				|

		52013PC0496

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY o společném podniku v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích /* COM/2013/0496 final - 2013/0241 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Obecné souvislosti
Jedním z hlavních cílů programu Horizont
2020, rámcového programu pro výzkum a inovace na období mezi roky 2014 až 2020,
je posílit evropský průmysl prostřednictvím opatření podporujících výzkum a
inovace napříč řadou průmyslových odvětví. Umožňuje zejména navazování
partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, která budou přispívat k řešení
některých klíčových problémů, jimž Evropa čelí.
Průmysl založený na biotechnologiích (BBI)
v Evropské unii by mohl významným způsobem přispět k naplňování cílů
strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ „Unie inovací“, „Evropa
účinně využívající zdroje“ a „Průmyslová politika pro éru globalizace“. Tuto
skutečnost uznává několik nedávných politických iniciativ EU, jako jsou
Evropské inovační partnerství pro produktivitu a udržitelnost v zemědělství[1], Strategie inteligentní
specializace pro členské státy a regiony[2]
a návrh sedmého akčního programu pro životní prostředí. Sdělení nastiňující
evropskou strategii pro biohospodářství přijaté 13. února 2012[3] navrhuje v rámci svého akčního
plánu vytvoření partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem (PPP) v oblasti
průmyslu založeného na biotechnologiích. Sdělení Komise podporující silnější
evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu[4]
opakovaně zdůrazňuje význam zřizování PPP v oblasti průmyslu založeného na
biotechnologiích ve formě společné technologické iniciativy na pozadí
průmyslové politiky EU, což je zároveň v souladu se sdělením Komise
„Partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem v rámci programu Horizont
2020: významný nástroj při zajišťování inovací a růstu v Evropě“[5].
Také Výbor
regionů koncem listopadu 2012 ve svém stanovisku k evropské strategii pro
biohospodářství[6]
podtrhl významnou úlohu výrobků z biologických materiálů a biologicky
zaměřené společnosti v Evropě. Ve světle širší problematiky hospodářské a
sociální udržitelnosti a dopadů na spotřebitele se nyní Komise v rámci širší
studie fungování trhu s palivy[7]
zabývá biopalivy z pohledu spotřebitele.
Důvody a cíle společné technologické
iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích
Průmysl založený na biotechnologiích se
vyznačuje tím, že využívá obnovitelné biologické zdroje k výrobě produktů
z biologických materiálů a biopaliv. Výroba obvykle probíhá
v biorafinériích a často se opírá o postupy založené na biotechnologiích.
Ty iniciují vznik nových hodnotových řetězců tím, že propojují primární výrobce
(například subjekty nakládající s organickým odpadem) a průmyslová odvětví,
mezi nimiž dříve neexistoval žádný vztah, díky čemuž otevírají nové
příležitosti pro široké spektrum zavedených subjektů. O částečný nebo úplný
přechod k udržitelným obnovitelným biologickým zdrojům a/nebo produktům se
zajímá rostoucí počet zpracovatelských odvětví, jako jsou chemický průmysl,
odvětví biopaliv, celulózy a papírenství, zpracování cukru a škrobu, a
poskytovatelů technologií (především průmyslových biotechnologií a
strojírenství).
Tato společná technologická iniciativa se
soustředí zejména na přeměnu nejedlých částí rostlin (např. dřeva, zbytkové
produkce v zemědělství a lesnictví) a biologicky rozložitelných odpadů na
výrobky z biologických materiálů a biopaliva. Nejedlá část rostlin
označovaná také jako lignocelulózový materiál, je obvykle nesourodá a obsahuje
směs různých typů složitých biomolekul (např. celulózu, hemicelulózu a lignin).
Technologie potřebná k přeměně lignocelulózového materiálu se ve srovnání se
současnými technologiemi přeměny jedlých částí rostlin považuje za „pokročilejší“
a je stále ve vývoji. Výsledné produkty a procesy se proto nazývají
„pokročilé“.
Průmysl založený na biotechnologiích je
základem biohospodářství EU při vytváření růstu a pracovních míst. I když
v současnosti představuje pouze asi 3 % z ročního obratu současného
evropského biohospodářství, který dosahuje 2 bilionů EUR, a 1 % z 22
milionů jím vytvářených pracovních míst[8],
má se podle očekávání rozvíjet rychleji a významněji než tradiční sektory
biohospodářství[9],[10]. Odhady z různých zdrojů
hovoří o tom, že:
·
globální příjmový potenciál celého hodnotového
řetězce biomasy pro biorafinérie by mohl do roku 2020 překročit 200 miliard EUR[11],
·
podíl biotechnologických postupů na celkové
chemické produkci by se sám o sobě mohl zvýšit z méně než 2 % v roce 2005 na 25
% v roce 2025[12],
·
růst objemu chemických výrobků z biologických
materiálů v EU (včetně bioplastů, biomaziv, biorozpouštědel, biotenzidů a
chemických vstupních surovin) bude do roku 2020 dosahovat 5,3% ročně, díky
čemuž dosáhne trh hodnoty 40 miliard EUR a jen v samotném biochemickém odvětví
vznikne 90 000 pracovních míst[13],

·
do roku 2020 by mělo být možno udržitelným způsobem
produkovat až 75 miliard litrů bioetanolu, což by pro sektor zemědělství
představovalo další příjmy ve výši asi 15 miliard EUR[14].
Aby se tento potenciál realizoval a zajistila
konkurenceschopnost evropského průmyslu založeného na biotechnologiích a jeho
hodnotových řetězců na globálních trzích, je ještě potřeba překonat několik
překážek:
·
Vstupní biomasa musí pocházet z Evropy a být
pěstována udržitelným způsobem a bez nechtěných nežádoucích důsledků, jako jsou
ztráta biodiverzity, nepřímé změny ve využívání půdy (ILUC) nebo negativní vliv
na zajišťování potravin.
·
Musí se navázat spolupráce mezi jednotlivými
subjekty podél celých hodnotových řetězců, včetně zemědělství a lesnictví,
průmyslových odvětví a subjektů nakládajících s odpady, s cílem
zvýšit účinnost využívání zdrojů snížením stávající roztříštěnosti a
izolovanosti těchto odvětví.
·
Musí se vyvinout nové procesy separace, předzpracování
a přeměny těchto vstupních surovin na výrobky z biologických materiálů a
biopaliva. V rámci významného mnohostranného výzkumného úsilí o zvýšení
účinnosti procesů a optimalizaci výnosů bude třeba souběžně dosáhnout pokroku v
širokém spektru diametrálně odlišných technologických možností (např. procesy
na bázi enzymů versus termochemické procesy).
·
K posouzení relativního přínosu výrazně odlišných
technologických možností s cílem stanovit nejlepší variantu nebo varianty budou
nezbytné výrazné investice do zkvalitnění technologií a infrastruktury. To bude
znamenat modernizaci stávajících průmyslových odvětví založených na
biotechnologiích (např. celulózek a papíren, výroby biopaliv, škrobu a
chemikálií atd.) a vývoj nových a přizpůsobitelných integrovaných modelů
biorafinérií.
·
Úspěšný nástup nových výrobků z biomateriálů a
bioenergie/biopaliv bude vyžadovat vypracování norem, systémů označování a
certifikace a dosažení jejich přijetí ze strany spotřebitelů. Ceny výrobků by
měly vhodným způsobem odrážet vnější faktory a spotřebitelé by měli být schopni
činit informovaná rozhodnutí o výrobcích, například na základě údajů o
přínosech těchto výrobků ve všech fázích jejich životního cyklu.
Hodnotové řetězce v oblasti průmyslu
založeného na biotechnologiích (od primární výroby, přes biorafinérie,
průmyslové uživatele až po obchodní značky) jsou složité, a stejně tak jsou
složité i technologické a inovační výzvy, které se musí překonat při uvolňování
jejich společensko-hospodářského a ekologického potenciálu. Pouze silná
strategická vize, dobře strukturovaný a definovaný program v oblasti
výzkumu a inovací a dlouhodobé stabilní finanční závazky mohou v rámci
jednoho programu spojit odbornosti z celé Evropy za účelem dosažení potřebných
průlomových kroků a poskytnout dostatečnou jistotu a kritické množství tak, aby
se pákovým efektem zužitkovaly významné investice ze soukromých zdrojů.
Cíle navrhované iniciativy JTI v oblasti
průmyslu založeného na biotechnologiích jsou následující:
·
přispívat k udržitelné nízkouhlíkové
ekonomice, která účinněji využívá zdroje, a k urychlování hospodářského růstu a
zvyšování zaměstnanosti, zejména ve venkovských oblastech, a to rozvojem
udržitelného a konkurenceschopného průmyslu založeného na biotechnologiích
v Evropě, který se opírá o pokročilé biorafinérie, jež jsou zásobovány
udržitelně produkovanou biomasou, a zejména:
·
demonstrovat technologie vytvářející
z evropské biomasy nové nosné články pro chemický průmysl, nové materiály
a nové spotřební výrobky, které nahradí potřebu vstupů na bázi fosilních paliv,
·
vypracovat obchodní modely, které integrují
hospodářské subjekty podél celého hodnotového řetězce od dodávek biomasy do
biorafinérií až po spotřebitele biologických materiálů, chemikálií a paliv, a
to mimo jiné pomocí vytváření nových vazeb mezi odvětvími a podpory
meziodvětvových sdružení,
·
zřídit vzorové biorafinérie, které budou zavádět
technologie a obchodní modely pro biologické materiály, chemikálie a paliva a
předvádět zlepšování v oblasti nákladů a výkonnosti na úrovně, jež budou
konkurenceschopné s alternativami na bázi fosilních paliv.
Využití zkušeností z minulosti
V posledních desetiletích EU financovala
široké spektrum projektů přispívajících k rozvoji průmyslu založeného na
biotechnologiích. Rámcové programy EU pro výzkum a technologický rozvoj (RP)
pokrývají téměř 6 % celkových investic do výzkumu a vývoje v EU a 15 %
evropského výzkumu a vývoje financovaného z veřejných zdrojů, jež jsou
financovány formou přeshraniční spolupráce. V rámci 7. RP pod hlavičkou
zvláštního programu „Spolupráce“, tématu 2 „Potraviny, zemědělství a rybolov,
biotechnologie“ probíhá v současnosti financování 100 projektů v oblasti
biotechnologií, přičemž příspěvek EU činí asi 400 milionů EUR.
Na základě multidisciplinární povahy
biorafinérií zorganizovalo GŘ RTD v roce 2008 společnou výzvu k biotechnologiím
zahrnující čtyři témata programu „Spolupráce“ (téma 2, téma 5, téma 4
„Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie“ a téma 6
„Životní prostředí“). V roce 2009 byly pro financování vybrány tři
stěžejní projekty kooperativního výzkumu (BIOCORE, EUROBIOREF a SUPRABIO), u
nichž celkový příspěvek EU činil asi 50 milionů EUR.
Zkušenosti z minulých let potvrzují, že
Evropa má v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích silnou
výzkumnou základnu s několika úspěšnými projekty biorafinérií, a to na
úrovních EU, regionální i vnitrostátní.
Mechanismy financování aplikované na úrovni EU
a regionů – zejména u velkých a integrovaných projektů biorafinérií a
regionálních biohospodářských sdružení – jsou krokem správným směrem díky
aplikaci přístupu vycházejícího z hodnotového řetězce, který pokrývá výzkum,
demonstrace a zavádění a podporuje přeshraniční spolupráci. Přesto však zatím
nedosáhly kritického množství potřebného k překonání roztříštěnosti a
vytvoření hodnotových řetězců v oblasti průmyslu založeného na
biotechnologiích v Evropě. Dopad jednotlivých mechanismů financování by
však mohl být lepší, kdyby byly součástí integrované dlouhodobé vize pro
průmysl založený na biotechnologiích a kdyby se poskytla větší podpora
demonstracím a zavádění.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Při přípravě této společné technologické
iniciativy probíhaly konzultace se širokou škálou zdrojů:
·
Veřejná konzultace k navrhovanému partnerství
veřejného a soukromého sektoru v oblasti průmyslu založeného na
biotechnologiích se uskutečnila od 21. září do 14. prosince 2012 a zaznamenala
celkem 638 platných odpovědí. Z tohoto počtu 64,6 % reakcí přišlo ze soukromého
sektoru, 24,6 % z akademické obce, 8,8 % z veřejného sektoru a 2 % z
neziskových organizací. Reakce přišly z 19 z celkového počtu 27 členských
států, přičemž největší počet pocházel z Polska, za nímž následovalo Nizozemí,
Německo, Španělsko, Francie, Belgie, Švédsko, Finsko, Itálie, Rakousko, Velká
Británie, Rumunsko, Česká republika, Portugalsko, Dánsko, Irsko, Maďarsko,
Řecko a Slovensko. Téměř všichni respondenti (94,3 %) vyzývali k zásahu ze
strany EU a 86,9 % respondentů považovalo za nejvhodnější mechanismus k
realizaci programu výzkumu a inovací pro průmysl založený na biotechnologiích v
rámci programu Horizont 2020 partnerství veřejného a soukromého sektoru a
domnívalo se, že by mělo pozitivní společensko-hospodářské dopady. Dalším
klíčovým sdělením bylo, že je nutno posílit v rámci EU inovace, zlepšit
konkurenceschopnost a formulovat jasné intervenční cíle pro průmysl založený na
biotechnologiích. Výsledky této konzultace byly prezentovány a projednány na
setkání zúčastněných stran, které se konalo 9. ledna 2013 v Bruselu a
zúčastnilo se jej 162 osob. Kompletní zpráva z veřejné konzultace konané online
tvoří součást posouzení dopadů; na červen 2013 se plánuje její vydání v tištěné
podobě.
