title: Návrh nařízení Rady o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu polyethylentereftalátu (PET) pocházejícího z Indie na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97

text:
                  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                                  V Bruselu dne 25.1.2007
                                                  KOM(2007) 26 v konečném znění
                                          Návrh
                                   NAŘÍZENÍ RADY
     o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu polyethylentereftalátu (PET)
   pocházejícího z Indie na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle
                            článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97
                                   (předložený Komisí)
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                                  DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   1) SOUVISLOSTI NÁVRHU
      •   Odůvodnění a cíle návrhu
      Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o
      ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy
      Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004
      ze dne 8. března 2004 (dále jen „základní nařízení“) v řízení o dovozu některých
      polyethylentereftalátů pocházejících z Indie.
      •   Obecné souvislosti
      Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je
      výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními
      požadavky stanovenými v základním nařízení.
      •   Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu
      Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy.
      •   Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
      Nevztahuje se na tento návrh.
   2) KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ
      •   Konzultace zúčastněných stran
      Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu
      s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy.
      •   Sběr a využití výsledků odborných konzultací
      Nebylo třeba využít externích odborných konzultací.
      •   Posouzení dopadů
      Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení.
      Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam
      podmínek, které musí být posouzeny.
CS                                            2                                            CS
 ---pagebreak---      3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
        •   Shrnutí navrhovaných opatření
        Dne 1. prosince 2005 Komise oznámila prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení
        o zahájení“), zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie,1 zahájení přezkumu
        před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření uložených na dovoz některých
        polyethylentereftalátů pocházejících z Indie do Společenství.
        Tento přezkum před pozbytím platnosti byl zahájen na základě žádosti o přezkum,
        kterou podal dne 30. srpna 2005 Výbor pro polyethylentereftaláty (PET) při Plastics
        Europe (Polyetylene Terephthalate (PET) Committee of Plastics Europe) (dále jen
        „žadatel“) jménem výrobců zastupujících významný podíl, v tomto případě více než
        90 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů ve Společenství.
        Přiložený návrh Komise na nařízení Rady obsahuje konečné závěry týkající se
        subvencování, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství.
        Členské státy byly konzultovány v rámci antisubvenčních výborů dne 16. ledna. 26
        členských států zaujalo k navrhovanému postupu kladné stanovisko a 1 záporné.
        Navrhuje se, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, který by měl být zveřejněn
        v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději dne 28. února 2007.
        •   Právní základ
        Nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem
        subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství,
        naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004.
        •   Zásada subsidiarity
        Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto
        neuplatní.
        •   Zásada proporcionality
        Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:
        Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává
        žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni.
        Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž
        Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských
        subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět.
        •   Volba nástrojů
   1
        Úř. věst. C 304, 1.12.2005, oznámení o zahájení (2005/C 304/04), s. 9.
CS                                                   3                                      CS
 ---pagebreak---       Navrhované nástroje: nařízení.
      Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu:
      Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti.
   4) ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
      Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.
CS                                          4                     CS
 ---pagebreak---                                                        Návrh
                                               NAŘÍZENÍ RADY
         o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu polyethylentereftalátu (PET)
       pocházejícího z Indie na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle
                                      článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem
   subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství2 (dále jen
   „základní nařízení“), a zejména na článek 18 tohoto nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před
   dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství3, a zejména na
   čl. 14 odst. 1 tohoto nařízení,
   s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
                                                    A. POSTUP
   1. Platná opatření
   (1)     Dne 30. listopadu 2000 Rada prostřednictvím nařízení (ES) č. 2603/20004 uložila
           konečná vyrovnávací cla z dovozu některých polyethylentereftalátů (dále jen „PET“)
           pocházejících z Indie, Malajsie a Thajska (dále jen „dotčené země“) (dále jen
           „původní šetření“). Uložená opatření vycházejí z šetření vyrovnávacích opatření
           zahájených podle článku 10 základního nařízení. Rada prostřednictvím nařízení (ES)
           č. 2604/20005 zároveň uložila konečná antidumpingová cla z dovozu stejného výrobku
           pocházejícího ze stejných zemí. Uložená opatření vycházejí z antidumpingového
           šetření zahájeného podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 uvedeného v
           preambuli.
   2
           Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1; naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst.
           L 77, 13.3.2004, s. 12).
   3
           Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.1; naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340,
           23.12.2005, s. 17).
   4
           Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 1.
   5
           Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 21.
CS                                                       5                                                       CS
 ---pagebreak---    (2)    Nařízení Rady č. 2604/2000 zmíněné v 1. bodu odůvodnění bylo změněno nařízeními
          Rady (ES) č. 496/2002, 823/2004, 83/2005 a 1646/20056. Změny byly důsledkem buď
          přezkumných šetření zahájených podle čl. 11 odst. 3 a 4 nebo cenových závazků
          přijatých podle čl. 8 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 384/96 uvedeného v preambuli a 1.
          bodu odůvodnění.
   (3)    Rada dne 19. srpna 20047 rovněž uložila konečná antidumpingová cla z dovozu
          některých PET pocházejících z Austrálie a Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a
          ukončila řízení týkající se dovozu PET pocházejících z Pákistánu.
   (4)    Dne 11. října 2005 Rada změnila míru platných vyrovnávacích opatření proti dovozu
          PET z Indie8. Změny byly důsledkem zrychleného přezkumu zahájeného podle
          článku 20 základního nařízení.
   2. Žádost o přezkum
   (5)    Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření Komise dne
          30. srpna 2005 obdržela žádost o přezkum platných opatření podle článku 18
          základního nařízení (dále jen „přezkum opatření před pozbytím platnosti“).
   (6)    Tuto žádost dne 30. srpna 2005 podal Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics
          Europe (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto
          případě více než 90 %, celkové výroby PET ve Společenství.
   (7)    Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti vycházela ze skutečnosti, že
          pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opětovnému
          výskytu subvencování a újmy výrobního odvětví Společenství.
   (8)    Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu podle
          článku 18 základního nařízení existují dostatečné důkazy a dne 1. prosince 20059 tento
          přezkum zahájila.
   (9)    Je potřeba poznamenat, že před zahájením přezkumu opatření před pozbytím platnosti
          a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 9 základního nařízení Komise oznámila
          indické vládě, že přijala řádně doloženou žádost o přezkum, a zahájila s ní konzultace
          za účelem vyjasnění situace, pokud jde o obsah žádosti a dosažení vzájemně
          přijatelného řešení. Komise však na svou nabídku konzultace od indické vlády
          neobdržela žádnou odpověď.
   3. Souběžná šetření
   (10)   Dne 1. prosince 2005 Komise rovněž zahájila přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení
          Rady (ES) č. 384/9610 týkající se platných antidumpingových opatření uložených na
          dovoz PET pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Thajska a
   6
          Úř. věst. L 78, 21.3.2002 s. 4, Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 7, Úř. věst. L 19, 21.1.2005, s. 1, Úř. věst.
          L 266, 11.10.2005, s. 10.
   7
          Nařízení Rady (ES) č. 1467/2004, (Úř. věst. L 271, 19.8.2004, s. 1).
   8
          Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 1.
   9
          Úř. věst. C 304, 1.12.2005, s. 4.
   10
          Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení Rady naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005
          (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).
CS                                                        6                                                            CS
 ---pagebreak---            Tchaj-wanu11. Částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady 384/96
           omezený na dumping byl zahájen ve stejnou dobu a týkal se dovozu stejného výrobku
           pocházejícího z Korejské republiky a Tchaj-wanu12.
   4. Období přezkumného šetření
   (11)    Období přezkumného šetření zahrnovalo období od 1. října 2004 do 30. září 2005
           (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Šetření tendencí v souvislosti
           s újmou zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období přezkumného šetření
           (dále jen „posuzované období“).
   5. Strany dotčené šetřením
   (12)    Komise oficiálně informovala vyvážející výrobce, zástupce vyvážející země, dovozce,
           výrobce ve Společenství, uživatele a žadatele o zahájení přezkumu opatření před
           pozbytím platnosti. Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně oznámit svá
           stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Slyšení bylo
           poskytnuto všem zúčastněným stranám, které o to požádaly a prokázaly, že pro slyšení
           existují konkrétní důvody.
   (13)    S ohledem na zjevně vysoký počet indických vyvážejících výrobců a výrobců a
           dovozců ve Společenství uvedených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím
           platnosti bylo shledáno vhodným v souladu s článkem 27 základního nařízení prověřit,
           zda by měl být proveden výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude
           skutečně zapotřebí provést výběr vzorku, a aby mohla popřípadě výběr vzorku provést,
           byly výše popsané strany v souladu s článkem 27 základního nařízení požádány, aby
           se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily Komisi a poskytly jí informace
           požadované v oznámení o zahájení.
   (14)    Po přezkoumání předložených informací bylo vzhledem k nízkému počtu vyvážejících
           výrobců v Indii, kteří byli ochotni spolupracovat, rozhodnuto, že pokud jde o
           vyvážející výrobce v Indii, není výběr vzorku zapotřebí.
   (15)    Po přezkoumání informací předložených výrobci a dovozci ve Společenství a
           vzhledem k relativně nízkému počtu odpovědí bylo rozhodnuto, že nebude proveden
           výběr vzorku pro žádnou z těchto kategorií.
   (16)    Proto byly zaslány dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi,
           dovozcům, dodavatelům, výrobcům ze Společenství a uživatelům.
   (17)    Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od tří indických výrobců, od dvanácti výrobců
           ze Společenství, od jednoho dovozce, jednoho dodavatele a od deseti
           zpracovatelů / uživatelů.
   (18)    Komise vyhledala a ověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro svou
           analýzu a provedla inspekce na místě u následujících společností:
             1.     Výrobci ve Společenství
   11
           Úř. věst. C 304, 1.12.2005, s. 9.
   12
           Úř. věst. C 304, 1.12.2005, s. 9.
CS                                                7                                              CS
 ---pagebreak---            Voridian BV (Nizozemsko)
           M & G Polimeri Italia Spa (Itálie)
           Equipolymers Srl (Itálie)
           La Seda de Barcelona SA (Španělsko)
           Novapet SA (Španělsko)
           Selenis Industria de Polímeros SA (Portugalsko)
           Selenis Itália Spa (Itálie)
           dodavatelé ve Společenství
           Interquisa SA (Španělsko)
           dovozci ve Společenství, kteří nejsou ve spojení
           Global Service International SRL (Itálie)
           uživatelé ve Společenství
           Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgie)
           2.    Indická vláda
           Ministerstvo obchodu, Nové Dillí
           Vláda státu Maharashtra – Ředitelství pro průmysl, Mumbai
           3.    Vyvážející výrobci v Indii
                        SENPET Ltd, Kalkata (dříve Elque Polyesters Limited)
                        Futura Polyesters Limited, Chennai (dříve Futura Polymer Limited)
                        Pearl Engineering Polymers Limited, Nové Dillí
                     B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
   1. Dotčený výrobek
   (19)   Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření, tj. PET s viskozitním číslem
          78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, pocházející z dotčené země.
          v současnosti je zařazen pod kódem KN 3907 60 20.
   2. Obdobný výrobek
   (20)   Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek, PET vyráběný a
          prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi a PET vyráběný a prodávaný výrobci ve
          Společenství mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto bylo
CS                                               8                                                CS
 ---pagebreak---            shledáno, že všechny typy PET s viskozitou 78 ml/g nebo vyšší jsou obdobné ve
           smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení.
       C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU
                                         SUBVENCOVÁNÍ
   I. Pokračování subvencování - úvod
   (21)    Na základě informací obsažených v žádosti o přezkum a odpovědích na dotazník
           Společenství byly prošetřovány následující režimy, které se údajně týkají poskytování
           subvencí.
   1.      Původně prošetřované režimy
   Celostátní režimy
             a)    režim Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
             b)    režim Income Tax Exemption Scheme (ITES)
             c)    režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
             d)    Export Processing Zones (EPZ / Speciál Economic Zones (SEZ / Export
                   Oriented Units (EOU)
   2.      Původně neprošetřované režimy subvencí
   Celostátní režimy
             e)    režim Advance Licence Scheme (ALS)
             f)    režim Export Credit Scheme (ECS) (před odesláním a po odeslání)
   Regionální režimy
             g)    režim Gujarat Sales Tax Incentive Scheme (GSTIS)
             h)    režim Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES)
             i)    režimy West Bengal Incentive Schemes (WBIS)
             j)    soustava režimů pobídek (Package Scheme of Incentives, PSI) vlády státu
                   Maharashtra
   (22)    Výše popsané režimy a) a c) až e) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj
           a regulace) z roku 1992 (č. 22 z r. 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992
           (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje
           indickou vládu k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou
           shrnuty v dokumentech o vývozní a dovozní politice, které jsou od 1. září 2004
           označovány jako „politika zahraničního obchodu“ a vydává je ministerstvo obchodu
           jednou za pět let a pravidelně je aktualizuje. Jeden dokument o vývozní a dovozní
           politice se v tomto případě týká období přezkumného šetření; jde o pětiletý plán
           týkající se období od 1. září 2004 do 31. března 2009 („politika EXIM 2004–2009“).
