               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 28.7.2017
            COM(2017) 480 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti k zajištění financování Evropského fondu pro udržitelný rozvoj

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Nařízení Rady (EU, EURATOM) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
                  1
                (dále jen „nařízení o VFR“), umožňuje uvolnit prostředky z nástroje pružnosti k financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více jiných okruhů víceletého finančního rámce.

               V souladu s článkem 11 nařízení o VFR a bodem 12 Interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  2
                a poté, co byly ve výdajovém okruhu Globální Evropa (okruh 4) posouzeny všechny možnosti k přerozdělení prostředků a co v něm byla vyčerpána všechna nepřidělená rozpětí, navrhuje Komise v roce 2017 uvolnit prostředky z nástroje pružnosti ve výši 275 milionů EUR.

               Dostupnost prostředků v nástroji pružnosti
                  3
                je následující: roční částka ve výši 600 milionů EUR (v cenách z roku 2011), což odpovídá částce 676 milionů EUR v běžných cenách, navýšená o propadlé částky z Fondu solidarity Evropské unie a Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (částka propadlá na konci roku 2016 činila 646 milionů EUR). S ohledem na uvolnění 530 milionů EUR v rámci rozpočtu na rok 2017 za účelem financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení probíhající migrační, uprchlické a bezpečnostní krize
                  4
                jsou v roce 2017 v nástroji pružnosti prostředky v celkové výši 792 milionů EUR.

               V tomto případě se jedná o uvolnění částky 275 milionů EUR nad rámec stropu okruhu 4 víceletého finančního rámce, ze které mají být financovány prostředky poskytnuté v roce 2017 Evropskému fondu pro udržitelný rozvoj (EFSD).

               Orientační výše prostředků na platby, které odpovídají navrhovanému uvolnění prostředků z nástroje pružnosti, je uvedena v následující tabulce:

               (v mil. EUR, v běžných cenách)

                        Rok

                        Prostředky na platby plynoucí z uvolnění prostředků z nástroje pružnosti pro opatření na financování EFSD v roce 2017

                        2017

                        275,0

                        Celkem

                        275,0

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti k zajištění
                  financování Evropského fondu pro udržitelný rozvoj

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na Interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  5
               , a zejména na třetí pododstavec bodu 12 této dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nástroj pružnosti má umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více jiných okruhů.

               (2)Podle článku 11 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
                  6
                činí strop pro roční částku disponibilní pro nástroj pružnosti 600 000 000 EUR (v cenách z roku 2011).

               (3)Za účelem řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami je nutné urychleně uvolnit další, významné částky na financování vhodných opatření.

               (4)Po prozkoumání všech možností přerozdělení prostředků v rámci výdajového stropu okruhu 4 (Globální Evropa) je nutné uvolnit prostředky z nástroje pružnosti, aby byly doplněny finanční prostředky dostupné v souhrnném rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2017 o částku ve výši  275 000 000 EUR nad rámec stropu okruhu 4 za účelem financování Evropského fondu pro udržitelný rozvoj (EFSD). Tato suma zahrnuje částky, jež v předchozích letech propadly ve Fondu solidarity Evropské unie a Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci v souladu s čl. 11 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013.

               (5)Na základě očekávaného profilu plateb by prostředky na platby odpovídající prostředkům uvolněným z nástroje pružnosti měly být přiděleny pouze na rok 2017,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Ve prospěch souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2017 se z nástroje pružnosti uvolňuje částka ve výši 275 000 000 EUR ke krytí prostředků na závazky a platby v okruhu 4 (Globální Evropa).

               Částka uvedená v prvním pododstavci musí být použita k zajištění financování záručního fondu Evropského fondu pro udržitelný rozvoj.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (2)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (3)
                  Výpočty není dotčena změna sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o technických úpravách finančního rámce pro rok 2018 podle vývoje HND (ESA 2010) (COM(2017) 220), v níž by se mělo zohlednit navýšení částek uvolněných pro nástroj pružnosti v návaznosti na vstup v platnost nařízení (EU) 2017/1123.

                     (4)
                  Úř. věst. L 50, 28.2.2017, s. 53.

                     (5)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (6)
                  Nařízení Rady (EU, EURATOM) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 12.9.2016
            COM(2016) 574 final
            2016/0271(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o schválení podpisu, jménem Unie, dohody o spolupráci mezi Evropskou unií a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) týkající se vývoje družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.
                     SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •
                     Odůvodnění a cíle návrhu

               Tento návrh rozhodnutí Rady má za cíl dát v souladu s čl. 218 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zmocnění k podpisu jménem Unie dohody o spolupráci mezi Evropskou unií na jedné straně a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA)
                  1
                na straně druhé, týkající se vývoje družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví. Je v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013, které představuje základní akt pro evropské programy družicové navigace a ve kterém se v článku 29 stanoví, že Unie může v rámci programů Galileo a EGNOS sjednat dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi.

               Evropská unie a Afrika spolupracují v oblasti družicové navigace od přijetí Akčního plánu na období 2011–2013 pro provádění strategického partnerství mezi Afrikou a EU na třetím summitu Afrika-EU v Tripolisu, který se konal v listopadu 2010. Potřeba spolupráce v této oblasti byla potvrzena v plánu na období 2014–2017 přijatém na summitu Afrika-EU v dubnu 2014.

               Studie odhalily velké sociálně ekonomické výhody pro africký kontinent. Spolupráce bude prospěšná také pro evropský kosmický průmysl, který bude těžit z trhu rozšířeného o Afriku pro rozvoj své technologie, zavedení nové infrastruktury a využívání služeb souvisejících s družicovou navigací.
                  2

               Dne 25. září 2014 na základě doporučení Komise (COM(2014) 260) zmocnila Rada pro konkurenceschopnost Komisi, aby jménem Unie sjednala s agenturou ASECNA mezinárodní dohodu, která stanoví podmínky poskytování služeb systému s družicovým rozšířením (SBAS) v Africe na základě evropského programu družicové navigace EGNOS. Jednání začala v březnu 2015. V dubnu 2016 vyústila v návrh dohody, který stanoví rámec spolupráce potřebné k zavedení a provozování samostatného systému SBAS, založeného však na evropském systému EGNOS, v oblasti působnosti agentury ASECNA. V souladu s pověřením daným Radou dohoda zahrnuje technickou složku a zabývá se také otázkami financování a správy.

               •
                     Soulad s platnými předpisy vztahujícími se na oblast činnosti a s ostatními politikami Unie

               Evropské programy družicové navigace představují důležitý prvek politiky Evropské unie v oblasti dopravy, především v oblasti letecké dopravy. Přispívají totiž ke zvýšení bezpečnosti a plynulosti služeb letového provozu a současně je zlepšují z hospodářského a environmentálního hlediska. Jsou také předmětem mezinárodní podpory, a to zejména díky uzavření dohod o spolupráci se zeměmi, jako jsou Spojené státy americké, Čína, Jižní Korea a Izrael.

               Vzhledem k výhodám společným pro Evropu a Afriku v oblasti rozvoje služeb družicové navigace na africkém kontinentu je aktivní spolupráce mezi Evropskou unií a Afrikou v této oblasti již několik let předmětem řady politických iniciativ, jež zahrnují:

               Prohlášení referenční skupiny o infrastrukturách strategického partnerství Afrika-EU pro společné zasedání sborů komisařů Evropské komise a Komise Africké unie (v Addis Abebě ve dnech 25. a 26. února 2016);

               Plán (2014–2017) přijatý na čtvrtém summitu Afrika-EU (v Bruselu ve dnech 2. a 3. dubna 2014);

               Společné prohlášení společností na 5. podnikatelském fóru EU-Afrika (v Bruselu dne 1. dubna 2014);

               Společný postoj přijatý na Ministerské konferenci o dopravě Unie pro Středomoří (v Bruselu dne 14. listopadu 2013);

               Společné sdělení Evropské radě, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 8. března 2011 „Partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím“, KOM(2011) 200 v konečném znění;

               Sdělení Komise „Akční plán pro aplikace globálního družicového navigačního systému (GNSS)“, KOM(2010) 308 v konečném znění, ze dne 14. června 2010;

               Závěry setkání na vysoké úrovni na téma: „prostor pro africké občany“, pořádaného belgickým předsednictvím EU dne 16. září 2010;

               Usnesení 7. Rady pro vesmír: „Globální výzvy: maximální využití evropských vesmírných systémů“ – v Bruselu dne 25. listopadu 2010;

               Akční plán 2011–2013 pro provádění strategického partnerství Afrika-EU přijatý na třetím summitu Afrika-EU (v Tripolisu ve dnech 29. a 30. listopadu 2010);

               Společné prohlášení společností na 4. podnikatelském fóru EU-Afrika (v Tripolisu ve dnech 26. a 28. listopadu 2010);

               Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 24. června 2009 – „Partnerství Evropská unie – Afrika – Propojit Afriku a Evropu: na cestě k posílení spolupráce v oblasti dopravy“, KOM(2009) 301 v konečném znění, ze dne 24. června 2009.

               2.
                     PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •
                     Právní základ

                  Právním základem návrhu je článek 172 Smlouvy o fungování Evropské unie ve spojení s čl. 218 odst. 5.

               •
                     Subsidiarita

                  Zásada subsidiarity se v tomto případě neuplatňuje, protože evropský družicový navigační systém patří Evropské unii.

               •
                     Proporcionalita

                  Ustanovení dohody jsou v souladu se sledovaným cílem, tj. umožnit agentuře ASECNA vyvinout vlastní systém s družicovým rozšířením na základě evropského programu družicové navigace EGNOS. Odpovídají také přání Evropské unie vyvážet na africký kontinent knowhow v oblasti družicové navigace.

               •
                     Volba nástroje

                  Ke zřízení závazného rámce pro spolupráci dochází uzavřením mezinárodní dohody. Článek 29 nařízení (EU) č. 1285/2013 výslovně stanoví možnost sjednat dohody s mezinárodními organizacemi v rámci programů Galileo a EGNOS.

               3.
                     VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI

               Komise pravidelně podávala ústní a písemné zprávy o postupu jednání zvláštnímu výboru určenému Radou. Kromě toho byly členské státy Evropské unie informovány o průběhu diskusí a měly možnost se účastnit jednání. A konečně pracovní skupina „Doprava – Intermodální otázky a sítě“ Rady mohla před ukončením jednání předložit předběžné připomínky k návrhu dohody a tyto připomínky byly v konečném návrhu zohledněny.

               Využití služeb družicové navigace založených na EGNOS v Africe bylo předmětem sociálně-ekonomické a technické analýzy. Výsledky této analýzy byly několikrát projednány se zúčastněnými africkými zeměmi a předloženy u příležitostí seminářů, workshopů a mezinárodních fór, jako je Regionální skupina AFI pro plánování a provádění (APIRG) Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO).

