eurodacu). Toto riziko lze snížit zajištěním toho, aby měla agentura eu-LISA dostatečný počet pracovníků a zdroje potřebné pro plnění těchto úkolů, a průběžným řízením dodavatele zajišťujícího údržbu provozního stavu (MWO).

                  2. Problémy členských států:

                  2.1 Problémy finančního rázu, jelikož zavedení vyžaduje rovněž investice ze strany členských států. Toto riziko lze snížit poskytnutím finančních prostředků EU členským státům, například ze složky Fondu pro vnitřní bezpečnost týkající se vnějších hranic (ISF – hranice).

                  2.2 Vnitrostátní systémy je nutno přizpůsobit centrálním požadavkům a diskuse s členskými státy na toto téma mohou způsobit prodlevy při vývoji. Toto riziko lze snížit včasným zapojením členských států do řešení této záležitosti s cílem zajistit možnost přijetí opatření v příslušné době.

                  2.3 Rizika související s postupy na vnitrostátní úrovni

                  2.3.1 Rozhodnutí o navrácení nejsou vyhotovena, aktualizována nebo vymazána včas:

                  – mechanismus pro ověřování toho, že se osoba, které se týká rozhodnutí o navrácení, skutečně vrátí ve lhůtě pro dobrovolné opuštění území, bude fungovat pouze tehdy, jsou-li rozhodnutí o navrácení vložena do SIS jako záznamy neprodleně poté, co byla vydána,

                  – může se stát, že kvůli dočasné nedostupnosti SIS na vnějších hranicích nebo lidské chybě není odchod určité osoby zaregistrován, tj. záznam týkající se navracení zůstane v SIS a po odchodu této osoby není vložen záznam týkající se zákazu vstupu. Toto riziko lze snížit tím, že pohraniční stráži na vstupu je umožněn přístup k záznamům týkajícím se rozhodnutí o navrácení a že se v případě pozitivního nálezu může obrátit na příslušné orgány s cílem stanovit další opatření.

               2.2.2Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly

                  Odpovědnost za centrální složky SIS nese agentura eu-LISA. Aby mohla agentura lépe sledovat využívání SIS za účelem analýzy trendů týkajících se migračních tlaků, správy hranic a trestné činnosti, měla by být schopna rozvíjet kapacity pro podávání statistických zpráv členským státům a Komisi, které odpovídají současnému stavu.

                  Účetní závěrky agentury eu-LISA podléhají schválení Účetním dvorem a postupu udělování absolutoria. Útvar interního auditu Komise bude provádět audity ve spolupráci s interním auditorem agentury.

               2.2.3Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.

                  Plánovaná opatření na boj proti podvodům jsou stanovena v článku 35 nařízení (EU) č. 1077/2011, jenž stanoví:

                  1. Za účelem boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti se použije nařízení (ES) č. 1073/1999.

                  2. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a neprodleně vydá odpovídající předpisy platné pro všechny její zaměstnance.

                  3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků od agentury a zaměstnanců zodpovědných za přidělování těchto prostředků.

                  V souladu s tímto ustanovením přijala správní rada Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva dne 28. června 2012 rozhodnutí týkající se požadavků a podmínek vnitřních šetření v souvislosti s předcházením podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem poškozujícím zájmy Unie.

                  Použije se strategie GŘ HOME pro předcházení podvodům a jejich odhalování.

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               Stávající rozpočtové položky

               V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.

                        Okruh víceletého finančního rámce

                        Rozpočtová položka

                        Druh
                           výdaje

                        Příspěvek

                        Okruh 3 – Bezpečnost a občanství

                        RP/NRP
                           50

                        zemí ESVO
                           51

                        kandidátských zemí
                           52

                        třetích zemí

                        ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

                        18 02 07 Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva („eu-LISA“)

                        RP

                        NE

                        NE

                        ANO

                        NE

               3.2Odhadovaný dopad na výdaje

               3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        3

                        Bezpečnost a občanství

                        eu-LISA

                        Rok
                        2018

                        Rok
                        2019

                        Rok
                        2020

                        CELKEM

                        • Operační prostředky

                        Hlava 1: Výdaje na zaměstnance

                        Závazky

                        (1)

                        0,070

                        0,070

                        0,070

                        0,210

                        Platby

                        (2)

                        0,070

                        0,070

                        0,070

                        0,210

                        Hlava 2: Výdaje na infrastrukturu a provoz

                        Závazky

                        (1a)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Platby

                        (2a)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Hlava 3: Operační výdaje

                        Závazky

                        (1a)

                        2,520

                        0,447

                        0,447

                        3,414

                        Platby

                        (2a)