CS                                                 9                                              CS
 ---pagebreak---           Kromě toho indická vláda stanoví postupy, jimiž se politika EXIM 2004–2009 řídí
          v publikaci „Příručka postupů, 1. září 2004 až 31. března 2009, svazek I“ („HOP I
          2004–2009“). Také Příručka postupů (HOP) se pravidelně aktualizuje.
   (23)   Režim Income Tax Scheme uvedený výše v písmenu b) vychází ze zákona o dani
          z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován zákonem o financování.
   (24)   Režim Export Credit Scheme uvedený výše v písmenu f) vychází z oddílů 21 a 35A
          zákona o bankovní regulaci z roku 1949, který dovoluje Indické centrální bance
          („ICB“) řídit komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.
   (25)   Režim Gujarat Sales Tax Incentive Scheme uvedený výše v písmenu g) je spravován
          vládou státu Gujarat a vychází z politiky podpory průmyslu; režim Gujarat Electricity
          Duty Exemption Scheme uvedený výše v písmenu h) vychází ze zákona Bombay
          Electricity Duty Act z roku 1958.
   (26)   Režim uvedený v písmenu j) řídí stát Maharashtra a vychází z rozhodnutí ministerstva
          průmyslu, energetiky a práce státu Maharashtra.
   (27)   Režim uvedený v písmenu i) byl zřízen vládou státu Západní Bengálsko
          prostřednictvím oznámení ministerstva obchodu a průmyslu č. 588–CI/H ze dne
          22. června 1999 (dále jen „WBIS 1999“), které bylo naposledy nahrazeno oznámením
          č. 134–CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004 (dále jen „WBIS 2004“).
   (28)   Po zveřejnění zjištění týkajících se údajného subvencování indická vláda znovu
          poukazuje na řadu pochybností ohledně napadnutelnosti režimů a výpočtu výší
          subvencí. Rovněž opakuje, že v daném případě k pokračování subvencování
          pravděpodobně nedochází. V dané souvislosti je třeba poukázat na to, že tato námitka
          neobsahuje žádné nové argumenty, které by změnily závěry uvedené v tomto nařízení.
   II. Celostátní režimy
   1. Režim Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
            a) Právní základ
   (29)   Podrobný popis DEPBS je uveden v odstavci 4.3 politiky EXIM 2004–2009 a
          v odstavcích 4.3–4.4 HOP I 2004–2009.
   (30)   Bylo zjištěno, že žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců neobdržel žádné
          napadnutelné příspěvky na základě (DEPBS). Proto nebylo považováno za nutné
          v rámci tohoto šetření dále tento režim analyzovat.
   2. Režimy Income Tax Schemes
   (31)   Bylo zjištěno, že žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců neobdržel žádné
          napadnutelné příspěvky na základě ITES. Proto nebylo považováno za nutné v rámci
          tohoto šetření dále tento režim analyzovat.
   3. Režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
            a) Právní základ
CS                                               10                                             CS
 ---pagebreak---    (32) Podrobný popis EPCGS je uveden v kapitole 5 politiky EXIM 2004–2009 a
        v kapitole 5 HOP I 2004–2009.
          b) Způsobilost
   (33) Pro tento režim jsou způsobilí výrobci / vývozci a prodejci / vývozci vázaní na
        podporující výrobce.
          c) Praktické provedení
   (34) Za podmínky vývozního závazku je společnosti povoleno dovážet kapitálové statky
        (nové a – od dubna 2003 – použité kapitálové statky do stáří 10 let) za sníženou nebo
        nulovou sazbu cla. Pro tento účel vydává indická vláda na základě žádosti a platby
        poplatku licenci EPCGS. Aby byl splněn vývozní závazek, musí se dovážené výrobní
        statky během určitého období použít pro výrobu určitého množství vyváženého zboží.
   (35) Držitel licence EPCGS může kapitálové statky pořizovat také na domácím trhu.
        V takovém případě může domácí výrobce kapitálových statků využít výhody
        bezcelního dovozu součástí potřebných pro výrobu těchto kapitálových statků.
        Alternativně může domácí výrobce nárokovat výhodu domnělého vývozu s ohledem
        na dodávku kapitálových statků držiteli licence EPCGS.
          d) Závěr k režimu EPCG
   (36) Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bod ii) a čl. 2
        odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek poskytnutý
        indickou vládou, neboť snižuje příjem indické vlády z výběru cla, které by jinak bylo
        splatné. Snížení cla navíc dává výhodu vývozci, protože clo ušetřené při vývozu
        zvyšuje jeho likviditu.
   (37) Režim EPCGS je navíc stanoven zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, neboť
        tyto licence nelze získat bez závazku exportovat. Proto je považován za specifický a
        napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
   (38) V důsledku toho tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo
        navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) podbodu ii) základního
        nařízení. Kapitálové statky nejsou zahrnuty do působnosti těchto povolených režimů,
        jak je uvedeno v příloze I bodu i) základního nařízení 1, protože se nespotřebovávají
        při výrobě vyvážených výrobků.
          e) Výpočet výše subvence
   (39) Nikdo ze spolupracujících výrobců během OŠ nenakoupil žádné kapitálové statky.
        Jedna společnost však nadále využívala osvobození od cla pro kapitálové statky
        zakoupené před OŠ za částku zjištěnou v původním šetření. Částka subvence získaná
        během OPŠ byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení na základě
        neuhrazeného cla z dovezených kapitálových statků rozloženého během období, které
        odráží skutečnou dobu amortizace těchto kapitálových statků vyvážejícího výrobce.
        V souladu se zavedenou praxí byla částka připadající na období přezkumného šetření
        opravena přičtením úroku za toto období, aby odrážela celou výši příspěvku v průběhu
        času. Aby bylo možno jako čitatele získat částku subvence, byly podle čl. 7 odst. 1
        písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky nezbytně vzniklé
CS                                             11                                             CS
 ---pagebreak---           k získání subvence. Podle čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato částka
          subvence jako příslušný jmenovatel přepočtena na vývozní obrat během období
          přezkumného šetření, neboť tato subvence je stanovena v závislosti na vývozní
          výkonnosti a nebyla přidělena podle zhotoveného, vyrobeného, vyvezeného nebo
          přepraveného množství. Společnost, která nadále tento režim využívala, získala
          subvenci ve výši 0,38 %.
   4. Režim Export Credit Scheme (ECS)
            a) Právní základ
   (40)   Podrobnosti      o    tomto    režimu     jsou    uvedeny     v rámcovém      oběžníku
          IECD č. 5/04.02.01/2002-03 (úvěrování vývozu v zahraniční měně) a rámcovém
          oběžníku IECD č. 10/04.02.01/2003-04 (úvěrování vývozu v rupiích) Indické centrální
          banky („ICB“), který byl zaslán všem komerčním bankám v Indii.
            b) Způsobilost
   (41)   K účasti v tomto režimu jsou oprávněni vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
          Bylo zjištěno, že režimu ECS využila jedna ze společností spolupracujících v řízení.
            c) Praktické provedení
   (42)   Podle tohoto režimu nastavuje ICB maximální úrokové sazby použitelné pro vývozní
          úvěry, a to jak v indických rupiích, tak v cizí měně, které mohou komerční banky
          účtovat vývozci, „aby vývozcům zajistily dostupnost úvěru za mezinárodně
          konkurenceschopné sazby“. ECS se skládá ze dvou podrežimů, režimu Pre-Shipment
          Export Credit Scheme („packing credit“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci
          na financování nákupu, zpracování, výrobu, balení a/nebo odeslání zboží před
          vývozem, a režimu Post-Shipment Export Credit Scheme, který zajišťuje provozní
          kapitálové půjčky za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává
          bankám pokyn, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru na
          financování vývozu.
   (43)   Na základě rámcového oběžníku ICB mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za
          preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních
          úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou čistě stanoveny za tržních podmínek.
            d) Závěr k režimu ECS
   (44)   Za prvé mohou preferenční úrokové sazby úvěru ECS stanovené rámcovými oběžníky
          ICB snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady čistě
          stanovenými tržními podmínkami a vývozci poskytují v tomto případě výhodu ve
          smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Poskytnutí výhody bylo uznáno pouze
          v případě spolupracujících vývozců, u nichž byly zjištěny rozdíly úvěrových sazeb.
          Rozdíly v sazbách mezi úvěry poskytnutými na základě rámcových oběžníků ICB a
          komerčními „hotovostními úvěry“ nelze vysvětlit čistě tržním chováním komerční
          banky.
   (45)   Za druhé a bez ohledu na skutečnost, že preferenční úvěry v rámci ECS jsou
          poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve
          smyslu čl. 2 odst. 1 bodu iv) základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem a
CS                                               12                                              CS
 ---pagebreak---           spadá tedy pod definici „vlády“ v čl. 1 odst. 3 základního nařízení. Je to subjekt ve
          100% vlastnictví státu, sleduje cíle veřejné politiky, např. měnové politiky, a její
          vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům v tom
          smyslu, že komerční banky jsou vázány určitými podmínkami, mimo jiné
          maximálními úrokovými sazbami pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými
          v rámcových oběžnících ICB a ustanoveními ICB, že komerční banky musí
          poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch financování
          vývozů. Tento pokyn zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce
          zmíněné v čl. 2 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě
          poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý
          převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl
          svěřen vládě a skutečnost se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného
          vládou podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu iv). Tato subvence je považována za
          specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici
          pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní
          výkonnosti podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
            e) Výpočet výše subvence
   (46)   Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní
          úvěry využité během období přezkumného šetření a částkou, která by byla zaplacena,
          pokud by byly uplatněny stejné úrokové sazby jako u běžných komerčních úvěrů
          využitých danou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový
          vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2
          základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla
          poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.
          Společnost, která využila režimu ECS, získala subvenci ve výši 0,1 %.
   5. Režim Export Oriented Units Schneme (EOUS) / režimy Special Economic Zones Scheme
   (SEZ)
   (47)   Bylo zjištěno, že žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců neobdržel na základě
          režimu SEZS žádné napadnutelné příspěvky. Nicméně dvě indické společnosti měly
          status EOU a během OPŠ získaly napadnutelné subvence. Níže uvedený popis a
          posouzení jsou proto omezeny na režim EOUS.
            a) Právní základ
   (48)   Podrobný popis režimu EOU je uveden v kapitole 6 politiky EXIM 2004–2009 a
          v HOP I 2004–2009.
            b) Způsobilost
   (49)   S výjimkou čistě obchodních společností mohou být v rámci EOUS zřízeny všechny
          podniky, které v zásadě provádějí vývoz celé své produkce výrobků nebo služeb. Aby
          byly podniky ve výrobních odvětvích způsobilé pro režim EOUS, musí naplnit
          podmínku minimálního investičního prahu stálých aktiv (10 milionů indických rupií).
            c) Praktické provedení
CS                                                13                                            CS
 ---pagebreak---    (50) Jak bylo zjištěno v původním šetření, EOUS se mohou nacházet a být založeny
        kdekoli v Indii.
   (51) Žádost o status EOU musí obsahovat informace pro dobu příštích pěti let, mimo jiné
        plánovaný objem výroby, předpokládaný objem vývozu, požadavky na dovoz a
        domácí požadavky. Po schválení žádosti společnosti ze strany úřadů bude společnost
        informována o podmínkách spojených s tímto schválením. Dohoda o uznání
        společnosti v rámci EOU je platná po dobu pěti let a může být prodloužena o další
        období.
   (52) Velmi důležitou povinností podniku v rámci EOU, jak ji stanoví politika EXIM 2004–
        2009, je dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „NFE“); celková hodnota
        vývozů v referenčním období (5 let) musí být tedy vyšší než celková hodnota
        dovezeného zboží.