               4.
                     ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Navrhovaná dohoda nemá žádné důsledky pro rozpočet přidělený evropským programům družicové navigace na základě nařízení (EU) č. 1285/2013.

               Náklady na zavedení a provozování infrastruktury, která patří agentuře ASECNA, stanovené na základě dohody budou financovány z rozpočtu agentury ASECNA, jejími členskými státy nebo příspěvky, ve formě půjček nebo darů, zemí Evropské unie a mezinárodních finančních institucí (Evropské investiční banky, Africké rozvojové banky atd.).

               5.
                     OSTATNÍ PRVKY

                  Dohoda stanoví zřízení smíšeného výboru pro řízení této dohody a její řádné uplatňování. Kromě toho lze v případě sporu mezi oběma stranami využít rozhodčího řízení.

               2016/0271 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o schválení podpisu, jménem Unie, dohody o spolupráci mezi Evropskou unií a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) týkající se vývoje družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172, ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)
                     Dne 25. září 2014 zmocnila Rada Komisi, aby jménem Unie sjednala mezinárodní dohodu s Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (dále jen „ASECNA“), která stanoví podmínky poskytování služeb systému s družicovým rozšířením (SBAS) v Africe na základě evropského programu družicové navigace EGNOS.

               (2)
                     Na základě těchto jednání byla mezi Evropskou unií a agenturou ASECNA parafována dne 12. května 2016 dohoda týkající se vývoje družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví.

               (3)
                     Dohoda by měla být podepsána,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Podpis, jménem Unie, dohody o spolupráci mezi Evropskou unií na jedné straně a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) na straně druhé, týkající se vývoje družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví se schvaluje.

               Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Generální sekretariát Rady zřídí nástroj udělující plnou moc k podepsání dohody, s výhradou jejího uzavření, osobě nebo osobám určeným vyjednavačem dohody.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        ASECNA je mezinárodní organizace se sídlem v Dakaru, v Senegalu, jejímž úkolem je zajistit bezpečnost letového provozu 18 členským státům: Benin, Burkina Faso, Kamerun, Středoafrická republika, Čad, Komory, Kongo, Pobřeží slonoviny, Gabon, Guinea-Bissau, Rovníková Guinea, Madagaskar, Mali, Mauritánie, Niger, Senegal, Togo a Francie.

                     (2)

                        Sociálně-ekonomický přínos pro celý africký kontinent byl ohodnocen na základě analýzy nákladů a přínosů na více než 4,8 miliardy EUR; bez započítání výhod v oblasti hospodářského rozvoje a regionální integrace, které nebylo možno vyčíslit.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 12.9.2016
            COM(2016) 574 final
            PŘÍLOHA
            DOHODA O SPOLUPRÁCI (NÁVRH)mezi Evropskou unií a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) týkající se vývoje družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví
            k
            ROZHODNUTÍ RADY
            o schválení podpisu, jménem Unie, dohody o spolupráci mezi Evropskou unií a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) týkající se vývoje družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví

               EVROPSKÁ UNIE, na jedné straně,

               a

               AGENTURA PRO BEZPEČNOST LETOVÉHO PROVOZU V AFRICE A NA MADAGASKARU, dále jen „ASECNA“, na straně druhé,

               dále jen „smluvní strany“,

               VZHLEDEM k rostoucímu vývoji aplikací globálních systémů družicové navigace v Evropské unii, v Africe a v jiných částech světa, zejména v oblasti civilního letectví,

               VZHLEDEM k tomu, že agentura ASECNA je především odpovědná za poskytování letových navigačních služeb ve vzdušných prostorech, které jsou jí svěřeny, dále pak za organizaci těchto prostorů, zveřejňování leteckých informací, předpověď a předávání informací v oblasti meteorologických leteckých služeb,

               UZNÁVAJÍCE důležitost programů družicové navigace Evropské unie, Galileo a EGNOS, speciálně navržených pro civilní účely, výhody spojené s jejich zavedením a zájem, který agentura ASECNA věnuje službám družicové navigace,

               UZNÁVAJÍCE, že systém EGNOS, regionální infrastruktura zaměřená na Evropu, která sleduje a opravuje otevřené signály vysílané globálními systémy družicové navigace a nabízí zejména vyšší přesnost a funkci zprávy o integritě, poskytuje služby, jež jsou uzpůsobeny hlavně potřebám civilního letectví,

               VZHLEDEM k tomu, že by služby založené na technologii systému EGNOS mohly být technicky rozšířeny na celý africký kontinent, jednak pokud by existovaly synergie mezi pozemními infrastrukturami, za které by smluvní strany odpovídaly, a jednak pokud se umístí transpondéry systému EGNOS na družicích na geostacionární dráze nad Afrikou,

               VZHLEDEM k usnesení Rady Evropské unie pro vesmír s názvem „Globální výzvy: maximální využití evropských vesmírných systémů“ přijatému dne 25. listopadu 2010, které vyzývá Evropskou komisi ke spolupráci s Komisí Africké unie za účelem posílení dostupných prostředků a určení podmínek, za kterých by mohla být infrastruktura podobná infrastruktuře programu EGNOS vybudována v Africe,

               VZHLEDEM ke sdělení Evropské komise ze dne 26. dubna 2007 ohledně evropské politiky pro oblast vesmíru, které přikládá zvláštní význam spolupráci mezi Evropou a Afrikou v oblasti vesmíru, a sdělení Komise ze dne 4. dubna 2011 s názvem „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“, které zdůrazňuje ochotu Evropské unie dát k dispozici své znalosti a svou infrastrukturu ve prospěch Afriky a posílit spolupráci s tímto kontinentem,

               VZHLEDEM k usnesení Výboru ministrů agentury ASECNA č. 2005 CM 44-11 ze dne 7. července 2005 ohledně realizace systémů družicové navigace (GNSS) v agentuře ASECNA, jež žádá zejména podporu evropských orgánů, aby bylo možné využívat zavedení systémů EGNOS i GALILEO pro provozní potřeby agentury,

               VZHLEDEM k usnesení Správní rady agentury ASECNA č. 2011 CA 120-18 ze dne 7. července 2011 ohledně účinného zapojení agentury při zavádění systémů EGNOS/GALILEO v oblasti Afriky a Indického oceánu, jež umožňuje zejména generálnímu řediteli, aby za tímto účelem i nadále podnikal kroky u příslušných evropských orgánů,

               VZHLEDEM k tomu, že v rámci provádění tohoto usnesení agentura ASECNA vyvinula program SBAS-ASECNA k tomu, aby ve své oblasti působnosti poskytovala služby SBAS, založené na technologii systému EGNOS.

               VZHLEDEM k tomu, že dlouhodobá spolupráce mezi Evropskou unií a agenturou ASECNA v oblasti družicové navigace spadá do obecného rámce Strategického partnerství mezi Evropskou unií a Afrikou, neboť plán přijatý na čtvrtém summitu EU-Afrika, který se konal v Bruselu ve dnech 2. a 3. dubna 2014, za účelem definování spolupráce mezi oběma kontinenty na období 2014–2017, stanoví přidělení trvalých a dostatečných lidských a finančních zdrojů k zavádění infrastruktury družicové navigace založené na EGNOS a zavedení systémů řízení a financování a v oblasti investičních a provozních výdajů EGNOS v Africe pro dotčené země,

               VZHLEDEM k tomu, že na základě tohoto Strategického partnerství mezi Afrikou a Evropskou unií již agentura ASECNA a Evropská unie spolupracují v rámci programu podpory pro odvětví letecké dopravy a družicových služeb v Africe, který je financován 10. Evropským rozvojovým fondem, a v rámci panafrického programu podpory EGNOS v Africe, který je financován nástrojem pro rozvojovou spolupráci, zejména prostřednictvím zřízení společného úřadu pro správu programu (JPO) EGNOS-Afrika.

               VZHLEDEM ke společnému zájmu na dlouhodobé spolupráci mezi Evropskou unií a agenturou ASECNA v oblasti vývoje družicové navigace ve prospěch civilního letectví a PŘEJÍCE SI formálně navázat takovou spolupráci,

               VZHLEDEM k nutnosti zajistit vysokou úroveň ochrany služeb družicové navigace na územích pokrytých smluvními stranami,

               VZHLEDEM k tomu, že Evropská unie zřídila své vlastní agentury, aby jí pomáhaly v určitých konkrétních oblastech, zejména Agenturu pro evropský GNSS pro evropské programy družicové navigace a Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví v oblasti civilního letectví, a vzhledem k tomu, že se provoz systému EGNOS na období 2014–2021 stal předmětem pověřovací dohody uzavřené mezi Evropskou unií a Agenturou pro evropský GNSS,

               UZNÁVAJÍCE, že nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití (1) stanoví, že Evropská unie je vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku, který byl vytvořen nebo vyvinut v rámci programů Galileo a EGNOS, že Evropská unie může sjednat dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi v rámci těchto programů a že by však náklady na případné rozšíření systému EGNOS mimo Evropu nebyly financovány z rozpočtových zdrojů přidělených na základě tohoto nařízení,

               VZHLEDEM k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 ze dne 22. září 2010, které zřizuje Agenturu pro evropský GNSS (2),

               UZNÁVAJÍCE zájem koordinovat přístupy v oblasti normalizace, certifikace a všech otázek týkajících se systémů a služeb družicové navigace v mezinárodních orgánech pro normalizaci a certifikaci, zejména za účelem podpořit široké a inovativní využívání služeb Galileo, EGNOS a SBAS-ASECNA jako celosvětové normy pro družicovou navigaci a synchronizaci v odvětví civilního letectví,

               SE DOHODLY TAKTO:

               ČÁST I.

               OBECNÁ USTANOVENÍ

               Článek 1

               Cíl

               1. Cílem této dohody je rozvíjet družicovou navigaci a poskytovat přidružené služby v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví tím, že jí bude umožněno využít evropské programy družicové navigace.

               Tato dohoda spadá do rámce podpory služeb založených na těchto evropských programech družicové navigace na africkém kontinentu.