                        1,008

                        1,959

                        0,447

                        3,414

                        CELKEM prostředky
                        pro eu-LISA

                        Závazky

                        =1+1a +3

                        2,590

                        0,517

                        0,517

                        3,624

                        Platby

                        =2+2a

                        +3

                        1,078

                        2,029

                        0,517

                        3,624

                        • Operační prostředky CELKEM

                        Závazky

                        (4)

                        Platby

                        (5)

                        • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM

                        (6)

                        CELKEM prostředky
                        na OKRUH <….>
                           víceletého finančního rámce

                        Závazky

                        =4+ 6

                        Platby

                        =5+ 6

               Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:

                        • Operační prostředky CELKEM

                        Závazky

                        (4)

                        Platby

                        (5)

                        • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM

                        (6)

                        CELKEM prostředky
                        z OKRUHU 1 až 4
                           víceletého finančního rámce
                        (referenční částka)

                        Závazky

                        =4+ 6

                        2,590

                        0,517

                        0,517

                        3,624

                        Platby

                        =5+ 6

                        1,078

                        2,029

                        0,517

                        3,624

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        5

                        „Správní výdaje“

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        GŘ: <…….>

                        • Lidské zdroje

                        • Ostatní správní výdaje

                        GŘ <….> CELKEM

                        Prostředky

                        CELKEM prostředky
                        na OKRUH 5
                           víceletého finančního rámce

                        (Závazky celkem = platby celkem)

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok
                        N
                           53

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        CELKEM prostředky
                        z OKRUHU 1 až 5
                           víceletého finančního rámce

                        Závazky

                        Platby

               3.2.2Odhadovaný dopad na operační prostředky eu-LISA

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.

               –☑
                     Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:

               Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Uveďte cíle a výstupy

                        ⇩

                        Rok
                        2018

                        Rok
                        2019

                        Rok
                        2020

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        VÝSTUPY

                        Druh
                           54

                        Průměrné náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Celkový počet

                        Náklady celkem

                        SPECIFICKÝ CÍL Č. 1
                           55

                           Vývoj centrálního systému

                        Dodavatel

                        1

                        0,770

                        0,770

                        Programové vybavení (software)

                        1

                        1,500

                        1,500

                        Technické vybavení (hardware)

                        1

                        0,250

                        0,250

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 1

                        2,520

                        2,520

                        SPECIFICKÝ CÍL Č. 2
                           Údržba centrálního systému

                        Dodavatel

                        1

                        0

                        1

                        0,078

                        1

                        0,078

                        0,156

                        Programové vybavení (software)

                        1

                        0

                        1

                        0,225

                        1

                        0,225

                        0,450

                        Technické vybavení (hardware)

                        1

                        0

                        1

                        0,075

                        1

                        0,075

                        0,150

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 2

                        0

                        0,378

                        0,378

                        0,756

                        SPECIFICKÝ CÍL Č. 3
                           Zasedání/školení

                        Školení

                        1

                        0,069

                        1

                        0,069

                        0,138

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 3

                        0,069

                        0,069

                        0,138

                        NÁKLADY CELKEM

                        2,520

                        0,447

                        0,447

                        3,414

               3.2.3Odhadovaný dopad na lidské zdroje eu-LISA

               3.2.3.1Shrnutí

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.

               –☑
                     Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok
                        2018

                        Rok
                        2019

                        Rok
                        2020

                        CELKEM

                        Úředníci (AD)

                        Úředníci (AST)

                        Smluvní zaměstnanci

                        0,070

                        0,070

                        0,070

                        0,210

                        Dočasní zaměstnanci

                        Vyslaní národní odborníci

                        CELKEM

                        0,070

                        0,070

                        0,070

                        0,210

               Nábor pracovníků je naplánován na leden 2018. Pracovníci musí být k dispozici na začátku roku 2018, aby bylo možné včas začít s vývojem s cílem zajistit, aby byl provoz zahájen v roce 2020. Zapotřebí je jeden smluvní zaměstnanec (SZ), který pokryje potřeby jak v souvislosti s prováděním projektu, tak ohledně provozní podpory a údržby po uvedení do provozu. Tento zdroj bude využit na:

               podporu provádění projektu jako členové týmu projektu, včetně činností, které zahrnují definování požadavků a technických specifikací, spolupráci s členskými státy a poskytování podpory členským státům při provádění, aktualizaci dokumentu pro ovládání rozhraní (ICD), monitorování smluvních dodávek, poskytování a aktualizaci dokumentace atd.,

               podporu činností souvisejících s přechodem, jejichž cílem je zprovoznit systém ve spolupráci s dodavatelem (sledování verzí, aktualizace operačního procesu, odborná příprava (včetně odborné přípravy v členských státech) atd.,

               podporu dlouhodobých činností, definice specifikací, vypracování smluv v případě změny systému nebo v případě, že bude zapotřebí upravit smlouvu o údržbě provozního stavu (MWO) nového SIS II tak, aby zahrnovala dodatečné změny (technické a rozpočtové),

               zvýšení podpory druhé úrovně po zahájení provozu, během průběžné údržby a provozu.