   (53) Jednotky EOU mají nárok na následující úlevy:
          i)   osvobození od dovozního cla u všech typů zboží (včetně kapitálových statků,
               surovin a spotřebního materiálu) potřebného k zhotovení, výrobě či zpracování
               nebo v souvislosti s těmito činnostmi;
          ii)  osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
          iii) vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží nakoupeného z místních
               zdrojů;
          iv)  možnost prodat část výroby na domácím trhu až do výše 50 % hodnoty vývozů
               FOB, za podmínky splnění pozitivního zisku NFE po uhrazení koncesních cel,
               tj. spotřební daně z hotových výrobků;
          v)   částečné vrácení cla zaplaceného z paliva nakoupeného od tuzemských
               ropných společností;
          vi)  osvobození od daně z příjmu běžně splatné ze zisků z vývozu v souladu
               s oddílem 10B zákona o dani z příjmu po dobu 10 let od zahájení činnosti,
               avšak nejdéle do roku 2010;
          vii) možnost zahraničního vlastnictví kapitálu ve výši 100 %.
   (54) Jednotky působící v rámci těchto režimů jsou vázány dohledem celních úřadů
        v souladu s oddílem 65 celního zákona.
   (55) Ze zákona mají povinnost vést řádnou evidenci všech dovozů, spotřeby a využití
        veškerých dovezených materiálů, jakož i vývozů uskutečněných v souladu s bodem
        6.11.1 HOP 2004–2009. Tyto doklady musí být pravidelně předkládány příslušným
        orgánům prostřednictvím čtvrtletních a výročních zpráv o pokroku.
   (56) Podle odstavce 6.11.2 HOP I 2004–2009 se však „v žádném okamžiku nevyžaduje,
        aby [jednotka EOU] vykazovala vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a
        svým vývozem, převody na jiné jednotky, prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti
        nebo zásobami“.
CS                                             14                                            CS
 ---pagebreak---    (57) Prodej na domácím trhu je uskutečňován a evidován na základě autocertifikace. Proces
        odesílání vývozních zásilek EOU probíhá pod dohledem pracovníka celního /
        finančního úřadu, který v EOU trvale působí.
   (58) V daném případě režim EOUS využívali dva spolupracující vývozci. Tito
        spolupracující vývozci využívali tento režim pro dovoz surovin a kapitálových statků
        bez dovozního cla, za účelem nákupu zboží na domácím trhu bez spotřební daně, za
        účelem vrácení daně z prodeje a za účelem možnosti prodat část své produkce na
        domácím trhu. Jedna z vyvážejících společností tento režim využívala také pro
        částečné vrácení cla zaplaceného z paliva zakoupeného od domácích ropných
        společností. To znamená, že tyto subjekty využívaly všech výhod popsaných výše ve
        52. bodě odůvodnění v rámci podbodů i) až v). Šetření ukázalo, že dotčení vývozci
        nevyužívali výhody ustanovení o osvobození od daně z příjmu v rámci EOUS.
          d) Závěry k režimu EOUS
   (59) Osvobození EOU od dvou typů dovozního cla (tzv. „základního cla“ a „zvláštního
        dodatečného cla“) a vrácení daně z prodeje jsou finančními příspěvky indické vlády ve
        smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Státní příjem, který by byl
        uskutečněn, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým příjmem, který tedy navíc pro
        EOU představuje výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení, neboť EOU
        ušetřil likviditu tím, že nemusel zaplatit obvykle splatná cla a byla mu vrácena daň
        z prodeje.
   (60) Osvobození od spotřební daně a odpovídajícího dovozního cla (tzv. „dodatečného
        cla“) však nemá za následek ušlý příjem, který by byl jinak uskutečněn. Spotřební daň
        a dodatečné clo by, pokud by byly zaplaceny, mohly být použity jako kredit pro
        vlastní budoucí celní závazky (tzv. mechanismus „CENVAT“). Proto tato cla nejsou
        konečná. V rámci mechanismu „CENVAT“ se konečné clo uplatňuje jen u přidané
        hodnoty, nikoli u vstupních materiálů.
   (61) Pouze osvobození od základního cla, zvláštního dodatečného cla, částečné vrácení cla
        zaplaceného z paliva nakoupeného od domácích ropných společností a vrácení daně
        z prodeje tedy představují subvence ve smyslu článku 2 základního nařízení. Tyto
        subvence jsou dle zákona závislé na vývozní výkonnosti, a jsou proto považovány za
        specifické a napadnutelné podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl
        EOU, jak je stanoven v oddíle 6.1 politiky EXIM 02–07 je nutným předpokladem
        k získání pobídek.
   (62) Jeden ze spolupracujících vývozců tvrdil, že se Komise při posuzování osvobození od
        cla u surovin odchýlila od odůvodnění uvedeného v původním šetření a že vyrovnáno
        by případně mělo být pouze nadměrné promíjení cla. V této souvislosti je však třeba
        namítnout, že otázka, zda EOU představuje povolený systém navracení cla či nikoli,
        byla v době původního šetření při posuzování napadnutelné částky nastolena bez
        ohledu na to, zda režim představuje systém navracení cla v souladu s ustanoveními
        základního nařízení13. V rámci tohoto přezkumu byl režim jako celek společně se
        systémem monitorování pečlivě prošetřen.
   13
        26. bod odůvodnění, nařízení Rady (ES) č. 2603/2000, Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 1.
CS                                                  15                                          CS
 ---pagebreak---    (63) Z šetření vyplývá, že tyto subvence nelze považovat za povolené systémy navracení
        cla ani systémy navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii)
        základního nařízení. Nevyhovují přísným pravidlům stanoveným v příloze I (písmena
        h) a i)), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III základního nařízení.
        Jsou-li ustanovení o vrácení daně z prodeje a osvobození od dovozního cla používána
        pro nákup kapitálových statků, nejsou již v souladu s pravidly pro povolené systémy
        navracení, protože kapitálové statky se nespotřebovávají ve výrobním procesu, jak
        požaduje příloha I písmeno h) (vrácení daně z prodeje) a i) (úleva od dovozního cla).
   (64) Kromě toho bylo zjištěno, že indická vláda nemá účinný systém ani postup pro
        ověření, zda a v jakém objemu byly při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány
        vstupy nakoupené bez cla nebo podléhající vrácení daně z prodeje (příloha II část II
        odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů
        příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Zavedený ověřovací systém je zaměřen
        na sledování povinnosti dosažení čistého devizového příjmu a nikoli na spotřebu
        dovozů v souvislosti s výrobou vyváženého zboží.
   (65) EOU může prodat značné množství své výroby, až 50 % svého ročního obratu, na
        domácím trhu. Proto ze zákona neexistuje povinnost vyvézt celkové množství
        vyrobených výsledných výrobků. Navíc dochází k těmto domácím transakcím bez
        dohledu a kontroly vládních orgánů. Tyto transakce podléhají pouze postupu
        autocertifikace. V důsledku toho nepodléhá celní území EOU, a to ani částečně,
        fyzické kontrole indických orgánů. Tyto okolnosti zvyšují význam dalších prvků
        ověřování, zejména kontroly vztahu mezi bezcelními vstupy a výslednými výrobky
        určenými na vývoz, aby mohly být považovány za systém ověřování navracení cla.
   (66) Pokud jde o další zavedené ověřování, je třeba připomenout, že EOU nemá z právního
        hlediska v žádném okamžiku povinnost vykazovat vzájemný vztah mezi každou
        dovozní zásilkou a příslušným výsledným výrobkem. Pouze pokud by byly takové
        kontroly zavedeny, mohly by indické orgány získat dostatek informací o konečném
        místě určení vstupů za účelem účinné kontroly, zda osvobození od cla a navracení
        daně z prodeje nepřevyšuje vstupy pro výrobu na vývoz. Měsíční daňová přiznání pro
        prodej na domácím trhu prováděná na základě vlastního posouzení, která jsou
        pravidelně vyhodnocována indickými orgány, nestačí. Kromě toho je účelem
        měsíčních daňových přiznání sledovat spotřební daně a nikoli kontrolovat místo určení
        vstupů. Ani interní systémy společností provozované bez zákonné povinnosti by jako
        takové nepostačovaly vzhledem k tomu, že systém ověřování navracení cla musí být
        navržen a vynucován státem a jeho provádění by nemělo být ponecháno na uvážení
        vedení každé jednotlivé dotčené společnosti. V důsledku toho bylo šetřením zjištěno,
        že indická politika EXIM výslovně nepožaduje, aby jednotka EOU vykazovala vztah
        mezi vstupními materiály a výsledným výrobkem, a že indická vláda nezavedla žádný
        účinný kontrolní mechanismus ke stanovení toho, jaké vstupy byly při výrobě
        vyváženého výrobku spotřebovány a v jakém objemu.
   (67) Indická vláda neprovedla ani další přezkoumání na základě skutečně použitých vstupů,
        ačkoli je při neexistenci účinného systému ověřování obvykle nutné takové
        přezkoumání provést (příloha II část II odstavec 5 a příloha III část II odstavec 3
        základního nařízení). Navíc indická vláda neprokázala, že nedošlo k nadměrné úlevě.
   (68) S ohledem na výše uvedené skutečnosti musí být námitka společnosti, že se Komise
        při posuzování osvobození od cla u surovin odchýlila od odůvodnění uvedeného v
CS                                                16                                                CS
 ---pagebreak---            původním šetření a že by případně mělo být vyrovnáno pouze nadměrné promíjení cla,
           zamítnuta.
             e) Výpočet výše subvence
   (69)    V dané souvislosti je při absenci povoleného systému navracení cla nebo navracení
           u náhradních vstupů prominutí celkového dovozního cla (základního cla a zvláštního
           dodatečného cla) obvykle splatného při dovozu, jakož i vrácení daně z prodeje a cla z
           paliva nakoupeného od domácích ropných společností, vše v průběhu období
           přezkumného šetření, napadnutelnou výhodou.
   i) Osvobození od dovozního cla (základního cla a zvláštního dodatečného cla) a vrácení daně
   z prodeje u surovin a vrácení cla z paliva nakoupeného od domácích ropných společností)
   (70)    Výše subvence pro vývozce vedené jako EOUS byla vypočtena na základě ušlého
           dovozního cla (základního cla a zvláštního dodatečného cla) z materiálů dovezených
           pro EOU jako celek, na základě vrácené daně z prodeje a vráceného cla z paliva
           nakoupeného od domácích ropných společností, vše v průběhu období přezkumného
           šetření. Poplatky nezbytně vynaložené pro získání subvence byly v souladu s čl. 7
           odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny, aby byla zjištěna výše
           subvence jakožto čitatele. Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato částka
           subvence jako příslušný jmenovatel přepočtena na příslušný vývozní obrat během
           období přezkumného šetření, neboť tato subvence je stanovena v závislosti na vývozní
           výkonnosti a nebyla přidělena vzhledem k zhotovenému, vyrobenému, vyvezenému
           nebo přepravenému množství. Takto získaná rozpětí subvencí u těchto dvou
           společností činila 0,9 % a 5,8 %.
   ii) Osvobození od dovozního cla (základního cla a zvláštního dodatečného cla) u kapitálových
   statků
   (71)    Kapitálové statky nejsou fyzicky začleněny do hotového zboží. V souladu s čl. 7
           odst. 3 základního nařízení byla výhoda společností, jež jsou předmětem šetření,
           vypočtena na základě výše nezaplaceného cla z dovezených kapitálových statků
           rozloženého na dobu odpovídající běžné době amortizace takových kapitálových
           statků u společností, jež jsou předmětem šetření. Pro stanovení této běžné doby
           amortizace byly jako referenční použity skutečné doby amortizace dvou dotčených
           spolupracujících vývozců, tj. 18 let. Takto vypočtená částka připadající na období
           přezkumného šetření byla upravena připočtením úroku, který v průběhu tohoto období
           vznikl, s cílem zohlednit vývoj hodnoty výhody v čase, a tím stanovit úplnou výhodu
           tohoto režimu pro příjemce. Podle čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla
           tato částka subvence jako příslušný jmenovatel přepočtena na vývozní obrat během
           období přezkumného šetření, neboť tato subvence je stanovena v závislosti na vývozní
           výkonnosti a nebyla přidělena vzhledem k zhotovenému, vyrobenému, vyvezenému
           nebo přepravenému množství. Takto získaná rozpětí subvencí u těchto dvou
           společností činila 1,8 % a 0,4 %.
   (72)    Celkové rozpětí subvencí v rámci režimu EOUS u dotčených společností činila 2,7 %
           a 6,2 %.
