title: Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 726/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropské agentury pro léčivé přípravky

text:
Důležité právní upozornění

|

52005PC0190(12)

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 13.05.2005KOM(2005) 190 v konečném znění2005/0072 (COD)2005/0073 (COD)2005/0074 (COD)2005/0075 (COD)2005/0076 (COD)2005/0077 (CNS)2005/0078 (CNS)2005/0079 (CNS)2005/0080 (CNS)2005/0081 (COD)2005/0082 (COD)2005/0083 (COD)2005/0084 (CNS)2005/0085 (COD)2005/0086 (COD)2005/0087 (COD)2005/0088 (COD)2005/0089 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí, pokud jde o funkční období výkonného řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1365/75 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek, pokud jde o funkční období ředitele a náměstka řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, pokud jde o funkční období řediteleDŮVODOVÁ ZPRÁVAODůVODNěNÍ A CÍL NÁVRHUV současnosti v Evropské unii existuje dvacet decentralizovaných institucí, které lze z důvodu jejich společných vlastností označit jako agentury Společenství: zřízení na právním základě, právní subjektivita, správní a finanční autonomie, jasně vymezená oblast působnosti a činnosti atd.V čele těchto agentur Společenství stojí osoba, která má obvykle titul ředitel a které je v některých případech nápomocen jeden nebo více náměstků. Jejich funkční období činí obvykle čtyři až pět let. Většina základních nařízení nicméně stanoví, že funkční období ředitele a případně jeho náměstků může být prodlouženo o jedno nebo více funkčních období. Podmínky upravující jmenování a délku funkčního období jsou pro každou agenturu stanoveny v příslušném nařízení.Donedávna orgán oprávněný ke jmenování prodlužoval funkční období stávajících ředitelů pouhým rozhodnutím. Ovšem po podrobnějším přezkoumání ustanovení základního nařízení dospěla Komise k závěru, že tento postup představuje právní problém.Kromě nařízení č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání a nedávno přijatého nařízení č. 851/2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí používají základní nařízení o zřízení agentur Společenství pro prodloužení funkčního období ředitele termín „renouvellement“ (obnovení).Čl. 214 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství týkající se jmenování členů Komise a rovněž články 223 a 225 této smlouvy týkající se jmenování soudců Soudního dvora obsahují stejné ustanovení. V obou případech je však dohodnuto, že možnost obnovení funkčního období neznamená, že se použije zjednodušený postup nebo že se funkční období prodlouží, aniž by se musel dodržet postup pro jmenování stanovený ve Smlouvě.Za těchto podmínek musí být skutečnost, že funkční období může být obnoveno, vykládána pouze v tom smyslu, že osoba, která danou pozici zastává, se musí po uplynutí svého funkčního období ucházet o nové funkční období.V případě agentur tento výklad vede k závěru, že možnost obnovení funkčního období nezbavuje stávajícího ředitele povinnosti řídit se postupem pro jmenování stanoveným v základním nařízení.Ředitelé agentur a jejich náměstci navíc nevykonávají pouze svou funkci, nýbrž jsou také zaměstnanci agentury a jako takoví jsou zaměstnáni na dočasné smlouvy a podléhají pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (dále jen „pracovní řád“).Z tohoto důvodu musí postup pro jmenování zahrnovat zejména zveřejnění místa ve všech členských státech a výběrové řízení v souladu s pravidly vyplývajícími ze základních nařízení a pracovního řádu.Tyto postupy jsou zpravidla zdlouhavé a poměrně nákladné. Mohou rovněž zpomalit nebo zkomplikovat činnost agentury během tohoto období, pokud se stávající ředitel rozhodne ucházet o další funkční období.Vzhledem ke zvláštním potřebám agentur a postupu uplatňovanému v minulých letech se proto nejeví vhodné ukládat agenturám, aby pokaždé, když uplyne první funkční období ředitele nebo případně osob zastávajících jiné příslušné funkce, prováděly výběrové řízení. Orgány oprávněné ke jmenování musí mít možnost buď prodloužit stávající funkční období, nebo vypsat nové výběrové řízení.Je také zapotřebí vzít v úvahu skutečnost, že ředitel agentury není odpovědný pouze za její administrativní řízení, ale že se také významným způsobem podílí na její činnosti a plnění jejích cílů. Tyto dva aspekty, tj. potřeba zajistit kontinuitu administrativního řízení agentury a prosazovat nové myšlenky a politiky, musí být proto zohledněny.Z tohoto důvodu musí být rozhodnutí prodloužit funkční období stávajícího ředitele založeno na předchozím posouzení jeho výsledků a potřeb agentury; toto posouzení provádí orgán, který navrhuje kandidáty orgánu oprávněnému ke jmenování a prodloužení může být povoleno pouze jednou a na omezenou dobu, která nesmí přesáhnout dobu stanovenou pro první funkční období.Celkově se navrhuje změna článků týkajících se jmenování pro osmnáct agentur, což znamená předložení osmnáct návrhů nařízení o změně základního nařízení pro každou agenturu.Změnu nevyžadují nařízení o zřízení dvou agentur: nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 ze dne 5. prosince 2000 o Evropské agentuře pro obnovu[1] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 ze dne 10. března 2004 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací[2]. Uvedená nařízení možnost obnovení funkčního období ředitele vůbec nestanoví z důvodu omezené doby existence těchto agentur.Ze stejného důvodu nejsou navrhovány změny aktů o zřízení agentur a jiných subjektů v rámci druhého a třetího pilíře.Pokud jde o dvě agentury, v jejichž případě byl již předložen návrh nařízení, který je v současnosti ve fázi zkoumání nebo na cestě k přijetí (Evropská agentura pro chemické látky[3] a Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu[4]), Komise předloží v případě potřeby návrhy změn za účelem harmonizace znění pro všechny agentury Společenství.PRÁVNÍ ZÁKLAD A POSTUP PřIJETÍKaždé nařízení o zřízení agentury je v zásadě založeno na článku Smlouvy, který odpovídá oblasti působnosti a činnosti dané agentury; z tohoto článku také vyplývá příslušný postup přijetí.Z tohoto důvodu se ukázalo být nutné změnit všechna nařízení o zřízení agentur.Pokud jde o postup přijetí nařízení, měl by být v souladu s pravidly platnými v době, kdy byla agentura zřízena, přičemž je nutno případně zohlednit vývoj, k němuž došlo po přijetí příslušného nařízení o zřízení agentury, např. pravomoci Evropského parlamentu zavedené Smlouvou nebo změny týkající se právního základu.To platí zejména v případě Agentury pro životní prostředí, ale také v případě pěti nařízení, jejichž právní základ byl změněn a u kterých byl článek 308 Smlouvy nahrazen právním základem, který se týká oblasti činnosti těchto agentur.Výše uvedené se týká Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, jehož zřizovací nařízení je v současnosti předmětem konsolidace, v jejímž průběhu Rada vyjádřila názor, že by měl být nyní jako právní základ používán článek 152, s čímž Komise souhlasila, a dále Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (článek 150), Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (čl. 137 odst. 1 písm. a) a b)), Evropské nadace odborného vzdělávání (článek 150) a Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci (čl. 137 odst. 1 písm. a)).ZNěNÍ NÁVRHů NAřÍZENÍ PRO JEDNOTLIVÉ AGENTURYTři body odůvodnění, které jsou společné pro všechny návrhy nařízení, znějí takto:„Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.Nařízení č. …/… [název základního nařízení o zřízení střediska / nadace / agentury / centra / úřadu] by proto mělo být změněno,“Pro každé změněné nařízení se navrhuje toto standardní znění:„V čele střediska / nadace / agentury / centra / úřadu stojí […] jmenovaný správní radou* na návrh Komise** na období pěti let, které může být na návrh Komise** a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise** v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby střediska / nadace / agentury / centra / úřadu v následujících letech.