·
Několik akcí zorganizovaných v rámci strategie
zavádění biohospodářství umožnilo během přípravy posouzení dopadů pravidelné a
široce založené kontakty se zúčastněnými stranami. Mezi ně patřila i konference
„Partnerství pro biohospodářství v evropských regionech“ konaná dne 12. října
2012, kterou společně zorganizovali GŘ RTD a Výbor pro regiony. Během této
konference zazněly informace o potenciálu partnerství veřejného a soukromého
sektoru založených na biotechnologiích a pomocí příkladů regionálních aktivit
byly zdůrazněny možné přínosy biohospodářských partnerství. GŘ REGIO účastníky
konkrétně informovalo o strategii inteligentní specializace, která je součástí
politiky rozvoje venkova EU. Tam, kde je to vhodné, navrhlo soustředit se
investice do oblasti biohospodářství.
·
Použily se informace z několika studií provedených
v souvislosti s biohospodářstvím, výrobky z biologických
materiálů a biopalivy.
·
Na pomoc při sběru a analýze výše uvedených dat a
přípravě posouzení dopadů si GŘ RTD povolalo skupinu deseti externích poradců
s vhodnými odbornými znalostmi o různých součástech hodnotového řetězce
v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
Posouzení dopadů
Navrhované nařízení je podpořeno posouzení
dopadů provedeným Komisí, které je připojeno k návrhu.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Shrnutí navrhovaných opatření
Tento návrh se týká zřízení společného podniku
v oblasti průmyslu založeném na biotechnologiích podle článku 187 Smlouvy
o fungování Evropské unie (TFEU) za účelem realizace společné technologické
iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
Společný podnik v oblasti průmyslu
založeného na biotechnologiích by měl by být zřízen pro období končící dne 31.
prosince 2024. Jeho sídlo se bude nacházet v Bruselu v Belgii.
Financovat jej bude EU zastoupená Evropskou
komisí a Konsorcium v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích
(BIC). Činnosti společného podniku budou společně financovat jeho zakladatelé.
Komise a BIC budou na provozní náklady společného podniku přispívat rovným
dílem. Výzkum a demonstrace se budou financovat prostřednictvím příspěvků členských
společností BIC formou peněžních i nepeněžních zdrojů (personálních, vybavení,
spotřebního zboží atd.) a finančních zdrojů z Evropské unie. Úroveň zdrojů z EU
se bude lišit v souladu s pravidly programu Horizont 2020 podle
uvažovaného typu aktivity.
Společný podnik v oblasti průmyslu
založeného na biotechnologiích bude otevřen novým členům, přispějí-li svými
finančními prostředky k dosažení jeho cílů.
Komise bude zastoupena ve správní radě se
stejnými právy a počtem hlasů jako členové BIC z řad průmyslu.
Právní základ
Právním základem tohoto návrhu je článek 187
TFEU.
Budou se uplatňovat pravidla pro účast
a šíření výsledků Horizontu 2020. Vzhledem k zvláštní procesním
potřebám této iniciativy je ale nutná odchylka od těchto pravidel.
Současný fáze návrhu však zmíněnou odchylku nezahrnuje, aby se nenarušily
interinstitucionální diskuse o příslušném právním základu / procesních změnách
k jeho přijetí, neboť je zatím dočasný v kontextu připravované
legislativy k návrhu Komise na nařízení Evropského parlamentu a Rady,
kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020 –
rámcového programu pro výzkum a inovace (COM(2011) 0810–2011/0399 (COD).
Specifická odchylka se včlení v pozdější fázi, podle výsledků výše
uvedených diskusí.
Odchylka umožní, pro jiné než inovační
činnosti, omezit způsobilost pro financování subjektů, jako jsou malé
a střední podniky či instituce vyššího a středního vzdělávání
a zároveň dosáhnout optimální úrovně pákového efektu na soukromé
investice.
Subsidiarita a proporcionalita
Návrh se týká oblasti, která nespadá do
výlučné působnosti EU, a proto se uplatní zásada subsidiarity.
Politických cílů, na nichž je návrh postaven,
lze dosáhnout pouze prostřednictvím opatření EU, a to z těchto
hlavních důvodů:
1)
Nadnárodní a komplexní povaha této významné výzvy v
oblasti výzkumu a inovací, která vyžaduje sdílení doplňujících se znalostních a
finančních zdrojů napříč odvětvími a hranicemi. Tento problém nemůže samostatně
vyřešit jednotlivý členský stát, společnost nebo zúčastněný subjekt.
2)
Koordinační úsilí a potřebné zdroje jsou
takového rozsahu, že mohou být reálně provedeny pouze na evropské úrovni.
3)
Vzhledem k podobným a konkurenčním iniciativám,
které probíhají nebo jsou v jiných předních světových ekonomikách (USA,
Brazílie, Čína, Kanada) právě zaváděny, pouze opatření velkého rozsahu, která
se provádějí na evropské úrovni, jsou pro průmysl dostatečně atraktivní, aby
investoval v Evropě.
V souladu se zásadou proporcionality
nepřekračují ustanovení tohoto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení
jeho cílů.
Volba nástroje
Navrhované nařízení významným způsobem podpoří
veřejné i soukromé investice do oblasti výzkumu a inovací s cílem zvýšení
konkurenceschopnosti evropského průmyslu založeného na biotechnologiích a
přispěje k tvorbě nových pracovních příležitostí, zejména ve venkovských
oblastech. Společný podnik může mobilizovat soukromé zdroje pomocí prostředků
Unie na úrovni, které nelze dosáhnout pomocí tradičních nástrojů, jimž chybí
dlouhodobý strategický přístup týkající se programování a financování. Během
činnosti společného podniku každé euro z fondů EU pákovým efektem přinese 2,8
EUR ze soukromých fondů.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Celkový rozpočet společného podniku
v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích bude činit 2 miliardy
EUR (v peněžitých i nepeněžitých příspěvcích). Kromě toho se průmysl zavázal
investovat 1 800 milionů EUR do zřízení velkých předváděcích a vzorových závodů
přispívajících k cílům této společné technologické iniciativy.
Maximální výše příspěvku Evropské unie (včetně
ESVO), který se bude vyplácet z programu Horizont 2020, bude 1 miliarda EUR[15].
Provozní náklady společného podniku
v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích budou od samého počátku
stejným dílem hradit EU a konsorcium BIC. Správní náklady během trvání
společného podniku nepřekročí 60 milionů EUR.
Výzkum a demonstrace realizované společným
podnikem a způsobilé pro spolufinancování podle programu Horizont 2020 budou
společně financovat EU a BIC.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Přezkum
EU bude předkládat výroční zprávy o pokroku,
jehož dosáhl společný podnik v oblasti průmyslu založeného na
biotechnologiích a k 31. prosinci 2017 provede přezkum v polovině období.
Absolutorium za realizaci příspěvku EU je součástí absolutoria, které bude Komisi
udělovat Evropský parlament na doporučení Rady v souladu s postupem
uvedeným v článku 319 TFEU.
2013/0241 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY
o společném podniku v oblasti průmyslu
založeného na biotechnologiích
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 187 a první odstavec článku 188 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[16],
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru,[17]
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Partnerství veřejného a
soukromého sektoru ve formě společných technologických iniciativ byla původně
legislativě podchycena rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES
ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro
výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013)[18].
(2)       Konkrétní partnerství
veřejného a soukromého sektoru, která se budou podporovat, stanovilo rozhodnutí
Evropského parlamentu a Rady č. 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o
zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program
Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace
(2007–2013)[19].

(3)       Nařízení Evropského
parlamentu a Rady č. …./2013/EU ze dne …. 2013 zavádějící Horizont 2020 –
rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020)[20] usiluje o dosažení většího
dopadu na výzkum a inovace kombinací rámcového programu Horizont 2020 a
prostředků soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru
v klíčových oblastech, kde mohou výzkum a inovace přispívat k širším cílům
konkurenceschopnosti Unie a pomoci řešit společenské výzvy. Účast Unie na
těchto partnerstvích může mít formu finančních příspěvků společným podnikům
zřízeným na základě článku 187 Smlouvy podle Rozhodnutí č. 1982/2006/ES
(4)       V souladu
s rozhodnutím Rady č. …/2013/EU ze dne ... 2013 zavádějícím zvláštní
program, kterým se provádí rámcový program Horizont 2020 (2014–2020)[21], lze společným podnikům
zřízeným v rámcovém programu Horizont 2020 poskytnout podporu za podmínek
uvedených v tomto rozhodnutí.
(5)       Strategie Evropa 2020[22] podtrhuje potřebu vypracovat
příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací tak, aby bylo v Unii
dosaženo inteligentního a udržitelného růstu, který podporuje začlenění. Tuto
strategii potvrdil Evropský parlament i Rada.
(6)       Konsorcium v oblasti
průmyslu založeného na biotechnologiích (dále jen „BIC“) na základě rozsáhlých
konzultací se zúčastněnými stranami z veřejného a soukromého sektoru
vypracovalo dokument obsahující vizi a strategický program pro inovace a
výzkum. Strategický program pro inovace a výzkum popisuje hlavní technologické
a inovační problémy, jež je potřeba překonat, aby bylo v Evropě možno vybudovat
udržitelný a konkurenceschopný průmysl založený na biotechnologiích, a určuje
činnosti výzkumu, demonstrací a zavádění, které musí společná technologická
iniciativa realizovat v oblasti „průmyslu založeného na biotechnologiích“.
(7)       BIC je nezisková organizace,
která byla vytvořena k tomu, aby zastupovala průmyslovou skupinu
podporující společnou technologickou iniciativu v oblasti průmyslu
založeného na biotechnologiích. Její členská základna pokrývá celý
biotechnologický hodnotový řetězec a skládá se z velkých průmyslových
odvětví, malých a středních podniků (MSP), regionálních seskupení, evropských
obchodních sdružení, a dále evropských technologických platforem. Cílem BIC je
zajistit a podporovat technologický a hospodářský rozvoj průmyslu
založeného na biotechnologiích v Evropě. O členství mohou požádat všechny
zúčastněné subjekty podél biotechnologického hodnotového řetězce se zájmem o
účast v této organizaci. BIC uplatňuje obecné zásady otevřenosti
a transparentnosti členství, a tak zajišťuje široké zapojení odvětví.
(8)       Sdělení Komise ze dne 13.
února 2012 „Inovace pro udržitelný růst: Biohospodářství pro Evropu“[23], a zejména jeho akční plán
vyzývá ke zřízení partnerství veřejného a soukromého sektoru, které by
podporovalo vznik udržitelného a konkurenceschopného průmyslu a hodnotových
řetězců založených na biotechnologiích v Evropě. S ohledem na přechod směrem k
„post-ropné“ společnosti se sdělení snaží o lepší integraci odvětví výroby a
zpracování biomasy tak, aby bylo možno sladit zajišťování potravin a omezené
zdroje přírodního bohatství a ekologické cíle s využitím biomasy k průmyslovým
a energetickým účelům.
(9)       Sdělení Komise „Silnější
evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu“[24] ze dne 10. října 2012 potvrzuje strategický význam průmyslu
založeného na biotechnologiích pro budoucí konkurenceschopnost Evropy, jak se
uvádí ve sdělení Komise „Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu ze dne 21.
prosince 2007“[25],
a zdůrazňuje potřebu společné technologické iniciativy v oblasti „průmyslu
založeného na biotechnologiích“.
(10)     Průmysl založený na
biotechnologiích a jeho hodnotové řetězce čelí složitým a zásadním
technologickým a inovačním výzvám. Jako vznikající sektor musí průmysl založený
na biotechnologiích překonávat rozptýlenost technických kapacit a omezený
charakter veřejně dostupných údajů o skutečné dostupnosti zdrojů tak, aby bylo
možno vybudovat udržitelné a konkurenceschopné hodnotové řetězce. Aby se
s těmito výzvami bylo možno vyrovnat, musí se na evropské úrovni
soustředěným a soudržným způsobem dosáhnout kritického množství z pohledu
aktivity, excelence a potenciálu pro inovace.
(11)     Společná technologická
iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla mírnit
různé typy selhání trhu, která odrazují soukromé investice do předvýrobního
výzkumu, demonstrací a zavádění v oblasti průmyslu založen na
biotechnologiích v Evropě. Zejména by měla zajistit dostupnost spolehlivé
dodávky biomasy, přičemž bude brát v potaz další konkurenční společenské a
ekologické požadavky, a podporovat rozvoj moderních zpracovatelských
technologií, rozsáhlých demonstrací a politických nástrojů, čímž se sníží
riziko pro soukromé investice do výzkumu a inovací při vývoji udržitelných a
konkurenceschopných výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(12)     Společná technologická
iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla být
partnerstvím veřejného a soukromého sektoru, jehož cílem je zvýšení
investic do rozvoje udržitelného sektoru průmyslu založeného na
biotechnologiích v Evropě. Měla by evropským občanům nabídnout ekologické a
společensko-ekonomické výhody, zvýšit konkurenceschopnost Evropy a přispívat
k tomu, aby Evropa získala klíčové postavení ve výzkumu, demonstracích a
zavádění pokročilých výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(13)     Cílem společné technologické
iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích je realizovat
v Evropě program výzkumu a inovací, který posoudí dostupnost obnovitelných
biologických zdrojů použitelných při výrobě biologických materiálů, a na tomto
základě podporovat zřízení udržitelných biotechnologických hodnotových řetězců.