   6. RežimAdvance Licence Scheme (ALS)
CS                                               17                                                 CS
 ---pagebreak---           a) Právní základ
   (73) Podrobný popis tohoto režimu je uveden v kapitolách 4.1 až 4.1.14 politiky EXIM
        2004–2009 a v kapitolách 4.1 až 4.30 HOP I 2004–2009.
          b) Způsobilost
   (74) ALS se skládá ze šesti podrežimů, jak je podrobněji popsáno níže. Tyto podrežimy se
        mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Výrobci / vývozci a obchodníci / vývozci, kteří
        jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro ALS na fyzický vývoz a pro
        ALS na roční potřebu. Výrobci / vývozci provádějící dodávky konečnému vývozci
        jsou způsobilí pro ALS na dodávku meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající
        v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 politiky EXIM
        2004–2009, jako jsou např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz („EOU“), jsou
        způsobilí pro ALS na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů výrobcům/vývozcům
        jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů Advance Release
        Order (ARO) a tuzemského back-to-back akreditivu.
          c) Praktické provedení
   (75) Předběžné licence mohou být vydávány na:
          i)    Fyzický vývoz: Toto je hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních
                materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na
                vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz
                musí opustit indické území. Podmínky pro bezcelní dovozní množství a
                vývozní povinnost včetně typu výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny
                v licenci.
          ii)   Roční potřebu: Tato licence není spojena s určitým výrobkem určeným na
                vývoz, ale s širší skupinou výrobků (např. chemické a příbuzné výrobky).
                Držitel licence je oprávněn, do určité mezní hodnoty stanovené na základě jeho
                předchozí vývozní činnosti, bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě
                jakékoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může se rozhodnout pro
                vývoz jakéhokoli výsledného výrobku spadajícího do dané skupiny výrobků,
                který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla.
          iii)  Dodávky meziproduktů: Tento podrežim pokrývá případy, kdy dva výrobci
                chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a rozdělí proces výroby.
                Výrobce/vývozce vyrábí meziprodukt. Smí bezcelně dovážet vstupní materiály
                a pro tento účel může získat ALS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce
                dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt.
          iv)   Domnělý vývoz: Tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně
                dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý
                vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2. písm. b) až g) a i) až j)
                politiky EXIM 2004–2009. Jinak řečeno, hotové výrobky nemusí opustit zemi,
                ale jsou na základě statutu zákazníka považovány za domnělý vývoz. Spadaly
                by sem i dodávky jednotce EOU nebo držiteli licence v rámci režimu Export
                Promotion Cupital Goods.
CS                                              18                                             CS
 ---pagebreak---           v)    ARO: Držitel ALS, který si hodlá opatřit vstupy z domácích zdrojů místo
                přímého dovozu, má možnost opatřit si je v rámci ARO. V takových případech
                jsou předběžné licence potvrzeny jako ARO a při dodávce v nich uvedených
                položek převedeny na domácího dodavatele. Převedení ARO poskytuje
                domácímu dodavateli výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci
                8.3 politiky EXIM 2002–2007 (tj. ALS na dodávky meziproduktů / domnělý
                vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrada konečné spotřební daně).
                V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli namísto
                finálnímu vývozci ve formě vrácení / náhrady cla. Vrácení daní / cla je možné
                jak v případě domácích vstupů, tak v případě dovezených vstupů.
          vi)   Tuzemský back-to-back akreditiv: Tento podrežim se opět týká domácích
                dodávek pro držitele ALS. Držitel ALS může požádat banku o otevření
                tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na licenci na přímý
                dovoz bude banka započítávat pouze hodnotu a množství položek opatřených
                z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na
                výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 politiky EXIM
                2002–2007 (tj. ALS na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při
                domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
   (76) Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření pouze jeden spolupracující vývozce
        získal úlevy v rámci tří podrežimů spojených s dotčeným výrobkem, tj. i) ALS na
        fyzický vývoz, v) ARO a iv) ALS na domnělý vývoz. Není proto třeba zkoumat
        napadnutelnost ii) roční potřeby, iii) dodávek meziproduktů a vi) režimu tuzemský
        back-to-back akreditiv.
   (77) Pro účely ověření indickými úřady je držitel licence ze zákona povinen vést
        „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití dováženého zboží v rámci licence, a
        to ve stanoveném formátu (kapitola 4.30 a příloha 23 HOP I 2004–2009), tj. registr
        skutečné spotřeby („registr podle přílohy 23“). Od května 2005 musí společnost
        přílohu 23 nejen dodržovat, ale musí být také podepsána autorizovaným účetním
        znalcem a zaslána indickým úřadům. Povinnost předložit přílohu 23 se vztahuje na
        licence vydané po vstupu nových pravidel v platnost v květnu 2005. Praktické
        provádění tohoto nového systému proto nemůže být ověřeno, neboť v době šetření
        neplatila povinnost předkládat zprávy k těmto licencím.
   (78) U podrežimů uvedených výše pod písmeny i), iv) a (v) jsou bezcelní dovozní množství
        i vývozní povinnost (včetně domnělého vývozu) stanoveny indickou vládou ve smyslu
        množství a hodnoty a zaznamenány na licenci. Kromě toho musí být v době dovozu a
        vývozu odpovídající transakce zaznamenány na licenci státními úředníky. Objem
        dovozů povolených v rámci tohoto režimu stanoví indická vláda na základě
        standardních norem pro vstupy a výstupy (standard input-output norms, SIONs).
        SIONs existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku a jsou zveřejněny
        v HOP II 2004-2009.
   (79) Dovážené vstupní materiály jsou nepřenosné a musí být použity k výrobě výsledného
        vyváženého výrobku. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po
        vydání licence (18 měsíců, přičemž lze lhůtu dvakrát prodloužit, pokaždé o 6 měsíců).
   (80) Držitel předběžné licence, který si hodlá opatřit vstupy z domácích zdrojů místo
        přímého dovozu, má možnost opatřit si je oproti ARO. V takových případech jsou
CS                                             19                                             CS
 ---pagebreak---         předběžné licence potvrzeny jako ARO a při dodávce v nich uvedených položek
        převedeny na dodavatele.
   (81) V průběhu šetření bylo zjištěno, že objem vstupních materiálů dovezených
        spolupracujícím vývozcem v rámci bezcelního dovozního množství SIONs pod
        různými podrežimy přesáhl objem materiálu potřebného pro výrobu referenčního
        množství výsledného výrobku určeného na vývoz. SIONs pro dotčený výrobek tedy
        nebyly přesné.
          d) Závěr
   (82) Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a
        čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. finančním příspěvkem indické vlády, ze kterého
        vyplývá prospěch pro šetřené vývozce.
   (83) Kromě toho je ALS na fyzický vývoz jednoznačně ze zákona podmíněn vývozní
        výkonností, a je tudíž považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4
        písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat
        výhod vyplývajících z těchto režimů.
   (84) ALS na „domnělý vývoz“ je ve skutečnosti podmíněn vývozní výkonností. Využívala
        jej v menším rozsahu pouze jedna společnost, a to pouze při dodávkách pro EOUs
        nebo jednotky v SEZ; obě tyto kategorie jsou popsány v odstavci 8.2. písm. b) politiky
        EXIM 2002–2007. Tato společnost uvedla, že její zákazníci nakonec dotčený výrobek
        vyvezli. EOU/SEZ jsou zaměřeny na vývoz, jak je uvedeno v odstavci 6.1 politiky
        EXIM 2002–2007. Proto domácí dodavatel získává výhody v rámci ALS na domnělý
        vývoz, protože indická vláda předpokládá, že příjmy z vývozu následně obdrží
        vývozce v rámci EOU/SEZ. Podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení je
        subvence považována za závislou na vývozní výkonnosti, pokud skutečnosti
        prokazují, že udělení subvence, i když není ze zákona závislé na vývozní výkonnosti,
        je ve skutečnosti svázáno se skutečnými nebo předpokládanými příjmy z vývozu.
   (85) V tomto případě spolupracující společnost nevyužila předběžnou licenci za účelem
        bezcelního dovozu. Společnost namísto toho získala výhodu nakupováním surovin od
        domácích dodavatelů prostřednictvím převedení licencí na ARO. v rámci tohoto
        režimu připadá právo na osvobození od daní a cel dodavateli namísto konečného
        vývozce ve formě vrácení / náhrady cla. Osvobození od daní / cla je možné jak
        v případě domácích vstupů, tak v případě dovezených vstupů. Šetření odhalilo, že
        existoval výrazný cenový rozdíl mezi surovinami nakupovanými prostřednictvím
        domácího dodavatele, který nebyl ve spojení, v rámci režimu ARO a surovinami
        nakupovanými prostřednictvím domácího dodavatele bez použití licence. Výhoda
        plynoucí z osvobození od cel a daní se promítla do nižších cen dodavatele účtovaných
        společnosti využívající suroviny a dotčené tímto postupem. Společnost mohla
        jednoznačně rozlišit mezi nákupními cenami surovin v rámci použití licence a cenami
        zaplacenými za stejné suroviny bez použití licence. Společnost definovala takto
        získané výhody jako rozdíl mezi cenou dodávek nakupovaných v rámci ARO a cenou
        dodávek nakupovaných bez této licence.
   (86) Žádný z těchto tří podrežimů použitých v daném případě nelze považovat za povolené
        systémy navracení cla ani systémy navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2
        odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nesplňují přísné požadavky stanovené
CS                                               20                                            CS
 ---pagebreak---           v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro vrácení cla) a příloze III (definice
          a pravidla pro vrácení cla u náhradních vstupů) základního nařízení. I když indická
          vláda uvedla, že systém od května 2005 doznal změn, je zřejmé, že tyto změny neměly
          během OPŠ žádný dopad na režimy, jelikož nový systém ověřování ještě nebyl plně
          zaveden. Bez ohledu na případnou změnu ověřovacího systému ze strany indické
          vlády šetření odhalilo, že během OPŠ indická vláda tento ověřovací systém účinně
          nevyužívala. Neuplatnila ani postupy pro potvrzení, zda a v jakém objemu byly při
          výrobě vyváženého výrobku spotřebovány vstupy (příloha II část II odst. 4 základního
          nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2
          základního nařízení). SIONs pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a
          přecenily spotřebu surovin. Šetření odhalilo, že SIONs jsou novelizovány, aby lépe
          odrážely spotřebu vstupů, avšak tyto nové SIONs nebyly během OPŠ zavedeny. Je
          proto potvrzeno, že samotné SIONs nelze považovat za systém pro ověření skutečné
          spotřeby, neboť tyto velkorysé standardní normy neumožňují indické vládě
          s dostatečnou přesností ověřit, jaký objem vstupů byl skutečně spotřebován při výrobě
          vyváženého výrobku. Kromě toho nebyla pro licence používané během OPŠ indickou
          vládou provedena účinná kontrola na základě řádně vedeného registru skutečné
          spotřeby („registr podle přílohy 23“, dříve příloha 18). Indická vláda neprovedla žádný
          další přezkum založený na skutečně použitých vstupech, přestože by při neexistenci
          účinného systému ověřování takové přezkoumání obvykle muselo být provedeno
          (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení), ani
          neprokázala, že nedošlo k nadměrné úlevě.
   (87)   Tyto tři podrežimy jsou tedy napadnutelné.
            e) Výpočet výše subvence
   (88)   Při absenci povoleného systému navracení cla nebo navracení u náhradních vstupů
          byla výše subvence stanovena, podle údajů společnosti, na základě rozdílu mezi cenou
          stejných surovin zakoupených s licencí a bez licence.
   (89)   V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na
          celkový vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť
          subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených,
          vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.
   (90)   Během období přezkumného šetření jedna společnost využila tento režim a získala
          subvence ve výši 22,0 %.
   III. Regionální režimy
   1.     Režim Gujarat Sales Tax Incentive Scheme (GSTIS) a             režim Gujarat Electricity
   Duty Exemption Scheme (GEDES)
   (91)   Bylo zjištěno, že žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců neobdržel na základě
          režimu Gujarat Sales Tax Incentive Scheme (GSTIS) nebo Gujarat Electricity Duty
          Exemption Scheme (GEDES) žádné napadnutelné výhody. Proto se nepovažuje za
          nutné v rámci tohoto šetření dále tento režim analyzovat.
   2.     Režimy West Bengal Incentive Schemes (WBIS)
CS                                                  21                                                  CS
 ---pagebreak---    (92) Podrobný popis režimu WBIS je uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu
        vlády státu Západní Bengálsko č. 588–CI/H ze dne 22. června 1999 („WBIS 1999“),
        které bylo naposledy nahrazeno oznámením č. 134–CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24.
        března 2004 („WBIS 2004“). Tento režim poskytl řadu výhod pro příjemce, jako je
        odložení platby daně z prodeje, subvence na instalaci kapitálových statků a subvence
        na rozvoj. Šetření ukázalo, že tyto režimy v minulosti využila jedna společnost.
        Nicméně dopad těchto výhod během OPŠ byl zanedbatelný. Proto se nepovažuje za
        nutné v rámci tohoto šetření dále tyto režimy analyzovat.