“* Radou v případě Odrůdového úřadu Společenství (CPVO) a Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM); Komisí v případě Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (CEDEFOP) a Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (EUROFOUND);** správní rady/správní rada v případě agentur OHIM, CEDEFOP a EUROFOUND.Navrhované změny se týkají následujících agentur a nařízení:-  Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (CEDEFOP): čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání;-  Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (EUROFOUND): čl. 8 odst. 3 nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek;-  Agentura pro životní prostředí (EEA): první věta čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí-  Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (ETF): druhá věta čl. 7 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 1360/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání ve znění nařízení Rady (ES) č. 1572/98 ze dne 17. července;-  Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA): první věta čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 302/93 ze dne 8. února 1993 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost;-  Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM): čl. 120 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství;-  Evropská agentura pro bezpečnost a zdraví při práci (EU – OSHA): čl. 11 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci;-  Odrůdový úřad Společenství (CPVO): čl. 43 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství;-  Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie (CdT): čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie;-  Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie (EUMC): čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1035/97 ze dne 2. června 1997, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie;-  Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA): první věta čl. 26 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin;-  Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA): čl. 16 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost;-  Evropská agentura pro leteckou bezpečnost (EASA): čl. 30 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví;-  Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC): čl. 17 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí;-  Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMEA): třetí věta čl. 64 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 726/2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci a dozor nad humánními a veterinárními léčivými přípravky a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky;-  Evropská agentura pro železnice (ERA): čl. 31 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 881/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice;-  Evropský úřad pro dohled nad GNSS (Galileo): čl. 7 odst. 2 třetí pododstavec nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy;-  Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie: druhá věta čl. 26 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie.2005/0072 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí, pokud jde o funkční období výkonného řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 175 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[5],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[6],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[8],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí[9] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 9 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1210/90 se první věta nahrazuje tímto:„1. V čele agentury stojí výkonný ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0073 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 150 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[10],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[11],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[12],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[13],vzhledem k těmto důvodům:1.  Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.2.  Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.3.  Nařízení Rady (EHS) č. 337/75 ze dne 10. února 1975 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání[14] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 6 nařízení (EHS) č. 337/75 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Funkční období ředitele je pětileté. Na návrh řídící rady a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme řídící rada v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0074 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1365/75 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek, pokud jde o funkční období ředitele a náměstka řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 137 odst. 1 písm. a) a b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[15],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[16],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[17],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[18],vzhledem k těmto důvodům:4.  Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.5.  Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.6.  Nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek[19] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 8 nařízení (EHS) č. 1365/75 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Ředitel a náměstek ředitele jsou jmenováni nejvýše na pět let, přičemž na návrh správní rady a po zhodnocení může být jejich funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme správní rada v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby nadace v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0075 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 150 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[20],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[21],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[22],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[23],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (EHS) č. 1360/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání by proto mělo být změněno[24],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 7 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1360/90 se druhá věta nahrazuje tímto:„Toto funkční období může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.“Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby nadace v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0076 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 152 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[25],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[26],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[27],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[28],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (EHS) č. 302/93 ze dne 8. února 1993 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost by proto mělo být změněno[29],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 9 odst. 1 nařízení (EHS) č. 302/93 se první věta nahrazuje tímto:„1. V čele centra stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby centra v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0077 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 40/94, pokud jde o funkční období prezidenta Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[30],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[31],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[32],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství by proto mělo být změněno[33],PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 120 nařízení (ES) č. 40/94 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Funkční období prezidenta trvá nejvýše pět let. Na návrh správní rady a po zhodnocení a vyjádření stanoviska Komise může být jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme správní rada v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda2005/0078 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2100/94, pokud jde o funkční období prezidenta Odrůdového úřadu SpolečenstvíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[34],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[35],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[36],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství by proto mělo být změněno[37],PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 43 nařízení (ES) č. 2100/94 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Funkční období prezidenta trvá nejvýše pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení a vyjádření stanoviska správní rady může být jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda2005/0079 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2965/94 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie, pokud jde o funkční období řediteleRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[38],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[39],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie[40] by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 9 nařízení (ES) č. 2965/94 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. V čele střediska stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda2005/0080 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1035/97, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie, pokud jde o funkční období řediteleRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvou o založení Evropského společenství, a zejména na články 284 a 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[41],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[42],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[43],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[44],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 1035/97 ze dne 2. června 1997, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie[45], by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 10 nařízení (ES) č. 1035/97 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. V čele Střediska stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období čtyř let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o čtyři roky.