Tyto činnosti by se měly provádět prostřednictvím spolupráce mezi zúčastněnými
subjekty podél celých biotechnologických hodnotových řetězců, včetně odvětví
primární produkce a zpracovatelského průmyslu, obchodních značek, malých a
středních podniků, výzkumných a vývojových středisek a vysokých škol.
(14)     Zapojení Unie vyžadují ambice
a rozsah cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného
na biotechnologiích, rozsah finančních a technických zdrojů, které je potřeba
mobilizovat, a potřeba zajistit efektivní koordinaci a součinnost zdrojů a
financování. Proto by se jako právní subjekt měl zřídit společný podnik pro
provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na
biotechnologiích (dále jen „společný podnik BBI“).
(15)     Cíle společného podniku BBI by
se mělo dosáhnout prostřednictvím podpory výzkumu a inovací tak, že se sdruží
zdroje z veřejného a soukromého sektoru. Za tímto účelem by měl společný podnik
BBI organizovat konkurenční otevřené výzvy k předkládání návrhů na podporu
výzkumu, demonstrací a zavádění.
(16)     Aby byl zajištěn maximální
dopad, měl by společný podnik BBI rozvinout úzkou součinnost s jinými
programy EU v oblastech, jako je vzdělávání, životní prostředí,
konkurenceschopnost a malé a střední podniky, dále s fondy politiky
soudržnosti a politiky rozvoje venkova, což může konkrétně přispět k posílení
vnitrostátního a regionálního výzkumného a inovačního potenciálu v rámci strategií
inteligentní specializace.
(17)     Zakládajícími členy společného
podniku BBI by měla být Unie a BIC.
(18)     Organizační a provozní
pravidla společného podniku BBI by měla být upravena ve stanovách společného
podniku BBI, které jsou součástí tohoto nařízení.
(19)     Konsorcium BIC vyjádřilo
písemnou formou svůj souhlas s prováděním výzkumných činností v oblasti
společného podniku v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích, a to
v rámci struktury dobře přizpůsobené povaze partnerství mezi soukromým a
veřejným sektorem. Je vhodné, aby konsorcium BIC vyjádřilo souhlas se stanovami
uvedenými v příloze k tomuto nařízení dopisem.
(20)     Aby bylo možno dosáhnout jeho
cílů, měl by společný podnik BBI poskytovat finanční podporu zejména ve formě
grantů účastníkům vybraných v otevřených a konkurenčních výzvách pro
předkládání návrhů.
(21)     Příspěvky členů ze soukromého
sektoru by se neměly omezovat pouze na správní náklady společného podniku BBI a
na spolufinancování vyžadované při výzkumu a inovací podporovaných společným
podnikem BBI.
(22)     Jejich příspěvek by se měl
týkat i dalších činností, které budou členové ze soukromého sektoru vykonávat,
jak jsou popsány v plánu dalších činností; aby se získal správný přehled o
pákovém efektu, měly by tyto další činnosti představovat příspěvky širší
společné technologické iniciativě v oblasti průmyslu založeného na
biotechnologiích.
(23)     Účast na nepřímých akcích
financovaných společným podnikem BBI musí být v souladu s nařízením
Evropského parlamentu a Rady (EU) č. …. /2013 zavádějícím pravidla pro účast a
šíření v rámci programu „Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a
inovace (2014–2020)“[26].

(24)     Finanční příspěvek Unie do
společného podniku BBI se musí spravovat v souladu se zásadou řádného
finančního řízení a s příslušnými pravidly nepřímého řízení stanovenými
v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise v přenesené
pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech
k nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012[27].

(25)     Audity příjemců prostředků Unie
by se podle tohoto nařízení měly provádět takovým způsobem, aby se snížila
administrativní zátěž, a to v souladu s nařízením (EU) č. …/2013
[rámcový program Horizont 2020].
(26)     Finanční zájmy Unie a
ostatních členů společného podniku BBI se musí chránit pomocí přiměřených
opatření uplatňovaných v celém výdajovém cyklu, včetně prevence,
odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených,
neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případných
správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(27)     Interní auditor Komise by měl
nad společným podnikem BBI vykonávat stejné pravomoci jako vůči Komisi.
(28)     V souladu s čl. 287
odst. 1 Smlouvy může zřizovací akt orgánů, institucí nebo jiných subjektů
zřizovaných Unií vyloučit možnost přezkoumání účetnictví příjmů a výdajů těchto
orgánů, institucí nebo jiných subjektů Účetním dvorem. V souladu s čl. 60
odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 má účetnictví orgánů podle článku
209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přezkoumávat nezávislý kontrolní orgán,
který se má mimo jiné vyjádřit ke spolehlivosti účetní závěrky a k legálnosti a
správnosti uskutečněných operací. Skutečnost, že by účetnictví společného
podniku BBI nemělo být předmětem přezkumu ze strany Účetního dvora, je tedy
odůvodněna zamezením zdvojené kontroly účetnictví.
(29)     S cílem usnadnit založení
společného podniku BBI by Komise měla být odpovědná za jeho založení
a počáteční provoz až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu
k plnění vlastního rozpočtu.
(30)     V souladu se zásadami
subsidiarity a proporcionality stanovenými v článku 5 Smlouvy o Evropské unii
nelze cílů společného podniku BBI při podpoře výzkumu a inovací v průmyslu
v rámci celé Unie uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států a z
důvodu zamezení duplicitám, zachování kritického množství a zajištění
optimálního využití veřejného financování je lze lépe naplnit na úrovni Unie.
Toto nařízení se proto z důvodu dosažení těchto cílů omezuje nezbytně nutnou
na míru a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zřízení
1.           Za účelem provádění společné
technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích se
tímto zakládá společný podnik ve smyslu článku 187 Smlouvy (dále jen „společný
podnik BBI“), a to na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2024.
2.           Společný podnik BBI
představuje orgán pověřený realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru
uvedeného v článku 209 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č.
966/2012[28].

3.           Společný podnik BBI má právní
subjektivitu. Ve všech členských státech má nejširší způsobilost k právům a
právním úkonům, jakou jejich právo přiznává právnickým osobám. Zejména může
nabývat movitý a nemovitý majetek a nakládat s ním a být stranou v soudních
řízeních.
4.           Sídlo společného podniku BBI
se nachází v Bruselu, Belgie.
5.           Stanovy společného podniku
BBI jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Cíle
Společný podnik BBI má následující cíle:
a)           přispívat k provádění nařízení
Evropského parlamentu a Rady (EU) č. ... /2013 ze dne .... 2013 o zřízení
rámcového programu Horizont 2020, a zejména části ... rozhodnutí Rady č. ...
/2013 EU ze dne ... 2013 o zřízení zvláštního programu Horizont 2020.
b)           přispívat k cílům společné
technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích
směřujícím k ekonomice, která účinněji využívá zdroje a je udržitelná a
nízkouhlíková, zvyšování hospodářského růstu a zaměstnanosti, zejména ve
venkovských oblastech, a to rozvojem udržitelného a konkurenceschopného
průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě, který se opírá o
pokročilé biorafinérie, jež jsou zásobovány biomasou z udržitelných zdrojů, a
zejména:
c)           demonstrovat technologie, které
budou z evropské biomasy vytvářet nové chemické základní bloky, nové
materiály a nové spotřební výrobky a které nahrazují potřebu vstupů na bázi
fosilních zdrojů energie,
d)           vypracovat obchodní modely, které
integrují hospodářské subjekty podél celého hodnotového řetězce od dodávky
biomasy do biorafinérií až po spotřebitele biologických materiálů, chemikálií a
paliv, a to mimo jiné pomocí vytváření nových vazeb napříč odvětvími a podpory
meziodvětvových sdružení,
e)           zřídit vzorové biorafinérie, které
budou zavádět technologie a obchodní modely pro biologické materiály,
chemikálie a paliva a demonstrovat zlepšování v oblasti nákladů a
výkonnosti na úrovně, jež budou konkurenceschopné s alternativami
založenými na využívání fosilních zdrojů.
Článek 3
Finanční příspěvek Unie
1.           Maximální příspěvek Unie,
včetně příspěvků ESVO do společného podniku BBI na pokrytí správních a
provozních nákladů činí 1 miliardu EUR. Tento příspěvek se vyplácí z
rozpočtových prostředků souhrnného rozpočtu Evropské unie vyhrazených pro
zvláštní program Horizontu 2020, kterým se provádí rámcový program Horizont
2020 v souladu s příslušnými ustanoveními čl. 58 odst. 1 písm. c bodu iv) a
články 60 a 61 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 pro subjekty uvedené v
článku 209 uvedeného nařízení.
2.           Podrobnosti týkající se
finančního příspěvku Unie stanoví dohoda o přenesení pravomocí a dohody o
ročních převodech finančních prostředků, které Komise jménem Unie uzavře se
společným podnikem BBI.
3.           Dohoda o přenesení pravomocí
uvedená v odstavci 2 řeší záležitosti stanovené v čl. 58 odst. 3 a článcích 60
a 61 nařízení (ES, Euratom) č. 966/2012 a v článku 40 nařízení Komise v
přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a další, včetně následujících:
a)      požadavky na příspěvek společného podniku
BBI v souvislosti s příslušnými výkonnostními ukazateli uvedenými v
příloze II k rozhodnutí č. .../EU [zvláštní program, kterým se provádí rámcový
program Horizont 2020],
b)      požadavky na příspěvek společného podniku
BBI z pohledu sledování uvedeného v příloze III k rozhodnutí č. .../EU [zvláštní
program, kterým se provádí rámcový program Horizont 2020],
c)      zvláštní výkonnostní ukazatele týkající
se fungování společného podniku BBI,
d)      pravidla týkající se poskytování údajů
nezbytných k zajištění toho, aby Komise byla schopna plnit své povinnosti
týkající se šíření a podávání zpráv,
e)      využívání a změny v oblasti lidských
zdrojů, zejména přijímání podle funkčních skupin, tříd a kategorií, provádění
změn zařazení a jakékoli změny počtu zaměstnanců.
Článek 4
Příspěvky jiných členů než Unie
1.           Členové společného podniku
BBI jiní než Unie poskytnou nebo zařídí, aby jejich ustavující subjekty
poskytly během období vymezeného v článku 1 celkový příspěvek ve výši nejméně
2,8 miliard EUR.
2.           Příspěvek uvedený v odstavci
1 zahrnuje:
a)      příspěvky do společného podniku BBI, jak
jsou stanoveny v čl. 12 odst. 2, čl. 12 odst. 3 písm. b) a čl. 12 odst. 3
písm. c) stanov uvedených v příloze.
b)      věcné příspěvky v hodnotě minimálně 1,8
miliard EUR během období stanoveného v článku 1 od členů jiných než Unie nebo
jejich ustavujících subjektů, sestávající z jim vzniklých nákladů při provádění
dalších činností mimo plán práce společného podniku BBI přispívajících k
dosažení cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného
na biotechnologiích. může Podporu na tyto náklady lze získat z jiných programů
financování Unie, v souladu s platnými pravidly a postupy.
V takových případech nesmí finanční prostředky poskytnuté Unií nahrazovat
věcných příspěvků členů jiných, než Unie, nebo subjektů, z kterých se
skládají.
Tyto náklady uvedené v bodě b) nejsou způsobilé
pro finanční podporu ze strany společného podniku BBI. Odpovídající činnosti
budou stanoveny v ročním plánu dalších činností, v němž bude uvedena
předpokládaná hodnota těchto příspěvků.
3.           Členové společného podniku
BBI jiní než Unie oznámí každý rok do 31. ledna správní radě společného podniku
BBI hodnotu příspěvků uvedených v odstavci 2, které byly poskytnuty
v každém z předchozích rozpočtových let.
4.           Pro účely ocenění příspěvků
uvedených v odst. 2 písm. b) a čl. 12 odst. 3 písm. c) stanov obsažených v
příloze se náklady stanovují pomocí obvyklých postupů účtování nákladů
dotčených subjektů, platných účetních standardů země, v níž jsou jednotlivé
subjekty zřízeny, a podle platných mezinárodních účetních
standardů/mezinárodních standardů finančního výkaznictví. Náklady musí být
ověřeny nezávislým externím auditorem jmenovaným dotčeným subjektem. Ocenění
příspěvků ověří společný podnik BBI. V případě pochybností může společný podnik
BBI provést jejich audit.
5.           Komise může ukončit, úměrně
snížit nebo pozastavit finanční příspěvek Unie do společného podniku BBI,
případně zahájit proces likvidace uvedený v čl. 20 odst. 2 stanov
obsažených v příloze, pokud takoví členové nebo jejich ustavující subjekty
neposkytují své příspěvky uvedené v odstavci 2, poskytují je pouze částečně či
se zpožděním.