   3.    Soustava režimů pobídek (Package Scheme of Incentives, PSI) vlády státu
   Maharashtra
          a) Právní základ
   (93) Aby podpořila rozšíření výrobních odvětví státu Maharashtra do méně rozvinutých
        oblastí státu, poskytuje vláda státu Maharashtra od roku 1964 pobídky nově
        zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu. Tento režim byl po svém
        vytvoření několikrát novelizován a v období od 1. dubna 2001 do 31. března 2006 byl
        uplatňován „režim z roku 2001“, který byl poté prodloužen o jeden rok do 31. března
        2007. Balík pobídek poskytovaný vládou státu Maharashtra se skládá z několika
        podrežimů, z nichž nejdůležitější jsou: i) vrácení místní spotřební/vstupní daně, ii)
        osvobození od daně z elektřiny a iii) osvobození od místní daně z prodeje, jehož
        platnost vypršela dne 24. října 2004. Šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících
        vyvážejících výrobců využil pouze jeden podrežim, a to osvobození od místní daně
        z prodeje.
          b) Způsobilost
   (94) Aby byly pro tento režim způsobilé, musí společnosti investovat do méně rozvinutých
        oblastí tím, že tam založí nový průmyslový podnik, nebo věnují rozsáhlou kapitálovou
        investici do rozvoje nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Uvedené
        oblasti jsou podle své hospodářské rozvinutosti rozděleny do několika kategorií (málo
        rozvinutá oblast, méně rozvinutá oblast, nejméně rozvinutá oblast). Hlavním
        hlediskem pro určení výše pobídek je oblast, ve které se dotčený podnik nachází nebo
        ve které bude umístěn, a velikost investice.
          c) Praktické provedení
   (95) Na základě režimu osvobození od daně z prodeje, jehož platnost vypršela v říjnu 2004,
        nebyly vybrané jednotky povinny u svých prodejních transakcí účtovat žádnou daň
        z prodeje. Obdobně byly vybrané jednotky osvobozeny od placení místních daní
        z prodeje, pokud jde o nákup zboží od dodavatele, který je sám rovněž způsobilý
        k využití tohoto režimu. Zatímco z osvobození ve vztahu k prodejním transakcím
        neplyne vybrané prodávající jednotce žádná výhoda, osvobození ve vztahu ke koupi
        zboží poskytuje vybrané kupující jednotce výhodu. Šetření prokázalo, že společnost
        využívala osvobození od prodejní daně do 24. října 2006.
          d) Závěr
   (96) Soustava režimů pobídek vlády státu Maharashtra poskytuje subvence ve smyslu čl. 2
        odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Výše zkoumaný podrežim
CS                                               22                                           CS
 ---pagebreak---            zakládá finanční příspěvek od vlády státu Maharashtra, neboť tato úleva snižuje
           příjmy této vlády z daní, které by jinak byly splatné. Navíc, toto osvobození / vrácení
           daně poskytuje společnosti výhodu, neboť zvyšuje její likviditu.
   (97)    Tento podrežim mohou využít pouze společnosti, které investovaly ve vybraných
           zeměpisných oblastech státu Maharashtra. Nemohou jej využít společnosti sídlící
           mimo tyto oblasti. Úroveň výhody se liší v závislosti na dotčené oblasti. Tento režim
           je specifický v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. a) a čl. 3 odst. 3 základního nařízení, a
           tudíž napadnutelný.
             e) Výpočet výše subvence
   (98)    Pokud jde o osvobození od daně z prodeje, byla výše subvence vypočtena na základě
           výše daně z prodeje, která by byla běžně splatná v období šetření, avšak podle
           předmětného režimu nebyla zaplacena. Vzhledem k tomu, že platnost režimu
           osvobození od daně z prodeje vypršela dne 24. října 2004, byly vzaty v úvahu pouze
           prodeje nezaplacené v období od 1. října 2004 do 24. října 2004, neboť pouze toto
           období spadalo do období přezkumného šetření. Podle článku 7 odst. 2 základního
           nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový objem prodejů v OPŠ
           jako příslušný jmenovatel, neboť nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta
           podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Během
           OPŠ tento podrežim využila jedna společnost, nicméně výše získané subvence byla
           menší než 0,1 %, byla tedy zanedbatelná.
   IV. Výše napadnutelných subvencí
   (99)    Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního
           nařízení, vyjádřená podle hodnoty, se u šetřených vyvážejících výrobců pohybuje
           v rozmezí 2,7 % až 20,9 %.
   (100) I když existovala vysoká míra spolupráce, pokud jde o podíl vývozů do Společenství,
           je nutno poznamenat, že několik vyvážejících výrobců při řízení nespolupracovalo,
           včetně vyvážejícího výrobce s nejvyšším rozpětím subvence v původním šetření.
           Kapacita a objem výroby nespolupracujících výrobců v Indii jsou značné a je rovněž
           pravděpodobné, že tito vyvážející výrobci budou nadále využívat výhody poskytované
           v rámci zkoumaných režimů subvencování přinejmenším ve stejné míře jako bylo
           zjištěno v původním šetření.
                      DEPB                                   GSTI            WBI   Balík
     REŽIM→           S      ITES  EPGS    EOU   ALS    ECS  S       GEDES   S     pobídek  Celkem
     SPOLEČNOS
     T↓                %     %     %       %     %      %    %       %       %     %        %
     Senpet (bývalá
     Elque)           0      0     0       2,7   0      0    0       0       0     0        2,7
     Futura           0      0     0       6,2   0      0,1  0       0       0     0        6,3
     Pearl            0      0     0,3     0     20,6   0    0       0       0     neg.     20,9
   V. ZÁVĚRY
CS                                                23                                               CS
 ---pagebreak---    (101) V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda bude v případě
         skončení platných opatření poskytování subvencí pravděpodobně pokračovat nebo zda
         bude obnoveno.
   (102) Jak je uvedeno výše v 21. až 100. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že během období
         přezkumného šetření indičtí vývozci dotčeného výrobku nadále získávali výhody
         z napadnutelného subvencování od indických úřadů. Ve skutečnosti bylo s výjimkou
         jednoho vyvážejícího výrobce při přezkumu zjištěno větší rozpětí subvencí než při
         původním šetření. Dotčené režimy subvencí poskytují opakované výhody a neexistuje
         žádný náznak, že by tyto režimy měly být v blízké budoucnosti ukončeny. Protože
         nejsou k dispozici informace o tom, jak budou změny systému ověřování ALS v praxi
         prováděny, nelze posoudit jejich případný dopad. Za těchto okolností budou vývozci
         dotčeného výrobku nadále získávat napadnutelné subvence. Každý vývozce je
         způsobilý k využití několika subvenčních režimů. Lze tedy dojít k závěru, že
         subvencování bude v budoucnu pravděpodobně pokračovat.
   (103) Protože bylo prokázáno, že subvencování v době přezkumu pokračovalo a bude
         pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, je otázka pravděpodobného opětovného
         výskytu subvencí irelevantní.
                 D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
   Výroba ve společenství
   (104) PET vyrábějí ve Společenství tyto společnosti:
           Dvanáct výrobců, kteří požadovali přezkum opatření před pozbytím platnosti,
           podporovali jej a spolupracovali při šetření (viz 104. bod odůvodnění);
           Dva výrobci, kteří požadovali přezkum opatření před pozbytím platnosti, avšak při
           současném šetření nespolupracovali;
           Jedna dceřinná společnost korejského výrobce se sídlem ve Společenství, která
           spolupracovala při šetření a podporovala žádost.
   (105) PET vyráběný všemi těmito společnostmi představuje celkovou výrobu ve
         Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
   2.    Výrobní odvětví Společenství
   (106) Komise zkoumala, zda spolupracující výrobci ve Společenství požadující nebo
         podporující přezkum opatření před pozbytím platnosti představují významný podíl
         celkové výroby PET ve Společenství. Tito výrobci ve Společenství představovali 88 %
         celkové výroby PET ve Společenství. Výrobci ve Společenství, kteří plně
         nespolupracovali, byli vyloučeni z definice výrobního odvětví Společenství. Komise
         proto považuje dvanáct plně spolupracujících výrobců ve Společenství za výrobní
         odvětví Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení.
         V původním šetření představovalo výrobní odvětví Společenství více než 85 %
         celkového objemu výroby PET ve Společenství v dané době.
   (107) Výrobní odvětví Společenství tvoří následujících dvanáct výrobců ve Společenství.
CS                                               24                                          CS
 ---pagebreak---            Voridian BV (Nizozemsko)
           M & G Polimeri Italia Spa (Itálie)
           Equipolymers Srl (Itálie)
           La Seda de Barcelona SA (Španělsko)
           Novapet SA (Španělsko)
           Selenis Industria de Polimeros SA (Portugalsko)
           Aussapol Spa (Itálie)
           Advansa Ltd (Spojené království)
           Wellman BV (Nizozemsko)
           Boryszew subsidiary Elana Wse (Polsko)
           V.P.I. SA (Řecko)
           SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Polsko)
                            E. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
   1.    Spotřeba na trhu Společenství
   (108) Spotřeba ve Společenství byla stanovena na základě objemu prodejů výrobního
         odvětví Společenství, odhadů objemu prodejů ostatních výrobců ve Společenství na
         trhu Společenství na základě informací poskytnutých ve fázi podání podnětu a
         informací Eurostatu pro všechny dovozy do Společenství ze třetích zemí.
   (109) Mezi rokem 2002 a OPŠ se spotřeba dotčeného výrobku ve Společenství průběžně
         zvyšovala a během OPŠ dosáhla celkové výše 2 400 000 tun. Celkové navýšení za toto
         období činilo 18 %. Ke zvýšení došlo částečně z důvodu nového použití (mimojiné
         láhve na pivo a víno) a částečně díky zvýšení spotřeby v nových členských zemích.
            Tabulka 1                   2002         2003        2004        OPŠ
            Spotřeba              ve   2 041 836    2 213 157   2 226 751   2 407 387
            Společenství (v tunách)
            Index                            100          108         109         118
   2.    Dovozy z Indie
   2.1   Objem, tržní podíl a ceny dovozů
   (110) Mezi rokem 2002 a OPŠ se celkový objem dovozu z Indie zvýšil o 13 %. Zatímco se
         objem dovozu mezi rokem 2002 a 2003 snížil o 17 %, v roce 2004 se zvýšil o
         100 procentních bodů a znovu se snížil během OPŠ na zhruba 6 800 tun, tj. o zhruba
CS                                               25                                         CS
 ---pagebreak---          70 procentních bodů. Dovozní ceny v roce 2003 vrostly o 5 procentních bodů a
         v roce 2004 a během OPŠ dále vzrostly o 3 a o 7 procentních bodů. Tato cenová
         tendence pouze zčásti odráží silný nárůst cen surovin. Podíl indických dovozů na trhu
         zůstával během posuzovaného období relativně malý, tj. 0,3 % v roce 2002, 0,2 %
         v roce 2003, 0,5 % v roce 2004 a 0,3 % během OPŠ.
               Tabulka 2                      2002      2003      2004       OPŠ
               Indie
               Objem (v tunách)                 6 046    4 999    11 079      6 831
               Index                              100        83      183        113
               Cena (EUR za tunu)                 883      930       955       1018
               Index                              100      105       108        115
               Tržní podíl                     0,3 %     0,2 %     0,5 %      0,3 %
   3. Dovozy z jiných zemí
   (111) Objem dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období zvýšil o
         25 procentních bodů. Největší nárůst byl zaznamenán v roce 2003, kdy dovozy
         vzrostly o 41 procentních bodů. Po uložení antidumpingových opatření na dovozy
         z Číny v roce 2004 objem dovozu v roce 2004 poklesl o 14 procentních bodů a během
         OPŠ o další 2 procentní body. Tržní podíly sledovaly obdobný trend, když se změnily
         z 15,9 % v roce 2002 na 20,6 % v roce 2003, na 18,5 v roce 2004 a na 16,9 během
         OPŠ. Zvýšení tržního podílu dovozů bylo menší než zvýšení dovozů v absolutních
         číslech, z důvodu vyšší spotřeby. Dovozní ceny byly v letech 2002 až 2004 průměrně
         trvale nižší než ceny v EU. Pouze během OPŠ se ocitly mírně nad cenami ve výrobním
         odvětví Společenství.
               Tabulka 3                      2002      2003      2004       OPŠ
               Objem (v tunách)              324 749   456 499   411 020    406 562
               Index                              100      141       127        125
               Průměrná cena (EUR za tunu)        869      821       907       1061
               Index                        100              94      104        122
               Tržní podíl                    15,9 %    20,6 %    18,5 %     16,9 %
               Hlavní vývozci
               Korea                         113 685   129 188   139 296    127 734
               Pákistán                       28 558    83 208    55 125     73 426
               Čína                           47 875   131 343    49 678     72 814
CS                                              26                                             CS
 ---pagebreak---                USA                              20 570      16 105   49 763     50 393
               Tchaj-wan                        42 136      36 986   16 796     29 382
        F. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
   1.    Úvodní poznámky
   (112) Na počátku přezkumu se předpokládalo provedení výběru vzorku mezi výrobci ve
         Společenství, avšak vzhledem k jejich malému počtu bylo rozhodnuto o zařazení
         všech těchto výrobců a hlediska újmy byla posuzována na základě informací
         shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Společenství.