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby Střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda2005/0081 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 178/2002, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropského úřadu pro bezpečnost potravinEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 37, 95, 133 a čl. 152 odst. 4 písm. b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[46],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[47],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[48],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[49],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin[50], by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 26 nařízení (ES) č. 178/2002 se odstavec 1 mění takto:1. V první větě se zrušují slova „a může jej jmenovat opakovaně“.2. Doplňují se nové pododstavce, které znějí:„Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období výkonného ředitele jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0082 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 851/2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 152 odst. 4 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[51],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[52],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[53],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[54],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí[55] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 17 nařízení (ES) č. 851/2004 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Ředitele jmenuje správní rada ze seznamu kandidátů, který Komise předloží po ukončení otevřeného výběrového řízení zahájeného po výzvě k vyjádření zájmu, jež byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropských společenství a v jiných sdělovacích prostředcích, na dobu pěti let, která může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodloužena, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0083 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 726/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropské agentury pro léčivé přípravky(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 a čl. 152 odst. 4 písm. b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[56],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[57],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[58],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[59],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci a dozor nad humánními a veterinárními léčivými přípravky a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky[60], by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 64 nařízení (ES) č. 726/2004 se odstavec 1 mění takto:1. Třetí věta se zrušuje.2. Doplňují se nové pododstavce, které znějí:„Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období výkonného ředitele jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0084 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1321/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropského úřadu pro dohled nad GNSSRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[61],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[62],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy[63] by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1321/2004 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:„Funkční období výkonného ředitele činí pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby a úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda2005/0085 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2062/94 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 137 odst. 1 písm. a) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[64],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[65],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[66],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[67],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci by proto mělo být změněno[68],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 11 nařízení (ES) č. 2062/94 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. V čele agentury stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0086 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost, pokud jde o funkční období výkonného ředitele(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[69],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[70],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[71],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[72],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost[73], by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 16 nařízení (ES) č. 1406/2002 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. „Funkční období výkonného ředitele trvá pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0087 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1592/2002, pokud jde o funkční období výkonného ředitele a ředitelů Evropské agentury pro bezpečnost letectví(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[74],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[75],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[76],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[77],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví[78] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 30 nařízení (ES) č. 1592/2002 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„4. Funkční období výkonného ředitele a ředitelů trvá pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0088 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 881/2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice, pokud jde o funkční období výkonného řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 71 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[79],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[80],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[81],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[82],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice[83] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 31 nařízení (ES) č. 881/2004 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Funkční období výkonného ředitele je pětileté. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby a agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0089 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2007/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele a náměstka výkonného ředitele Evropské agentury přo řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2 písm. a) a článek 66 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[84],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[85],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[86],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie[87] by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 26 odst. 5 nařízení (ES) č. 2007/2004 se druhá věta nahrazuje tímto:„Na návrh Komise a po zhodnocení může správní rada jejich funkční období jednou prodloužit, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda [1] Úř. věst. L 306, 7.12.2000 a KOM(2004) 451 v konečném znění, 28.6.2004.[2] Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 1.[3] KOM(2003) 644 v konečném znění.[4] KOM(2004) 289 v konečném znění.[5] Úř. věst. C …, …, s. …[6] Úř. věst. C …, …, s. …[7] Úř. věst. C …, …, s. …[8] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[9] Úř. věst. L 120, 11.5.1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1641/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 1).[10] Úř. věst. C …, …, s. …[11] Úř. věst. C …, …, s. …[12] Úř. věst. C …, …, s. …[13] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[14] Úř. věst. L 39, 13.2.1975, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2051/2004 (Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 41).[15] Úř. věst. C …, …, s. …[16] Úř. věst. C …, …, s. …[17] Úř. věst. C …, …, s. …[18] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[19] Úř. věst. L 139, 30.5.1975, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1649/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 25).[20] Úř. věst. C , , s. .[21] Úř. věst. C , , s. .[22] Úř. věst. C , , s. .[23] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[24] Úř. věst. L 131, 23.5.1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1648/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 22).[25] Úř. věst. C , , s. .[26] Úř. věst. C , , s. .[27] Úř. věst. C , , s. .[28] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[29] Úř. věst. L 36, 12.2.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1651/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 30).[30] Úř. věst. C , , s. .[31] Úř. věst. C , , s. .[32] Úř. věst. C , , s. .[33] Úř. věst. L 11, 14.1.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 422/2004 (Úř. věst. L 70, 9.3.2004, s. 1).[34] Úř. věst. C , , s. .[35] Úř. věst. C , , s. .[36] Úř. věst. C , , s. .[37] Úř. věst. L 227, 1.9.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 873/2003 (Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s. 38).[38] Úř. věst. C , , s. .