               2. Tato dohoda stanoví formu a podmínky spolupráce mezi smluvními stranami k dosažení cílů uvedených v prvním odstavci.

               Článek 2

               Definice

               Pro účely této dohody se rozumí:

               1.
                     „GNSS“ nebo „globálním systémem družicové navigace“ infrastruktura složená z konstelace

                  družic

                a ze sítě pozemních středisek a stanic, jež umožňuje díky vysílání rádiových signálů poskytovat na celé zeměkouli velmi přesnou službu měření času a určování zeměpisné polohy uživatelům, kteří mají k dispozici vhodný přijímač;

               2.
                     „evropskými systémy družicové navigace“ globální systém družicové navigace vytvořený na základě programu Galileo a systém EGNOS, které jsou vlastnictvím Evropské unie;

               3.
                     „oblastí působnosti agentury ASECNA“ zeměpisná oblast, kde agentura ASECNA poskytuje letové navigační služby, ať už se jedná o vzdušný prostor členských států či nikoliv;

               4.
                     „ EGNOS“, zkratkou „European Geostationary Navigation Overlay Service“ (evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací), regionální infrastruktura systému družicové navigace, která sleduje a opravuje otevřené signály vysílané globálními systémy družicové navigace, zejména GPS a Galileo, a umožňuje uživatelům těchto globálních systémů získat lepší výkonnost v oblasti přesnosti a integrity. EGNOS zahrnuje pozemní stanice a několik transpondérů umístěných na geostacionárních družicích. Pozemní stanice tvoří inženýrské středisko, kontrolní střediska, stanice RIMS, stanice NLES, středisko služeb a server EDAS. Regionální pokrytí EGNOS se týká přednostně území členských států Evropské unie, které se zeměpisně nacházejí v Evropě;

               5.
                     „SBAS-ASECNA“ systém družicové navigace agentury ASECNA, který sleduje a opravuje otevřené signály vysílané globálními systémy družicové navigace, zejména GPS a Galileo, a umožňuje uživatelům těchto globálních systémů získat lepší výkonnost, zejména v oblasti přesnosti a integrity. SBAS-ASECNA je majetkem agentury ASECNA. Zahrnuje pozemní infrastrukturu a několik transpondérů umístěných na geostacionárních družicích. Pozemní infrastrukturu budou tvořit zejména stanice RIMS, jedno nebo několik kontrolních středisek a stanice NLES. SBAS-ASECNA pokrývá přednostně oblast působnosti agentury ASECNA. Systémem SBAS-ASECNA se rozumí jak původní, tak i následné verze systému včetně verzí s dvojí frekvencí a multikonstelací. Zřízení tohoto systému zahrnuje zejména fáze definování a koncepce, vývoje a zavádění a akreditace a certifikace. Poté následuje fáze využívání;

               6.
                     „oblastí pokrytou EGNOS“ nebo „oblastí pokrytou SBAS-ASECNA“: oblast, ve které je možné přijímat signály vysílané uvedeným systémem (např. stopa geostacionárních družic);

               7.
                     „oblastí pokrytou službou SBAS-ASECNA“ oblast uvnitř oblasti pokryté SBAS-ASECNA, ve které systém SBAS-ASECNA poskytuje službu v souladu s požadavky určenými agenturou ASECNA, jež byly stanoveny ve spojení se standardy a doporučenými postupy (SARP) organizace ICAO, a kde zajišťuje odpovídající schválené operace;

               8.
                     „oblastí pokrytou službou SOL systému EGNOS“ oblast uvnitř oblasti pokryté EGNOS, ve které systém EGNOS poskytuje službu v souladu se standardy a doporučenými postupy (SARP) organizace ICAO a zajišťuje odpovídající schválené operace;

               9.
                     „stanicemi RIMS“ stanice, které patří k systémům EGNOS nebo SBAS-ASECNA, a jejichž úkolem je sbírat v reálném čase údaje o zeměpisné poloze na základě signálů vysílaných globálními systémy družicové navigace;

               10.
                      „stanicemi NLES“ stanice, které patří k systémům EGNOS nebo SBAS-ASECN a zasílají k transpondérům umístěným na geostacionárních družicích opravené údaje, jež umožňují, aby přijímače signálů GNSS, nacházející se v oblasti pokryté jedním nebo druhým z obou systémů, prováděly opravy uzpůsobené jejich zeměpisné poloze;

               11.
                      systémem „Galileo“ autonomní civilní evropský systém družicové navigace a synchronizace časového signálu s celosvětovým pokrytím, pod civilní kontrolou, který je určen pro poskytování služeb GNSS, navržený a vyvinutý Evropskou unií, Evropskou kosmickou agenturou a jejich příslušnými členskými státy. Provozování systému Galileo může být postoupeno soukromému subjektu. Cílem systému Galileo je poskytovat otevřenou službu, obchodní službu, veřejně regulovanou službu a službu pátrání a záchrany, jakož i přispívat k integritě služeb sledování zaměřených na uživatele aplikací pro zajištění bezpečnosti života;

               12.
                      „interoperabilitou“ schopnost dvou nebo více systémů družicové navigace a jimi poskytovaných služeb být používány společně a poskytovat uživateli lepší výkonnost, než kdyby byl používán jen jeden systém;

               13.
                      „duševním vlastnictvím“ pojem stanovený v čl. 2 bodě viii) Úmluvy o zřízení Světové organizace duševního vlastnictví, která byla podepsána ve Stockholmu dne 14. července 1967;

               14.
                      „utajovanými informacemi“ informace v jakékoli podobě, které vyžadují ochranu před neoprávněným šířením, jež by mohlo v různé míře poškodit základní zájmy, a to i včetně vnitrostátní bezpečnosti, jednotlivých stran nebo jednotlivých členských států. Jejich utajení je dáno označením stupně utajení. Taková informace je určována smluvními stranami v souladu s platnými právními předpisy a musí být chráněna před jakoukoliv ztrátou důvěrného charakteru, integrity a dostupnosti.

               Článek 3

               Zásady spolupráce

               Smluvní strany se dohodly, že se budou při spolupráci, na niž se vztahuje tato dohoda, řídit těmito zásadami:

               1. oboustranný prospěch založený na celkové rovnováze práv a povinností, včetně příspěvků a přístupu ke všem službám;

               2. oboustranné příležitosti pro smluvní strany zapojit se do spolupráce na programech družicové navigace Evropské unie a agentury ASECNA;

               3. včasná výměna veškerých informací užitečných pro provádění této dohody;

               4. odpovídající a účinná ochrana práv duševního vlastnictví.

               Článek 4

               Agentury Evropské unie

               Evropská unie může svěřit Agentuře pro evropský GNSS nebo Evropské agentuře pro bezpečnost letectví plnění všech úkolů vyplývajících z této dohody nebo jejich části. V takovém případě zůstává odpovědná vůči agentuře ASECNA, pokud jde o řádné a úplné plnění závazků vyplývajících z této dohody.

               Článek 5

               Vztahy s třetími osobami

               Evropská unie usnadňuje a podporuje veškeré iniciativy spočívající ve spolupráci a partnerství mezi agenturou ASECNA a dalšími subjekty zapojenými do evropských programů družicové navigace Galileo a EGNOS, zejména s Evropskou kosmickou agenturou, které mohou napomáhat vývoji a poskytování služeb družicové navigace, založených na těchto dvou programech, ze strany agentury ASECNA.

               ČÁST II

               USTANOVENÍ O SPOLUPRÁCI

               Článek 6

               Spolupráce

               1. Spolupráce na základě této dohody se týká především zřízení a využívání systému SBAS-ASECNA založeného na technologii systému EGNOS. Vztahuje se rovněž na využití systému vytvořeného na základě programu Galileo v Africe, na rádiové spektrum, normy, certifikaci a mezinárodní organizace, zabezpečení, výzkum a vývoj, lidské zdroje, komunikaci a vytváření povědomí o tomto systému, výměnu pracovníků a na podporu služeb družicové navigace na africkém kontinentu.

               Smluvní strany mohou tento seznam činností upravit podle článku 33 této dohody.

               2. Touto dohodou není dotčena institucionální autonomie Evropské unie, pokud jde o regulaci v souvislosti s evropskými programy družicové navigace, ani struktura stanovená Evropskou unií pro účely využívání těchto programů. Touto dohodou rovněž nejsou dotčena příslušná regulační opatření, kterými se provádějí závazky nešíření, kontrola vývozu a kontrola nehmotných přenosů technologií. Nejsou jí dotčena ani vnitrostátní bezpečnostní opatření.

               3. Touto dohodou také není dotčena institucionální autonomie agentury ASECNA.

               4. S výhradou svých příslušných předpisů podporují smluvní strany v nejvyšší možné míře činnosti v rámci spolupráce na základě této dohody.

               HLAVA I

               Článek 7

               Zřízení a využívání systému SBAS-ASECNA

               1. Evropská unie napomůže agentuře ASECNA ve zřízení a využívání systému SBAS-ASECNA. Kromě zvláštních ustanovení uvedených v článcích 8 až 16 níže se obecně zavazuje usnadnit zřízení a využívání systému SBAS-ASECNA zejména tím, že agentuře ASECNA poskytne bezplatně veškeré užitečné informace a bude jí radit v oblasti řízení programu, jakož i v technické a organizační oblasti, a přispěje k vyhodnocování a sledování programu SBAS-ASECNA.

               2. Po propojení systémů EGNOS a SBAS-ASECNA bude každá smluvní strana odpovědná za změny ve svém vlastním systému a ponese související investiční a provozní náklady. Sdělí druhé smluvní straně potřebné informace a bude spolupracovat na změnách systému, který patří druhé smluvní straně. Zavede se postup pro závazky a monitorování v oblasti výkonnosti, který stanoví příslušné povinnosti.

               Článek 8

               Definice a koncepce systému SBAS-ASECNA

               Evropská unie napomůže agentuře ASECNA s definicí a koncepcí systému SBAS-ASECNA, zejména co se týká architektury systému, rozmístění pozemní infrastruktury a koncepce operací. Ve studiích provedených za tímto účelem bude upřesněno propojení mezi systémy SBAS-ASECNA a EGNOS.

               Článek 9

               Vývoj a zavádění stanic RIMS

               Evropská unie napomůže agentuře ASECNA s vývojem a zaváděním stanic RIMS systému SBAS-ASECNA, zejména co se týká zařízení, provozních postupů, kvalifikace obsluhy a schválení rozmístění pozemní infrastruktury, mimo jiné prostřednictvím zavedení a ověření požadavků na zabezpečení.

               V zájmu optimalizace výkonnosti a oblastí služeb systémů EGNOS a SBAS-ASECNA budou smluvní strany koordinovat instalaci svých stanic RIMS, zejména pak těch, které se nacházejí v hraničních oblastech společných oběma systémům, aby tyto stanice byly rozděleny stejnoměrně a mohly fungovat v součinnosti díky výměně údajů vygenerovaných těmito stanicemi RIMS a dodržovat požadavky na bezpečnost a zabezpečení stanovené pravidly, která se vztahují na každou smluvní stranu.

               Článek 10

               Vývoj a zavádění kontrolních středisek

               Evropská unie napomůže agentuře ASECNA s vývojem a zaváděním kontrolních středisek systému SBAS-ASECNA, zejména co se týká zařízení, provozních postupů, kvalifikace obsluhy a schválení rozmístění pozemní infrastruktury, mimo jiné prostřednictvím zavedení a ověření požadavků na zabezpečení.

               Článek 11

               Vývoj a zavádění stanic NLES a transpondérů

               Evropská unie napomůže agentuře ASECNA s vývojem a zaváděním služeb pro šíření údajů založených na transpondérech systému SBAS-ASECNA, instalovaných na geostacionárních družicích a na pozemních stanicích pro přenos souvisejících údajů. Rovněž napomůže agentuře ASECNA s postupy a kroky nezbytnými k získání kódů PRN nutných pro využívání systému SBAS-ASECNA, neboť bez takových kódů by jeho využívání nebylo možné.

               Článek 12

               Akreditace a certifikace systému SBAS-ASECNA

               Evropská unie napomáhá agentuře ASECNA na její žádost:

               – s certifikací systému SBAS-ASECNA,

               – s akreditací zabezpečení systému SBAS-ASECNA, včetně rozmístění pozemní infrastruktury,

               – s certifikací služeb poskytovaných systémem SBAS-ASECNA.

               Evropská unie může rovněž agentuře ASECNA na její žádost napomáhat s vypracováním metodiky a postupů zaměřených na:

               – schválení postupů startu, letu a přistání letadel souvisejících se systémem SBAS-ASECNA, a to před jejich zveřejněním na nosičích Letecké informační příručky,

               – certifikaci zařízení umístěných na palubě letadel a určených k příjmu a zpracování družicových radionavigačních signálů, jakož i na akreditaci provozovatelů letadel a posádek.

               Článek 13

               Provoz systému SBAS-ASECNA

               1. Evropská unie napomůže agentuře ASECNA s provozem systému SBAS-ASECNA.

               Co se týká přípravy spuštění provozu, napomůže agentuře ASECNA zejména:

               – se zavedením schématu správy poskytování služeb,

               – s přizpůsobením provozních postupů a dokumentace odborné přípravy k systému EGNOS pro systém SBAS-ASECNA,

               – se zavedením integrovaného řídicího systému věnovaného poskytování služeb, jenž bude zahrnovat zejména otázky kvality, bezpečnosti, zabezpečení a životního prostředí,

               – s analýzou a realizací plánu v oblasti subdodavatelských služeb,

               – s odbornou přípravou obsluhy,

               – s ohlášením služeb.

               Evropská unie také napomůže agentuře ASECNA s řešením provozních problémů, se kterými se setká po ohlášení služeb, zejména díky tomu, že jí poskytne postupy a nástroje sloužící k analýze výkonnosti, podporu odborné přípravy a pracovníky přítomné na místě v počátečním období.

               Evropská unie také poskytne podporu agentuře ASECNA při zavádění změn provozovaného systému.

               2. Smluvní strany si poskytují vzájemnou pomoc s cílem podpořit využívání služeb poskytovaných systémy EGNOS a SBAS-ASECNA ze strany uživatelů a napomoci rozvoji příslušných trhů.

               Článek 14

               Oblasti pokryté službou

               Vymezení oblasti pokryté službou SOL systému EGNOS a oblasti pokryté službou SBAS-ASECNA je předmětem vzájemné dohody smluvních stran, aby se zamezilo veškerým provozním obtížím, zejména v souvislosti s interoperabilitou a odpovědností. Smluvní strany se vynasnaží nalézt v tomto ohledu společná řešení.

               V případě, kdy oblast pokrytá službou SOL systému EGNOS pokrývá část oblasti, za niž je odpovědná agentura ASECNA, nebo v případě, kdy oblast pokrytá službou SBAS-ASECNA pokrývá část území členských států Evropské unie, se zavede postup pro závazky a monitorování v oblasti výkonnosti, který stanoví příslušné povinnosti.

               V případě, kdy oblast pokrytá službou SOL systému EGNOS a oblast pokrytá službou SBAS-ASECNA pokrývají území, které leží mimo území členských států Evropské unie a mimo oblast, za niž je odpovědná agentura ASECNA, – nebo se překrývají s jiným systémem, než je EGNOS a SBAS-ASECNA – se smluvní strany vzájemně informují a koordinují své kroky vůči orgánům dotčených území, aby se ujistily, že na otázky vzniklé zejména v oblasti interoperability a odpovědnosti naleznou společná řešení.

               Článek 15

               Veřejné zakázky

               1. Evropská unie napomáhá agentuře ASECNA, pokud ji o to agentura požádá, s přípravou zadávací dokumentace a s analýzou nabídek v rámci zadávání veřejných zakázek týkajících se zřízení a využití systému SBAS-ASECNA.

               2. Aniž je dotčen článek XXIII Dohody o vládních zakázkách, uzavřené v rámci Světové obchodní organizace (článek III revidované dohody), mají veřejné subjekty a podniky členských států Evropské unie právo účastnit se nabídkových řízení týkajících se zřízení a využití systému SBAS-ASECNA, pokud však nenastane střet zájmů.

               3. Koupě týkající se zřízení a využití systémů EGNOS a SBAS-ASECNA mohou být předmětem veřejných zakázek společných pro Evropskou unii a agenturu ASECNA v závislosti na zájmech každé ze smluvních stran, zejména v oblasti pozemních stanic a transpondérů.

               Článek 16

               Práva duševního vlastnictví

               1. Každá smluvní strana zdarma poskytuje druhé smluvní straně všechna práva duševního vlastnictví k dílům nebo vynálezům, jež vlastní a které jsou užitečné ke zřízení a využívání systémů EGNOS a SBAS-ASECNA. Tato dohoda má platnost licence k užívání těchto práv.

               Pokud jedna ze smluvních stran vytvoří nebo ustanoví nová práva duševního vlastnictví založená na právech duševního vlastnictví, která jí byla poskytnuta druhou smluvní stranou, pak tato posledně jmenovaná smluvní strana nabude vlastnictví k novým takto vytvořeným nebo ustanoveným právům duševního vlastnictví a zdarma udělí licenci k užívání těchto nových práv smluvní straně, která je vytvořila nebo ustanovila. Nicméně smluvní strana, která je vlastníkem těchto nových práv, smí udělit licenci třetí osobě pouze s výslovným souhlasem druhé smluvní strany.

               Podmínky uplatňování licence uvedené v prvním a druhém pododstavci jsou stanoveny v odstavcích 2 a 3.

               2. Uživatelská licence uvedená v odstavci 1 je osobní, nevýhradní a nepřenosná, aniž by tím byla dotčena ustanovení odst. 1 druhého pododstavce. V závislosti na případu zahrnuje právo užívat, dát do užívání, měnit, reprodukovat a vyrábět za jediným účelem zřízení a využívání systémů EGNOS a SBAS-ASECNA.

               Jedna smluvní strana smí poskytnout třetí osobě nebo jakýmkoliv způsobem prodávat práva duševního vlastnictví poskytnutá druhou smluvní stranou na základě odstavce 1 jen s výslovným souhlasem této druhé smluvní strany, s výjimkou případů, kdy k tomuto poskytnutí třetí osobě dojde v rámci veřejných zakázek nebo smluv uzavřených jednou ze smluvních stran za účelem zřízení a využívání systému EGNOS, systému vytvořeného na základě programu Galileo a systému SBAS-ASECNA.

               3. Každá smluvní strana průběžně aktualizuje soupis práv duševního vlastnictví, která poskytuje druhé smluvní straně na základě odstavce 1. Druhé smluvní straně předá kopii tohoto soupisu. U každého poskytnutého práva duševního vlastnictví se v soupisu uvádí zejména:

                  – předmět práva, jako je vynález, software, databáze atd.,

                  – druh práva, jako je autorské právo, patent atd.,

                  – udělené užívací právo, jako je právo na reprodukci, uzpůsobení, výrobu atd.,

                  – území, pro které se právo poskytuje,

                  – doba poskytnutí.

               4. Každá smluvní strana, která uděluje druhé smluvní straně uživatelskou licenci na základě odstavce 1, může licenci ukončit, pokud zjistí, že dochází k porušování podmínek uplatňování licence vyplývajících z odstavců 2 a 3.

               5. Smluvní strany poskytnou a zajistí odpovídající a účinnou ochranu práv duševního vlastnictví v oblastech a v odvětvích spojených se zřízením a využíváním systémů EGNOS a SBAS-ASECNA v souladu s nejpřísnějšími mezinárodními normami, stanovenými v Dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS) Světové obchodní organizace, včetně účinných prostředků, které umožňují dodržování těchto norem.

               HLAVA II

               Další činnosti

               Článek 17

               Galileo

               1. Smluvní strany spolupracují za účelem podpory a využívání systému vytvořeného na základě programu Galileo na africkém kontinentu, zejména v oblasti vývoje aplikací a používání služeb založených na tomto systému, především v oblasti určování času, navigace, dozoru, pátrání a záchrany, přičemž budou i zdůrazňovat výhody aplikací a služeb založených na tomto systému.

               2. Agentura ASECNA se zdrží všech kroků a iniciativ, které by mohly poškodit zájmy Evropské unie v oblasti práv duševního vlastnictví spojených s programem Galileo.

               Článek18

               Rádiové spektrum

               1. Smluvní strany spolupracují a vzájemně si pomáhají, co se týče rádiového spektra spravovaného Mezinárodní telekomunikační unií (dále jen „ITU“), zejména pak za účelem ochrany frekvenčních pásem spojených se službami družicové navigace a leteckých komunikačních systémů.

               2. Smluvní strany si vyměňují informace a vzájemně si pomáhají v oblasti sdílení a přidělování frekvencí ze strany ITU. Podporují a chrání přidělování vhodných frekvencí pro systémy EGNOS a SBAS-ASECNA, jakož i pro systém vytvořený na základě programu Galileo, aby zajistily dostupnost služeb nabízených těmito systémy v Evropské unii a Africe.

               3. Za účelem ochrany rádiového spektra přiděleného pro radionavigaci proti rušení, například úmyslnou či neúmyslnou interferencí a „překrýváním“, se smluvní strany snaží zjistit zdroje rušení a hledají vzájemně přijatelná řešení.

               4. Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat jako odchylku od platných ustanovení ITU, zejména pak od těch ustanovení, která se týkají předpisů pro radiokomunikace ITU.

               Článek 19

               Normy, certifikace a mezinárodní organizace

               1. Smluvní strany usilují o přijetí společného přístupu v oblasti normalizace a ohledně všech otázek týkajících se systémů družicové navigace, kterými se zabývají mezinárodní organizace a asociace, zejména Mezinárodní organizace pro civilní letectví, sdružení „Radio Technical Commission for Aeronautics“ (Radiotechnická komise pro letectví) a Evropská organizace pro zařízení v civilním letectví („EUROCAE“), a sdružení nebo seskupení činná v oblasti normalizace.

               2. Smluvní strany společně podporují vývoj norem týkajících se družicové navigace v rámci mezinárodních organizací, zejména pak standardů a doporučených postupů ICAO (SARP) a specifikací minimální provozní výkonnosti RTCA a EUROCAE (MOPS). Společně v tomto rámci podporují uznání norem Galileo, EGNOS a SBAS-ASECNA těmito mezinárodními organizacemi a podporují jejich používání po celém světě, přičemž kladou důraz na interoperabilitu s jinými systémy družicové navigace.

               Článek 20

               Zabezpečení

               Za účelem ochrany evropských systémů družicové navigace a systému SBAS-ASECNA proti hrozbám a nepřátelskému jednání, jako je záměrné rušení a „překrývání“, přijímají smluvní strany veškerá proveditelná opatření, zejména v oblasti kontroly a nešíření technologií, aby zajistily kontinuitu, zabezpečení a bezpečnost služeb družicové navigace, jakož i infrastruktury a příslušného základního majetku, aniž je tím dotčen čl. 6 odst. 2.

               Článek 21

               Výzkum a vývoj

               Smluvní strany usilují o provádění společné činnosti v oblasti výzkumu a vývoje družicové navigace, zejména za účelem rozvoje a plánování budoucího technologického vývoje systémů družicové navigace.

               Každá smluvní strana podporuje účast druhé smluvní strany na svých vlastních programech výzkumu a vývoje.

               Evropská unie usnadní přístup agentuře ASECNA k finančním prostředkům svých rámcových programů výzkumu a vývoje.

               Článek 22

               Lidské zdroje

               Evropská unie poskytuje na základě své vlastní zkušenosti agentuře ASECNA veškeré informace užitečné k řízení lidských zdrojů potřebných k provádění programu SBAS-ASECNA.

               Evropská unie napomůže agentuře ASECNA s vytvořením pracovních míst a dovedností nezbytných ke zřízení a využívání systému SBAS-ASECNA.

               Evropská unie usnadní veškeré iniciativy spočívající ve spolupráci a v partnerství mezi agenturou ASECNA a subjekty zapojenými do posílení kapacit v oblastech, jež se týkají evropských programů družicové navigace. Také usnadní přístup agentury ASECNA k finančním prostředkům svých evropských programů odborné přípravy.

               Budou moci probíhat společné činnosti v oblasti odborné přípravy pro potřeby zřízení a využívání systémů EGNOS, SBAS-ASECNA a systému vytvořeného na základě programu Galileo a přípravy jejich technologického vývoje.

               Článek 23

               Komunikace a vytváření povědomí

               Smluvní strany usilují o provádění společných činností v oblasti komunikace a propagace svých příslušných programů družicové navigace.

               Evropská unie pomůže agentuře ASECNA vymezit a realizovat komunikační strategie, které se vztahují jak na subjekty dotčené zřízením a využíváním systému SBAS-ASECNA, tak i na širokou veřejnost.

               Článek 24

               Výměny pracovníků

               Smluvní strany si vyměňují pracovníky v rámci činností spolupráce stanovených touto dohodou.

               Článek 25

               Podpora družicové navigace na africkém kontinentu

               Smluvní strany si navzájem pomáhají za účelem podpory družicové navigace na africkém kontinentu a domlouvají se, kdykoliv je zapotřebí dohodnout společné akce, které mají být v této oblasti realizovány. Zejména podporují iniciativy, které mohou napomoci přijetí družicové navigace ze strany uživatelů a rozvoji trhů spojených s touto technologií.

                ČÁST III

               FINANČNÍ USTANOVENÍ

               Článek 26

               Financování

               1. Agentura ASECNA financuje zřízení a využívání systému SBAS-ASECNA díky svým vlastním zdrojům, podporám nebo dotacím, zejména těm, které jsou uvedeny v odstavci 3, díky půjčkám, které sjednává u finančních institucí, nebo kterýmkoliv jiným způsobem financování s výhradou ustanovení odstavce 2.

               2. Zřízení a využívání systému SBAS-ASECNA nelze v žádném případě financovat z rozpočtových příspěvků stanovených pro evropské systémy družicové navigace, které jsou uvedeny v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 ze dne 11. prosince 2013.

               3. Evropská unie usnadní za účelem zřízení a využívání systému SBAS-ASECNA přístup agentury ASECNA ke svým finančním prostředkům vyčleněným na spolupráci a vývoj, které může využít jak pro stávající, tak pro budoucí programy. Mezi stávající programy patří panafrický program podle článku 9 a přílohy III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci na období 2014–2020, jakož i programy svěřeneckého fondu EU-Afrika pro infrastrukturu stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 13. července 2006 – Propojit Afriku: Partnerství mezi EU a Afrikou v oblasti infrastruktury, KOM(2006) 376 v konečném znění.

               ČÁST IV

               ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

               Článek 27

               Právní odpovědnost

               1. Jelikož agentura ASECNA nevlastní evropské systémy družicové navigace, nenese žádnou odpovědnost spojenou s vlastnictvím těchto systémů.

               Jelikož Evropská unie nevlastní systém SBAS-ASECNA, nenese žádnou odpovědnost spojenou s vlastnictvím tohoto systému.

               2. Žádná ze smluvních stran neodpovídá za škody vzniklé užíváním technologií uvedených v této dohodě druhou smluvní stranou a ani nezaručuje jejich správný chod.

               Článek 28

               Výměna utajovaných informací

               Smluvní strany si vyměňují utajované informace jen v případě, kdy k tomuto účelu uzavřely dohodu. Vynasnaží se stanovit úplný a ucelený právní rámec, který uzavření takové dohody umožní.

               Článek 29

               Smíšený výbor

               1. Zřizuje se smíšený výbor s názvem „Výbor GNSS EU/ASECNA“. Výbor se skládá ze zástupců smluvních stran a odpovídá za řízení a správné uplatňování této dohody. Za tím účelem přijímá rozhodnutí v případech stanovených touto dohodou, která provádějí smluvní strany dle svých vlastních pravidel. Tato rozhodnutí smíšeného výboru se přijímají na základě společné dohody. Smíšený výbor také vydává doporučení týkající se otázek, u kterých nemá rozhodovací pravomoci.

               Smíšený výbor stanoví podmínky a pravidla, které nejsou uvedeny v této dohodě.

               2. Smíšený výbor stanoví svůj jednací řád, který obsahuje, mimo jiná ustanovení, postupy pro svolávání jeho zasedání, jmenování jeho předsedy, určení funkčního období tohoto předsedy a kontakty mezi smluvními stranami.

               3. Smíšený výbor se schází podle potřeby. Evropská unie nebo agentura ASECNA mohou požádat o svolání zasedání. Smíšený výbor se sejde do patnácti dnů po podání žádosti.

               4. Smíšený výbor může rozhodnout o sestavení kterékoli pracovní nebo odborné skupiny, již bude považovat za způsobilou mu pomoci při plnění jeho povinností.

               5. Smíšený výbor může rozhodnout o změně přílohy I.

               Článek 30

               Konzultace

               1. Za účelem řádného plnění této dohody si smluvní strany pravidelně vyměňují informace a na žádost jedné ze smluvních stran se setkávají v rámci smíšeného výboru.

               2. V případě jakékoli otázky týkající se výkladu nebo uplatňování této dohody se smluvní strany, na žádost jedné z nich, co nejdříve vzájemně poradí.

               3. Smluvní strany se pravidelně informují a vzájemně si předávají poznatky ohledně řízení a vývoje vlastních programů družicové navigace. Pokud jedna ze smluvních stran hodlá přijmout rozhodnutí, které by mohlo ovlivnit systém nebo systémy družicové navigace druhé smluvní strany, pak je tato druhá smluvní strana předem konzultována, aby mohla vyjádřit nezávazné stanovisko. Pokud tomu požadavky na zachování důvěrného charakteru, jež jsou stanoveny pravidly použitelnými na smluvní strany, nijak nebrání, pak každá smluvní strana souhlasí s účastí pozorovatele, zástupce druhé smluvní strany, ve svých vlastních pracovních skupinách, orgánech a řídicích výborech.

               Článek 31

               Ochranná opatření

               1. Každá smluvní strana může po projednání ve smíšeném výboru přijmout potřebná ochranná opatření, včetně pozastavení jedné nebo více činností spolupráce, pokud se domnívá, že mezi smluvními stranami není zajištěna rovnocenná úroveň kontroly vývozu nebo zabezpečení. V případě, kdy by jakékoliv zpoždění mohlo ohrozit řádné fungování evropských systémů družicové navigace nebo systému SBAS-ASECNA, mohou být bez předchozí konzultace přijata předběžná ochranná opatření za předpokladu, že po jejich přijetí budou co nejdříve zahájeny konzultace.

               2. Působnost a doba trvání opatření uvedených v odstavci 1 jsou omezeny na nezbytnou míru, aby se situace vyřešila a zajistila se správná rovnováha mezi právy a povinnostmi vyplývajícími z této dohody. Druhá smluvní strana může požádat smíšený výbor o zahájení konzultací ohledně přiměřenosti těchto opatření. Pokud nelze vyřešit tento spor do šesti měsíců, může být předložen jednou ze smluvních stran závaznému rozhodčímu soudu podle postupu stanoveného v příloze I. V tomto rámci nelze řešit žádnou otázku výkladu ustanovení této dohody, která jsou totožná s odpovídajícími právními ustanoveními Evropské unie.

               Článek 32

               Řešení sporů

               Aniž je dotčen článek 31, řeší se spory týkající se výkladu nebo provádění této dohody prostřednictvím konzultací ve smíšeném výboru.

               Pokud nedojde k vyřešení sporu do tří měsíců po jeho předání smíšenému výboru, uplatní se rozhodčí řízení stanovené v příloze I.

               Článek 33

               Přílohy

               Přílohy jsou nedílnou součástí této dohody.

               Článek 34

               Revize

               Tato dohoda může být kdykoliv změněna a rozšířena na základě dodatku podepsaného oběma smluvními stranami v souladu s jejich vnitřními postupy.

               Článek 35

               Vypovězení

               1. Evropská unie nebo agentura ASECNA mohou vypovědět tuto dohodu tak, že druhé smluvní straně oznámí své rozhodnutí. Tato dohoda pozbývá platnosti šest měsíců po přijetí tohoto oznámení.

               2. Vypovězení této dohody nemá vliv na platnost nebo dobu trvání případných věcných ustanovení sjednaných v rámci provedení uvedené dohody. Nemá žádný vliv ani na konkrétní práva a povinnosti v oblasti duševního vlastnictví vzniklé v rámci uvedené dohody, přičemž smluvní strana, která udělila druhé smluvní straně uživatelskou licenci, si, po vypovězení dohody, ponechá právo ji ukončit, zjistí-li, že podmínky uplatňování této licence nejsou dodržovány.

               3. V případě vypovězení této dohody předloží smíšený výbor návrh, aby smluvní strany mohly vyřešit každou dosud nevyřešenou otázku, jež má finanční důsledky, při případném zohlednění zásady pro rata temporis.

               Článek 36

               Vstup v platnost

               1. Tato dohoda je schválena smluvní stranami v souladu s jejich vlastními vnitřními postupy. Vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce po datu podpisu smluvní stranou, která tak učiní jako poslední.

               2. Tato dohoda sepsaná ve dvou vyhotoveních ve francouzském jazyce se uzavírá na dobu neurčitou.

               Za Evropskou unii

               Za ASECNA

               (1) Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 1–24.

               (2) Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 11–21.

               PŘÍLOHA I

               ROZHODČÍ ŘÍZENÍ

               Je-li spor předložen k rozhodčímu řízení, jsou jmenováni tři rozhodci, pokud však smluvní strany nerozhodnou jinak.

               Každá smluvní strana jmenuje jednoho rozhodce do třiceti dnů od zjištění neshody ve smíšeném výboru.

               Dva takto jmenovaní rozhodci jmenují na základě společné dohody rozhodce, který není státním příslušníkem členského státu žádné ze smluvních stran. Nemohou-li se rozhodci vybraní smluvními stranami dohodnout na uvedeném rozhodci ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy byl jmenován poslední z nich, vyberou rozhodce ze seznamu sedmi osob vypracovaného smíšeným výborem. Smíšený výbor vypracuje a aktualizuje tento seznam v souladu s jednacím řádem.

               Nerozhodnou-li se smluvní stany jinak, rozhodčí soud přijme svůj jednací řád. Rozhodnutí přijímá většinou hlasů.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2016
            COM(2016) 266 final
            2016/0143(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má Unie zaujmout v rámci smíšeného výboru zřízeného Rámcovou dohodou o komplexním partnerství a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Indonéskou republikou na straně druhé, v souvislosti s přijetím jednacího řádu smíšeného výboru a zřízením specializovaných pracovních skupin

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Rámcová dohoda o komplexním partnerství a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Indonéskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 9. listopadu 2009 a vstoupila v platnost dne 1. května 2014.

               Dohoda stanoví právní rámec pro řadu oblastí, od pravidelného politického dialogu až po odvětvovou spolupráci. Zdůrazňuje, že EU je odhodlána věnovat dvoustranným vztahům s Indonéskou republikou pozornost a posunout je na vyšší úroveň.

               Dohoda posiluje spolupráci napříč širokým spektrem politik. Mimo jiné jde o oblast lidských práv, nešíření zbraní hromadného ničení, boj proti terorismu, boj proti korupci a organizované trestné činnosti, obchod, migraci, životní prostředí, energetiku, změnu klimatu, dopravu, vědu a technologie, zaměstnanost a sociální věci, vzdělávání, zemědělství, rozvojovou pomoc, kulturu a další.

               Podle článku 41 dohody zřídily strany smíšený výbor složený ze zástupců obou stran na co nejvyšší úrovni. Smíšený výbor zajišťuje řádné fungování a provádění dohody, stanovuje priority ve vztahu k cílům dohody a řeší rozpory plynoucí z jejího používání nebo výkladu.

               S cílem pomoci smíšenému výboru a k usnadnění odborné diskuse o některých klíčových oblastech spadajících do působnosti dohody se navrhuje zřídit specializované pracovní skupiny pro:

               1)
                     rozvojovou spolupráci;

               2)
                     obchod a investice;

               3)
                     dialog o lidských právech;

               4)
                     politický dialog; a

               5)
                     dialog o bezpečnosti.

               Kromě nich navrhne EU na prvním zasedání smíšeného výboru v souladu s čl. 14 odst. 2 jeho jednacího řádu zřízení šesté specializované pracovní skupiny pro životní prostředí a změnu klimatu.

               Cílem tohoto návrhu je formulovat postoj, který má EU zaujmout v rámci smíšeného výboru, v souvislosti s:

               i)
                     přijetím jednacího řádu smíšeného výboru; a

               ii)
                     zřízením specializovaných pracovních skupin.

               Postoj EU bude vycházet z připojených návrhů rozhodnutí smíšeného výboru.

               2016/0143 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má Unie zaujmout v rámci smíšeného výboru zřízeného Rámcovou dohodou o komplexním partnerství a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Indonéskou republikou na straně druhé, v souvislosti s přijetím jednacího řádu smíšeného výboru a zřízením specializovaných pracovních skupin

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 207 a 209 a čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rámcová dohoda o komplexním partnerství a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Indonéskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 1. května 2014.

               (2)Podle článku 41 dohody byl zřízen smíšený výbor, který má mimo jiné zajišťovat řádné fungování a provádění dohody.

               (3)S cílem přispět k účinnému provádění dohody by měl být přijat jednací řád smíšeného výboru.

               (4)Postoj Unie v rámci smíšeného výboru, pokud jde o přijetí jednacího řádu, by měl vycházet z připojených návrhů rozhodnutí smíšeného výboru,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               1.
                     Postoj, který má Unie zaujmout v rámci smíšeného výboru zřízeného článkem 41 dohody, v souvislosti s:

               přijetím jednacího řádu smíšeného výboru a

               zřízením specializovaných pracovních skupin,

               vychází z návrhů rozhodnutí smíšeného výboru připojených k tomuto rozhodnutí.

               2.
                     Zástupci Unie ve smíšeném výboru mohou odsouhlasit drobné změny návrhů rozhodnutí bez konzultace s Radou.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.5.2016
            COM(2016) 266 final
            PŘÍLOHY

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má Unie zaujmout v rámci smíšeného výboru zřízeného Rámcovou dohodou o komplexním partnerství a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Indonéskou republikou na straně druhé, v souvislosti s přijetím jednacího řádu smíšeného výboru a zřízením specializovaných pracovních skupin

               PŘÍLOHY

               návrhu rozhodnutí Rady

               o postoji, který má Unie zaujmout v rámci smíšeného výboru zřízeného Rámcovou dohodou o komplexním partnerství a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Indonéskou republikou na straně druhé, v souvislosti s přijetím jednacího řádu smíšeného výboru a zřízením specializovaných pracovních skupin

               PŘÍLOHA 1

               ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-INDONÉSIE č. 1/2016

               ze dne …,

               kterým se přijímá jeho jednací řád

               SMÍŠENÝ VÝBOR EU-INDONÉSIE,

               s ohledem na Rámcovou dohodu o komplexním partnerství a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Indonéskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) , a zejména na článek 41 uvedené dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda vstoupila v platnost dne 1. května 2014.

               (2)S cílem přispět k účinnému provádění dohody by měl být co nejdříve zřízen smíšený výbor.

               (3)V souladu s čl. 41 odst. 5 dohody by měl smíšený výbor přijmout svůj jednací řád,

               ROZHODL TAKTO:

               Jediný článek

               Přijímá se jednací řád smíšeného výboru uvedený v příloze.

               V … dne …

                        Za Smíšený výbor EU-Indonésie

                        předseda/předsedkyně

               PŘÍLOHA A

               Jednací řád smíšeného výboru

               Článek 1

               Složení a předseda

               1. Smíšený výbor zřízený podle článku 41 Rámcové dohody o komplexním partnerství a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Indonéskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) plní své úkoly stanovené v článku 41 dohody.

               2. Smíšený výbor je složen ze zástupců obou stran na co nejvyšší úrovni.

               3. Smíšenému výboru předsedají střídavě ministr zahraničních věcí Indonéské republiky a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku. Mohou pověřit vyššího úředníka k předsedání všem nebo některým zasedáním smíšeného výboru.

               Článek 2

               Zastupování

               1. Strany si vzájemně oznámí seznam svých zástupců ve smíšeném výboru (dále jen „členové“). Seznam spravuje sekretariát smíšeného výboru.

               2. Člen, který si přeje být zastupován náhradníkem, písemně před konáním zasedání oznámí předsedovi jméno svého náhradníka. Náhradník za člena vykonává veškerá práva tohoto člena.

               Článek 3

               Delegace

               1. Členové smíšeného výboru mohou být doprovázeni dalšími úředníky. Strany musí být před každým zasedáním prostřednictvím sekretariátu informovány o zamýšleném složení delegací, jež se mají zasedání účastnit.

               2. Je-li to vhodné a došlo-li mezi stranami k dohodě, může smíšený výbor k účasti na zasedání přizvat odborníky nebo zástupce jiných subjektů jako pozorovatele, nebo aby podali informace o konkrétních záležitostech.

               Článek 4

               Zasedání

               1. Smíšený výbor se obvykle schází nejméně každé dva roky, nedohodnou-li se strany jinak. Zasedání smíšeného výboru svolává předseda. Konají se střídavě v Indonésii a Bruselu v den stanovený vzájemnou dohodou. Dohodou mezi stranami je rovněž možné svolat mimořádná zasedání smíšeného výboru.

               2. Výjimečně, pokud s tím obě strany souhlasí, mohou zasedání smíšeného výboru probíhat rovněž za použití technických prostředků, například prostřednictvím videokonference nebo telekonference.

               3. Smíšený výbor se schází na co nejvyšší úrovni, jak se strany dohodly. V tomto ohledu se obě strany snaží zajistit účast na ministerské úrovni, pokud je to možné.

               4. Pokud je předsednictví smíšeného výboru vedeno na ministerské úrovni, uskuteční se nejdříve schůzka vysokých úředníků, na níž se dané zasedání připraví.

               Článek 5

               Veřejnost zasedání

               1. Zasedání smíšeného výboru jsou neveřejná, nerozhodnou-li strany jinak. Pokud strana předloží smíšenému výboru informace, jež označí za důvěrné, nakládá s nimi druhá strana jako s takovými.

               2. Smíšený výbor může vydávat prohlášení veřejnosti, pokud je to považováno za vhodné.

               Článek 6

               Sekretariát

               Funkci tajemníků smíšeného výboru zastávají společně zástupce Evropské služby pro vnější činnost a zástupce vlády Indonéské republiky. Všechna sdělení předsedy smíšeného výboru nebo sdělení jemu adresovaná se též zasílají tajemníkům. Korespondence předsedy smíšeného výboru může probíhat libovolnými písemnými prostředky, včetně elektronické pošty.

               Článek 7

               Program zasedání

               1. Předseda připraví předběžný program každého zasedání. Ten je spolu se souvisejícími dokumenty druhé straně zaslán obvykle nejpozději 15 dnů před zahájením zasedání.

               2. Předseda může navrhnout odborníky, kteří se zúčastní zasedání smíšeného výboru, aby podali informace ke konkrétnímu bodu programu zasedání.

               3. Smíšený výbor přijme na začátku každého zasedání program zasedání. Pokud s tím obě strany souhlasí, mohou být na program zasedání zařazeny i jiné body, než které jsou uvedeny v předběžném programu zasedání.

               4. Za určitých okolností může předseda po dohodě s oběma stranami zkrátit lhůty uvedené v odstavci 1 tak, aby se zohlednily potřeby konkrétního případu.

               Článek 8

               Dohodnutý zápis

               1. Výsledky zasedání smíšeného výboru se zaznamenají ve formě dohodnutého zápisu.

               2. Návrh takového dohodnutého zápisu z každého zasedání vypracují společně oba tajemníci po předložení shrnutí ze strany hostitele, a to obvykle do 30 kalendářních dnů od data zasedání. Návrh dohodnutého zápisu vychází ze shrnutí závěrů smíšeného výboru vypracovaného předsedou.

               3. Dohodnutý zápis schválí obě strany do 45 kalendářních dnů od data zasedání, nebo do kteréhokoli data, na kterém se strany dohodnou. Jakmile je dosaženo dohody o zápisu, podepíší obě strany jeho dva prvopisy. Každá ze stran obdrží jeden prvopis.

               Článek 9

               Rozhodnutí a doporučení

               1. Pro účely plnění úkolů smíšeného výboru podle článku 41 dohody může smíšený výbor přijmout rozhodnutí a/nebo doporučení. Takové rozhodnutí a/nebo doporučení musí mít pořadové číslo, datum přijetí a popis tématu.

               2. Rozhodnutí a/nebo doporučení může být za určitých okolností schváleno písemným postupem.

               3. Aniž je dotčen článek 5 o veřejnosti zasedání, může každá ze stran rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí a doporučení tohoto smíšeného výboru ve svém příslušném úředním tisku.

               Článek 10

               Korespondence

               1. Korespondence určená smíšenému výboru se zasílá tajemníkovi kterékoli ze stran, který poté uvědomí druhého tajemníka.

               2. Sekretariát zajistí, aby korespondence určená smíšenému výboru byla zaslána předsedovi a případně rozeslána jako dokumenty uvedené v článku 11 tohoto jednacího řádu.

               3. Korespondenci předsedy zašle sekretariát stranám a případně ji rozešle jako dokumenty uvedené v článku 11 tohoto jednacího řádu.

               Článek 11

               Dokumenty

               1. Jestliže se jednání smíšeného výboru zakládají na písemných podkladech, musí být dotčené dokumenty očíslovány a rozeslány sekretariátem členům.

               2. Každý z tajemníků odpovídá za rozeslání dokumentů příslušným členům své strany ve smíšeném výboru, přičemž kopie systematicky zasílá druhému tajemníkovi.

               Článek 12

               Výdaje

               1. Každá strana hradí výdaje, které jí vzniknou v důsledku účasti na zasedáních smíšeného výboru, a to jak výdaje na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak výdaje za poštovné a telekomunikace.

               2. Výdaje související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů hradí hostitelská strana zasedání.

               Článek 13

               Změna jednacího řádu

               Každá ze stran může písemně požádat o jakoukoli revizi a jednací řád může být změněn na základě společné dohody stran v souladu s článkem 9.

               Článek 14

               Pracovní skupiny a jiné mechanismy

               1. Smíšený výbor může zřídit specializované pracovní skupiny nebo jiné mechanismy, které mu pomáhají plnit jeho úkoly. Tyto specializované pracovní skupiny a jiné mechanismy podávají smíšenému výboru zprávy.

               2. Smíšený výbor může rozhodnout o zrušení jakékoli stávající specializované pracovní skupiny nebo jakéhokoli jiného mechanismu nebo zřídit další specializované pracovní skupiny a jiné mechanismy, které mu pomáhají vykonávat jeho povinnosti.

               4. Specializované pracovní skupiny mají pouze pravomoc vydávat doporučení určená smíšenému výboru.

               PŘÍLOHA 2

               ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-INDONÉSIE č. 2/2016

               ze dne …

               o zřízení specializovaných pracovních skupin a jiných mechanismů

               SMÍŠENÝ VÝBOR EU-INDONÉSIE,

               s ohledem na Rámcovou dohodu o komplexním partnerství a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Indonéskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) , a zejména na článek 41 uvedené dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda vstoupila v platnost dne 1. května 2014.

               (2)S cílem přispět k účinnému provádění dohody by měl být co nejdříve vytvořen její institucionální rámec.

               (3)Podle čl. 41 odst. 3 dohody a článku 14 jednacího řádu smíšeného výboru může smíšený výbor zřídit specializované pracovní skupiny, které mu pomáhají plnit jeho úkoly.

               (4)K tomu, aby bylo možné na odborné úrovni jednat o klíčových oblastech spadajících do působnosti dohody, mohou být zřízeny specializované pracovní skupiny nebo jiné mechanismy. Strany se mohou rovněž dohodnout na změně seznamu specializovaných pracovních skupin nebo jiných mechanismů a/nebo jejich oblasti působnosti.

               (5)Podle článku 9 svého jednacího řádu může smíšený výbor přijímat rozhodnutí rovněž písemným postupem.

               (6)Toto rozhodnutí smíšeného výboru by mělo být přijato, aby mohly specializované pracovní skupiny nebo mechanismy začít včas fungovat,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               Jediný článek

               Zřizují se specializované pracovní skupiny a jiné mechanismy uvedené v příloze.

               V … dne …

               Za Smíšený výbor EU-Indonésie

               předseda/předsedkyně

               PŘÍLOHA A

               Smíšený výbor EU-Indonésie

               Specializované pracovní skupiny a jiné mechanismy

               1)
                     Specializovaná pracovní skupina pro rozvojovou spolupráci

               2)
                     Specializovaná pracovní skupina pro obchod a investice

               3)
                     Dialog o lidských právech

               4)
                     Politický dialog

               5)
                     Dialog o bezpečnosti


Důležité právní upozornění

|

52007PC0813

Návrh rozhodnutí Rady o povolení uvedení krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných brambor EH92-527-1 (BPS-25271-9) na trh a náhodné nebo technicky nevyhnutelné přítomnosti těchto brambor v potravinách a krmivech podle nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Pouze německé znění je závazné)  /* KOM/2007/0813 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 18.12.2007KOM(2007) 813 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYo povolení uvedení krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných brambor EH92-527-1 (BPS-25271-9) na trh a náhodné nebo technicky nevyhnutelné přítomnosti těchto brambor v potravinách a krmivech podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003(Pouze německé znění je závazné)(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAPřipojený návrh rozhodnutí Rady se týká krmiv, která jsou vyrobena z geneticky modifikovaných brambor EH92-527-1, a náhodné nebo technicky nevyhnutelné přítomnosti těchto brambor v potravinách a krmivech, pro které společnost BASF Plant Science GmbH předložila příslušným orgánům Spojeného království dne 28. února 2005 žádost o uvedení na trh podle nařízení (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech.Dne 10. listopadu 2006 vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) v souladu s články 6 a 18 nařízení (ES) č. 1829/2003 příznivé stanovisko a dospěl k závěru, že je nepravděpodobné, že by uvedení produktů, které obsahují brambory EH92-527-1, sestávají z nich nebo jsou z nich vyrobeny a které jsou popsány v žádosti, na trh mělo nepříznivé účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí[1].Dne 13. dubna 2007 EFSA znovu potvrdil, že použití genu nptII jako selekčního markeru v geneticky modifikovaných rostlinách nepředstavuje riziko pro lidské zdraví, zdraví zvířat ani pro životní prostředí.Povolení pro pěstování a průmyslové využití brambor EH92-527-1 je stanoveno rozhodnutím Komise … [ kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt z brambor (Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1) geneticky modifikovaný za účelem zvýšení obsahu amylopektinové složky ve škrobu ].Na základě těchto informací byla dne 10. října 2007 předložena Stálému výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat k hlasování předloha rozhodnutí Komise o povolení uvedení krmiv, která jsou vyrobena z geneticky modifikovaných brambor EH92-527-1, a náhodné nebo technicky nevyhnutelné přítomnosti těchto brambor v potravinách a krmivech, na trh Společenství. Výbor nezaujal žádné stanovisko: deset členských států (123 hlasů) hlasovalo ve prospěch předlohy, dvanáct členských států (133 hlasů) hlasovalo proti a pět členských států (89 hlasů) se hlasování zdrželo.Proto podle čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 a v souladu s článkem 5 rozhodnutí Rady 1999/468/ES, ve znění rozhodnutí Rady 2006/512/ES, musí Komise předložit Radě návrh opatření, která mají být přijata, přičemž Rada má tři měsíce na to, aby se usnesla kvalifikovanou většinou, a musí o tom uvědomit Evropský parlament.NávrhROZHODNUTÍ RADYo povolení uvedení krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných brambor EH92-527-1 (BPS-25271-9) na trh a náhodné nebo technicky nevyhnutelné přítomnosti těchto brambor v potravinách a krmivech podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003(Pouze německé znění je závazné) (Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech[2], a zejména na čl. 7 odst. 3 a čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení,vzhledem k těmto důvodům:1.  Dne 28. února 2005 podala společnost BASF Plant Science GmbH v souladu s články 5 a 17 nařízení (ES) č. 1829/2003 příslušným orgánům Spojeného království žádost o uvedení geneticky modifikovaných brambor EH92-527-1 určených pro potraviny a krmiva a potravin a krmiv, které obsahují brambory EH92-527-1, sestávají z nich nebo jsou z nich vyrobeny, na trh, s výjimkou pěstování.2.  Z žádosti vyplývá, že krmiva vyrobená z geneticky modifikovaných brambor EH92-527-1 jsou, stejně jako je tomu u jakýchkoli běžných brambor určených pro výrobu škrobu, vedlejším produktem při zpracování škrobu a jejich jediné zamýšlené použití je v potravinovém a krmivovém řetězci.3.  Dne 10. listopadu 2006 vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) v souladu s články 6 a 18 nařízení (ES) č. 1829/2003 příznivé stanovisko a dospěl k závěru, že je nepravděpodobné, že by uvedení produktů, které obsahují brambory EH92-527-1, sestávají z nich nebo jsou z nich vyrobeny a které jsou popsány v žádosti (dále jen „produkty“), na trh mělo nepříznivé účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí[3]. Ve stanovisku zvážil EFSA všechny konkrétní otázky a námitky, které členské státy vznesly v rámci konzultace příslušných vnitrostátních orgánů podle čl. 6 odst. 4 a čl. 18 odst. 4 uvedeného nařízení.4.  Na základě doporučení EFSA nejsou nutné žádné jiné zvláštní požadavky na označování než ty, které jsou stanoveny v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003. EFSA se také domnívá, že nemusí být použity žádné zvláštní podmínky nebo omezení pro uvedení produktů na trh ani zvláštní podmínky nebo omezení pro jejich používání a nakládání s nimi, včetně požadavků na monitorování po uvedení na trh, ani žádné zvláštní podmínky týkající se ochrany určitých ekosystémů / životního prostředí a/nebo zeměpisných oblastí, podle čl. 6 odst. 5 písm. e) a čl. 18 odst. 5 písm. e) nařízení (ES) č. 1829/2003.5.  EFSA ve svém stanovisku dospěl k závěru, že žadatelem předložený plán monitorování životního prostředí je v souladu se zamýšleným použitím daných produktů. Monitorování životního prostředí bude prováděno pro účely rozhodnutí Komise …, kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt z brambor ( Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1) geneticky modifikovaný za účelem zvýšení obsahu amylopektinové složky ve škrobu[4].6.  Dne 25. ledna 2007 v návaznosti na připomínky veřejnosti a na zprávu, kterou zveřejnila Světová zdravotnická organizace, která uvádí kanamycin a neomycin na seznamu „antibakteriálních látek nepostradatelných pro lékařství a pro strategie řízení rizik při jiném než humánním použití“, Komise konzultovala Evropskou agenturu pro léčivé přípravky (EMEA) ohledně léčebného významu antibiotik v lékařství a veterinářství, vůči nimž gen nptII propůjčuje rezistenci. Po doručení odpovědi od EMEA požádala Komise EFSA, aby na základě této odpovědi přezkoumal svá dřívější hodnocení bezpečnosti genu nptII a geneticky modifikovaných rostlin obsahujících gen nptII . Dne 13. dubna 2007 potvrdil EFSA svá dřívější hodnocení bezpečnosti geneticky modifikovaných rostlin obsahujících gen nptII a dospěl k závěru, že přítomnost genu nptII v geneticky modifikovaných rostlinách určených pro potraviny a krmiva nepředstavuje riziko pro lidské zdraví, zdraví zvířat ani pro životní prostředí.7.  S ohledem na předcházející úvahy by mělo být povolení uděleno.8.  Povolení pro pěstování a průmyslové použití brambor EH92-527-1 je stanoveno rozhodnutím Komise … [ kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt z brambor (Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1) geneticky modifikovaný za účelem zvýšení obsahu amylopektinové složky ve škrobu ], které stanoví podmínky pro jejich používání a nakládání s nimi, jejichž cílem je zabránit jakémukoliv směšování s materiálem pocházejícím z běžných brambor určených k výživě lidí a zvířat.9.  I přes uplatňování těchto opatření nelze vyloučit přítomnost geneticky modifikovaných brambor a některých produktů vzniklých při zpracování škrobu v potravinách a krmivech. Jejich přítomnost by měla být považována za náhodnou nebo technicky nevyhnutelnou a může být povolena, pokud nepřesahuje 0,9 %.10.  Každému geneticky modifikovanému organismu má být přiřazen jednoznačný identifikační kód stanovený v nařízení Komise (ES) č. 65/2004, kterým se zřizuje systém tvorby a přiřazování jednoznačných identifikačních kódů pro geneticky modifikované organismy[5].11.  Všechny informace v příloze tohoto rozhodnutí o povolení produktů by měly být zapsány do registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva stanoveného v uvedeném nařízení.12.  Na základě čl. 4 odst. 2 a čl. 16 odst. 2 uvedeného nařízení jsou podmínky pro povolení výrobku závazné pro všechny osoby, které jej uvádějí na trh.13.  Toto rozhodnutí by mělo být oznámeno prostřednictvím Informačního systému pro biologickou bezpečnost smluvním stranám Cartagenského protokolu o biologické bezpečnosti k Úmluvě o biologické rozmanitosti podle čl. 9 odst. 1 a čl. 15 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1946/2003 ze dne 15. července 2003 o přeshraničních pohybech geneticky modifikovaných organismů[6].14.  Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nezaujal ve lhůtě stanovené svým předsedou stanovisko, a opatření stanovená tímto rozhodnutím musí proto přijmout Rada,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1 Geneticky modifikovaný organismus a jednoznačný identifikační kódGeneticky modifikovaným bramborám ( Solanum tuberosum L.) EH92-527-1 uvedeným v písmenu b) přílohy se podle nařízení (ES) č. 65/2004 přiřazuje jednoznačný identifikační kód BPS-25271-9 .Článek 2 PovoleníV souladu s podmínkami uvedenými v tomto rozhodnutí se pro účely čl. 4 odst. 2 a čl. 16 odst. 2 nařízení 1829/2003 povolují tyto produkty:a) krmiva vyrobená z brambor BPS-25271-9;b) potraviny, které obsahují brambory BPS-25271-9, sestávají z nich nebo jsou z nich vyrobeny, přičemž náhodná nebo technicky nevyhnutelná přítomnost těchto GMO nepřesahuje 0,9 % v jednotlivých složkách potravin nebo v potravině, která sestává z jedné složky;c) krmiva, která obsahují brambory BPS-25271-9 nebo z nich sestávají, přičemž náhodná nebo technicky nevyhnutelná přítomnost těchto GMO nepřesahuje 0,9 % v krmivu a ve složkách, z nichž se toto krmivo skládá.Článek 3 OznačováníPro účely požadavků na označování stanovených v čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 je „název organismu“ „brambory určené pro výrobu amylopektinového škrobu“.Článek 4 Monitorování dopadů na životní prostředí15.  Plán monitorování dopadů na životní prostředí stanovený v článku 4 rozhodnutí Komise […] [ kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt z brambor (Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1) geneticky modifikovaný za účelem zvýšení obsahu amylopektinové složky ve škrobu ] se považuje za použitelný i pro účely tohoto rozhodnutí.16.  Držitel povolení každoročně předkládá Komisi zprávy o provádění a výsledcích monitorovacích činností.Uvedené zprávy jasně udávají, které části zpráv mají být považovány za důvěrné, a obsahují příslušné zdůvodnění, které je možné ověřit, jak stanoví článek 30 nařízení (ES) č. 1829/2003.Důvěrné části těchto zpráv se předkládají v samostatných dokumentech.Článek 5 Registr SpolečenstvíInformace uvedené v příloze tohoto rozhodnutí se zapíší do registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva stanoveného v článku 28 nařízení (ES) č. 1829/2003.Článek 6 Držitel povoleníDržitelem povolení je společnost BASF Plant Science GmbH, Německo.Článek 7 PlatnostToto rozhodnutí se použije po dobu deseti let ode dne jeho oznámení.Článek 8 UrčeníToto rozhodnutí je určeno společnosti BASF Plant Science GmbH, Carl-Bosch-Str.38, D-67056 Ludwigshafen, Německo.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHAa) Žadatel a držitel povolení:Název: BASF Plant Science GmbHAdresa: Carl-Bosch-Str.38, D-67056 Ludwigshafen, Německob) Určení a specifikace produktů:1) krmiva vyrobená z brambor BPS-25271-9;2) potraviny, které obsahují brambory BPS-25271-9, sestávají z nich nebo jsou z nich vyrobeny, přičemž náhodná nebo technicky nevyhnutelná přítomnost těchto GMO nepřesahuje 0,9 % v jednotlivých složkách potravin nebo v potravině, která sestává z jedné složky;3) krmiva, která obsahují brambory BPS-25271-9 nebo z nich sestávají, přičemž náhodná nebo technicky nevyhnutelná přítomnost těchto GMO nepřesahuje 0,9 % v krmivu a ve složkách, z nichž se toto krmivo skládá.Geneticky modifikované brambory BPS-25271-9 popsané v žádosti obsahují škrob se změněným složením (vyšší podíl amylopektinu/amylosy). Genetická modifikace brání expresi proteinu syntázy škrobu vázaného v granulích (GBSS), který je zodpovědný za biosyntézu amylosy. V důsledku toho má vyrobený škrob jen malý nebo žádný obsah amylosy a sestává z amylopektinu, který mění fyzikální vlastnosti škrobu. Gen nptII , který propůjčuje rezistenci vůči kanamycinu, byl použit jako selekční marker v procesu genetické modifikace.c) Označování:Pro účely požadavků na označování stanovených v čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 je „název organismu“ „brambory určené pro výrobu amylopektinového škrobu“.d) Metoda detekce:-  případově specifická metoda založená na kvantitativní polymerázové řetězové reakci v reálném čase pro geneticky modifikované brambory BPS-25271-9,-  validace referenční laboratoří Společenství zřízenou podle nařízení (ES) č. 1829/2003, zveřejněná na adrese: http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm ,-  referenční materiál: ERM®-BF421 přístupný v Institutu pro referenční materiály a měření (IRMM) Společného výzkumného střediska (SVS) Evropské komise na adrese:http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm.e) Jednoznačný identifikační kód:BPS-25271-9f) Informace požadované na základě přílohy II Cartagenského protokolu o biologické bezpečnosti k Úmluvě o biologické rozmanitosti:Informační systém pro biologickou bezpečnost, záznam: viz [ doplní se po oznámení ].g) Podmínky nebo omezení pro uvedení na trh, použití nebo nakládání s produkty:Nejsou stanoveny.h) Plán monitorování:Plán monitorování dopadů na životní prostředí stanovený v článku 4 rozhodnutí Komise […], kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt z brambor ( Solanum tuberosum L. linie EH92-527-1) geneticky modifikovaný za účelem zvýšení obsahu amylopektinové složky ve škrobu.i) Požadavky na monitorování po uvedení na trh pro použití potravin k lidské spotřebě:Nejsou stanoveny.Poznámka: Časem se může ukázat, že odkazy na příslušné dokumenty je třeba upravit. Tyto úpravy budou zveřejňovány formou aktualizace registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva. [1] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785504.htm.[2] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1981/2006 (Úř. věst. L 368, 23.12.2006, s. 99).[3] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785504.htm.[4] Odkazy na Úřední věstník budou doplněny.[5] Úř. věst. L 10, 16.1.2004, s. 5.[6] Úř. věst. L 287, 5.11.2003, s. 1.