   (113) Podle čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní
         hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Společenství.
   2.1.  Výroba
   (114) Objem výroby daného výrobního odvětví Společenství vzrostl mezi rokem 2002 a
         OPŠ o 20 %; tj. z úrovně 1 465 000 tun v roce 2002 na 1 760 000 tun během OPŠ.
         Roční nárůst činil v roce 2003 4,8 % a v roce 2004 4,6 %. K dalšímu nárůstu došlo
         během OPŠ, kdy výroba vzrostla o 150 000 tun, tj. o 10,8 %. Důvodem byl proces
         restrukturalizace výrobního odvětví, která měla zajistit lepší regulaci výrobních
         nákladů, a tím lepší využití rostoucí spotřeby na trhu Společenství, která se, jak bylo
         uvedeno výše, mezi rokem 2002 a OPŠ zvýšila o 19 % (z 2 milionů tun v roce 2002 na
         2,4 milionů tun během OPŠ).
            Tabulka 4                    2002           2003        2004          OPŠ
            Výroba (v tunách)           1 464 522      1 534 480   1 602 086     1 760 828
            Index                             100            105         109           120
   2.2.  Kapacita a míra využití kapacity
   (115) Výrobní kapacita mezi rokem 2002 a OPŠ vzrostla o 22 %, tj. z úrovně 1 760 000 tun
         v roce 2002 na 2 156 000 během OŠ. K růstu došlo zejména během OPŠ, kdy se
         výrobní kapacita ve srovnání s rokem 2004 zvýšila o 300 000 tun, tj. o 16,7 %. Toto
         výrazné zvýšení výrobní kapacity bylo souběžné se zvýšením výroby ve stejném
         období (viz 114. bod odůvodnění). K navýšení výrobní kapacity došlo v důsledku
         dodatečných investic do výrobních linek s cílem využít rostoucího trhu. Míra využití
         kapacity se v roce 2003 zvýšila o 4 procentní body, v roce 2004 zůstala na této úrovni
         a poté se v OPŠ snížila o 5 procentních bodů na úroveň 82 %. Pokles mezi rokem
         2004 a OPŠ byl způsoben výrazným nárůstem výrobní kapacity v tomto období. Vyšší
         objem výroby během OPŠ v porovnání s rokem 2004 se proto časově kryl s nižší
         mírou využití kapacity.
         Tabulka 5                         2002           2003         2004          OPŠ
         Výrobní kapacita (v tunách)      1 760 332      1 762 378    1 848 315     2 156 294
CS                                               27                                              CS
 ---pagebreak---          Index                                100          100         105          122
         Míra využití kapacity              83 %         87 %        87 %         82 %
         Index                                100          105         104           98
   2.3.  Prodej a tržní podíl
   (116) Objem prodaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství se mezi rokem
         2002 a OPŠ zvýšil o 21 %. Růst ve výši 2 % v roce 2003 byl následován zvýšením
         v roce 2004 a během OPŠ, a to o 8 a 11 procentních bodů. Bez ohledu na zvýšení
         prodeje tržní podíl výrobního odvětví Společenství v roce 2003 z důvodu vyšší
         spotřeby poklesl o 4 procentní body. Poté postupně v roce 2004 vzrostl o 5
         procentních bodů a během OPŠ o 1 procentní bod.
         Tabulka 6                       2002         2003        2004         OPŠ
         Prodej v ES (v tunách)         1 306 768    1 333 976   1 438 883    1 586 902
         Index                                100       102 %       110 %        121 %
         Tržní podíl                        64 %         60 %        65 %         66 %
   2.4.  Růst
   (117) Celkově je potřeba poznamenat, že se tržní podíl výrobního odvětví Společenství
         v posuzovaném období zvýšil o 2 %, což ukazuje, že jeho růst zaostával za růstem
         spotřeby na celkovém trhu.
   2.5.  Zaměstnanost
   (118) Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období vzrostla o
         18 %. K hlavnímu růstu došlo v roce 2003 (11 procentních bodů) a v roce 2004
         (dalších 6 procentních bodů). I když tato růstová tendence během OPŠ pokračovala,
         nárůst činil pouze 2 procentní body. Tento růst o 18 % během celého období souvisí
         s objemem výroby, který vzrostl o 20 %.
               Tabulka 7                     2002       2003     2004      OPŠ
               Zaměstnanci                     1 010     1 124    1 170     1 190
               Index                             100       111      116       118
   2.6.  Produktivita
   (119) Produktivita výrobního odvětví Společenství, měřená jako objem výroby v tunách na
         jednoho zaměstnance za rok, se v posuzovaném období celkově zvýšila. V roce 2003
         došlo ve srovnání s rokem 2002 k poklesu o 6 %, v roce 2004 zůstala produktivita na
         stejné úrovni a během OPŠ, kdy se značně zvýšil objem výroby, se ve srovnání
         s rokem 2004 výrazně zvýšila o více než 8 %.
               Tabulka 8                    2002       2003      2004      OPŠ
CS                                             28                                            CS
 ---pagebreak---                 Produktivita (v tunách na     1450        1365     1369      1480
                zaměstnance)
                Index                           100         94        94       102
   2.7. Mzdy
   (120) Je nutno poznamenat, že výroba granulí PET je výrobní odvětví náročné na kapitál, a
          proto náklady na pracovní sílu mají na celkové náklady výrobku jen omezený dopad.
          Během tohoto období se mzdy zvýšily o 12 % ve srovnání s 20% nárůstem celkových
          výrobních nákladů. Dalším důležitým ukazatelem jsou náklady na mzdy vynaložené
          na vyrobenou tunu výrobku. Během tohoto období se tyto náklady snížily o 6 %.
                Tabulka 9                   2002       2003      2004      OPŠ
                Mzdy (v miliónech EUR)         62,3       63,0      66,3      69,5
                Index                           100        101       106       112
                Mzdy na vyrobenou tunu         44,4       42,9      43,6      41,9
                výrobku (EUR)
                Index
                                          100               96        98        94
   2.8.   Prodejní ceny a faktory ovlivňující ceny ve Společenství
   (121) Jednotkové prodejní ceny se zvýšily z 924 EUR/t v roce 2002 na 1058 EUR/t během
          OPŠ. Celková tendence byla rostoucí (o 15 % za celé období). Tento růst je do značné
          míry dán růstem cen surovin způsobeným zvýšením ceny ropy. Přestože výrobní
          odvětví Společenství zvýšilo ceny, nebylo schopno přenést tento nárůst na navazující
          odvětví a plně promítnout zvýšení cen surovin do svých prodejních cen. Příčinou byla
          v zásadě skutečnost, že nárůst cen surovin byl vyšší než růst cen PET. V zájmu
          zachování svého podílu na trhu mohlo výrobní odvětví Společenství své ceny zvýšit
          pouze mírně, a proto zaznamenalo ztlumení vývoje cen.
                Tabulka 10                  2002       2003      2004      OPŠ
                Vážený průměr cen (EUR/t)       924        902     1006      1058
                Index
                                                100         98       109       115
   2.9.   Náklady na výrobu hlavních surovin
   (122) Vzhledem k tomu, že k výrobě 1 tuny PET je zapotřebí zhruba 850 kg přečištěné
          kyseliny tereftalové (PTA) a 350 kg monoethyleneglykolu (MEG) (hlavní suroviny),
          se ceny surovin (PTA a MEG) mezi rokem 2002 a OPŠ značně zvýšily o 67 % a 31 %
          a dosáhly výše 770 EUR/t (PTA) a 721 EUR/t (MEG) (průměr za OPŠ). I když ve
          třetím čtvrtletí roku 2005 byl zaznamenán menší pokles cen PTA, kdy její cena
          poklesla na úroveň 700 EUR/t a cena MEG byla v zásadě stabilní, je nutno zdůraznit,
          že suroviny se nakupují s předstihem na základě dlouhodobých smluv. V důsledku
          toho nese výrobní odvětví Společenství v posuzovaném období, bez ohledu na mírný
CS                                              29                                             CS
 ---pagebreak---          pokles cen PTA na konci OPŠ, stále následky značně zvýšených nákladů. Navíc jsou
         kvůli situaci na světovém trhu s ropou ceny surovin na výrobu PET náchylné k
         nepředvídatelným změnám, avšak s nejvyšší pravděpodobností zůstanou na vysoké
         úrovni. Všechny tyto faktory přispívají k vyšší míře ohrozitelnosti výrobců PET ve
         Společenství. Je však nutno poznamenat, že hlavní suroviny jsou komodity
         obchodované na globální úrovni, a proto ve stejné míře ovlivňují i indické vyvážející
         výrobce.
              Tabulka 11                    2002       2003       2004      OPŠ
              Průměrná cena (EUR/t)
              -PTA                             460         566       718       770
              Index                            100         123       156       167
              -MEG                             551         550       650       721
              Index                            100         100       118       131
   (123) Ve srovnání byla průměrná jednotková cena na tunu granulí PET vyráběných
         výrobním odvětvím Společenství následující:
              Tabulka 12                    2002       2003       2004      OPŠ
              Vážený průměr cen (EUR/t)        899         918      1013     1092
              Index
                                               100         102       113       121
   (124) Jak ukazují tabulky 11 a 12, během posuzovaného období se ceny hlavních surovin
         průběžně zvyšovaly (PTA o 67 %, MEG o 31 %), zatímco celkové náklady na výrobu
         vzrostly pouze o 21 %. Nicméně, jak ukazuje tabulka 10, ceny se zvýšily pouze o
         15 %, protože výrobní odvětví Společenství nebylo schopno přenést tento nárůst na
         navazující odvětví a plně promítnout zvýšení cen surovin do svých prodejních cen.
   2.10. Zásoby
   (125) Stav zásob za celé posuzované období, tj. mezi rokem 2002 a OPŠ, poklesl o 10 %.
         Nicméně, stejně jako v původním šetření, nelze zásoby považovat za významný
         ukazatel, pokud jde o PET vyráběný výrobním odvětvím Společenství, z důvodu
         sezónní povahy trhu s PET v průběhu roku. Ve srovnání s objemem výroby
         představují zásoby zhruba 5 až 6 % vyrobeného množství.
              Tabulka 13                    2002       2003       2004     OPŠ
              Zásoby (v tunách)            101 554     110 695    90 422    91 123
              Index                            100         109        89        90
   2.11. Ziskovost, návratnost investic a hotovostní tok
CS                                             30                                              CS
 ---pagebreak---    (126) Ziskovost prodeje představuje zisk vytvořený prodejem dotčeného výrobku ve
         Společenství. Návratnost celkových aktiv a hotovostní tok lze měřit pouze na úrovni
         nejužší skupiny výrobků, která obsahovala obdobný výrobek, podle čl. 8 odst. 8
         základního nařízení. Návratnost investic byla navíc vypočtena na základě návratnosti
         celkových aktiv, neboť návratnost celkových aktiv je považována za významnější pro
         analýzu trendu.
               Tabulka 14                    2002       2003     2004       OPŠ
               Ziskové rozpětí z prodeje ve
               Společenství před zdaněním      2,7%      -1,8%    -0,7%      -3,2%
               Návratnost celkových aktiv      2,0%      -1,4%    -0,6%      -2,4%
               Hotovostní tok (% celkového    18,1%       5,5%    10,1%      -2,6%
               prodeje)
   (127) Kromě ztlumení vývoje cen zahájeného v roce 2002 a časově se shodujícího se silným
         růstem dumpingových dovozů z ČLR, Tchaj-wanu, Malajsie, Koreje a Austrálie (do
         roku 2004) a subvencovaných dovozů z Indie se finanční situace výrobního odvětví
         Společenství zhoršovala a v roce 2003 vyústila ve ztráty. Po menším oživení v roce
         2004 z důvodu antidumpingových opatření uvalených na Čínu a Austrálii se během
         OPŠ ztráty zvýšily na -3,2 %. Proto se poukazuje na to, že jde o zřetelný klesající
         trend.
   (128) Trendy návratnosti celkových aktiv a hotovostní tok se vyvíjely obdobně, tj.
         vykazovaly relativně dobrou situaci v roce 2002, prudký pokles v roce 2003, malé
         oživení v roce 2004 a další zhoršování během OPŠ.