[39] Úř. věst. C , , s. .[40] Úř. věst. L 314, 07.12.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1645/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 13).[41] Úř. věst. C , , s. .[42] Úř. věst. C , , s. .[43] Úř. věst. C , , s. .[44] Úř. věst. C , , s. .[45] Úř. věst. L 151, 10.6.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1652/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 33).[46] Úř. věst. C , , s. .[47] Úř. věst. C , , s. .[48] Úř. věst. C , , s. .[49] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[50] Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1642/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 4).[51] Úř. věst. C , , s. .[52] Úř. věst. C , , s. .[53] Úř. věst. C , , s. .[54] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[55] Úř. věst. L 142, 30.4.2004, s. 1.[56] Úř. věst. C , , s. .[57] Úř. věst. C , , s. .[58] Úř. věst. C , , s. .[59] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[60] Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.[61] Úř. věst. C , , s. .[62] Úř. věst. C , , s. .[63] Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 1.[64] Úř. věst. C , , s. .[65] Úř. věst. C , , s. .[66] Úř. věst. C , , s. .[67] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[68] Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1654/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 38).[69] Úř. věst. C , , s. .[70] Úř. věst. C , , s. .[71] Úř. věst. C , , s. .[72] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[73] Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 724/2004 (Úř. věst. L 129, 29.4.2004, s. 1).[74] Úř. věst. C , , s. .[75] Úř. věst. C , , s. .[76] Úř. věst. C , , s. .[77] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[78] Úř. věst. L 240, 07.09.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1701/2003 (Úř. věst. L 243, 27.9.2003, s. 5).[79] Úř. věst. C , , s. .[80] Úř. věst. C , , s. .[81] Úř. věst. C , , s. .[82] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[83] Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 1.[84] Úř. věst. C , , s. .[85] Úř. věst. C , , s. .[86] Úř. věst. C , , s. .[87] Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.


|

52011PC0335

/* KOM/2011/0335 konecném znení - COD 2011/0146 */  Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o evropské statistice bezpečí před trestnou činností

	DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU-  Záměry a cíle návrhuCílem tohoto návrhu je provést v Evropské unii zjišťování o domácnostech a osobách, které se týká bezpečí před trestnou činností. Tím by se získaly informace o četnosti určitých typů trestné činnosti (míra viktimizace) a jiných aspektech týkajících se bezpečí občanů. Tyto informace by byly cenným doplněním údajů statistik trestné činnosti z administrativních zdrojů (např. policejních hlášení), které lze mezi jednotlivými členskými státy, jak známo, obtížně porovnat.-  Obecné souvislostiEvropská rada v Haagském programu v roce 2005 zdůraznila nedostatek srovnatelných informací na úrovni EU týkajících se trestné činnosti. Komise reagovala tím, že sestavila akční plán na období 2006–2010 o zlepšení metod mapování trestné činnosti, jehož součástí bylo vytvoření zjišťování o domácnostech v EU týkajícího se kriminální viktimizace. Stockholmský program (2009) vyzdvihl potřebu pokračovat v této práci konkrétní realizací. Bylo proto navrženo provést v roce 2013 zjišťování na úrovni EU založené na metodice, která byla mezitím dohodnuta se zúčastněnými stranami.-  Stávající právní úprava oblasti, kterou návrh řešíOblast, kterou návrh řeší, není dosud právně upravena.-  Soulad s ostatními politikami a cíli EUCílem návrhu je zjednodušit současnou situaci, kdy byla vyvinuta řada vnitrostátních zjišťování, která mají na vnitrostátní úrovni nezávisle na sobě mapovat trestnou činnost a bezpečnost. Je velmi pravděpodobné, že členské státy vypracují další taková zjišťování, pokud nebudou mít možnost převzít společný model. Tento model vypracovaný v úzké spolupráci s členskými státy zajistí dostupnost srovnatelných údajů a zamezí nebezpečí plýtvání zdroji členskými státy, ke kterému by došlo, pokud by souběžně nezávisle na sobě pracovaly na vývoji takového zjišťování. Umožní zjednodušení evropské statistiky, jak je zdůrazňuje sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí. Zachovává zásady Kodexu evropské statistiky ohledně závazku kvality, řádné metodiky, nákladové efektivnosti, důležitosti, přesnosti a spolehlivosti, soudržnosti a srovnatelnosti.Vytvoření evropské statistiky o trestné činnosti a viktimizaci stanoví rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1578/2007/ES ze dne 11. prosince 2007 o statistickém programu Společenství na období 2008 až 2012[1]. Roční statistický pracovní program na rok 2011 výslovně uvádí realizaci zjišťování o domácnostech / osobách týkajícího se kriminální viktimizace.Údaje ze zjišťování o trestné činnosti a bezpečnosti jednotlivců a domácností, které by pokrývaly celou EU, dosud neexistují. Administrativní údaje o trestné činnosti (vycházející z policejních hlášení atd.) byly neformálně shromaždovány a zveřejňovány od roku 2006. Obecně se má za to, že takové údaje nebyly zcela srovnatelné z důvodu odlišných právních systémů a metod pro záznam v členských státech a že tyto obtíže nelze zcela překonat. Navrhované zjišťování umožní sbírat srovnatelné informace získané na základě společného dotazníku a metodiky.Dotčené informace získané prostřednictvím tohoto statistického nástroje mají největší význam pro oblast spravedlnosti a vnitřních věcí. Jsou přímou reakcí na politické požadavky uvedené v Haagském a Stockholmském programu.Stále více se má za to, že důležitým aspektem obecně dobré pohody občanů je jejich pocit, že nejsou ohroženi trestnou činností a osobně se cítí bezpečně. Ve zprávě Komise o měření hospodářského výkonu a sociálního pokroku (tzv. „Stiglitzova zpráva“ z roku 2009) se tvrdí, že by měly být vypracovány nové ukazatele dobré sociální pohody, které by vyrovnaly nedostatky tradičnějších měřítek hospodářského pokroku, jako je např. HDP. Při navrhování ukazatelů „kvality života“ se zpráva zabývala takovými otázkami, jako je pocit osobní bezpečnosti a zkušenosti s viktimizací a výslovně rozebírala úlohu stávajících zjišťování o domácnostech při měření takových jevů. Pokud budeme mít takové zjišťování na úrovni EU, umožní to získat soudržným a srovnatelným způsobem informace o této oblasti pro Evropu jako celek.VÝSLEDKY KONZULTACÍ ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ-  Interní výměna názorů / diskuse mezi útvary KomiseÚtvary, které byly do přípravného procesu nejvíce zapojeny, byly: dřívější GŘ pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost (JLS) a Eurostat. GŘ HOME před nedávnem převzalo úlohu GŘ JLS. Během přípravného procesu probíhaly časté a pravidelné diskuse, včetně dvoustranných diskusí a vzájemného navštěvování všech schůzek.-  Konzultace zúčastněných stranV souvislosti s akčním plánem Komise pro období 2006–2010 o mapování trestné činnosti a trestního soudnictví byla zřízena skupina odborníků. Sestávala z národních odborníků ze všech členských států v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, jakož i mezinárodních odborníků z vysokých škol, mezinárodních organizací atd. O požadavcích na zjišťování a ukazatelích, které má poskytnout, se diskutovalo na každém výročním zasedání této skupiny odborníků. Odborníci si informace vyměňovali prostřednictvím speciálních internetových stránek CIRCA. Detailní otázky se řešily prostřednictvím písemných konzultací.Na základě dotazníku, který byl zaslán členům skupiny odborníků, byl sestaven seznam klíčových ukazatelů, který zahrnoval mj. četnost odkazů a jejich relativní význam. Mezi těmito ukazateli byla řada „tradičních“ obav (vloupání, krádež, fyzické násilí atd.), jakož i novější problémy, jakými jsou například počítačová trestná činnost a různé druhy podvodů. Dále byly uvedeny obavy, které se týkaly veřejného vnímání otázek bezpečnosti a pocitů bezpečí. Vývoj těchto ukazatelů byl ústřední záležitostí a prostřednictvím pravidelných konzultací byly tyto ukazatele podle potřeby aktualizovány.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíV rámci nabídkových řízení byla získána řada odborných posudků od mezinárodních odborníků. Například od agentury OSN HEUNI, která vypracovala úvodní dotazník, a iniciátorů mezinárodního zjišťování týkajícího se obětí trestné činnosti (International Crime Victims Survey, ICVS), který je doposud jediným pokusem o zavedení mezinárodního zjišťování o trestné činnosti. Do úzké spolupráce byl také zapojen Úřad OSN pro drogy a kriminalitu (UNODC) a Evropská hospodářská komise Organizace spojených národů (EHK/OSN), které usilovaly o podobný počin na mezinárodní úrovni.Nad metodickým konceptem dohlížela pracovní skupina Eurostatu pro statistiky o trestné činnosti a detailním vypracováním byla pověřena pracovní skupina složená ze zástupců členských států. Tím se mohly využít zkušenosti zemí, které již provádějí vnitrostátní zjišťování a mají příslušné zkušenosti (asi deset zemí).Odborníci si informace vyměňovali na pravidelných schůzkách a prostřednictvím speciálních internetových stránek CIRCA. O dosaženém pokroku byli pravidelně informováni evropští ředitelé pro oblast sociální statistiky a Výbor pro evropský statistický systém.Přijatá metodika do značné míry vycházela z metodiky stanovené v příručce OSN, na které se podílel rovněž Eurostat a řada členských států EU. Navržený model dotčeného zjišťování byl v průběhu let 2008–2009 testován v šestnácti členských státech a byl financován z grantů Komise na akce.Mezinárodní odborníci vyhodnotili výsledky těchto testů a seznámili s nimi příslušné pracovní skupiny. Během řady zasedání a konzultací konaných v roce 2010 byl navrhovaný model vzhledem k těmto zkušenostem dále dolazován.