Článek 5
Finanční pravidla
Společný podnik BBI přijme své zvláštní
finanční pravidla v souladu s článkem 209 nařízení Rady (EU, Euratom) č.
966/2012 a nařízení (EU) č. ... [nařízení v přenesené pravomoci o vzorovém
finančním nařízení pro partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem].
Článek 6
Zaměstnanci
1.           Na zaměstnance společného
podniku BBI se vztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců
Evropské unie stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68[29] a pravidla přijatá na základě
dohody mezi orgány Evropské unie, kterými se tento služební řád a pracovní řád
ostatních zaměstnanců uvádí v účinnost.
2.           Správní rada vykonává ve vztahu
k zaměstnancům společného podniku BBI pravomoci, které služební řád svěřuje
orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád ostatních zaměstnanců
svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat pracovní smlouvy („pravomoci orgánu
oprávněného ke jmenování“);
Správní rada přijme podle článku 110 služebního
řádu rozhodnutí na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6
pracovního řádu ostatních zaměstnanců, kterým přenese příslušné pravomoci
orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví
podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný
ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenášet na další osoby.
Vyžadují-li to zvláštní okolnosti, může správní
rada rozhodnout o dočasném pozastavení přenesení pravomocí orgánu oprávněného
ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí jím přenesených na další osoby a
vykonávat je sama, případně je delegovat na některého ze svých členů nebo na
zaměstnance společného podniku, pokud tento zaměstnanec není zároveň výkonným
ředitelem.
3.           Správní rada přijímá v
souladu s článkem 110 služebního řádu vhodná prováděcí pravidla ke služebnímu
řádu a pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců.
4.           Personální zdroje se určí
podle plánu pracovních míst společného podniku BBI s uvedením počtu dočasných pracovních
míst podle funkční skupiny a třídy a počtu smluvních zaměstnanců přepočtených
na plný úvazek, a to v souladu s jeho ročním rozpočtem.
5.           Zaměstnanci společného
podniku BBI se budou skládat z dočasných zaměstnanců a smluvních
pracovníků.
6.           Veškeré výdaje na zaměstnance
nese společný podnik BBI.
Článek 7
Vyslaní národní odborníci a stážisté
1.           Společný podnik BBI může
využít vyslaných národních odborníků a stážistů, kteří nejsou zaměstnanci
společného podniku. Počet vyslaných národních odborníků přepočtený na plný
úvazek se připočte k údajům o zaměstnancích uvedeným v čl. 6 odst. 4
tohoto nařízení v souladu s ročním rozpočtem.
2.           Správní rada přijme
rozhodnutí, kterým se stanoví pravidla přidělování odborníků do společného
podniku BBI a pravidla využití stážistů.
Článek 8
Výsady a imunity
Na společný podnik BBI a jeho personál se
vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
Článek 9
Odpovědnost společného podniku BBI
1.           Smluvní odpovědnost
společného podniku BBI se řídí příslušnými smluvními ustanoveními a právem
rozhodným pro danou dohodu, rozhodnutí nebo smlouvu.
2.           V případě mimosmluvní
odpovědnosti nahradí společný podnik BBI v souladu s obecnými zásadami
společnými právním řádům členských států škodu způsobenou jeho zaměstnanci při
výkonu své funkce.
3.           Veškeré platby společného
podniku BBI týkající se odpovědnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 a výdaje a
náklady vzniklé v souvislosti s touto odpovědností jsou považovány za výdaje
společného podniku BBI a hrazeny ze zdrojů společného podniku.
4.           Společný podnik BBI výhradně
odpovídá za plnění svých závazků.
Článek 10
Pravomoc Soudního dvora a rozhodné právo
1.           Soudní dvůr má pravomoc za
podmínek stanovených ve Smlouvě a kromě toho i v následujících případech:
a)      v jakémkoli sporu mezi členy, který se
vztahuje k předmětu tohoto nařízení;
b)      na základě jakékoli rozhodčí doložky
obsažené v dohodách, rozhodnutích a smlouvách uzavíraných společným
podnikem BBI;
c)      ve sporech týkajících se náhrady škody
způsobené zaměstnanci společného podniku BBI při výkonu jejich povinností;
d)      v jakémkoli sporu mezi společným podnikem
BBI a jeho zaměstnanci v mezích a za podmínek stanovených ve služebním řádu
úředníků a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie.
2.           U ostatních případů, na které
se nevztahuje toto nařízení nebo jiné akty práva Unie, se použije právo státu,
v němž se nachází sídlo společného podniku BBI.
Článek 11
Hodnocení
1.           Do 31. prosince 2017 provede
Komise průběžné hodnocení společného podniku BBI. Komise poté závěry doplněné
o svá vlastní zjištění sdělí do 30. června 2018 Evropskému parlamentu a
Radě.
2.           Na základě závěrů průběžného hodnocení
uvedeného v odstavci 1 může Komise
jednat v souladu s čl. 4 odst. 5 nebo přijmout jiná vhodná opatření.
3.           Do šesti
měsíců od ukončení likvidace společného podniku BBI, nejpozději však do dvou
let od zahájení procesu likvidace postupem uvedeným v článku 20 stanov
obsažených v příloze, provede Komise závěrečné hodnocení společného podniku
BBI. Výsledky závěrečného hodnocení se předloží Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 12
Absolutorium
1.           Absolutorium za plnění
rozpočtu v souvislosti s příspěvkem Unie do společného podniku BBI je součástí
absolutoria uděleného Komisi Evropským parlamentem na doporučení Rady v souladu
s postupem stanoveným v článku 319 Smlouvy.
2.           Společný podnik BBI plně
spolupracuje s orgány, které se účastní postupu udělování absolutoria, a
poskytují jim podle potřeby nezbytné doplňující informace. V této souvislosti
může být požádán, aby byl zastoupen při jednání s příslušnými orgány nebo
subjekty a byl Komisi nápomocen prostřednictvím pověřené schvalující osoby.
Článek 13
Následné audity
1.           Následné audity výdajů na
nepřímé akce provádí společný podnik BBI v souladu s článkem 23 nařízení (EU)
č. ... [Rámcový program Horizont 2020] jako součást nepřímých akcí rámcového
programu Horizont 2020.
2.           Aby byla zajištěna
soudržnost, může Komise rozhodnout o provedení auditů uvedených v odstavci 1.
Článek 14
Ochrana finančních zájmů členů
1.           Aniž by tím byla dotčena
ustanovení čl. 16 odst. 4 stanov uvedených v příloze, společný podnik BBI
umožní zaměstnancům Komise a jiným jí nebo Účetním dvorem pověřeným osobám
vstup do svých prostor i zařízení a ke všem informacím, včetně informací v
elektronické podobě, které jsou nezbytné k provádění jejich auditu.
2.           Evropský úřad pro boj proti
podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to
v souladu s předpisy a postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a
Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném
Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[30]
a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o
kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany
finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[31] s cílem stanovit, zda v
souvislosti s příspěvky nebo granty financovanými podle tohoto nařízení nedošlo
k podvodu, korupci nebo jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy
Unie.
3.           Aniž by tím byla dotčena
ustanovení odstavce 1 a 2, smlouvy, dohody a rozhodnutí vyplývající z provádění
tohoto nařízení budou obsahovat ustanovení výslovně zmocňující Komisi, společný
podnik BBI, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a vyšetřování v
souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
4.           Společný podnik BBI
prostřednictvím vhodných interních a externích kontrolních mechanismů zajistí,
aby byly chráněny finanční zájmy jeho členů.
5.           Společný podnik BBI
přistupuje k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999
mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských
společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj
proti podvodům (OLAF)[32].
Společný podnik BBI přijme opatření nezbytná k usnadnění vnitřního vyšetřování
prováděného Evropským úřadem pro boj proti podvodům.
Článek 15
Důvěrnost
Aniž by tím byl dotčen článek 16, zajistí
společný podnik BBI ochranu citlivých informací, jejichž zveřejnění by mohlo
poškodit zájmy jeho členů nebo účastníků podílejících se na činnostech
společného podniku BBI.
Článek 16
Transparentnost
1.           Na dokumenty
v držení společného podniku BBI se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a
Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského
parlamentu, Rady a Komise[33].
2.           Správní rada
společného podniku BBI může přijmout praktická opatření k provádění nařízení (ES)
č. 1049/2001.
3.           Aniž by tím byl dotčen článek
10, lze proti rozhodnutím přijatým společným podnikem BBI v souladu s článkem 8
nařízení (ES) č. 1049/2001 za podmínek stanovených v článku 228 Smlouvy podat
stížnost k veřejnému ochránci práv.
Článek 17
Pravidla pro účast a šíření výsledků
1.           Akce
financované společným podnikem BBI se řídí ustanoveními nařízení (EU) č. ... [pravidla pro
účast a šíření výsledků v rámci programu Horizont 2020]. V souladu s tímto nařízením se společný
podnik BBI považuje za financující orgán a poskytuje finanční
podporu nepřímým akcím, jak je stanoveno v bodu 1 stanov uvedených
v příloze.
Článek 18
Podpora ze strany hostitelského státu
Mezi společným podnikem BBI a státem, v němž
se nachází jeho sídlo, může být uzavřena správní dohoda týkající se výsad a
imunit a další podpory poskytované tímto státem společnému podniku BBI.
Článek 19
Počáteční kroky
1.           Komise odpovídá za založení
a počáteční provoz společného podniku BBI až do doby, než bude mít
společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Ve
spolupráci s ostatními členy a se zapojením příslušných orgánů společného
podniku BBI provádí Komise v souladu s právem Unie všechny nezbytné činnosti.
2.           Za tímto účelem:
a)      dokud se výkonný ředitel po jmenování
správní radou v souladu s ustanovením 8 přílohy neujme svých povinností, může
Komise jmenovat úředníka Komise, aby působil jako prozatímní výkonný ředitel a
vykonával úkoly svěřené výkonnému řediteli a kterému může asistovat omezený
počet úředníků Komise:
b)      odchylně od čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení
vykonává prozatímní ředitel pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování,
c)      může Komise krátkodobě vyčlenit omezený
počet svých úředníků.
3.           Dočasný výkonný ředitel může
schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v ročním rozpočtu
společného podniku BBI, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat
smlouvy, dohody a přijímat rozhodnutí, včetně smluv se zaměstnanci, a to po
přijetí plánu pracovních míst společného podniku BBI.
4.           Dočasný výkonný ředitel po dohodě s
výkonným ředitelem společného podniku BBI a s výhradou schválení správní radou
určí den, kdy bude mít společný podnik BBI kapacitu k plnění vlastního rozpočtu
Od tohoto dne se Komise zdrží přijímání závazků a provádění plateb za činnosti
společného podniku BBI.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je v celém rozsahu
závazné a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda

PŘÍLOHA
STANOVY SPOLEČNÉHO PODNIKU BBI
1- Úkoly
Společný podnik BBI provádí následující úkoly:
a)           zajistí založení a udržitelné řízení
společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na
biotechnologiích,
b)           mobilizuje potřebné zdroje veřejného
a soukromého sektoru,
c)           navazuje a rozvíjí těsnou a
dlouhodobou spolupráci mezi Unií, průmyslem a jinými zúčastněnými stranami,
d)           zajišťuje účinnost společné
technologické iniciativy v oblasti průmysl založeného na biotechnologiích,
e)           dosahuje kritického množství
výzkumného úsilí k tomu, aby bylo možno zahájit dlouhodobý program,
f)            sleduje pokrok při dosahování cílů
společného podniku BBI,
g)           finančně podporuje nepřímé akce výzkumu
a inovací, zejména prostřednictvím grantů,
h)           zabývá se činnostmi v oblastech
informací, komunikace, využívání a šíření výsledků, přičemž přiměřeným způsobem
používá ustanovení článku 22 nařízení (EU č. ... / 2013 [rámcový program
Horizont 2020],
i)            jakýkoli další úkol potřebný
k dosažení cílů uvedených v článku 2 tohoto nařízení.
2 –
Členové
1.           Společný
podnik BBI má následující členy:
a)      Evropskou unii, zastoupenou Komisí,
b)      po přijetí těchto stanov, a to formou
písemného potvrzení, konsorcium průmyslu založeného na biotechnologiích Aisbl
(dále jen BIC), nezisková organizace zřízená podle zákonů Belgie (registrační
číslo: 0521-857-822) se stálým sídlem v Bruselu, Belgie
3 – Změny
členství
1.           Za předpokladu,
že se bude podílet na financování uvedeném v bodě 12 tak, aby bylo dosaženo
cílů společného podniku BBI stanovených v článku 2 tohoto nařízení, a přijme
stanovy společného podniku BBI, může o členství ve společném podniku BBI
požádat jakýkoli právní subjekt, který přímo či nepřímo podporuje výzkum a
inovace v členském státě nebo v zemi přidružené k rámcovému programu Horizont
2020.
2.           Veškeré
žádosti o nové členství ve
společném podniku BBI se zasílají správní radě spolu s návrhem na úpravu
složení správní rady stanovené v bodě 5.
3.           Správní rada
žádost posoudí s přihlédnutím k významu a potenciální
přidané hodnotě žadatele k dosahování
cílů společného podniku BBI. Pak o žádost rozhodne.