               Je třeba uvést, že tento nový zdroj (smluvní zaměstnanec na plný pracovní úvazek) bude pracovat nad rámec zdrojů interních týmů, jež budou vyhrazeny i na jiné projekty a činnosti a projektové činnosti, které souvisejí s projektem a s kontrolou plnění smluvních závazků, finanční kontrolou a provozem. Využitím pozice smluvního zaměstnance se zabezpečí dostatečná doba trvání a kontinuita smluv tak, aby se zajistila nepřetržitost provozu a uplatnění týchž odborníků pro operativní podpůrné činnosti po dokončení projektu. Operativní podpůrné činnosti kromě toho vyžadují přístup k produkčnímu prostředí, který nelze poskytnout smluvním dodavatelům nebo externím pracovníkům.

               .

               3.2.3.2Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.

               –◻
                     Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:

               Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)

                        XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)

                        XX 01 01 02 (při delegacích)

                        XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)

                        10 01 05 01 (v přímém výzkumu)

                        • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)
                           56

                        XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce)

                        XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)

                        XX 01 04 yy
                           57

                        – v ústředí

                        – při delegaci

                        XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)

                        10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu)

                        Jiné rozpočtové položky (upřesněte)

                        CELKEM

               XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.

               Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               Popis úkolů:

                        Úředníci a dočasní zaměstnanci

                        Externí zaměstnanci

               3.2.4Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               –◻
                     Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.

               –☑
                     Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.

                  Za účelem zavedení změn podle tohoto návrhu se plánuje přerozdělení zbývajícího finančního krytí na inteligentní hranice v rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost. Nařízení o ISF – hranice představuje finanční nástroj, do něhož byl zahrnut rozpočet na provádění balíčku opatření v oblasti inteligentních hranic. V článku 5 je stanoveno, že částka ve výši 791 milionů EUR bude prostřednictvím programu použita na vývoj systémů informačních technologií na podporu řízení migračních toků přes vnější hranice, a to za podmínek stanovených v článku 15. Z výše uvedených 791 milionů EUR je 480 milionů EUR vyhrazeno na vývoj systému vstupu/výstupu a 210 milionů EUR na vývoj evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS). Zbývající prostředky, tedy 100,828 milionu EUR, budou částečně použity k uhrazení nákladů na změny uvedené v tomto návrhu.

               –◻
                     Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce.

                  Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.

               3.2.5Příspěvky třetích stran

               –☑ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.

               –Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:

               prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Celkem

                        Upřesněte spolufinancující subjekt

                        Spolufinancované prostředky CELKEM

               3.3Odhadovaný dopad na příjmy

               –◻
                     Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.

               –☑
                     Návrh/podnět má tento finanční dopad:

               –◻
                     dopad na vlastní zdroje

               –☑
                     dopad na různé příjmy

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Příjmová rozpočtová položka:

                        Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce

                        Dopad návrhu/podnětu
                           58

                        Rok
                        2018

                        Rok

                        2019

                        Rok

                        2020

                        Rok

                        2021

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Článek 6313

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        p.m

               U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.

                  18 02 08 (Schengenský informační systém), 18 02 07 (eu-LISA)

               Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.

                  Rozpočet zahrnuje příspěvek zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis.

                     (1)
                  Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o hodnocení Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) v souladu s čl. 24 odst. 5, čl. 43 odst. 3 a čl. 50 odst. 5 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 59 odst. 3 a čl. 66 odst. 5 rozhodnutí 2007/533/SVV a průvodní pracovní dokument útvarů Komise (Úř. věst.…).

                     (2)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES ze dne 16. prosince 2008 o společných normách a postupech v členských státech při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí (Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 98).

                     (3)
                  COM(2016) 205 final ze dne 6. dubna 2016.

                     (4)
                  Rozhodnutí Komise 2016/C 257/03 ze dne 17. června 2016.

                     (5)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011 ze dne 25. října 2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (Úř. věst. L 286, 1.11.2011, s. 1).

                     (6)
                  COM(2015) 240 final.

                     (7)
                  COM(2015) 453 final.

                     (8)
                  COM(2016) 205 final.