-  Analýza účinků a důsledkůNavrhované zjišťování o trestné činnosti a bezpečí poprvé zpřístupní informace ze všech členských států týkající se tématu, které má pro politiku EU zásadní význam. Díky použití společných metodik a formátů vykazování budou získány soudržné a srovnatelné údaje, které proto budou důležité pro uživatele jak na evropské, tak i vnitrostátní úrovni. Členské státy budou hrát v tomto projektu klíčovou úlohu tím, že zapojí vnitrostátní statistické orgány, které mají k dispozici zavedené postupy pro sběr a zpracování údajů ze zjišťování.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatřeníCílem tohoto nařízení je zřídit společný rámec pro vypracování evropské statistiky týkající se bezpečí před trestnou činností, a to prostřednictvím sběru, sestavování, zpracovávání a předávání harmonizovaných evropských údajů o trestné činnosti a bezpečí vycházejících ze zjišťování o domácnostech a osobách členskými státy.-  Právní základPrávní základ pro evropské statistiky stanoví článek 338 Smlouvy o fungování Evropské unie. Evropský parlament a Rada přijímají řádným legislativním postupem opatření k vypracování statistik, jestliže je to nezbytné k provádění činností Unie. Stanoví požadavky na vypracovávání evropských statistik a vyžaduje dodržování zásad nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, hospodárnosti výdajů a důvěrnosti statistických informací. Hospodářským subjektům při tom nesmějí vzniknout nadměrné náklady.-  Zásada subsidiarityZásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti Evropské unie.Členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů návrhu z následujícího důvodu.Jedním z hlavních zájmů z hlediska kvality jakýchkoli statistických údajů je soudržnost a srovnatelnost. Těch nemohou členské státy dostatečně dosáhnout bez jasného evropského rámce, tj. bez právních předpisů EU stanovících společné statistické pojmy, formáty vykazování a požadavky na kvalitu. Za tímto účelem se navrhuje model zjišťování o trestné činnosti a bezpečí. Součástí modelu bude seznam proměnných, které mají být uvedeny, a vzorový dotazník.Opatření jen na úrovni členských států by na zájmy členských států působilo nepříznivě z tohoto důvodu.Většina zemí, které ještě nemají národní zjišťování o trestné činnosti a bezpečí, si pro účely politik přejí takovýto nástroj vyvinout. Pokud by každá země vypracovala své vlastní zjišťování, vedlo by to k použití odlišných metodik a vypracování odlišných dotazníků. To by znamenalo, že by nebylo možné porovnat výsledky na úrovni EU. Samy členské státy usilují o to, aby se mohly porovnávat s dalšími zeměmi EU. Neexistence společného evropského rámce, který by používal společný koncept a formáty vykazování, by také ohrozila či úplně vyloučila možnost výměny srovnatelných statistik.Opatření na úrovni Evropské unie lépe dosáhne cílů návrhu z těchto důvodů.Cíle návrhu lze na základě evropského právního aktu lépe plnit na úrovni Evropské unie, neboť na úrovni EU může takovou harmonizaci statistických informací koordinovat pouze Komise. Členské státy však mohou zorganizovat sběr údajů a sestavení srovnatelných statistik bezpečí před trestnou činností tím, že pro poskytnutí požadovaných informací využijí nejvhodnější zdroje a metody. EU proto může přijmout opatření k tomuto účelu v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy.Cílem návrhu je harmonizovat pojmy, zpracovávaná témata a charakteristiky požadovaných informací, rozsah, kritéria kvality a lhůty pro vykazování a výsledky, aby vznikly přínosné, aktuální, srovnatelné a soudržné evropské statistiky.Členské státy shromáždí údaje tím, že využijí své vlastní národní rámce výběru, a zvolí také způsob dotazování (osobní rozhovor, dotazování prostřednictvím telefonu, pošty, internetu atd.), který odpovídá zavedeným vnitrostátním postupům.Návrh je tedy v souladu se zásadou subsidiarity.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:Nařízení se omezuje na minimum potřebné k dosažení svého cíle a nepřekračuje to, co je k jeho dosažení nezbytné.Navrhuje zavést nové zjišťování tam, kde je to nezbytné, avšak dovoluje členským státům splnit dané požadavky tím, že změní stávající vnitrostátní zjišťování.-  Volba nástrojůNavrhovaný nástroj: nařízení Evropského parlamentu a Rady.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu.Výběr nástroje závisí na legislativním cíli. Vzhledem k potřebě získat informace na evropské úrovni je v případě evropských statistik stále běžnější používat jako základní akty spíše nařízení než směrnice. Nařízení je upřednostňováno, neboť stanoví tutéž právní úpravu v celé Evropské unii a zajišťuje, že ji členské státy použijí úplně a uceleně. Je přímo použitelné, což znamená, že se nemusí provádět do vnitrostátních právních předpisů. Naopak směrnice, jež mají za cíl harmonizaci vnitrostátních právních předpisů, jsou pro členské státy závazné, pokud jde o jejich cíle, avšak vnitrostátním orgánům ponechávají možnost zvolit si vlastní způsob, jak těchto cílů dosáhnout. Rovněž musí být provedeny do vnitrostátních právních předpisů. Použití nařízení je v souladu s ostatními evropskými právními akty v oblasti statistiky přijatými od roku 1997.DOPAD NA ROZPOČETS návrhem jsou v roce 2012 spojeny výdaje z rozpočtu EU ve výši 12 milionů EUR.Návrh stanoví, že členské státy vyvinou nová zjišťování (nebo v některých případech upraví zjišťování stávající). Příslušný metodický vývoj je velmi drahý a navíc sociální zjišťování jsou vždy nákladná, neboť je nutné platit tazatelům mzdy, uhradit cestovní náklady atd. Díky politické prioritě, jaká je oblasti svobody, bezpečnosti a práva přikládána ve Stockholmském programu, je možné pokrýt z rozpočtu EU až 90 % způsobilých nákladů vzniklých členským státům.DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE-  Zrušení platných právních předpisůPřijetí návrhu nepovede ke zrušení platných právních předpisů.-  Evropský hospodářský prostorNavržený právní akt se týká záležitostí EHP, a proto by měl být rozšířen na Evropský hospodářský prostor.2011/0146 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo evropské statistice bezpečí před trestnou činností(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,s ohledem na stanovisko evropského inspektora ochrany údajů[2],v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:1.  V reakci na hlavní oblast zájmu občanů států sdružených v Unii potvrzuje Evropská rada v Haagském programu[3] prioritu, kterou přikládá rozvoji prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a v programu vítá iniciativu Komise k vytvoření evropských nástrojů pro sběr, analýzu a porovnávání informací o trestné činnosti a otázkách bezpečí v členských státech. Pověřuje Komisi (Eurostat) úkolem tyto údaje od členských států určit a shromáždit.2.  Vytvoření nástroje v oblasti statistiky pro mapování bezpečí je jedním z hlavních cílů akčního plánu Unie na období 2006–2010 o rozvoji komplexní a soudržné strategie Unie k mapování trestné činnosti a trestního soudnictví, který Komise navrhla za účelem splnění cílů stanovených v Haagském programu.3.  Stockholmský program[4] zdůrazňuje závazek Evropské rady k otevřené a bezpečné Evropě, která slouží svým občanům a chrání je, a vyzývá Komisi, aby i nadále rozvíjela statistické nástroje pro měření trestné činnosti a dále rozvíjela opatření uvedená a zčásti provedená v akčním plánu Unie na období 2006–2010, s ohledem na rostoucí potřebu takových statistik v řadě oblastí týkajících se svobody, bezpečnosti a práva. V rámci šestého rámcového programu přijatého rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 o šestém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace přispívajícím k vytvoření Evropského výzkumného prostoru a k inovacím (2002–2006)[5] a sedmého rámcového programu přijatého rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007–2013)[6] Komise také financovala řadu výzkumných projektů zaměřených na vnímání bezpečnosti a na důvěru v policii a soudní systémy, na které je třeba brát zřetel.4.  Vývoj potřebných statistických nástrojů pro mapování trestné činnosti a trestního soudnictví si vyžádá ze strany členských států tak velké úsilí a vysoké náklady, že finanční příspěvek z rozpočtu Unie bude moci pokrýt až 90 % způsobilých nákladů.5.  