4.           Kterýkoli člen může své
členství ve společném podniku BBI ukončit. Ukončení se stane účinným a konečným
šest měsíců po oznámení ostatním členům. K tomuto okamžiku
bude bývalý člen zbaven veškerých závazků, kromě těch, které schválil
společný podnik BBI před ukončení členství
nebo vznikly před ukončením členství.
5.           Členství ve
společném podniku BBI nemůže být bez předchozího
souhlasu správní rady převedeno na
třetí stranu.
6.           Společný
podnik BBI zveřejní na svých
internetových stránkách ihned po každé
změně členství na základě tohoto
ustanovení aktualizovaný seznam členů společného podniku BBI s uvedením data, kdy tato změna vstoupí v platnost.
4 –
Organizace společného podniku BBI
7.           Orgány
společného podniku BBI jsou:
a)      správní rada,
b)      výkonný ředitel,
c)      vědecký výbor,
d)      skupina zástupců států.
2.           Vědecký výbor a skupina
zástupců států jsou poradními orgány společného podniku BBI.
5 –
Složení správní rady
1.           Správní rada má následující
složení:
–
pět zástupců Komise,
–
pět zástupců členů z řad soukromých subjektů,
přičemž alespoň jeden z nich by měl být zástupcem malého a středního
podniku.
6 –
Fungování správní rady
1.           Komise má 50 % hlasovacích
práv. Hlas Komise je nedělitelný. Členové z řad soukromých subjektů mají
rovný počet hlasů. Členové vyvíjejí maximální úsilí k dosažení shody. Není-li dosaženo shody, správní rada přijímá svá rozhodnutí většinou alespoň 75 % všech hlasů, včetně hlasů těch,
kteří nejsou přítomni.
2.           Správní rada volí svého předsedu na dobu dvou let.
3.           Správní
rada se schází na svých řádných
zasedáních dvakrát ročně. Na žádost Komise nebo
většiny zástupců členů z řad soukromých subjektů, případně svého předsedy,
může uskutečnit mimořádnou schůzi. Jednání správní rady svolává její předseda a
obvykle se koná v sídle společného podniku BBI.
Výkonný ředitel má právo účastnit se jednání, ale
bez hlasovacího práva.
Předseda skupiny zástupců státu má právo účastnit
se jednání správní rady jako pozorovatel.
Správní rada může případ od případu na svá jednání
zvát jako pozorovatele další osoby, zejména představitele regionálních orgánů
Unie a zástupce veřejnosti.
Zástupci členů nejsou osobně odpovědní za kroky,
které podnikli ve své funkci zástupců ve správní radě.
Správní rada přijímá svůj jednací řád.
7 – Úkoly
správní rady
1.           Správní rada nese globální
odpovědnost za strategickou orientaci a chod společného podniku BBI a dohlíží
na výkon veškerých jeho činností.
2.           Správní rada plní zejména
následující úkoly:
a)      posuzuje, schvaluje nebo zamítá nové
žádosti o členství v souladu s článkem 3,
b)      rozhoduje o ukončení členství ve
společném podniku BBI v případě členů neplnících své povinnosti,
c)      schvaluje finanční pravidla společného
podniku BBI v souladu s článkem 5 tohoto nařízení,
d)      přijímá roční rozpočet společného podniku
BBI, včetně plánu pracovních míst s uvedením počtu dočasných pracovních míst
podle funkční skupiny a třídy a počtu smluvních pracovníků a vyslaných expertů
z členských států přepočtených na plný úvazek,
e)      ve vztahu k zaměstnancům vykonává
pravomoci jmenovacího orgánu v souladu s čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení,

f)       jmenuje a odvolává výkonného ředitele,
prodlužuje výkon jeho funkce, poskytuje mu metodické vedení a kontroluje jeho
činnost,
g)      na základě doporučení výkonného ředitele
schvaluje organizační strukturu programové kanceláře uvedené v čl. 9
odst.5,
h)      na návrh výkonného ředitele a po
projednání s vědeckým výborem a skupinou zástupců států schvaluje roční
plán práce a příslušné odhady výdajů,
i)       na základě návrhu členů z řad
soukromých subjektů a po projednání s poradní skupinou, kterou k tomuto účelu
nechá případně svolat, schvaluje plán dalších ročních činností uvedený
v čl. 4 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení,
j)       schvaluje roční účetní závěrku,
k)      schvaluje výroční zprávu o činnosti
, včetně příslušných výdajů,
l)       zabezpečuje případně zřízení oddělení
interního auditu společného podniku společného podniku BBI,
m)     schvaluje výzvy včetně případných
souvisejících pravidel předkládání, vyhodnocování, výběru, přidělování a
kontroly,
n)      schvaluje seznam akcí vybraných
k financování,
o)      na základě doporučení výkonného ředitele
zavádí komunikační politiku společného podniku BBI,
p)      kde je to vhodné, zavádí prováděcí
pravidla v souladu s čl. 6 odst. 3 tohoto nařízení,
q)      kde je to vhodné, zavádí pravidla
přidělování expertů z členských států do společného podniku BBI a využívání
stážistů v souladu s článkem 7 tohoto nařízení,
r)       kde je to vhodné, zřizuje navíc
k orgánům společného podniku BBI poradní skupiny,
s)       kde je to vhodné, předkládá Komisi
všechny žádosti o novelizaci tohoto nařízení navrhované kterýmkoli členem
společného podniku BBI,
t)       odpovídá za všechny úkoly, které nejsou
konkrétně přiděleny jednomu z orgánů společného podniku BBI, jejichž splnění
může některému z těchto orgánů uložit.
8 –
Jmenování, odvolání nebo prodloužení funkčního období výkonného
ředitele
1.           Výkonného ředitele jmenuje
správní rada ze seznamu kandidátů navržených Komisí po otevřeném
a transparentním výběrovém řízení. Komise do výběrového procesu ve
vhodných situacích zapojí zástupce jiných členů společného podniku BBI.
Zejména je zajištěno přiměřené zastoupení jiných
členů společného podniku BBI ve fázi předběžného výběru výběrového řízení.
Členové ze soukromého sektoru jmenují za tímto účelem na základě vzájemné
dohody jménem správní rady zástupce, a také pozorovatele.
2.           Výkonný ředitel je
zaměstnancem a působí jako dočasný zaměstnanec společného podniku BBI podle čl.
2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie.
Pro účely uzavření smlouvy s výkonným ředitelem
bude společný podnik BBI zastupovat předseda správní rady.
3.           Funkční období výkonného
ředitele trvá tři roky. Na konci tohoto
období provede Komise s přidruženými členy ze
soukromého sektoru hodnocení činnosti výkonného ředitele
a budoucí úkoly a výzvy společného podniku BBI.
4.           Správní rada jednající na
návrh Komise, která přihlédne k posouzení uvedenému v odstavci 3, může funkční
období výkonného ředitele jednou prodloužit, a to nejvýše o čtyři roky.
5.           Výkonný ředitel, jehož
funkční období bylo prodlouženo, se po skončení celého funkčního období nesmí
zúčastnit dalšího výběrové řízení na tutéž pozici.
6.           Výkonný ředitel může být
odvolán pouze rozhodnutím správní rady na návrh Komise s přidruženými
členy ze soukromého sektoru.
9 – Úkoly
výkonného ředitele
1.           Výkonný ředitel je nejvyšším
výkonným představitelem odpovědným za každodenní řízení společného podniku BBI
v souladu s rozhodnutími správní rady.
2.           Výkonný ředitel je zákonným
zástupcem společného podniku BBI. Ze své činnosti se odpovídá správní radě.
3.           Výkonný ředitel zajišťuje
plnění rozpočtu společného podniku BBI.
4.           Výkonný ředitel zejména
nezávislým způsobem plní následující úkoly:
a)      připracuje a předkládá správní radě ke
schválení návrh ročního rozpočtu společného podniku BBI, včetně odpovídajícího
plánu pracovních míst s uvedením počtu dočasných pracovních míst podle
funkčních skupin a tříd a počtu smluvních zaměstnanců a vyslaných expertů
z členských států v přepočtu na plný úvazek,
b)      připravuje a předkládá ke schválení
správní radě roční plán práce a příslušné odhady výdajů,
c)      předkládá správní radě ke schválení
výroční účetní závěrku,
d)      připravuje a předkládá správní radě ke
schválení výroční zprávu o činnosti, včetně příslušných výdajů,
e)      předkládá správní radě ke schválení
seznam akcí vybraných k financování,
f)       podepisuje jednotlivé smlouvy nebo
rozhodnutí,
g)      podepisuje smlouvy o veřejných zakázkách,
h)      realizuje komunikační politiku společného
podniku BBI,
i)       organizuje, řídí a dohlíží na provoz a
zaměstnance společného podniku BBI, a to v rámci omezení přenesení pravomocí
správní radou, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 2) tohoto nařízení,
j)       zřídí účinný a účelný systém vnitřní
kontroly, zajistí jeho fungování a podává správní radě zprávu o každé jeho
významné změně,
k)      zajišťuje, aby bylo prováděno posouzení a
řízení rizik,
l)       přijímání jakákoli jiných opatření
potřebných k posouzení pokroku společného podniku BBI v dosahování jeho cílů,
m)     plní veškeré další úkoly, které výkonnému
řediteli správní rada svěřila nebo kterými jej pověřila.
5.           Výkonný ředitel zřídí
programovou kancelář, která bude pod jeho vedením provádět veškeré podpůrné
úkoly vyplývající z tohoto nařízení. Programová kancelář se skládá ze
zaměstnanců společného podniku BBI, a plní zejména následující úkoly:
a)      poskytuje podporu při zavádění a řízení vhodného
účetního systému v souladu s finančními pravidly společného podniku BBI,
b)      řídí výzvy v souladu
s ročním plánem práce a spravuje dohody
nebo rozhodnutí, včetně jejich koordinace;
c)      poskytuje členům a ostatním orgánům
společného podniku BBI veškeré příslušné informace a podporu potřebnou
k tomu, aby mohly vykonávat své povinnosti, a reaguje na jejich specifické
požadavky,
d)      působí jako sekretariát orgánů společného
podniku BBI a poskytuje podporu všem poradním skupinám vytvořeným správní
radou.
10 – Vědecký výbor
1.           Vědecký výbor tvoří nejvýše
10 členů. Výbor si ze svých členů volí předsedu.
2.           Ve výboru jsou vyváženým
způsobem zastoupeni celosvětově uznávaní odborníci z akademické sféry,
průmyslu, malých a středních podniků, nevládních organizací a regulačních
orgánů. Společně mají členové vědeckého výboru nezbytnou vědeckou kvalifikaci a
odborné znalosti pokrývající danou technickou oblast, které jsou zapotřebí k
vytváření strategických, vědecky podložených doporučení týkajících se
společného podniku BBI.
3.           Správní rada stanoví
konkrétní kritéria pro složení vědeckého výboru a postup jejich výběru a
jmenuje jeho členy. Správní rada zohlední případné kandidáty navrhované
Skupinou zástupců států BBI.
4.           Vědecký výbor má tyto úkoly:
a)      poskytuje poradenství týkající se
vědeckých priorit, které mají být řešeny v ročních plánech práce,
b)      poskytuje poradenství týkající se
dosažených vědeckých úspěchů popsaných ve výroční zprávě o činnosti.
5.           Vědecký výbor zasedá nejméně
jednou ročně. Jednání výboru svolává jeho předseda.
6.           Vědecký výbor může po dohodě
s předsedou pozvat na své jednání další osoby.
7.           Výbor přijímá svůj vlastní
jednací řád.
11 –
Skupina zástupců států
1.           Ve skupině zástupců států BBI
má každý členský stát a každá země přidružená k rámcovému programu
Horizont 2020 po jednom zástupci. Skupina si ze svých členů volí předsedu.
2.           Skupina zástupců státu se
schází minimálně jednou ročně. Jednání skupiny svolává její předseda. Zasedání
se účastní výkonný ředitel a předseda správní rady nebo jejich zástupci.
Předseda skupiny zástupců států je oprávněn na
zasedání skupiny pozvat další osoby, zejména představitele regionálních orgánů
Unie, zástupce veřejnosti nebo sdružení malých a středních podniků.
3.           Skupina zástupců států
zejména přezkoumává informace a vydává stanoviska týkající se následujících
záležitostí:
a)      programového postupu společného podniku
BBI a dosahování jeho cílů,
b)      aktualizace strategické orientace,
c)      návazností na rámcový program Horizont
2020;
d)      ročních plánů práce;
e)      zapojení malých a středních podniků.
4.           Skupina zástupců států dále
poskytuje společnému podniku BBI informace a zajišťuje kontakt se společným
podnikem BBI ohledně:
a)      stavu příslušných vnitrostátních a
regionálních programů výzkumu a inovací a určení potenciálních oblastí
spolupráce, včetně zavádění příslušných technologií,
b)      konkrétních opatření přijatých na
vnitrostátní nebo regionální úrovni týkajících se šíření poznatků,
specificky zaměřených odborných seminářů a komunikační činnosti,
c)      konkrétních opatření přijatých na
vnitrostátní nebo regionální úrovni týkajících se zavádění ve vztahu ke
společné technologické iniciativě v oblasti průmyslu založeného na
biotechnologiích.