                     (9)
                  Závěry Evropské rady ze zasedání ve dnech 25. a 26. června 2015 (ST 22 2015 INIT).

                     (10)
                  Závěry Rady o budoucnosti návratové politiky, k dispozici na adrese:

                     http://www.consilium.europa.eu/press-releases-pdf/2015/10/40802203341_cs.pdf

                     (11)
                  Směrnice Rady 2001/40/ES ze dne 28. května 2001 o vzájemném uznávání rozhodnutí o vyhoštění státních příslušníků třetích zemí, Úř. věst. L 149, 2.6.2001, s. 34, a rozhodnutí Rady 2004/191/ES ze dne 23. února 2004 o kritériích a praktických opatřeních k vyrovnání finančních nevyvážeností vzniklých v souvislosti s používáním směrnice 2001/40/ES o vzájemném uznávání rozhodnutí o vyhoštění státních příslušníků třetích zemí (Úř. věst. L 60, 27.2.2004, s. 55).

                     (12)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

                     (13)
                  COM(2015) 670 final.

                     (14)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. L 77, 23.3.2016, s. 1).

                     (15)
                  COM(2015) 240 final.

                     (16)
                  COM(2016) 272 final.

                     (17)
                  COM(2016) 194 final.

                     (18)
                  COM(2016) 731 final.

                     (19)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4).

                     (20)
                  Rozhodnutí Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63).

                     (21)
                  COM(2014) 199 final.

                     (22)
                  Study on the feasibility and implications of setting up within the framework of the Schengen Information System an EU-wide system for exchanging data on and monitoring compliance with return decisions (Studie proveditelnosti a dopadů vytvoření celounijního systému pro výměnu údajů o rozhodnutích o navrácení a sledování jejich dodržování, začleněného do Schengenského informačního systému) (

                     https://bookshop.europa.eu/en/study-on-the-feasibility-and-implications-of-setting-up-within-the-framework-of-the-schengen-information-system-an-eu-wide-system-for-exchanging-data-on-and-monitoring-compliance-with-return-decisions-pbDR0116353/

                  ).

                     (23)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 515/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 143).

                     (24)
                  Nařízení (EU) 2018/… o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému pro účely hraničních kontrol (Úř. věst. L …).

                     (25)
                  Nařízení (EU) 2018/… o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému pro účely policejní a justiční spolupráce v trestních věcech (Úř. věst. L …).

                     (26)
                  Rámcové rozhodnutí Rady 2002/475/SVV ze dne 13. června 2002 o boji proti terorismu (Úř. věst. L 164, 22.6.2002, s. 3).

                     (27)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. L 77, 23.3.2016, s. 1).

                     (28)
                  Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).

                     (29)
                  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

                     (30)
                  Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.

                     (31)
                  Rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31).

                     (32)
                  Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.

                     (33)
                  Rozhodnutí Rady 2008/146/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1).

                     (34)
                  Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.

                     (35)
                  Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst L 160, 18.6.2011, s. 19).

                     (36)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011 ze dne 25. října 2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (Úř. věst. L 286, 1.11.2011, s. 1).

                     (37)
                  ABM: řízení podle činností (activity-based management); ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).

                     (38)
                  Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.

                     (39)
                  COM(2015) 453 final.

                     (40)
                  COM(2016) 205 final.

                     (41)
                  COM(2015) 240 final.

                     (42)
                  COM(2014) 199 final.

                     (43)
                  Ares(2016)2231546 – 12/05/2016.

                     (44)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES ze dne 16. prosince 2008 o společných normách a postupech v členských státech při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí (Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 98).

                     (45)
                  Study on the feasibility and implications of setting up within the framework of the Schengen Information System an EU-wide system for exchanging data on and monitoring compliance with return decisions (Studie proveditelnosti a dopadů vytvoření celounijního systému pro výměnu údajů o rozhodnutích o navrácení a sledování jejich dodržování, začleněného do Schengenského informačního systému)

                     (https://bookshop.europa.eu/en/study-on-the-feasibility-and-implications-of-setting-up-within-the-framework-of-the-schengen-information-system-an-eu-wide-system-for-exchanging-data-on-and-monitoring-compliance-with-return-decisions-pbDR0116353/)

                  .

                     (46)
                  COM(2015) 670 final.

                     (47)
                  Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (48)
                  Úř. věst. L …

                     (49)
                  Úř. věst. L …

                     (50)
                  RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.

                     (51)
                  ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.

                     (52)
                  Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.

                     (53)
                  Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.

                     (54)
                  Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).

                     (55)
                  Popsáno v bodě 1.4.2. „Specifické cíle…“.

                     (56)
                  SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.

                     (57)
                  Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).

                     (58)
                  Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.