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice[7] stanoví referenční rámec pro vytváření evropských statistik, včetně postupu pro udělování grantů vnitrostátním orgánům uvedeného v článku 5. Zejména požaduje dodržování zásad profesionální nezávislosti, nestrannosti, objektivity, spolehlivosti, statistické důvěrnosti a efektivity nákladů.6.  Toto nařízení zajišťuje právo na respektování soukromého a rodinného života a právo na ochranu osobních údajů podle článků 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie[8].7.  V souvislosti s tímto nařízením se použijí směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů[9] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů[10].8.  Při vypracovávání a šíření evropských statistik podle tohoto nařízení by měly vnitrostátní statistické úřady a Komise (Eurostat) zohlednit zásady stanovené v Kodexu evropské statistiky, který byl schválen Komisí v jejím doporučení ze dne 25. května 2005 o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství.9.  Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení společného právního rámce pro vytvoření evropské statistiky bezpečí před trestnou činností založené na výběrovém souboru osob, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení daného cíle.10.  V zájmu zajištění jednotných podmínek pro provádění tohoto nařízení by měly být prováděcí pravomoci svěřeny Komisi, pokud jde o praktická opatření pro výměnu mikrodat, způsob zpracování a podrobnou strukturu zpráv o kvalitě, jakož i o systém kódování údajů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[11].11.  Byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů a Výbor pro evropský statistický systém,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1PředmětToto nařízení stanoví rámec pro vývoj, vypracování a šíření srovnatelné evropské statistiky bezpečí před trestnou činností vycházející ze zjišťování o domácnostech nebo osobách.Článek 2DefinicePro účely tohoto nařízení se rozumí:a) „domácností“ samostatně žijící osoba nebo skupina osob, které žijí společně ve stejné soukromé bytové jednotce a podílejí se společně na výdajích, včetně obstarávání základních životních potřeb; tato definice se netýká kolektivních domácností, jako jsou nemocnice, pečovatelská zařízení či domy s asistenční službou, vězení, kasárny, náboženské instituce, penziony nebo ubytovny;b) „místem obvyklého pobytu“ místo, kde osoba obvykle tráví období každodenního odpočinku bez ohledu na dočasnou nepřítomnost pro účely rekreace, dovolené, návštěv u přátel a příbuzných, služebních cest, léčení nebo náboženských poutí, nebo, v případě, že tyto informace nejsou k dispozici, místo zákonného nebo ohlášeného pobytu.Za osoby s místem obvyklého pobytu v dotčené zeměpisné oblasti se považují pouze osoby, které:i) bydlely v místě svého obvyklého pobytu nepřetržitě alespoň dvanáct měsíců před referenčním datem; neboii) se přistěhovaly do místa svého obvyklého pobytu během dvanácti měsíců před referenčním datem s úmyslem zůstat tam alespoň jeden rok.Pokud okolnosti popsané v bodech i) nebo ii) nelze prokázat, rozumí se „místem obvyklého pobytu“ místo zákonného nebo ohlášeného pobytu;c) „bezpečím“ pocit bezpečí občanů před ohrožením jejich osoby, domácnosti nebo majetku vyplývajícím z trestné činnosti;d) „odpovědí v zastoupení“ informace o osobě, které poskytuje jiný člen domácnosti uvedené osoby;e) „mikrodaty“ jednotlivé statistické záznamy;f) „metadaty o kvalitě“ veškeré informace, které poskytují dodavatelé údajů a které se považují za užitečné pro interpretaci těchto údajů.Článek 3Oblast působnosti12.  Každý členský stát předloží Komisi (Eurostatu) údaje stanovené v příloze I.13.  Otázky o sexuálním násilí se pokládají samostatně a jsou nepovinné.14.  Odchylně od tohoto ustanovení se od Francie a Irska nevyžaduje shromažďovat údaje o násilí mezi členy stejné domácnosti.Článek 4Charakteristiky údajů a časový plán1. Údaje se shromažďují na základě vzorku domácností nebo osob stanoveném v článku 5.2. Údaje se shromažďují v roce 2013.3. Období sledování odpovídá dvanácti měsícům předcházejícím sběru údajů.Článek 5Výběr vzorku a velikost vzorku1. Údaje vychází z vnitrostátních reprezentativních náhodných vzorků.2. Velikost vzorku, které je třeba dosáhnout, vypočtená na základě předpokladu, že se provádí prostý náhodný výběr, musí obsáhnout údaje nejméně o:a) 8 000 osobách u členských států, jejichž počet obyvatel ve věku 16 či více let přesahuje 10 milionů;b) 7 000 osobách u členských států, jejichž počet obyvatel ve věku 16 či více let přesahuje 5 milionů a je nižší než 10 milionů;c) 6 000 osobách u členských států, jejichž počet obyvatel ve věku 16 či více let přesahuje 1,5 milionů a je nižší než 5 milionů;d) 5 000 osobách u členských států, jejichž počet obyvatel ve věku 16 či více let přesahuje 0,5 milionů a je nižší než 1,5 milionů;e) 3 000 osobách u členských států, jejichž počet obyvatel ve věku 16 či více let je nižší než 0,5 milionů.Článek 6Statistická jednotka1. Referenční populací jsou všechny osoby, které žijí v domácnostech a mají v době sběru údajů místo obvyklého pobytu na území členského státu.2. Malé části státního území, ve kterých nemají místo obvyklého pobytu více než 2 % národní populace, a státní území uvedená na seznamu v příloze II mohou být z tohoto zjišťování vyloučeny.3. Údaje se získávají od osob ve věku šestnácti let a osob starších.4. Odpověď v zastoupení není dovolena.Článek 7Předávání údajů a nakládání s nimi1. Členské státy předávají Komisi (Eurostatu) důvěrná mikrodata v souladu s ustanoveními o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, stanovenými v nařízení (ES) č. 223/2009. Členské státy zajistí, aby předané údaje neumožňovaly přímou identifikaci domácností či osob.2. Členské státy předají mikrodata nejpozději do 31. července 2014. K mikrodatům se přiloží soubor vymezených tabulek, které obsahují ukazatele četnosti za posledních dvanáct měsíců podle typů trestné činnosti a pocitů bezpečí.Článek 8Poskytnutí údajů a metadat1. Členské státy poskytují mikrodata a související metadata o kvalitě v souladu se standardním postupem výměny určeným Komisí (Eurostatem). Mikrodata a metadata o kvalitě se Komisi (Eurostatu) poskytují elektronickou cestou prostřednictvím jediného kontaktního místa.2. Prostřednictvím prováděcích aktů Komise stanoví praktická opatření pro výměnu mikrodat. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2.Článek 9Šíření údajů a přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely1. Komise (Eurostat) zveřejní statistiku bezpečí před trestnou činností nejpozději do 31. prosince 2014.2. Komise (Eurostat) může poskytnout přístup k důvěrným údajům předávaným v souladu s tímto nařízením za podmínek stanovených v nařízení (ES) č. 831/2002.Článek 10Posouzení kvality1. Členské státy zajistí kvalitu předávaných mikrodat.2. Pro účely tohoto nařízení se pro údaje, které mají být předány, použijí kritéria kvality uvedená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.3. Členské státy předloží Komisi (Eurostatu) zprávu o kvalitě mikrodat. Zpráva se předkládá nejpozději jeden měsíc po předání údajů.4. Při uplatňování kritérií kvality uvedených v odstavci 2 na údaje, na které se vztahuje toto nařízení, vymezí Komise prostřednictvím prováděcích aktů způsob zpracování a podrobnou strukturu souborů metadat o kvalitě jakož i systém kódování údajů. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 12 odst. 2.5. Na základě zpráv uvedených v odstavci 3 Komise (Eurostat) zhodnotí kvalitu předaných údajů se zvláštním zřetelem na zajištění srovnatelnosti údajů mezi členskými státy.Článek 11Financování1. Na realizaci zjišťování poskytne Komise členským státům finanční příspěvek ve formě grantu, který pomůže pokrýt náklady na sběr, zpracování a předání údajů, včetně nákladů na platy zaměstnanců vnitrostátní správy, jsou-li dodrženy podmínky stanovené v grantové dohodě. Grant se poskytne národním statistickým úřadům a dalším vnitrostátním orgánům uvedeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009.2. Maximální částka, kterou se Unie bude na spolufinancování podílet, nesmí překročit 90 % celkových způsobilých nákladů na projekt.3. Finanční příspěvek je závislý na dostupnosti prostředků v rozpočtu Unie.4. Opatření financovaná podle tohoto nařízení nezískají finanční pomoc z jiných finančních nástrojů Unie. Příjemci informují Komisi o dalších obdržených finančních prostředcích a o podaných žádostech o financování.5. Při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení Komise zajistí, aby byly chráněny finanční zájmy Unie, a to použitím preventivních opatření proti podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem, účinnými kontrolami a vymáháním neoprávněně vyplacených částek a v případě zjištění nesrovnalostí účinnými, přiměřenými a odrazujícími pokutami v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95[12] a (Euratom, ES) č. 2185/96[13] a s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999[14].6. Pro opatření financovaná podle tohoto rozhodnutí se pojmem nesrovnalost podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení či nedodržení smluvní povinnosti vyplývající z právního předpisu nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty Unií spravované, a to formou neoprávněného výdaje.7. Smlouvy a dohody uzavřené na základě tohoto nařízení obsahují zejména ustanovení o dohledu a finanční kontrole ze strany Komise (nebo jakéhokoli jí pověřeného zástupce) a o kontrolách Účetního dvora, v případě potřeby prováděných na místě.