5.           Skupina zástupců států může z
vlastního podnětu společnému podniku BBI vydávat doporučení v technických,
řídicích a finančních záležitostech, zejména pokud mají vliv na vnitrostátní
nebo regionální zájmy.
Společný podnik BBI informuje skupinu zástupců
států o činnostech navazujících na tato doporučení.
6.           Skupina zástupců států
přijímá svůj vlastní jednací řád.
12 –
Zdroje financování
1.           Společný podnik BBI může být
spolufinancován Unií a členy jinými než Unie, případně jejich ustavujícími
subjekty, formou finančních příspěvků vyplácených ve splátkách a příspěvcích
skládajících se z nákladů, jež jim vznikly při realizaci nepřímých akcí, jež
nejsou hrazeny společným podnikem BBI.
2.           Správní náklady společného
podniku BBI nepřekročí částku 60 milionů EUR a jsou hrazeny formou finančních
příspěvků rozdělených jednou ročně rovným dílem mezi Unii a členy jiné než
Unie. Nespotřebuje-li se nějaká část příspěvku na správní náklady, lze ji
použít k úhradě provozních nákladů společného podniku BBI.
3.           Provozní náklady společného
podniku BBI se budou hradit:
a)      z finančního příspěvku Unie,
b)      z finančních příspěvků členů jiných než
Unie,
c)      z věcných příspěvků členů jiných než Unie
nebo jejich ustavujících subjektů, které sestávají nákladů, které jim vznikly
při provádění nepřímých akcí, po odečtení příspěvku společného podniku BBI a
jakéhokoli jiného příspěvku Unie k těmto nákladům.
4.           Finanční příspěvek členů
jiných než Unie k provozním nákladům uvedeným v odst. 3 písm. b) během
období uvedeného v článku 1 tohoto nařízení činí minimálně 182,50 milionů EUR.
5.           Zdroje společného podniku
BBI, které vstupují do jeho rozpočtu, tvoří následující příspěvky:
a)      finanční příspěvky členů na správní
náklady,
b)      finanční příspěvky členů na provozní
náklady,
c)      veškeré příjmy plynoucí ze společného
podniku BBI,
d)      jakékoli jiné finanční příspěvky, zdroje
a příjmy.
Veškeré úroky z příspěvků uhrazených
společnému podniku BBI jeho členy se považují za příjmy společného podniku IIL.
6.           Všechny zdroje společného
podniku BBI a jeho činnosti jsou určeny na dosažení cílů stanovených v článku 2
tohoto nařízení.
7.           Společný podnik BBI vlastní
veškerá aktiva, která vytvoří nebo která jsou na něj převedena za účelem plnění
jeho cílů stanovených v článku 2 tohoto nařízení.
8.           S výjimkou likvidace
společného podniku BBI podle článku 20 se případný přebytek příjmů nad výdaji
členům společného podniku FCH nevyplácí.
13-
Finanční závazky
Finanční závazky společného podniku BBI
nesmějí překročit částku dostupných finančních zdrojů nebo prostředků, k
jejichž poskytnutí do rozpočtu se jeho členové zavázali.
14 –
Rozpočtový rok
Rozpočtový rok začíná 1. ledna a končí 31.
prosince.
15 –
Provozní a finanční plánování
1.           Výkonný ředitel předkládá
správní radě ke schválení návrh ročního plánu práce, který bude obsahovat
podrobný plán činností v oblasti výzkumu a inovací, správních činností a
odhady příslušných výdajů na příští rok. Návrh plánu práce bude dále obsahovat
předpokládanou hodnotu příspěvků, které mají být uhrazeny v souladu s
ustanovením čl. 12 odst. 3 písm.c).
2.           Roční plán práce pro daný rok
se přijímá do konce předchozího roku. Roční plán práce se zveřejní.
3.           Návrh ročního rozpočtu na
následující rok připravuje výkonný ředitel a předkládá jej ke schválení správní
radě.
4.           Roční plán práce pro daný rok
přijímá správní rada do konce předchozího roku.
5.           Roční rozpočet se upraví tak,
aby bral v úvahu výši příspěvku Unie podle toho, jak bude stanoven v rozpočtu
Evropské unie.
16 – Provozní a finanční výkaznictví
1.           Výkonný ředitel každoročně v
souladu s finančními pravidly společného podniku BBI předkládá správní radě
zprávu o plnění svých povinností.
Do 15. února každého roku předloží výkonný ředitel
správní radě ke schválení výroční zprávu o činnosti týkající se pokroku
dosaženého společným podnikem BBI v předchozím kalendářním roce, a to zejména
ve vztahu k ročnímu plánu práce pro daný rok. Tato zpráva
obsahuje mimo jiné informace o:
a)      výzkumu, inovacích a jiných prováděných
akcích a odpovídajících výdajích,
b)      předkládaných opatřeních, včetně rozpisu
podle typu účastníka, včetně malých a středních podniků, a podle země,
c)      akcích vybraných k financování, včetně
členění podle typu účastníka, včetně malých a středních podniků, a podle zemí a
s uvedením příspěvku společného podniku BBI jednotlivým účastníkům a na
jednotlivé akce.
2.           Po schválení správní radou se
výroční zpráva o činnosti zveřejní.
3.           Společný podnik BBI
každoročně podává Komisi hlášení v souladu s čl. 60 odst. 5 nařízení (EU,
Euratom) č. 966/2012.
4.           Účetnictví společného podniku
BBI posuzuje nezávislý auditor, jak je stanoveno v čl.60 odst. 5 nařízení
(EU, Euratom) č. 966/2012.
Účetnictví společného podniku BBI nepodléhá
přezkumu ze strany Soudního dvora.
17 – Funkce interního auditora
Interní auditor Komise vykonává nad společným
podnikem BBI stejné pravomoci jako vůči Komisi.
18 –
Odpovědnost členů a pojištění
1.           Finanční odpovědnost členů za
závazky společného podniku BBI je omezena výší jimi již učiněného příspěvku na
správní náklady.
2.           Společný podnik BBI uzavře
příslušná pojištění a zachovává je.
19 – Střet zájmů
1.           Společný podnik BBI, jeho
orgány a zaměstnanci při provádění svých činností zamezí jakémukoli střetu
zájmů.
2.           Správní rada společného
podniku může ve vztahu k jeho členům, orgánům a zaměstnancům přijmout pravidla
upravující prevenci a řízení střetu zájmů. Tato pravidla musí obsahovat
ustanovení, jehož účelem bude zabránit střetu zájmů u zástupců členů působících
ve správní radě.
20 –
Likvidace
1.           Likvidace
společného podniku BBI proběhne na konci období stanoveného v článku 1 tohoto
nařízení.
2.           Proces
likvidace bude automaticky
zahájen, pokud ze společného podniku BBI odstoupí Komise
nebo všichni členové zastupující soukromý sektor.
3.           Pro účely likvidačního řízení
společného podniku BBI jmenuje správní rada jednoho nebo několik likvidátorů,
kteří postupují podle rozhodnutí správní rady.
4.           Vstoupí-li společný podnik
BBI do likvidace, budou jeho aktiva použita na krytí jeho závazků a výdajů
souvisejících s jeho likvidací. Případný likvidační zůstatek se rozdělí mezi
stávající členy v době likvidace v poměru k výši jejich finančního příspěvku do
společného podniku BBI. Každý takový zůstatek připadající na Unii se vrací do
rozpočtu Unie.
5.           Pro zajištění odpovídající
správy všech smluv uzavřených nebo rozhodnutí přijatých společným podnikem BBI,
včetně všech veřejných zakázek, jejichž doba trvání přesahuje dobu trvání
společného podniku, bude zaveden ad hoc postup.
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název návrhu/podnětu
Návrh nařízení Rady o společném podniku
v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích
1.2.        Příslušné oblasti politik
podle členění ABM/ABB[34]
Oblast politiky: Horizont 2020 – rámcový program
pro výzkum a inovace
Činnost: Společenské výzvy „Zajišťování potravin,
udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství“ a Vedoucího
postavení v průmyslu „Klíčové základní technologie“ (BIOKET)
1.3.        Povaha návrhu/podnětu
X       Návrh/podnět se týká nové akce
¨      Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu /
přípravné akci[35]

¨      Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
¨      Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem
Zřídit společný podnik BBI jako nový režim
partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi Komisí a odvětvím za účelem
financování výzkumu a inovací.
Organizovat soutěžní výzvy k předkládání
návrhů, hodnocení a výběru projektů, kde bude odvětví spolufinancovat vybrané
výzkumné projekty založené na spolupráci prováděné v některém členském
státu nebo v zemi přidružené k programu Horizont 2020, a to společně
s akademickou sférou, malými a středními podniky a dalšími
partnery podporovanými financemi ze společného podniku BBI;
1.4.2.     Specifické cíle a příslušné
aktivity ABM/ABB
a)      předvést technologie, které z evropské
biomasy produkují nové chemické základní bloky, nové materiály a nové spotřební
výrobky a které nahrazují potřebu vstupů na bázi fosilních zdrojů energie;
b)      vypracovat obchodní modely, které
integrují ekonomické subjekty podél celého hodnotového řetězce od dodávky
biomasy do biorafinérií až po spotřebitele biologických materiálů, chemikálií a
paliv, a to mimo jiné pomocí vytváření nových vazeb napříč odvětvími a podpory
meziodborových sdružení;
c)      zřídit vzorové biorafinérie, které budou
zavádět technologie a obchodní modely pro biologické materiály, chemikálie a
paliva a demonstrovat zlepšování v oblasti nákladů a výkonnosti na úrovně,
jež budou konkurenceschopné s alternativami na bázi fosilních zdrojů
energie.
Příslušné
aktivity ABM/ABB
a)      U projektů, které se společným podnikem
BBI uzavřely grantovou dohodu, sledovat finanční a vědecké aspekty a přijímat
návazná opatření.
b)      Organizovat výběrová řízení nezbytná pro
fungování společného podniku BBI.
c)      Zřídit a provádět všechny postupy
společného podniku BBI.
d)      Organizovat činnosti společného
podniku BBI v oblasti šíření informací.
e)      Organizovat jakoukoli další činnost
spojenou se společným podnikem BBI.
1.4.3.     Očekávané výsledky a dopady
Upřesněte účinky,
které by návrh/podnět měl mít na příjemce/cílové skupiny.
Výrazný nárůst soukromých investic do výzkumu
spolu s:
–
pěti novými základními bloky pro chemický průmysl
do roku 2020
–
padesáti novými biologickými materiály do roku 2020
–
pěti vzorovými biorafinériemi do roku 2020
Kratší doba potřebná k uvedení na trh spolu s:
–
třiceti novými spotřebními výrobky do roku 2020
–
deseti novými biotechnologickými hodnotovými
řetězci do roku 2020
–
širokou účastí malých a středních podniků.
1.4.4.     Ukazatele výsledků a dopadů
Upřesněte ukazatele,
podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
Pro sledování realizace společného podniku BBI
bude zaveden soubor kvantitativních a kvalitativních ukazatelů výkonnosti (KPI,
klíčové ukazatele výkonnosti). Tyto klíčové ukazatele výkonnosti budou měřit
dopad společného podniku na konkurenceschopnost EU a na výzkumné prostředí v
odvětví biotechnologií a obnovitelných zdrojů. Hodnoty kvantitativních
ukazatelů budou měřeny ve velkém rozsahu komparativním a systematickým
způsobem, zatímco kvalitativní přístup bude zahrnovat případové studie a
technické audity. Aby bylo možno posoudit účinky adicionality během jeho
existence, měly by se klíčové ukazatele výkonnosti posuzovat ve srovnání se
výchozím stavem věcí v letech před zahájením společného podniku.
Vývoj společného podniku bude průběžně monitorován
pomocí souboru objektivně ověřitelných ukazatelů, což bude zahrnovat:
–
monitorování veřejného financování (ES a další) a
soukromého financování,
–
sledování adicionality,
–
výběr projektů a přidělování finančních prostředků,
–
technické monitorování ve vztahu k přesně definovaným
konkrétním postupným cílům programu,
–
dodržování časového rozvrhu,
–
kvantifikované monitorování proniknutí na trh
v cílových odvětvích,
–
úroveň zapojení malých a středních podniků a účasti
subjektů z novějších členských států,
–
ukazatele udržitelnosti.
V polovině období budou společný podnik
jménem Komise hodnotit nezávislí odborníci. Toto hodnocení bude zahrnovat
kvalitu a efektivitu společného podniku, jakož i dosažený pokrok směrem
k jeho cílům, a jeho součástí budou doporučení případných nezbytných úprav
programu a v případě potřeby úvaha o strategii jeho ukončení.
1.5.        Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.     Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
Zřídit společný podnik jako novou strukturu
partnerství mezi Komisí a odvětvím za účelem financování výzkumu a inovací.
Organizovat soutěžní výzvy k předkládání
návrhů, hodnocení a výběru projektů, kde bude odvětví spolufinancovat vybrané
výzkumné projekty založené na spolupráci.
U projektů, které se společným podnikem BBI
uzavřely grantovou dohodu, sledovat finanční a vědecké aspekty a přijímat
návazná opatření.
Stanovit a provádět všechny postupy společného
podniku BBI, včetně provádění finančního auditu.
Organizovat činnosti společného podniku BBI
v oblasti šíření informací.