   2.12. Investice a schopnost navýšení kapitálu
               Tabulka 15                   2002       2003      2004       OPŠ
               Investice (v tisících EUR)   31 779      42 302    63 986    50 397
               Index                           100          133      201        159
   (129) Investice byly zčásti určeny na zvýšení kapacity a zčásti na zlepšení výrobního
         procesu. Většina výdajů byla realizována v roce 2004 a během OPŠ a časově se
         shodovala se zvýšením kapacity a se snahou zachovat podíl na trhu s ohledem na
         zvýšenou spotřebu. Nicméně současná situace výrobního odvětví Společenství a vývoj
         na trhu ve Společenství a na světových trzích s PET vyznačující se malou ziskovostí
         nebyly povzbudivé pro realizaci rozsáhlých investic. I když v určitých případech byli
         výrobci ve Společenství schopni navýšit kapitál (zejména od spřízněných společností),
         malá ziskovost výroby PET nepovzbuzovala investice a v některých případech bylo
         rozhodnutí odloženo.
   2.13. Výše skutečného rozpětí subvencí
   (130) Dopad skutečného rozpětí subvencí u dovozů z Indie na výrobní odvětví Společenství
         nelze, s ohledem na cenovou citlivost trhu s tímto výrobkem, považovat za
         zanedbatelný. Je potřeba poznamenat, že tento ukazatel je významnější v souvislosti
CS                                             31                                              CS
 ---pagebreak---          s analýzou pravděpodobnosti opětovného výskytu újmy. Pokud by byla opatření
         zrušena, je pravděpodobné, že by subvencované dovozy byly obnoveny v takovém
         objemu a za takové ceny, že by dopad rozsahu rozpětí subvencí byl značný.
   2.14  Zotavení z účinků minulého subvencování
   (131) Přestože ukazatele posuzované výše svědčí o tom, že po uložení konečných
         vyrovnávacích opatření v roce 2001 došlo k určitému zlepšení hospodářské situace
         výrobního odvětví Společenství, dokazují rovněž, že výrobní odvětví Společenství je
         stále nestabilní a ohrozitelné.
   3.    Závěr k situaci ve výrobním odvětví Společenství
   (132) Trvalé zvyšování spotřeby částečně z důvodu nového použití (mj. láhve na pivo a
         víno) a částečně díky zvýšení spotřeby v nových členských zemích přinutilo výrobní
         odvětví Společenství ke zvýšení kapacity a výroby, aby nedošlo ke ztrátě podílu na
         trhu. Za tímto účelem došlo v roce 2004 a během OPŠ k důležitému procesu
         restrukturalizace provázenému častou změnou vlastnictví u různých výrobců. Zároveň
         se obecně zvýšil počet výrobních linek, aby bylo možné reagovat na zvýšení spotřeby
         a dosahovat úspor z rozsahu. Proto některé hospodářské ukazatele, např. spotřeba,
         kapacita výroby, výroba, prodej v EU a zaměstnanost skutečně vykazovaly příznivý
         trend. V posuzovaném období se navíc zvýšila i prodejní cena. Nicméně veškeré toto
         výše popsané restrukturalizační úsilí nemohlo vyvážit dopad trvalého a mohutného
         zvýšení cen surovin v posuzovaném období. Vyšší náklady na suroviny nebylo možné
         přenést na navazující odvětví v rozsahu potřebném pro zachování určité úrovně
         ziskovosti. To způsobilo vážné zhoršení ziskovosti, která poklesla z +2,7 % v roce
         2002 na -3,2 % během OPŠ. Podobné nepříznivé tendence byly pozorovány
         u návratnosti investic a hotovostního toku.
   (133) Tyto tendence se časově shodovaly s nízkou cenovou hladinou dovozů z dotčené
         země, což se zřetelně promítlo do tlaku na snižování ceny ve výrobním odvětví
         Společenství. Nicméně s ohledem na malý objem subvencovaných dovozů v rámci
         tohoto přezkumu před pozbytím platnosti se pozornost soustředí na analýzu
         pravděpodobnosti opětovného výskytu újmy. Proto bez ohledu na zjevný příznivý
         vývoj v oblasti výroby, prodeje a prodejní ceny, se celková finanční situace výrobního
         odvětví Společenství zhoršila a odráží se v nepříznivém vývoji ziskovosti (ze zisku
         2,7 % v roce 2002 na ztrátu 3,2 % během OPŠ), prodeje na vývoz, výrobních nákladů,
         návratnosti investic a hotovostního toku.
   (134) Srovnáme-li výše popsané tendence s trendy popsanými v nařízeních, kterými se
         ukládají dočasná a konečná vyrovnávací opatření, opět je posouzení neurčité. Pokud
         jde o podíl na trhu, výrobní odvětví Společenství ztratilo od roku 2002 do OPŠ jeden
         procentní bod, přičemž během čtyř let předcházejících přijetí konečných
         vyrovnávacích opatření získalo pět procentních bodů. Na druhou stranu je ziskovost
         výrobního odvětví Společenství během OPŠ méně záporná než před uložením
         konečných vyrovnávacích opatření. Bez ohledu na určité příznivé tendence
         vykazované ukazateli újmy, je tedy situace výrobního odvětví Společenství stále
         daleko od úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by se výrobní odvětví plně
         zotavilo z újmy zjištěné v původních šetřeních.
CS                                              32                                              CS
 ---pagebreak---    (135) Proto se má za to, že se situace ve výrobním odvětví Společenství mírně zlepšila ve
         srovnání s obdobím předcházejícím uložení opatření, avšak stále zůstává velmi
         nestabilní a ohrozitelná. Cenový tlak ze strany dovozů z dotčené země navíc
         neumožnil výrobnímu odvětví Společenství plně promítnout zvýšení cen surovin do
         jeho prodejních cen.
               G. PRAVDĚPODOBNOST OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU ÚJMY
   Vztah mezi objemem vývozu a cenami při vývozu do třetích zemí a objemem vývozu a
   cenami při vývozu do Společenství
   (136) Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indických prodejů do států, které nejsou
         členy EU, byla podstatně nižší než průměrná vývozní cena do Společenství a také nižší
         než ceny na domácím trhu. Prodej ze strany indických vývozců určený do států, které
         nejsou členy EU, byly uskutečňovány v podstatném množství, které představovalo
         přes 95 % celkových prodejů na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení
         platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část
         vývozů ze třetích zemí na atraktivnější trh Společenství, a to za ceny, které by byly, i
         v případě zvýšení, stále nižší než je cenová úroveň vývozu do Společenství.
   Výrobní kapacita, nevyužitá kapacita a zásoby
   (137) Jak je uvedeno dále ve 140. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Indii jsou schopni
         zvýšit svůj objem vývozu na trh Společenství. Indie zaznamenala výrazný růst své
         výrobní kapacity z úrovně 330 000 tun v roce 2003 na 600 000 tun v roce 2005. Podle
         tržních předpovědí se v roce 2008 očekává další růst o 220 000 tun. V roce 2005 činil
         prodej na domácím trhu 220 000 tun a vývoz 290 000 tun (včetně 6 831 tun do EU).
         Na základě dostupných údajů je současná volná kapacita průměrně přibližně 90 000
         tun a je nutno ji považovat za významnou, neboť představuje zhruba 4 % současné
         spotřeby Společenství. Tento odhad potvrzují výsledky spolupracujících indických
         výrobců, kteří mají značné volné kapacity.
   (138) Pokud jde o zásoby, šetření ukázalo, že výše skladových zásob držených
         spolupracujícími indickými výrobci nebyla významná. Nicméně je nutno poznamenat,
         že výše skladových zásob není významným faktorem, neboť trh s PET má cyklickou
         povahu.
   (139) Závěrem lze říci, že přestože dovozy do EU byly nízké, existuje riziko, že značná část
         vývozů bude přesměrována do EU.
   Závěry
   (140) Výrobci v dotčené zemi jsou tedy schopni zvýšit svůj objem vývozu a/nebo ho
         přesměrovat na trh Společenství. Provedené šetření prokázalo, že spolupracující
         vyvážející výrobci prodávali dotčený výrobek za nižší cenu než výrobní odvětví
         Společenství. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány nadále, nebo by se
         dokonce snížily v souladu s nižšími cenami účtovanými zbytku světa, jak je uvedeno
         ve 137. bodě odůvodnění, mimo jiné proto, aby výrobci opět získali podíl na trhu, jaký
         zaujímali před uložením platných opatření. Toto cenové chování by společně se
         schopností vývozců v dotčené zemi dodávat významné množství dotčeného výrobku
         na trh Společenství se vší pravděpodobností vedlo k dalšímu snižování cen na trhu,
CS                                               33                                               CS
 ---pagebreak---          které by podle předpokladů nepříznivě ovlivnilo ekonomickou situaci výrobního
         odvětví Společenství.
   (141) Jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Společenství nadále nestabilní a
         ohrozitelná. Je pravděpodobné, že pokud by bylo výrobní odvětví Společenství
         vystaveno zvýšenému objemu dovozů z dotčené země za subvencované ceny, snížil by
         se objem jeho prodejů, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila
         jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené
         skutečnosti lze dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností
         vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace a k opětovnému výskytu ještě větší újmy
         vzniklé výrobnímu odvětví Společenství.
   (142) Na základě výše uvedeného lze dospět k závěru, že dovozní ceny na trhu Společenství
         by při neexistenci antisubvenčních opatření byly s nejvyšší pravděpodobností nižší,
         neboť výrobci v Indii by se pravděpodobně pokusili zvýšit svůj tržní podíl. Tato
         cenová politika a schopnost vyvážejících výrobců v Indii dodávat podstatné množství
         PET na trh Společenství by se vší pravděpodobností vedly k dalšímu zesílení tlaku na
         snížení cen, které by podle předpokladů nepříznivě ovlivnilo ekonomickou situaci
         výrobního odvětví Společenství.
                                  H. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
   1.    Úvod
   (143) Podle článku 31 základního nařízení bylo prošetřeno, zda by zachování stávajících
         antisubvenčních opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství jako celku. Zájem
         Společenství byl stanoven na základě posouzení všech různých zájmů. Stávající
         šetření analyzuje stav v období, kdy již byla uplatňována antisubvenční opatření, a
         umožňuje posoudit jakýkoli nežádoucí nepříznivý dopad stávajících antisubvenčních
         opatření na dotčené strany.
   (144) Na tomto základě bylo prošetřeno, zda, nehledě na závěry týkající se
         pravděpodobného pokračování nebo opětovného výskytu subvencování způsobujícího
         újmu, existují přesvědčivé důvody, na jejichž základě by bylo možné usoudit, že
         zachování opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Společenství.
   2.    Zájem výrobního odvětví Společenství
   (145) Jak je uvedeno výše, existuje velká pravděpodobnost opětovného výskytu
         subvencování způsobujícího újmu, pokud by došlo ke zrušení opatření. Všichni
         výrobci ve Společenství kromě dvou plně spolupracovali a vyjádřili svou podporu
         platným opatřením.
   (146) Pokračování antisubvenčních opatření uložených na dovoz z Indie by zvýšilo možnost
         výrobního odvětví Společenství dosáhnout přiměřené míry ziskovosti, neboť je
         pravděpodobné, že by v krátkodobé až střednědobé perspektivě mohlo zvýšit objem
         prodeje a tím využít úspor z rozsahu, a zároveň je pravděpodobné, že by mohlo mírně
         zvýšit svou prodejní cenu a tím dosáhnout uspokojivé míry zisku. Pokud by byla
         antisubvenční opatření zrušena, je pravděpodobné, že by subvencované dovozy z Indie
         nepříznivě ovlivnily situaci ve výrobním odvětví Společenství, i kdyby byl jejich
         objem během OPŠ nízký a nezpůsoboval by proto vážnou újmu. Tato opatření jsou
CS                                               34                                              CS
 ---pagebreak---          proto nezbytná pro zajištění životaschopnosti obchodu s granulemi PET ve výrobním
         odvětví Společenství, který již několik let čelí konkurenci v podobě subvencovaných
         dovozů z Indie.
   3.    Zájem dovozců
   (147) Dovozci / obchodníci projevili malou míru spolupráce a žádný ze spolupracujících
         dovozců nenakupoval z Indie. Nicméně spolupracující dovozce / obchodníky lze
         považovat za reprezentativní zástupce, neboť objem jejich prodeje představoval
         zhruba 5 % spotřeby EU. Upřednostňovali by trh s nulovým clem, pokud by také
         trvale dosahovali dobrých finančních výsledků.
   (148) Šetření ukázalo, že jsou stále dostupné alternativní zdroje bez antisubvenčních nebo
         antidumpingových opatření, např. z Mexika, Brazílie, USA, Turecka, Pákistánu, Iránu
         nebo Saúdské Arábie. Dovozci / obchodníci by se proto mohli spolehnout (anebo
         přejít) na významné alternativní zdroje dodávek.
   (149) S ohledem na skutečnost, že platná opatření dovozce významným způsobem
         neovlivnila, lze dojít k závěru, že zachování stávajících vyrovnávacích opatření proti
         dovozům výrobků pocházejících z Indie by nadále nemělo výrazný nepříznivý účinek
         na situaci dovozců ve Společenství.
   4.    Zájem zpracovatelů / uživatelů
   (150) Komise zaslala dotazníky 47 známým zpracovatelům / uživatelům. Na dotazník
         odpovědělo pouze deset zpracovatelů / uživatelů s celkově nízkou mírou
         reprezentativnosti. Podle informací o provedených nákupech uvedených v odpovědích
         na dotazník spolupracující zpracovatelé / uživatelé během OŠ představovali přibližně
         20 % celkové spotřeby PET ve Společenství. Během OŠ nakoupili 95 % PET od
         výrobců ve Společenství a zbývající část z dovozů výrobků pocházejících z jiných
         zemí, než je země, která je předmětem tohoto přezkumu. Byla předložena řada
         připomínek proti uložení cel.
   (151) Na dotazník odpovědělo pět zpracovatelů (zpracovávajících granule PET v předliscích
         a ve formě lahví a představujících 10 % spotřeby). Náklady na granule PET se podílejí
         na ceně jejich konečného výrobku (většinou předlisky) z 55 %. Bylo zjištěno, že
         z Indie a dalších třetích zemí dovážejí zanedbatelná množství. Nicméně s
         pokračováním cel nesouhlasí s odůvodněním, že tato opatření mohou způsobovat
         umělé zvyšování cen v Evropě.
   (152) Pět uživatelů, kteří se podílejí na přibližně 10 % spotřeby, poskytlo spíše neúplné
         údaje. Malá míra spolupráce ze strany velkých uživatelů je pravděpodobně způsobena
         skutečností, že poslední šetření týkající se dovozů PET z ČLR, Austrálie a Pákistánu
         se uskutečnilo teprve před dvěma lety. Náklady na PET představují přibližně 6 až 7 %
         celkových nákladů, a proto jsou poměrně omezené. Přestože uváděli, že nedovážejí
         z Indie, stejně jako zpracovatelé nesouhlasili s uložením cel s odůvodněním, že tato
         opatření by mohla způsobovat umělé zvyšování cen v Evropě.
   (153) S ohledem na poměrně dobrou finanční situaci v navazujícím výrobním odvětví ve
         srovnání s výrobním odvětvím Společenství, žádný zpracovatel / uživatel nevznesl
CS                                              35                                              CS
 ---pagebreak---          připomínku, že by zachování stávajících cel mohlo vést ke ztrátě pracovních míst nebo
         přesunu výrobních kapacit do zámoří.
   (154) Pokud jde o objem výroby, výrobní odvětví Společenství navíc přizpůsobilo svou
         velikost zvýšené spotřebě, a proto je velmi pravděpodobné, že by nevyužitá kapacita
         výrobního odvětví Společenství plně pokryla objem dovozů.
   (155) S ohledem na skutečnost, že jsou stále dostupné alternativní zdroje dodávek bez
         antisubvenčních nebo antidumpingových opatření, např. z Mexika, Brazílie, USA,
         Turecka, Pákistánu, Iránu nebo Saúdské Arábie, by se uživatelé ve Společenství navíc
         mohli spolehnout (anebo přejít) na jiné dodavatele dotčeného výrobku.
   (156) Pokud jde o výkonnost odvětví uživatelů, šetření ukázalo, že během posuzovaného
         období zvýšili spolupracující uživatelé svůj obrat, udrželi stabilní zaměstnanost a
         poněkud celkově zvýšili svou ziskovost. Proto bylo zjištěno, že antisubvenční opatření
         na ně neměla nepříznivý dopad.
   (157) Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že zachování stávajících
         antisubvenčních opatření proti dovozům výrobků pocházejících z Indie by nemělo
         výrazný nepříznivý účinek na situaci uživatelů ve Společenství.
   5.    Zájem dodavatelů
   (158) Dodavatelé surovin (monoethyleneglykol (MEG) a přečištěná kyselina tereftalová
         (PTA), DMT a IPA, všechny petrochemické deriváty ropy) jednoznačně podpořili
         opatření a prokázali dobrou spolupráci. Zachování opatření by pro ně bylo přínosem,
         neboť by se výrobní odvětví Společenství zotavilo a zvýšila by se jejich výkonnost.
   6.    Závěr k zájmu Společenství
   (159) S ohledem na všechny výše popsané faktory byl učiněn závěr, že neexistují žádné
         přesvědčivé důvody svědčící proti zachování stávajících antisubvenčních opatření
         proti Indii.
                               I. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
   (160) Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž
         základě se zamýšlí doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž
         poskytnuta lhůta, aby se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. Indická vláda
         vyjádřila připomínky k aspektům újmy, přičemž tvrdila, že nebylo prokázáno, že by
         výrobní odvětví Společenství trpělo trvalou újmou, a že dovozní tlak z Indie nebyl
         důvodem, proč evropští výrobci plně nereflektovali do jejich prodejní ceny zvýšení
         nákladů na suroviny. Je však třeba připomenout, že se, jak uvádí analýza situace
         výrobního odvětví Společenství, jeho finanční situace zhoršila a, jak vysvětluje 127.
         bod odůvodnění, nízká cenová úroveň dovozů z dotčené země se jasně podílela na
         snižování ceny výrobního odvětví Společenství. S ohledem na malé objemy
         subvencovaných dovozů v rámci tohoto přezkumu opatření před pozbytím platnosti
         však musela být posouzena pravděpodobnost opětovného výskytu újmy. V tomto
         ohledu se dospělo k závěru, jak uvádí 127. bod odůvodnění, že pokud by opatření
         neexistovala, měl by zvýšený objem dovozů z Indie za nízké ceny nepříznivý dopad na
CS                                              36                                              CS
 ---pagebreak---           situaci výrobního odvětví Společenství. Kromě toho jeden indický vývozce tvrdil, že
          při neexistenci opatření není pravděpodobné, že by Indie přesměrovala svůj prodej do
          Společenství. Tento vývozce namítal, že nově vznikající trhy jsou atraktivnější než trh
          Společenství, že indická poptávka se rychle zvyšuje, a že proto není k dispozici volná
          kapacita. Je však třeba uvážit, že bez ohledu na zvyšující se poptávku na indickém trhu
          šetření na úrovni společnosti odhalilo volné kapacity, což rovněž potvrzují informace
          o trhu. Proto je učiněn závěr, že žádná z připomínek obdržených po zveřejnění není
          takové povahy, aby změnila závěry obsažené v tomto nařízení.
   (161) Ze shora uvedeného vyplývá, že vyrovnávací opatření použitelná na dovoz granulí
          PET pocházejících z Indie by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 21 odst. 2
          základního nařízení. Tato opatření byla uložena ve formě specifického cla.
   (162) Sazby vyrovnávacího cla stanovené tímto nařízením pro jednotlivé společnosti
          odrážejí situaci zjištěnou v průběhu přezkumu ve vztahu ke spolupracujícím
          vývozcům. Jsou proto použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného
          těmito společnostmi, a tedy konkrétními zmíněnými právnickými osobami. Dovozy
          dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, která není výslovně
          uvedena v normativní části tohoto nařízení podle svého názvu a adresy, včetně
          subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení,
          nemohou využít těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro všechny „ostatní
          společnosti“.
   (163) Jakákoli žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla (např. po
          změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních podniků)
          by měla být neprodleně zaslána Komisi14 spolu s veškerými relevantními
          informacemi, zejména o jakékoli změně činnosti dané společnosti v souvislosti
          s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, která například souvisí s touto
          změnou názvu nebo změnou výrobních nebo prodejních podniků. Toto nařízení bude
          případně po konzultaci s poradním výborem pozměněno aktualizací seznamu
          společností využívajících individuálních celních sazeb.
   (164) Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, je zbytková celní sazba
          použitelná nejen pro nespolupracující vývozce, ale rovněž pro společnosti, které
          v OPŠ neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní
          požadavky stanovené v článku 20 základního nařízení, mohou podle tohoto článku
          předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace zvlášť posouzena,
   PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
                                                   Článek 1
   1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátu s viskozitou 78 ml/g
   nebo vyšší, podle normy ISO 1628-5, kódu KN 3907 60 20 pocházejícího z Indie.
   2. Kromě případů popsaných v článku 2 se sazba vyrovnávacího cla, použitelná na čistou
   cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, pro výrobky vyráběné níže
   uvedenými společnostmi stanovuje takto:
   14
          Evropská Komise, generální ředitelství pro obchod, ředitelství H, J-79 5/17, B-1049 Brusel
CS                                                     37                                            CS
 ---pagebreak---    Země                       Společnost                         Vyrovnávací Doplňkový             kód
                                                                 clo (EUR/t) TARIC
   Indie                      Reliance Industries Limited         41,3           A181
   Indie                      Pearl Engineering Polymers          31,3           A182
                              Ltd
   Indie                      Senpet Ltd                          22,2           A183
   Indie                      Futura Polyesters Ltd               0              A184
   Indie                      South Asian Petrochem Ltd           106,5         A585
   Indie                      Všechny ostatní společnosti         41,3           A999
   3.V případech, kdy došlo k poškození zboží před vstupem do volného oběhu, a skutečně
   zaplacená nebo splatná cena je proto poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty
   podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/9315, musí být výše vyrovnávacího cla
   vypočtená na základě výše popsaných částek snížena o procentuální podíl odpovídající
   poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
   4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, nepoužije se konečné vyrovnávací clo na dovozy
   propuštěné do volného oběhu v souladu s článkem 2.
   5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
                                                    Článek 2
   1.      Dovozy jsou osvobozeny od vyrovnávacích cel uložených podle článku 1, jestliže jsou
   vyrobeny a přímo vyvezeny (tj. fakturovány a odeslány) společnosti, která působí jako
   dovozce ve Společenství, a to společnostmi uvedenými v odstavci 3, jsou prohlášeny pod
   příslušným doplňkovým kódem TARIC a jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 2.
   2.      Při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu je osvobození od cla podmíněno
   předložením platné „závazkové faktury“, vydané vyvážejícími společnostmi uvedenými
   v odstavci 3 a obsahující důležité prvky uvedené v příloze, celním orgánům příslušného
   členského státu. Osvobození od cla je dále podmíněno prohlášením a předložením zboží
   přesně odpovídajícího popisu v „závazkové faktuře“ celním orgánům.
   3.      Dovozy, u kterých se předkládá „závazková faktura“, se prohlašují pod těmito
   doplňkovými kódy TARIC:
   Země                       Společnost                         Doplňkový          kód
   15
           Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení Komise naposledy pozměněné nařízením Komise (ES)
           č. 2286/2003 (Úř. věst. L 343, 31.12.2003, s. 1).
CS                                                        38                                            CS
 ---pagebreak---                                                             TARIC
   Indie                   Pearl Engineering Polymers A182
                           Ltd
   Indie                   Reliance Industries Ltd          A181
   Indie                   South Asian Petrochem Ltd        A585
                                             Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské
   unie.
   Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
   V Bruselu dne
                                               Za Radu
                                               předseda / předsedkyně
CS                                               39                                        CS
 ---pagebreak---                                              PŘÍLOHA
   Prvky, které musejí být uvedeny na závazkové faktuře uvedené v čl. 2 odst. 2:
   1. Číslo závazkové faktury.
   2. Doplňkový kód TARIC, pod kterým má být zboží uvedené na faktuře celně odbaveno na
   hranicích Společenství (jak je uvedeno v nařízení).
   3. Přesný popis zboží zahrnující:
   — kódové číslo výrobku (stanovené v závazku nabídnutém dotčeným vyrábějícím
   vývozcem),
   — kód KN,
   — množství (uvést v jednotkách).
   4. Popis podmínek prodeje zahrnující:
   — cenu za jednotku,
   — platné platební podmínky,
   — platné dodací podmínky,
   — celkové slevy a rabaty.
   5. Název společnosti, která působí jako dovozce, pro kterou byla společností přímo vystavena
   faktura.
   6. Jméno zástupce společnosti, která vydala fakturu, a toto podepsané prohlášení:
   „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej pro přímý vývoz zboží uvedeného na této faktuře do
   Evropského společenství se provádí v rámci a podle podmínek závazku nabídnutého …
   [SPOLEČNOST] a přijatého Evropskou komisí rozhodnutím č. 2000/745/ES. Prohlašuji, že
   údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“
CS                                               40                                             CS