Článek 12Postup projednávání ve výboru1. Komisi je nápomocen Výbor pro evropský statistický systém zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.Článek 13Vstup v platnost a použitelnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Použitelnost tohoto nařízení končí dnem 30. června 2015.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyněPŘÍLOHA IÚDAJE, KTERÉ MAJÍ BÝT KOMISI (EUROSTATU) POSKYTNUTY15.  Zkušenosti s trestnou činností podle typu trestné činnosti:16.  Trestná činnost týkající se vozidel:1) krádež vozidla;2) vykradení vozidla;3) krádež motocyklu;4) krádež kola.17.  Trestná činnost týkající se domácnosti: vloupání do hlavního obydlí.18.  Trestná činnost týkající se soukromé osoby:1) loupežné přepadení;2) krádež osobního majetku.19.  Nekonvenční trestná činnost:1) spotřebitelské podvody;2) zneužití platební karty či zneužití internetového bankovnictví;3) úplatkářství.20.  Údaje o trestné činnosti:21.  U každého typu trestné činnosti uvedeného v bodech 1.1–1.4 je třeba shromáždit tyto údaje:22.  zda k události/událostem došlo v posledních 5 letech (nepovinné),23.  zda k události/událostem došlo v posledních 12 měsících,24.  jak často k události/událostem v posledních 12 měsících došlo,25.  zda byla poslední událost ohlášena policii (či jinému orgánu v případě spotřebitelského podvodu, zneužití platební karty či zneužití internetového bankovnictví a úplatkářství),26.  zda byla reakce policie na poslední ohlášenou událost uspokojivá.27.  Vedle údajů uvedených v bodě 2.1 je třeba shromáždit také tyto údaje o poslední události u každé trestné činnosti:1) v případě veškeré trestné činnosti týkající se vozidel, soukromé osoby a v případě nekonvenční trestné činnosti:-  kde k poslední události došlo;2) v případě krádeže vozidla:-  zda bylo vozidlo vráceno;3) v případě vloupání do hlavního obydlí či loupežného přepadení:-  proč nebyla policie informována,-  proč nebyl respondent spokojen s reakcí policie,-  zda respondent kontaktoval službu pomoci obětem trestných činů,-  zda by byla v daném případě pomoc obětem trestných činů užitečná;4) v případě loupežného přepadení:-  zda bylo něco ukradeno,-  zda útočník použil zbraň,-  jaký druh zbraně útočník použil,-  zda byl respondent zraněn,-  zda bylo zranění lékařsky ošetřeno,-  jaký měla událost na respondenta emoční dopad;5) v případě krádeže osobního majetku:-  zda respondent odcizený předmět držel/nesl;6) v případě spotřebitelského podvodu:-  zda se jednalo o podvod ve spojení s nákupem zboží či služeb,-  zda se jednalo o podvod ve spojení s internetem či elektronickou poštou;7) v případě zneužití platební karty či zneužití internetového bankovnictví:-  zda se jednalo o zneužití platební karty či o zneužití internetového bankovnictví;8) v případě úplatkářství:-  kdo byl zapojen.-  Přístup respondenta k prosazování práva a bezpečnostním opatřením:-  zda byl respondent konfrontován s problémy souvisejícími s drogami,-  zda má respondent poplašné zařízení proti vloupání,-  zda má respondent zvláštní bezpečnostní dveře nebo zámky,-  zda se respondent vyhýbá po setmění určitým místům,-  zda je respondent držitelem střelné zbraně,-  důvody pro držení střelné zbraně,-  respondentův názor na práci policie,-  respondentův názor na práci soudů,-  respondentův názor na odpovídající tresty za vloupání.-  Respondentovy pocity bezpečí a obavy z trestné činnosti:-  pocit bezpečí, pohybuje-li se respondent sám v noci venku,-  obavy z případného fyzického útoku,-  obavy z terorismu,-  pravděpodobnost vloupání.-  Sociodemografické informace o respondentovi:-  pohlaví,-  věk,-  země narození,-  země narození matky,-  země narození otce,-  občanství,-  rodinný stav,-  faktický rodinný stav,-  předchozí vztahy,-  zaměstnanecký status,-  plný nebo částečný pracovní úvazek,-  profesní postavení,-  zaměstnání v pracovním poměru,-  ekonomická činnost místní jednotky,-  nejvyšší stupeň dosaženého vzdělání nebo odborné přípravy,-  úroveň příjmu domácnosti.-  Technické proměnné:-  země pobytu,-  region pobytu,-  stupeň urbanizace oblasti, ve které domácnost žije,-  referenční rok zjišťování,-  měsíc zjišťování,-  totožnost respondenta,-  váhový faktor pro domácnost,-  váhový faktor pro jednotlivce,-  použitá metoda sběru dat,-  metoda použitá při dotazování pro odhalení zkresleného vnímání času,-  jazyk použitý pro dotazování,-  počet osob žijících v domácnosti včetně respondenta.-  Násilná trestná činnost (zvláštní modul v závěru dotazování):1) fyzické násilí způsobené jinou osobou než partnerem:-  zda respondenta někdo, např. někdo ve škole, v práci, přítel, soused nebo cizí osoba, v minulosti uhodil, něčím po něm hodil, strčil do něj nebo ho tahal za vlasy,-  zda respondenta někdo z výše uvedených osob v minulosti udeřil pěstí nebo jinak, kopal ho, vláčel ho či ho zbil,-  zda respondenta někdo z výše uvedených osob v minulosti škrtil, pálil, ohrožoval nožem, střelnou či jinou zbraní nebo je proti němu použil;2) sexuální násilí způsobené jinou osobou než partnerem (nepovinné):-  zda respondenta někdo, např. někdo ve škole, v práci, přítel, soused nebo cizí osoba, v minulosti nutil k nedobrovolnému sexuálnímu styku např. za pomoci vyhrožování, omezování pohybu nebo tím, že respondenta dostal do situace, která mu znemožňovala odmítnutí,-  zda se někdo z výše uvedených osob v minulosti pokoušel respondenta přinutit k nedobrovolným sexuálním praktikám či sexuálnímu styku nebo se vůči respondentovi dopustil jiného sexuálně motivovaného jednání, které si respondent nepřál;3) fyzické násilí způsobené partnerem:-  zda současný/á či dřívější partner/ka, např. bývalý manžel, bývalý přítel či bývalá manželka, bývalá přítelkyně, respondenta udeřil/a, něčím po něm hodil/a s úmyslem způsobit bolest, strčil/a do něj nebo ho tahal/a za vlasy,-  zda respondenta někdo z výše uvedených osob v minulosti udeřil pěstí nebo jinak, kopal ho, vláčel ho či ho zbil,-  zda respondenta někdo z výše uvedených osob v minulosti škrtil, pálil, ohrožoval nožem, střelnou či jinou zbraní nebo je proti němu použil;4) sexuální násilí způsobené partnerem (nepovinné):-  zda respondent podstoupil nechtěné sexuální praktiky, protože se obával případného jednání současné/ho či dřívější/ho partnera/partnerky, např. bývalého manžela, bývalého přítele či bývalé manželky, bývalé přítelkyně,-  zda někdo z výše uvedených osob respondenta nutil k nedobrovolným sexuálním praktikám.-  V případě fyzického násilí způsobeného partnerem nebo jinou osobou než partnerem je třeba shromáždit tyto údaje:-  zda k události/událostem došlo v posledních 5 letech (nepovinné),-  zda k události/událostem došlo v posledních 12 měsících,-  jak často k události/událostem v posledních 12 měsících došlo,-  kde k poslední události došlo,-  zda došlo k použití zbraně,-  jaká zbraň byla použita,-  zda byl respondent zraněn,-  zda bylo zranění lékařsky ošetřeno,-  jaký měla událost na respondenta emoční dopad;-  kdo to udělal,-  zda byl poslední incident ohlášen policii,-  proč toto jednání policii ohlášeno nebylo,-  zda byla reakce policie na poslední ohlášenou událost uspokojivá,-  proč nebyl respondent spokojen s reakcí policie,-  zda respondent kontaktoval službu pomoci obětem trestných činů,-  zda by byla v daném případě pomoc obětem trestných činů užitečná.-  Údaje uvedené v bodě 7.1 nejsou povinné pro případy sexuálního násilí způsobeného partnerem nebo jinou osobou než partnerem.-  Je nezbytné, aby se země, které vynechávají otázky na výskyt trestné činnosti v posledních 5 letech před datem dotazování, vyhnuly případům zkresleného vnímání času, buď tím, že se budou dotazovat na období minimálně dvouleté, nebo tím, že se budou u událostí uvedených respondentem dotazovat na přesné datum.-  PŘÍLOHA IISTÁTNÍ ÚZEMÍ, KTERÁ MOHOU BÝT ZE ZJIŠŤOVÁNÍ VYLOUČENAZemě | Státní území |Francie | Francouzské zámořské departementy a území |Nizozemsko | Karibské ostrovy (Bonaire, St. Eustatius a Saba), Západofríské ostrovy s výjimkou ostrova Texel |Irsko | Všechny ostrovy při pobřeží s výjimkou ostrovů Achill, Bull, Cruit, Gorumna, Inishnee, Lettermore, Lettermullan a Valentia |Spojené království | Skotsko severně od Kaledonského kanálu, Scillské ostrovy |LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU1.1. Název návrhu/podnětu1.2. Příslušné politické oblasti podle členění ABM/ABB1.3. Povaha návrhu/podnětu1.4. Cíle1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu1.6. Doba trvání akce a finanční dopad1.7. Předpokládané metody řízení2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv2.2. Systém řízení a kontroly2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie3.2. Odhadovaný dopad na výdaje3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem3.2.5. Příspěvky třetích stran3.3. Odhadovaný dopad na příjmyLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU1.1. Název návrhu/podnětuNAŘÍZENÍ (EU) EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o evropské statistice bezpečí před trestnou činností.1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB [15]3403 – Vypracovávání statistických informací.1.3. Povaha návrhu/podnětux Návrh/podnět se týká nové akce( Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[16]( Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce( Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci1.4. Cíle1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětemStatistický program Společenství 2008–2012, HLAVA IV. Vízová, azylová a přistěhovalecká politika a jiné politiky týkající se volného pohybu osob.Stockholmský program Evropské rady ( Otevřená a bezpečná Evropa, která slouží svým občanům a chrání je ), Úř. věst. C 115, 4.5.2010, s. 1.Akční plán Komise pro období 2006–2010 o mapování trestné činnosti a trestního soudnictví, KOM(2006) 04371.4.2. Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABBSpecifický cíl č.Specifický cíl č. 1 – vypracování údajůPříslušné aktivity ABM/ABB3403 – Vypracovávání statistických informací.1.4.3. Očekávané výsledky a dopadyUpřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.Srovnatelnější informace o trestné činnosti a bezpečnosti v EU.Statistika na podporu tvorby politik v oblasti zvýšení bezpečnosti a předcházení trestné činnosti.1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadůUpřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.Dostupnost srovnatelných ukazatelů EU o bezpečnosti a mikrodat pro všech 27 členských států a všechny země EHP.1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu1.5.1. Požadavky, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu- Srovnatelné ukazatele EU o pocitu osobní bezpečnosti a o zkušenostech obětí trestných činů dostupné pro všechny členské státy a země EHP.- Mikrodata zpřístupněná výzkumné obci.1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EUSrovnatelné výsledky týkající se bezpečí před trestnou činností na úrovni EU přispějí k vytvoření politik podložených fakty.1.5.3. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulostiNevztahuje se na tento návrh.1.5.4. Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními nástrojiDíky údajům získaným prostřednictvím tohoto zjišťování bude možné řádně vyhodnotit informace o trestné činnosti získané z jiných zdrojů, např. z policejních záznamů.1.6. Doba trvání akce a finanční dopadX Časově omezený návrh/podnět-  ( Návrh/podnět s platností od [DD/MM]2011 do [DD/MM]2015-  ( Finanční dopad od 2012 do 2015( Časově neomezený návrh/podnět28.  Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,29.  poté plné fungování.1.7. Předpokládaný způsob řízení [17]X Přímé centralizované řízení Komisí( Nepřímé centralizované řízení ze strany následujících subjektů pověřených úkoly plnění rozpočtu:30.  ( výkonných agentur31.  ( subjektů zřízených Společenstvími[18]32.  ( vnitrostátních veřejnoprávních subjektů / subjektů pověřených výkonem veřejné služby33.  ( osob pověřených prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označených v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení( Sdílené řízení s členskými státy( Decentralizované řízení se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi ( upřesněte )Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.Poznámky2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ2.1. Pravidla pro sledování a podávání zprávUpřesněte četnost a podmínky.Během realizace zjišťování se budou konat pravidelné schůzky pracovní skupiny s členskými státy, jejichž účelem je kontrola zjišťování a výměna zkušeností.Sledování realizace se bude provádět na základě zpráv o kvalitě zjišťování v souladu s konkrétními ustanoveními Eurostatu.2.2. Systém řízení a kontroly2.2.1. Zjištěná rizikaNedostupnost finančních zdrojů na vnitrostátní úrovni na zaplacení příspěvku na náklady zjišťování ze strany dotčeného členského státu.2.2.2. Předpokládané metody kontrolyPodmínkou spolufinancování realizace zjišťování Evropskou komisí je dostupnost prostředků v rozpočtu Evropské unie.2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostíUpřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.Při kontrolách se použijí standardní postupy pro přidělování grantů.3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie-  Stávající rozpočtové linie výdajůV pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.Okruh víceletého finančního rámce | Rozpočtová linie | Druh výdaje | Příspěvek |Číslo [Název……………………………………..] | RP/NRP ([19]) | zemí ESVO[20] | kandidátských zemí[21] | třetích zemí | ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení |[1a] | 29.02.03 Statistický program Společenství na období 2008 až 2012. | RP | Ano | Ne | Ne | Ne |[3a] | 18.05.09 - Prevence a boj proti zločinu nebo následný program | RP | Ne | Ano (pouze jako partner) | Ne | Ano (pouze příspěvky členských států a jejich veřejných orgánů) |-  Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požadujeV pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.Okruhy víceletého finančního rámce | Rozpočtová linie | Druh výdaje | Příspěvek |Číslo [Název……………………………………..] | Rozl./Nerozl. | zemí ESVO | kandidátských zemí | třetích zemí | ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení |[XX.YY.YY.YY | ANO/NE | ANO/NE | ANO/NE | ANO/NE |3.2. Odhadovaný dopad na výdaje3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdajev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Okruh víceletého finančního rámce: | Číslo | 1a Konkurenceschopnost pro růst |v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)36.  3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů37.  ( Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů38.  X Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | … zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) |( Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) |29 01 01 01 (v ústředí a kancelářích zastoupeních Komise) | 2 | 2 | 2 | 2 |XX 01 01 02 (při delegacích) |XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) |10 01 05 01 (v přímém výzkumu) |( Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[31] |XX 01 02 01 (SZ, DZ, VNO z „celkového rámce“) |XX 01 02 02 (SZ, DZ, MOD, MZ a VNO při delegacích) |10 01 05 02 (SZ, DZ, VNO v přímém výzkumu) |Jiné rozpočtové linie (upřesněte) |CELKEM | 2 | 2 | 2 | 2 |XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.Popis úkolů:Úředníci a dočasní zaměstnanci | Zpřístupnit členským státům informace, které jsou potřebné pro provedení zjišťování Připravit informační technologie pro přijímání, zhodnocení a zpracování údajů Připravit údaje pro zveřejnění |Externí zaměstnanci | Nepoužije se |-  3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem39.  ( Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.40.  X( Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.Celý rozpočet bude v plné výši pokryt přerozdělením.41.  ( Návrh/podnět vyžaduje účast nástroje flexibility nebo změnu víceletého finančního rámce[34].3.2.5. Příspěvky třetích stran42.  Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.3.3. Odhadovaný dopad na příjmy43.  X Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.[1] Úř. věst. L 344, 28.12.2007, s. 15.[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. C 53, 3.3.2005, s. 1.[4] Úř. věst. C 115, 4.5.2010, s. 1.[5] Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1.[6] Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.[7] Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.[8] Úř. věst. C 303, 14.12.2007, s. 1.[9] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.[10] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.[11] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.[12] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.[13] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.[14] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.[15] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management ) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting ).[16] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.[17] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[18] Uvedené v článku 185 finančního nařízení.[19] RP = rozlišené prostředky, NRP = nerozlišené prostředky.[20] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.[21] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.[22] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.[23] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.[24] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.[25] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.[26] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.[27] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např.: počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných km silnic atd.).[28] Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle…“[29] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.[30] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.[31] SZ = smluvní zaměstnanec; DZ = dočasný zaměstnanec; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.[32] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé linie „BA“).[33] V podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.[34] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.