Organizovat jakoukoli další činnost spojenou se
společným podnikem BBI.
1.5.2.     Přidaná hodnota ze zapojení EU
Pro rozvoj průmyslu založeného na biotechnologiích
je rovněž důležitý koordinovaný přístup na úrovni EU, neboť zakládání jeho
hodnotového řetězce vyžaduje propojení zúčastněných subjektů v oblastech se
silnými odvětvími zemědělství a lesnictví se zúčastněnými stranami se silnou
technologickou a průmyslovou základnou. Ty se nesmějí nacházet ve stejném
regionu nebo členském státu, což může způsobit další komplikace v již tak
složitém scénáři.
1.5.3.     Závěry vyvozené z podobných
zkušeností v minulosti
Řada malých iniciativ členských států nebo regionů
uznává, že úspěšný rozvoj biohospodářství je silně závislý na účinné
mezinárodní spolupráci. To se odráží i v rostoucím počtu případů spolupráce
mezi národními a regionálními biohospodářskými seskupeními, například mezi
seskupením IAR a Wagralim nebo CLIB2021 a BE-BASIC. Ačkoli tyto případy
spolupráce mezi regiony a seskupeními vypadají na první pohled slibně, jsou
zároveň často ovlivněny rozdíly v úrovni a pravidlech financování.
1.5.4.     Soulad a možná součinnost s
dalšími vhodnými nástroji
Může existovat slučitelnost orientací v programu
Horizont 2020 i ve strukturálních fondech, a to na podporu výzkumu a
technologického rozvoje, zejména pokud jde o inovace. Musí být
zváženy různé nové právní rámce,
programovací mechanismy a přístupy
ve vztahu k účasti. Mohlo by být možné nalézt součinnost
mezi financováním akcí programu Horizont 2020 a fondy členských států a
regionů. Tím, že PPP sehrají klíčovou roli při vytváření mostů mezi výzkumnými
a inovačními činnostmi a regionálními seskupeními organizovanými v rámci
strategie inteligentní specializace, mohou se stát nástrojem pro usnadnění
kombinace těchto zdrojů financování a zvýšení účinnosti akce. Součinnost lze
zvážit i v rámci přístupu k novým finančním nástrojům, jako je finanční nástroj
pro sdílení rizik (RSFF – Risk Sharing Finance Facility) Evropské investiční
banky v oblasti zavádění.
1.6.        Doba trvání akce a finanční
dopad
X       Časově omezený návrh/podnět
X       Návrh/podnět s platností od 01/01/2014 do
31/12/2024
X       Finanční dopad od 01/012014 do 31/12/2020
(prostředky na závazky)
X       Finanční dopad od 01/01/2014 do 31/12/2024
(prostředky na platby)
¨      Časově neomezený návrh/podnět
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,
poté plné fungování.
1.7.        Předpokládaný způsob řízení[36]
¨      Přímé řízení Komisí prostřednictvím:
¨      Výkonných agentur
¨      Sdíleného řízení s členskými státy:
X       Nepřímé řízení s tím, že úkoly plnění
rozpočtu jsou pověřeny tyto subjekty:
¨      mezinárodní organizace a
jejich agentury (prosím upřesněte),
¨      Evropská investiční banka,
X       subjekty uvedené v článku 209 RP,
¨      veřejnoprávní subjekty,
¨      soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v
rozsahu, v kterém poskytují dostatečné finanční záruky,
¨      soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním
partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční
záruky,
¨      osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné
zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v
příslušném základním právním aktu.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla pro sledování a
podávání zpráv
Upřesněte četnost a
podmínky.
Společný podnik BBI bude monitorován
prostřednictvím zprostředkovatelských kontaktů a tak, jak je stanoveno v bodech
6 a 16 stanov.
2.2.        Systém řízení a kontroly
2.2.1.     Rámec interní kontroly
Prostřednictvím
pověřené schvalující osoby Komise zajistí, aby byla pravidla vztahující se na společný
podnik BBI JTI plně v souladu s požadavky článků 60 a 61 finančního nařízení.
Monitorovací opatření, včetně členství ve správní radě, týkající se společného
podniku BBI JTI a opatření v oblasti předkládání zpráv zajistí, aby útvary
Komise mohly plnit požadavky odpovědnosti vůči kolegiu i rozpočtovému orgánu.
Vnitřní
kontrolní rámec pro společný podnik BBI JTI bude postaven na:
–
provádění standardů vnitřní kontroly, které nabízejí přinejmenším rovnocenné
záruky jako standardy Komise;
–
postupech pro výběr nejlepších projektů prostřednictvím nezávislého hodnocení,
a pro jejich převedení na právní nástroje,
–
řízení projektů a zakázek po celou dobu existence každého projektu,
–
předběžných kontrolách u 100 % žádostí, včetně přijímání auditních osvědčení
a certifikace předběžných metodik nákladů,
–
následných auditech vzorku požadavků v rámci následných auditů programu
Horizont 2020;
–
a vědeckém hodnocení výsledků projektů.
Budou
stanovena různá opatření ke zmírnění přirozeného rizika střetu zájmů v rámci
společného podniku BBI JTI, zejména rovný počet hlasů ve správní radě pro
Komisi a pro průmyslové partnery, výběr ředitele správní radou na základě
návrhu Komise, nezávislost zaměstnanců, hodnocení nezávislými odborníky na
základě zveřejněných výběrových kritérií spolu s mechanismy odvolacího řízení a
úplné prohlášení o zájmech. Jednou z klíčových rolí společného podniku JTI bude
zavádění etických a organizačních hodnot, které bude sledováno Komisí.
2.2.2.     Náklady na kontroly a jejich
přínos
Interní
auditor Komise vykonává nad společným podnikem stejné pravomoci jako vůči
Komisi. Správní rada může navíc případně zřídit oddělení vnitřního auditu
společného podniku. Výkonný ředitel společného podniku BBI JTI jako schvalující
osoba je povinen zavést nákladově efektivní systém vnitřní kontroly a řízení. O
přijatém rámci vnitřní kontroly bude povinen informovat Komisi.
Komise
bude sledovat riziko nesouladu prostřednictvím systému podávání zpráv, který
vypracuje, jakož i na základě výsledků následných auditů příjemců prostředků z
fondů EU ze strany společné technologické iniciativy BBI, a to v rámci
následných auditů pokrývajících celý program Horizont 2020.
Zavedený
kontrolní systém bude muset vzít v úvahu, že mezi příjemci finančních
prostředků EU i v zákonodárných orgánech panuje intenzivní dojem, že
zátěž, kterou kontrola potřebná k dosažení 2 % míry chyb představuje,
příliš narostla. S tím je spojeno riziko snížení přitažlivosti výzkumného
programu Unie, a tedy i nepříznivého dopadu na výzkum a inovace v Unii.
Na
zasedání Evropské rady dne 4. února 2011 byl přijat závěr, že „nástroje EU
zaměřené na podporu výzkumu, vývoje a inovací je nezbytné zjednodušit tak, aby
se usnadnilo jejich využívání ze strany nejlepších vědeckých pracovníků a
nejvíce inovativních podniků, čehož lze dosáhnout zejména tím, že se příslušné
instituce dohodnou na nové rovnováze mezi důvěrou a kontrolou a mezi akceptací
a vyvarováním se rizika“ (viz EUCO 2/1/11 REV 1, v Bruselu dne
8. března 2011).
Evropský
parlament ve svém usnesení P7_TA(2010)0401 ze dne 11. listopadu 2010 o
zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum výslovně podporuje možnost
vyššího rizika chyb u financování výzkumu a „vyjadřuje své znepokojení nad
skutečností, že stávající systém a praxe řízení sedmého rámcového programu
jsou příliš orientované na kontrolu, což vede k plýtvání zdroji, nižší
účasti a méně přitažlivému výzkumnému prostředí; bere se znepokojením na
vědomí, že jak se zdá, stávající řídicí systém „nulové rizikové tolerance“ se
rizikům spíše vyhýbá, než aby je zvládal.
Zúčastněné
strany a orgány tedy akceptují skutečnost, že spolu s chybovostí je třeba
zvážit celou řada cílů a zájmů, zejména úspěšnost výzkumné politiky,
mezinárodní konkurenceschopnost a vědeckou excelenci. Současně je nepochybně nutné
spravovat rozpočet efektivně a účelně a zamezovat podvodům a plýtvání.
Jak
je uvedeno výše, komise bude sledovat riziko nesouladu prostřednictvím systému
podávání zpráv, který vypracuje, jakož i na základě výsledků následných auditů
příjemců prostředků z fondů EU ze strany společné technologické iniciativy BBI,
a to v rámci následných auditů pokrývajících celý program Horizont 2020.
2.2.3.     Očekávaná úroveň rizika
nesouladu s pravidly
Jak
Komise uvedla v legislativním finančním výkazu k programu Horizont 2020,
zůstává konečným cílem dosáhnout míry zbytkových chyb nižší než 2 % celkových
výdajů za dobu trvání programu, a za tímto účelem zavedla řadu opatření ke
zjednodušení. Nicméně je třeba zvážit i ostatní cíle uvedené výše, včetně
nákladů na kontroly.
Vzhledem
k tomu, že pravidla účasti na společném podniku BBI JTI jsou v podstatě stejná
jako ta, která bude používat Komise, a s tím, že skupina příjemců bude mít
podobný rizikový profil jako v případě Komise, lze očekávat, že míra chybovosti
bude podobná, jako stanoví Komise pro Horizont 2020, tj. poskytnout přiměřenou
jistotu, že riziko chyb v průběhu víceletého období výdajů bude každoročně v
rozmezí 2–5 %, přičemž konečným cílem je dosáhnout zbytkové chybovosti při
uzavření víceletých programů co nejblíže ke 2 %, vezme-li se v úvahu finanční
dopad všech auditů, nápravných opatření a zpětného získání.
Podrobný
popis očekávané chybovosti ve vztahu k účastníkům je uveden v legislativním finančním výkazu pro Horizont 2020.
2.3.        Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí
Komise
zajistí, aby společný podnik BBI JTI ve všech fázích procesu řízení uplatňoval
postupy pro boj proti podvodům. U návrhů programu Horizont 2020 bylo provedeno
zabezpečení proti podvodům a posouzení dopadu těchto návrhů. Celkově by navrhovaná
opatření, zejména větší důraz na audity založené na analýze rizika a posílené
vědecké hodnocení a kontrola, měla mít pozitivní dopad na boj proti podvodům.
Komise
zajistí přijetí vhodných opatření k zajištění toho, aby při provádění akcí
financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Unie chráněny proti
podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání preventivními kroky, účinnými
kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně
vyplacených prostředků a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími
sankcemi.
Komise
zajistí v otázkách týkajících se podvodů a nesrovnalostí intenzivní spolupráci
společného podniku BBI JTI se svými útvary.
Účetní
dvůr je oprávněn provádět formou kontroly dokumentů a kontroly na místě audit u
všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a
subdodavatelů, kteří v rámci programu od agentury obdrželi finanční
prostředky Unie.
Evropský
úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u
hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká,
postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit,
zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou
o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání
ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.        Okruhy víceletého finančního
rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
·
Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se
požaduje
V pořadí okruhů
víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdajů || Příspěvek
 Okruh 1A – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1A || 08 02 07 32 – Společenské výzvy – JTI BBI || RP || Ano || Ano || Ano || Ano
Roční rozpočet prostředků na závazky a platby
společného podniku průmyslu založeného na biotechnologiích je financován
následujícím způsobem:
– 08.020201 Vedoucí postavení v
nanotechnologiích, pokročilých materiálech, biotechnologiích a pokročilé výrobě a zpracování:
15 %
– 08.020302 Zlepšení
zajišťování potravin, rozvoj udržitelného zemědělství, mořského a námořního
výzkumu a biohospodářství: 85 %
Roční finanční příspěvek za jednotlivé
rozpočtové položky je uveden v následující tabulce.
v milionech EUR
(zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rozpočtová položka || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkem
 08.020201 Vedoucí postavení v nanotechnologiích, pokročilých materiálech, biotechnologiích a pokročilé výrobě a zpracování || 7,793 || 30,314 || 24,411 || 20,768 || 21, 318 || 21,529 || 23,867 || 150,000
 08.020302 Zlepšení zajišťování potravin, rozvoj udržitelného zemědělství, mořského a námořního výzkumu a biohospodářství || 44,162 || 171,782 || 138,332 || 117,685 || 120,803 || 121,998 || 135,238 || 850,000
 CELKEM || 51,955 || 202,096 || 162,743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 1 000,000
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
 Okruh víceletého finančního rámce: || 1A || Okruh 1A – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost Rozpočtová položka: 08 02 07 32 – Společenské výzvy – JTI BBI
v milionech EUR
(zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Společný podnik BBI ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021 až 2024 || CELKEM
 Hlava 1 – Výdaje na zaměstnance || Závazky || (1) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,.678 || 0,691 || 0,705 || 3,745 || 0 || 7,632
 Platby || (2) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,678 || 0,691 || 0,705 || 0,719 || 3,026 || 7,632
 Hlava 2 – Infrastruktura a provozní výdaje || Závazky || (1a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 2,36 || 0 || 12,368
 Platby || (2a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 1,.292 || 1,068 || 12,368
 Hlava 3 – Provozní výdaje || Závazky || (3a) ||   50,000 ||   200,000 ||   160,500 ||   136,000 ||   139,500 ||   141,.000 ||   153,.000 || 0 || 980,000
 Platby || (3b) ||   0 ||   130,000 ||   94,660 ||   95,680 ||   106,996 ||   119,776 ||   216,444 || 216,444 || 980,000
 Prostředky pro společný podnik BBI CELKEM || Závazky || =1+1a +3a || 51,955 || 202,096 || 162,.743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 0 || 1 000,000
 Platby || =2+2a +3b || 1,955 || 132,096 || 96,903 || 98,133 || 109,617 || 122,303 || 218,455 || 220,538 || 1 000,000
Společný podnik průmyslu založeného na
biotechnologiích je založen na sdílení nákladů s průmyslem.
 Okruh víceletého finančního rámce: || 1A || Správní výdaje
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Roky 2021–2024 || CELKEM
 GŘ: RTD ||   ||
  Lidské zdroje || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917
  Ostatní správní výdaje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 GŘ RTD CELKEM || Prostředky || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1A víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. ||   2,917
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Roky 2021–2024 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 52,348 || 202,496 || 163,151 || 138,870 || 142,546 || 143,960 || 159,546 ||   || 1 002,917
 Platby || 2,348 || 132,496 || 97,311 || 98,550 || 110,042 || 122,736 || 218,896 || 220,538 || 1 002,917
3.2.2.     Odhadovaný dopad na prostředky
společného podniku BBI
¨         Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.
X         Návrh/podnět vyžaduje využití
operačních prostředků, jak je popsáno níže:
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020–2024 || celkem ||
   ||   ||   ||   ||
 Druh[37]   || Průměrné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady ||   ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[38] Rozšířit a ověřit v demonstračním rozsahu zcela nové základní bloky pro chemický průmysl ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup pěti nových stavebních bloků pro chemický průmysl do roku 2020 || Stavební bloky || 30,000 ||   ||   22,000 ||   ||   75,000 ||   ||   57,500 ||   ||   52,000 ||   ||   50,000 ||   ||   50,000 ||   ||   83,000 || 389,500 ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   ||   22,000 ||   ||   75,000 ||   ||   57,500 ||   ||   52,000 ||   ||   50,000 ||   ||   50,000 ||   ||   83,000 || 389,500 ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 Vyvinout nové biologické materiály ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup padesáti nových biologických materiálů   || Materiály || 2,500 ||   || 9,000 ||   ||   35,000 ||   ||   36,500 ||   ||   24,000 ||   ||   27,000 ||   ||   29,500 ||   ||   36,000 ||   197,000 ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2   ||   || 9,000 ||   ||   35,000 ||   ||   36,500 ||   ||   24,000 ||   ||   27,000 ||   ||   29,500 ||   ||   36,000 ||   197,000 ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 3 Představit nové spotřební výrobky v blízkosti trhu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup třiceti nových spotřebních výrobků || Produkty || 2,500 ||   ||   10,000 ||   ||   21,500 ||   ||   21,500 ||   ||   15,500 ||   ||   17,500 ||   ||   19,000 ||   ||   31,500 ||   136,500 ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3   ||   ||   10,000 ||   ||   21,500 ||   ||   21,500 ||   ||   15,500 ||   ||   17,500 ||   ||   19,000 ||   ||   31,500 ||   136,500 ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 4 Zřídit vzorové biorafinérie ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup pěti vzorových biorafinérií || rafinérie || 25,000 ||   ||   19,000 ||   ||   70,000 ||   ||   47,000 ||   ||   51,000 ||   ||   53,000 ||   ||   51,000 ||   ||   65,000 ||   356,000
 Mezisoučet za specifický cíl č. 4   ||   ||   19,000 ||   ||   70,000 ||   ||   47,000 ||   ||   51,000 ||   ||   53,000 ||   ||   51,000 ||   ||   65,000 ||   356,000
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 5 Zřídit nové biotechnologické hodnotové řetězce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup deseti nových biotechnologických hodnotových řetězců || Biotechnologické hodnotové řetězce || 4,000 ||   ||   7,500 ||   ||   16,000 ||   ||   15,500 ||   ||   11,000 ||   ||   9,500 ||   ||   9,000 ||   ||   15,000 ||   83,500
 Mezisoučet za specifický cíl č. 5   ||   ||   7,500 ||   ||   16,000 ||   ||   15,500 ||   ||   11,000 ||   ||   9,500 ||   ||   9,000 ||   ||   15,000 ||   83,500
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY CELKEM ||   67,500 ||   217,500 ||   178,000 ||   153,500 ||   157,000 ||   158,500 ||   230,500 ||   1 162,500
Příspěvek EU na provozní náklady činí 980
milionů EUR.
3.2.3.     Odhadovaný dopad na lidské
zdroje
3.2.3.1.  Přehled společného podniku BBI
¨         Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy
X Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků
správní povahy, jak je vysvětleno dále:
Údaje o personálním
zajištění (počet zaměstnanců na plný úvazek) [39]
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021 || Rok 2022 || Rok 2023 || Rok 2024
 Úředníci (AD) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 Úředníci (AST) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 Smluvní zaměstnanci || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18
 Dočasní zaměstnanci ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vyslaní národní odborníci ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22
* V případě
neobnovení společné technologické iniciativy se počet pracovníků odpovídajícím
způsobem sníží během období ukončování činnosti (po roce 2020) s ohledem
na finanční závazky. Tato tabulka představuje scénář s nejvyššími
údaji.
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná
místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021 || Rok 2022 || Rok 2023 || Rok 2024
 Úředníci (AD) || 0,216 || 0,220 || 0,224 || 0,229 || 0,233 || 0,238 || 0,243 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 0,263
 Úředníci (AST) || 0,216 || 0,220 || 0,224 || 0,229 || 0,233 || 0,238 || 0,243 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 0,263
 Smluvní pracovníci || 0,564 || 0,863 || 0,880 || 0,898 || 0,916 || 0,934 || 0,953 || 0,972 || 0,991 || 1,011 || 1,031
 Dočasní zaměstnanci ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vyslaní národní odborníci ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 0,996 || 1,303 || 1,328 || 1,356 || 1,382 || 1,410 || 1,439 || 1,466 || 1,495 || 1,525 || 1,557
3.2.3.2.  Odhadované potřeby v oblasti
lidských zdrojů mateřského GŘ (GŘ RTD)
–          Návrh/podnět nevyžaduje využití
lidských zdrojů.
X         Návrh/podnět vyžaduje využití
lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřený v počtech
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020*
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (úředníci a dočasní zaměstnanci)
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí pracovníci (v přepočtu na pracovníky na plný úvazek: FTE)[40]
 XX 01 02 01 (CA, SNE, INT z celkového rámce) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT a JED při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[41]   || – v ústředí[42] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
*
Počet zaměstnanců v období po roce 2020 bude stanoven v pozdější fázi.
Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou
pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly
vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, případně doplněny z dodatečného přídělu, který
lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na
rozpočtová omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Jak je uvedeno ve stanovách společného podniku BBI, článek 2 a článek 6.
 Externí pracovníci || Nevztahuje se na tento návrh
Popis postupu přepočtu na plné pracovní úvazky
by měl být uveden v oddíle 3 přílohy.
Odhadované
potřeby v oblasti lidských zdrojů pro společný podnik BBI[43]
¨         Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
X         Návrh/podnět vyžaduje využití
lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
a. Odhadované potřeby v oblasti lidských
zdrojů, které mají být financovány z prostředků v rámci víceletého finančního
rámce 2014–2020
Odhad vyjádřený v počtech
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020*
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (dočasní zaměstnanci)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   08 02 07 32 – Společenské výzvy – JTI BBI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Úředníci (AD)   || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 Úředníci (AST) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 (Externí pracovníci (v přepočtu na pracovníky na plný úvazek: FTE)[44]
   08 02 07 32 – Společenské výzvy – JTI BBI   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CA || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22
* údaje pro
2021–2024, naleznete v tabulce 3.2.3.1
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Jak je uvedeno ve stanovách společného podniku BBI, článek 4 a článek 6.
 Externí pracovníci || Jak je uvedeno ve stanovách společného podniku BBI, článek 4 a článek 6.
Popis postupu přepočtu na plné pracovní úvazky
by měl být uveden v oddíle 3 přílohy.
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
X         Návrh/podnět je v souladu se
stávajícím víceletým finančním rámcem (2014–2020).
¨         Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové položky a odpovídající částky.
¨         Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce[45].
Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a
rozpočtové položky a odpovídající částky.
3.2.5.     Příspěvky třetích stran
¨ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
X Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
podle následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři
desetinná místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 – 2024 || Celkem
 Uveďte spolufinancující subjekt – peněžitý příspěvek na správní náklady || 1,955 || 2,096 || 2,243 || 2,453 || 2,621 || 2,527 || 6,105 || 20,000
 Uveďte spolufinancující subjekt – peněžitý příspěvek na provozní náklady* ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   77,500 ||   182,500
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   19,455 ||   19,596 ||   19,743 ||   19,953 ||   20,121 ||   20,027 ||   83,605 ||   202,500
Peněžité příspěvky budou zahrnovat minimálně
182,5 milionu EUR ze strany průmyslu na provozní náklady.
Celkový příspěvek jiných členů než Unie je
stanoven v článku 4 nařízení Rady o společného podniku BBI
3.3.        Odhadovaný dopad na příjmy
X       Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na
příjmy.
[1]               COM(2012) 79.
[2]               GŘ REGIO (2012) Spojení inteligentního a udržitelného
růstu prostřednictvím inteligentní specializace: praktický průvodce pro řídící
orgány Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF).
[3]               COM(2012)
60.
[4]               COM(2012)
582.
[5]               COM(2013) […].
[6]               CDR1112-2012.
[7]               Studie (která má být zveřejněna do konce roku 2013)
zkoumá, zda jsou spotřebitelé schopni přijímat informovaná rozhodnutí, tím,
že se zaměřuje na porozumění ze strany spotřebitelů
a transparentnost informací. Očekává se, že bude vytvářet doporučení
na zlepšení a harmonizaci označování paliv u čerpacích stanic
ve všech členských státech EU. Studie se rovněž zabývá problematikou
dostupnosti různých paliv a maloobchodníků a maloobchodních cen.
[8]               COM (2012)60 a SWD (2012)11
[9]               OECD
(2009) Biohospodářství do roku 2030: Návrh politické agendy
[10]             Festel,
G. (2011) Prezentace na 4. ročníku Evropského fóra pro průmyslové
biotechnologie a biotechnologické hospodářství, Amsterdam, 20. října 2011
[11]             WEF (2010) Budoucnost průmyslových biorafinérií
[12]             OECD (2009) Biohospodářství do roku 2030: Návrh politické
agendy
[13]             COM(2012)
582.
[14]             Bloomberg New Energy Finance (2010) Etanol a biochemikálie
nové generace: Jaký je přínos pro Evropu
[15]             V běžných cenách
[16]             Úř. věst. … [stanovisko EP]
[17]             Úř. věst. … [stanovisko HSV]
[18]             Úř. věst. L 412, 30.12.06, s. 1.
[19]             Úř. věst. L 400, 30.12.06, s. 86.
[20]             Úř. věst. … [rámcový program H2020]
[21]             Úř. věst. … [H2020 zvláštní program]
[22]             KOM(2010) 2020 v konečném znění.
[23]             COM(2012) 60.
[24]             COM(2012) 582 final.
[25]             KOM(2007) 860 v konečném znění.
[26]             Úř. věst. … [H2020 Pravidla pro účast ]
[27]             Úř. věst. L 362, 31.12.12, s. 1.
[28]             Úř. věst. L 298, 26.10.12, s. 1.
[29]             Úř. věst. 56, 4.3.1968, s. 1.
[30]             Úř. věst. L 136, 31.5.99, s. 1.
[31]             Úř. věst. L 292, 15.11.96, s. 2.
[32]             Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.
[33]             Úř. věst. L 145, 31.5.1, s. 43.
[34]             ABM: Activity-Based Management (řízení podle činností) –
ABB: Activity-Based Budgeting (sestavování rozpočtu podle činností).
[35]             Jak je uvedeno v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b)
finančního nařízení.
[36]             Podrobnosti o způsobech řízení a odkazy na finanční
nařízení lze najít na webových stránkách rozpočtu: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[37]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např.: počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
silnic atd.)
[38]             Jak je uvedeno pod bodem 1.4.2. „Specifické cíle…“
[39]             V případě subjektů PPP na základě článku 209 finančního
nařízení je tato tabulka uvedena pouze pro informační účely.
[40]             CA= smluvní pracovník; LA = místní pracovník; SNE =
vyslaný národní odborník; INT= zaměstnanec agentury (prozatímní).
[41]             Dílčí strop pro externí pracovníky placené z provozních
prostředků (bývalé položky "BA").
[42]             Zejména pro strukturální fondy, Evropský zemědělský fond
pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond (ERF).
[43]             V případě subjektů PPP na základě článku 209 finančního nařízení
je tato část uvedena pouze pro informační účely.
[44]             CA= smluvní pracovník; LA = místní pracovník; SNE =
vyslaný národní odborník; INT= zaměstnanec agentury (prozatímní).
[45]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody