|

52010PC0669

/* KOM/2010/0669 konecném znení - NLE 2010/0328 */  Návrh NAŘÍZENÍ RADY o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 16.11.2010KOM(2010) 669 v konečném znění2010/0328 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009DŮVODOVÁ ZPRÁVA1) SOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“), při přezkumu před pozbytím platnosti vyrovnávacího cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Konečné vyrovnávací clo z dovozu některých uhlíkových elektrod spadajících do kódu KN ex 8545 11 00 a spojníků používaných pro takové elektrody spadajících do kódu KN ex 8545 90 90 pocházejících z Indie bylo uloženo nařízením Rady (ES) č. 1628/2004 (Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 4) ve znění nařízení Rady (ES) č. 1354/2008 (Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 24). |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |2) KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 17. září 2009 zahájila Komise na základě odůvodněné žádosti tří výrobců v Unii přezkum před pozbytím platnosti vyrovnávacího cla vztahujícího se na dovoz některých uhlíkových elektrod pocházejících z Indie. Na základě přezkumného šetření bylo u dotčeného výrobku zjištěno přetrvávající subvencování, které by danému výrobnímu odvětví Unie opět působilo újmu, pokud by byla vyrovnávací opatření zrušena. Dále bylo zjištěno, že pozbytí platnosti opatření by nebylo v zájmu Unie. Proto se navrhuje, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které stávající opatření prodlouží a které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději dne 16. prosince 2010. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |4) ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie. |2010/0328 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 18 uvedeného nařízení,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[2], a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,,s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP1. Platná opatření1.  Na základě antisubvenčního šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004[3] konečné vyrovnávací clo z dovozu některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná vyrovnávací opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 15,7 %, kromě jedné společnosti, u níž byla celní sazba stanovena na 7 %.2.  Rada uložila nařízením (ES) č. 1629/2004[4] konečné antidumpingové clo z dovozu některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 0 %.3.  Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední pozměnila nařízení Rady (ES) č. 1628/2004 a nařízení Rady (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008[5]. Konečná vyrovnávací cla byla upravena na sazbu 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou celní sazbou 7,2 %. Konečná antidumpingová cla byla upravena na sazbu 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou celní sazbou 8,5 %.2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti4.  Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti[6] konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 18. června 2009 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle článku 18 základního nařízení. Žádost podali tři výrobci obdobného výrobku v Unii, a sice společnosti Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii.5.  Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.6.  Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise oznámila indické vládě, že obdržela řádně zdokumentovanou žádost o přezkum a vyzvala ji ke konzultacím zaměřeným na vyjasnění situace, pokud jde o obsah podnětu k přezkumu a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Indická vláda nabídku konzultací přijala, a konzultace následně proběhly dne 16. září 2009. Během konzultací nebylo nicméně dosaženo vzájemně přijatelného řešení. Připomínky předložené orgány indické vlády však byly náležitě zohledněny.3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti7.  Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 17. září 2009 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie [7] (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.4. Souběžná šetření8.  Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. září 2009[8] Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti konečných antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[9].5. Šetření5.1. Období šetření9.  Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení subvencování proběhlo v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).5.2. Strany dotčené šetřením10.  O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i indickou vládu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.11.  Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.12.  Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 27 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.13.  Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří skupin výrobců v Unii (tj. žadatelů), jednoho vyvážejícího výrobce, sedmnácti uživatelů a indické vlády. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace, a ani se nepřihlásil v průběhu šetření.14.  Pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců v Indii, konkrétně společnost HEG Limited (dále jen „HEG“), při přezkumu plně spolupracoval a předložil odpovědi na dotazník. Zde je třeba poznamenat, že při původním šetření bylo plné oficiální jméno této společnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Společnost své jméno poté změnila na HEG Limited. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, konkrétně společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), se při stávajícím přezkumu rozhodl odpověď na dotazník nepředložit.15.  Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:a) Výrobci v Unii-  SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo,-  Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švýcarsko,-  Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španělsko,-  Tokai ERFTCARBON, Grevenbroich, Německo.b) Vyvážející výrobce v Indii-  HEG Limited, Bhopal.c) indická vláda.B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK16.  Dotčeným výrobkem, jehož se týká současný přezkum, je týž výrobek jako při původním šetření, konkrétně uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, ať už dovážené společně, nebo odděleně, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).17.  Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v Indii stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu EU mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ1. Úvod18.  Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:Celostátní režimya) režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“);b) režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“);c) režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“).Regionální režimyd) režim osvobození od daně z elektřiny (Electricity Duty Exemption Scheme, dále jen „režim EDE“).19.  Výše uvedené režimy a) až c) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na daný případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FT-policy 04-09“ a „FT-policy 09-14“. Druhý dokument vstoupil v platnost v dubnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 v příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.20.  Režim výše uvedený pod písm. d) spravují orgány státu Madhjapradéš.2. Režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“)21.  V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indický výrobce v průběhu období přezkumného šetření režim PP nevyužíval. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.3. Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“)a) Právní základ22.  Podrobný popis režimu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.b) Způsobilost23.  Pro tento režim je způsobilý kterýkoli výrobce-vývozce nebo obchodník-vývozce.c) Praktické provádění režimu DEPB24.  Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Sazby úvěrů v rámci režimu DEPB byly stanoveny indickými úřady pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardní normy vstupů a výstupů (Standard Input Output Norm) a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a celní zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli.25.  Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v rámci režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr režimu DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.26.  Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do obchodních účtů na akruální bázi jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 12 měsíců od data vydání.27.  Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v kapitole 4.47 příručky HOP I 04-09 a 09-14. Jak je dále stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 04-09 a 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podávání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).28.  Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce v Indii tento režim během období přezkumného šetření využíval.d) Závěry k režimu DEPB29.  Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží se tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.30.  Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.31.  Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil spolupracující vyvážející výrobce v Indii. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB.e) Výpočet výše subvence32.  V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku uskutečnění vývozní transakce podle tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.33.  S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.34.  Spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že v jeho případě byly všechny získané úvěry v rámci režimu DEPB použity na dovoz materiálů, které byly využity pouze při výrobě dotčeného výrobku, ačkoli je v zásadě povoleno je prodávat nebo využívat i v rámci dovozu dalších materiálů. Společnost proto tvrdila, že režim DEPB je běžný systém vracení cla, a napadnuto by tudíž mělo být pouze vracení nadměrných částek. Toto tvrzení však muselo být odmítnuto, jelikož, jak je vysvětleno ve 31. bodě odůvodnění výše, režim DEPB není považován za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů, což uznala i indická vláda. Z toho důvodu není podstatné, jak vývozce skutečně nakládá s licencemi, které v rámci tohoto režimu získal. Vývozci je poskytnuta nevratná výhoda v okamžiku vývozní transakce provedené v rámci toho režimu, a nikoli v okamžiku následného využití licence.35.  V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.36.  V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.37.  Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 5,7 %.4. Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“)a) Právní základ38.  Podrobný popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.b) Způsobilost39.  Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.c) Praktické provádění40.  Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet výrobní statky (nové a – od dubna 2003 – i použité výrobní statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 tento režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 %, platnou pro všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu. Do 31. března 2000 se používala efektivní celní sazba ve výši 11 % (včetně příplatku 10 %) a v případě dovozu vysoké hodnoty sazba v nulové výši. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky v průběhu určitého období využity k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Při nových opatřeních FT-policy 09-14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.41.  Držitel licence EPCG může také pořídit výrobní statky z domácích zdrojů. V takovém případě může sám domácí výrobce výrobních statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto výrobních statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky výrobních statků držiteli licence EPCG.42.  Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce tento režim během období přezkumného šetření využíval.d) Závěry k režimu EPCG43.  Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.44.  Kromě toho je režim EPCG právně závislý na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu výrobních statků, u nichž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by nadále neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Tyto subvence by proto neměly být považovány za specifické a neměly by být napadnuty. Toto tvrzení však musí být odmítnuto. Je třeba zdůraznit, že samotná subvence byla závislá na vývozní výkonnosti, tj. společnost by ji nezískala, kdyby nepřijala určitou vývozní povinnost.45.  Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány ve výrobě vyvážených výrobků.e) Výpočet výše subvence46.  Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků na běžnou dobu odpisů těchto výrobních statků v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii byla považována za vhodnou pro tento účel.47.  V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.48.  Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,9 %.5. Režim osvobození od daně z elektřiny (dále jen „režim EDE“) – regionální režim státu Madhjapradéš49.  V rámci politiky podpory průmyslu z roku 2004 nabízí stát Madhjapradéš průmyslovým společnostem, které investují do výroby elektřiny pro vlastní spotřebu, osvobození od daně z elektřiny.a) Právní základ50.  Podrobný popis režimu EDE je uveden v oznámení vlády státu Madhjapradéš č. 29 ze dne 21. července 2006 a nařízení č. 4238-XIII-2006, příloha C ze dne 12. července 2006.b) Způsobilost51.  Pro tento režim je způsobilý každý výrobce, který investuje určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny ve státě Madhjapradéš.c) Praktické provádění52.  Režim EDE osvobozuje od placení daně z elektřiny – místní daně z prodeje běžně splatné ve státě Madhjapradéš – společnosti, které investovaly určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny. Toto osvobození se uděluje na určitou dobu, která závisí na hodnotě investice. Cílem režimu je rozvíjet infrastrukturu, jelikož státem vlastněné elektrárny nemají dostatečnou kapacitu, aby poskytly společnostem v dané oblasti dostatek elektřiny. Osvobození od daně se uděluje pouze z energie vyráběné pro vlastní potřebu.53.  Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce tento režim během období přezkumného šetření využíval.d) Závěry k režimu EDE54.  Režim EDE poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Osvobození od daně představuje finanční příspěvek vlády státu Madhjapradéš, neboť tato úleva snižuje příjmy této vlády z daní, které by byly jinak splatné. Navíc snížení daně poskytuje vývozci výhodu, protože daně ušetřené při nákupu elektřiny zlepšují jeho likviditu.55.  Režim EDE není právně závislý na vývozní výkonnosti. Kromě toho není právně omezený na určitou zeměpisnou oblast státu Madhjapradéš, a ani na určité společnosti nebo průmyslová odvětví. Spolupracující vyvážející výrobce proto tvrdil, že tento režim nelze považovat za specifický, a tudíž by neměl být napadnut, jelikož způsobilost pro tento režim je založena na objektivních a neutrálních ekonomických kritériích.56.  Vzhledem k nedostatku spolupráce ze strany vlády státu Madhjapradéš však nebyla Komise schopna dospět k jasnému závěru o tomto režimu, pokud jde o specificitu a praktické uplatňování tohoto zákona, jakož i o míru pravomocí, které má k dispozici orgán, který subvenci poskytuje, při rozhodování o žádostech. Skutečně nelze s jistotou rozhodnout, zda je splněno ustanovení čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. b), jelikož nebylo možné zjistit, zda stát Madhjapradéš pro poskytnutí subvence uplatňoval objektivní kritéria nebo podmínky. Ačkoli bylo dokázáno, že režim není právně specifický, není stále zřejmé, zda není specifický v praxi. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) a čl. 4 odst. 2 čtvrtého pododstavce základního nařízení.e) Výpočet výše subvence57.  Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení na základě nezaplacené daně z prodeje elektřiny nakoupené v období přezkumného šetření (čitatel) a celkového obratu z prodeje společnosti (jmenovatel), jelikož režim EDE nezávisí ani na vývozní výkonnosti, a ani použití elektřiny nebylo omezeno pouze na výrobu dotčeného výrobku.58.  Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,5 %.6. Výše napadnutelných subvencí59.  Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, činí u vyvážejícího výrobce, který byl předmětem šetření, 7,1 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.60.  Výše subvencování zjištěná při tomto řízení odpovídá výši subvencování 7,2 % zjištěné u stejného vyvážejícího výrobce během posledního prozatímního přezkumu.61.  Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.REŽIMY | PP | DEPB | EPCG | EDE | Celkem |HEG Ltd. | žádné | 5,7 % | 0,9 % | 0,5 % | 7,1 % |7. Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování62.  V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvence přetrvají nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.63.  V této souvislosti je třeba připomenout, že spolupracoval pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců dotčeného výrobku. Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobce nadále získával výhody z napadnutelného subvencování od indických orgánů. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto programy měly být v dohledné budoucnosti ukončovány nebo upraveny, nebo že by spolupracující vyvážející výrobce přestal čerpat výhody v rámci těchto režimů. Dané režimy jsou zachovány v dokumentu FT-policy 09-14.64.  Pokud jde o dalšího známého vyvážejícího výrobce v Indii, podle žádosti o přezkum využíval i on nadále výhody plynoucí z výše analyzovaných režimů. K dispozici nejsou žádné informace, které by svědčily o opaku. Byl proto učiněn závěr, že subvencování na úrovni celé země pokračuje.65.  Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že subvencování pokračovalo i v období přezkumného šetření a že je pravděpodobné, že bude pokračovat i v budoucnu.66.  Protože bylo prokázáno, že subvencování v období přezkumného šetření pokračovalo a bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, je otázka pravděpodobného obnovení subvencí irelevantní.D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE1. Výroba v Unii67.  V Unii vyrábí obdobný výrobek pět společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.2. Výrobní odvětví Unie68.  Dvě z těchto pěti společností žádost nepodpořily a při přezkumném šetření nespolupracovaly, jelikož nepředložily odpovědi na dotazník. Žádost podaly tyto tři skupiny výrobců, které souhlasily, že budou při šetření spolupracovat: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH.69.  Tyto tři skupiny výrobců tvoří podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku v Unii, jelikož představují více než 90 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.E. SITUACE NA TRHU UNIE1. Předběžná poznámka70.  Vzhledem k tomu, že při tomto šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce, nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 29 základního nařízení údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie do Evropské unie uvedeny v přesných číslech.71.  Situace v odvětví s uhlíkovými elektrodami úzce souvisí se situací v ocelářství, jelikož uhlíkové elektrody se využívají zejména v odvětví elektrooceli. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2007 a během prvních tří čtvrtletí roku 2008 převládaly v ocelářství velmi pozitivní tržní podmínky, což mělo příznivé důsledky i pro odvětví s uhlíkovými elektrodami.72.  Je třeba poznamenat, že objem prodeje uhlíkových elektrod víceméně kopíruje objem výroby oceli. Smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod, které zahrnují i ceny a množství, jsou však obvykle uzavírány na dobu 6–12 měsíců. Z toho důvodu dochází zpravidla k prodlevě mezi vývojem objemu prodeje, který je výsledkem změn v poptávce, a případným výsledným dopadem na ceny.2. Spotřeba na trhu Unie73.  Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu objemu prodeje dalších výrobců v Unii na trhu v Unii, údajů o dovozu poskytnutých Eurostatem a údajů sebraných v souladu s čl. 24 odst. 6 základního nařízení. Stejně jako při původním šetření[10] nebyl dovoz v některých případech brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.74.  Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Je třeba poznamenat, že díky velmi pozitivním tržním podmínkám na počátku posuzovaného období byla spotřeba Unie velmi vysoká a mezi obdobím původního šetření a rokem 2006 vzrostla o 30 %.Tabulka 12006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Celková spotřeba EU (v tunách) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |Index (2006=100) | 100 | 101 | 100 | 76 |3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie75.  Objem dovozu pocházejícího z Indie (dále jen „dotčená země“) během posuzovaného období vzrostl o 143 procentních bodů a v období přezkumného šetření se zvýšil z 5 000 tun na 7 000 tun. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 5 %, více než ztrojnásobil. Podíl na trhu během období přezkumného šetření i přes výrazný pokles poptávky dále rostl. Ceny dovozu z dotčené země vzrostly během posuzovaného období o 52 %, a kopírovaly tak vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly konzistentně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Jelikož v Indii jsou pouze dva známí vyvážející výrobci, nejsou údaje v tabulce 2 z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v přesných číslech.Tabulka 22006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Objem dovozu z dotčené země (v tunách)* | 2 000 až 3 000 | 3 000 až 4 000 | 7 000 až 9 000 | 5 000 až 7 000 |Index (2006=100) | 100 | 123 | 318 | 243 |Podíl dovozu z dotčené země na trhu* | Asi 1,5 % | Asi 2 % | Asi 5 % | Asi 5 % |Ceny dovozu z dotčené země (EUR/t) | Asi 2 000 | Asi 2 600 | Asi 3 000 | Asi 3 200 |Index (2006=100) | 100 | 133 | 145 | 152 |4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie76.  V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.4.1. Výroba77.  V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2006 klesla o 29 %. Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 2 %, poté však došlo zejména v období přezkumného šetření k prudkému poklesu.Tabulka 32006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Výroba (v tunách) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |Index (2006=100) | 100 | 102 | 96 | 71 |4.2. Kapacita a využití kapacity78.  Výrobní kapacita mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření mírně poklesla (celkem o 2 %). Jelikož v roce 2008 a zejména během období šetření výroba rovněž poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 25 procentních bodů.Tabulka 42006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Výrobní kapacita (v tunách) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |Index (2006=100) | 100 | 98 | 98 | 98 |Využití kapacity | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |Index (2006=100) | 100 | 104 | 98 | 72 |4.3. Zásoby79.  V roce 2007 zůstal konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 stabilní a poté v roce 2008 klesl o 10 %. V období přezkumného šetření se stav zásob o něco zvýšil, ale byl stále o 5 % nižší než v roce 2006.Tabulka 52006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Konečný stav zásob (v tunách) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |Index (2006=100) | 100 | 100 | 90 | 95 |4.4. Objem prodeje80.  Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, během posuzovaného období klesl o 39 %. Na začátku posuzovaného období byl velmi vysoký, jelikož ve srovnání s obdobím původního šetření vzrostl o téměř 70 %. Objem prodeje se v roce 2007 a 2008 mírně snížil, ale zůstal na poměrně vysoké úrovni (v roce 2008 byl stále 47 % nad úrovní období původního šetření). Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření objem prodeje nicméně výrazně poklesl (téměř o třetinu).Tabulka 62006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Prodej zákazníkům v EU, kteří nejsou ve spojení (v tunách) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |Index (2006=100) | 100 | 97 | 87 | 61 |4.5. Podíl na trhu81.  Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření postupně klesl o téměř 16 procentních bodů (z 84,6 % na 68,7 %).Tabulka 72006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Podíl výrobního odvětví Unie na trhu | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |Index (2006=100) | 100 | 96 | 87 | 81 |4.6. Růst82.  Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo téměř 16 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 3,4 procentních bodů.4.7. Zaměstnanost83.  Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 7 %.Tabulka 82006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |Index (2006=100) | 100 | 95 | 93 | 93 |4.8. Produktivita84.  Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 24 %. Během roku 2007 a 2008 se mírně zvýšila, avšak poté během období přezkumného šetření klesla o téměř 25 %.Tabulka 92006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 140 | 151 | 146 | 107 |Index (2006=100) | 100 | 107 | 104 | 76 |4.9. Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu85.  Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazují pozitivní trend, jelikož během posuzovaného období vzrostly o 40 %. Došlo k tomu díky: i) celkové výši cen na trhu, ii) nutnosti vyrovnat nárůst výrobních nákladů a iii) způsobu, jakým jsou ve smlouvách o dodávkách stanovovány ceny.86.  V roce 2007 a 2008 bylo výrobní odvětví Unie v kontextu celkově rostoucích tržních cen schopno zvýšit své ceny, zejména díky stabilně velké poptávce po uhlíkových elektrodách. Tato poptávka byla výsledkem velmi pozitivních tržních podmínek převládajících v ocelářství až do konce 3. čtvrtletí roku 2008, jak uvádí 71. bod odůvodnění.87.  V roce 2007 a 2008 vzrostly také ceny částečně s cílem pokrýt rostoucí výrobní náklady, zejména náklady na suroviny. V letech 2006 až 2008 vzrostly náklady o 23 %. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno je pokrýt, jelikož výrazně zvedlo ceny (o 33 %).88.  Ceny rostly i v období přezkumného šetření, i když méně (o 5 %). Skutečnost, že ceny v době klesající poptávky neklesly, vysvětluje způsob, jakým jsou na trhu uzavírány smlouvy o dodávkách, a skutečnost, že většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008. Jak se uvádí ve 72. bodě odůvodnění, kopíruje objem prodeje uhlíkových elektrod více méně výrobu oceli. Dojednávání smluv o dodávkách uhlíkových elektrod na období 6–12 měsíců však může vést ke zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Smlouvy jsou dojednávány na základě předpokládaného objemu, který se může lišit od skutečné úrovně prodeje, a výsledkem je tudíž skutečnost, že cenový vývoj v daném období nemusí nutně odrážet vývoj objemu prodeje za totéž období. To byl také případ období přezkumného šetření, kdy objem prodeje klesl, avšak ceny zůstaly nadále vysoké, protože většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008, a některé dodávky plánované na rok 2008 byly odloženy na rok 2009. Pětiprocentní nárůst cen během období přezkumného šetření však na rozdíl od dřívějších období nestačil na pokrytí růstu nákladů (13 %). Po období přezkumného šetření byly ceny znovu sjednány na nižší úrovni.89.  Jak je uvedeno ve 75. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dovozu z dotčené země vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly konzistentně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.Tabulka 102006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Jednotková cena pro trh EU (EUR/t) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |Index (2006=100) | 100 | 121 | 133 | 140 |4.10. Mzdy90.  Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 15 %.Tabulka 112006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) | 52 | 56 | 61 | 60 |Index (2006=100) | 100 | 108 | 118 | 115 |4.11. Investice91.  Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 37 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 14 %.Tabulka 122006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Čisté investice (v EUR) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |Index (2006=100) | 100 | 151 | 159 | 137 |4.12. Ziskovost a návratnost investic92.  I při nárůstu nákladů o 40 % během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2006 a 2007 zvyšovat své ceny rychleji, než jak rostly náklady. To vedlo na nárůstu zisku z 19 % v roce 2006 na 26 % v roce 2007. Od roku 2007 do roku 2008 rostly ceny i náklady stejným tempem, a ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zůstalo tudíž stabilní na úrovni z roku 2007. V období přezkumného šetření zisk poté opět klesl na 19 %, a to kvůli dopadu, který mělo nižší využití výrobní kapacity a vyšší ceny surovin na náklady. V roce 2009 zisk dále klesal, jelikož výrobní odvětví Unie muselo snížit ceny, aby zohlednilo celkový pokles prodejních cen na trhu s uhlíkovými elektrodami, k němuž došlo na základě nižší poptávky v ocelářství.93.  Návratnost investic vzrostla ze 71 % v roce 2006 na 103 % v roce 2007. V roce 2008 dosáhla úrovně 119 % a poté během období přezkumného šetření klesla na 77 %. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření tedy návratnost investic vzrostla celkově pouze o 6 procentních bodů.Tabulka 132006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Čistý zisk z prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |4.13. Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál94.  Čistý peněžní tok z provozních činností se mezi rokem 2006 a 2007 zvýšil. V roce 2008 tento růst nadále pokračoval až do období přezkumného šetření, kdy poklesl. Peněžní tok byl v období přezkumného šetření o 28 % vyšší než na začátku posuzovaného období.95.  Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.Tabulka 142006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Peněžní tok (EUR) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |Index (2006=100) | 100 | 145 | 179 | 128 |4.14. Rozsah subvencování96.  Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Indie nelze považovat dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.4.15. Překonání účinků dřívějšího subvencování a dumpingu97.  Výše posuzované ukazatele vykazují mírné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména od roku 2006 do roku 2008 těžilo výrobní odvětví Unie z vyšších cen a zisků. Bylo tomu tak zejména díky velmi pozitivním tržním podmínkám, které umožnily zachování vysoké úrovně cen a ziskovosti, ačkoli, jak je vysvětleno v 81. bodě odůvodnění, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal. Přesto se během stejného období a navzdory opatřením podíl indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky byly dováženy za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Již během období přezkumného šetření začal zisk výrobního odvětví Unie klesat a v roce 2009 poklesl ještě více z důvodu vyšších nákladů a omezenému růstu cen.5. Dopad subvencovaného dovozu a dalších činitelů5.1. Účinek subvencovaného dovozu98.  Navzdory poklesu spotřeby v Evropské unii během posuzovaného období se objem dovozu z dotčené země více než zdvojnásobil a podíl tohoto dovozu na trhu se více než ztrojnásobil (viz 75. bod odůvodnění). Nejsou-li antidumpingová a vyrovnávací cla brána v úvahu, docházelo během období přezkumného šetření při dovozu z dotčené země k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i když to bylo o méně než 2 %.5.2. Dopad hospodářské krize99.  Když na konci roku 2008 vypukla hospodářská krize, bylo výrobní odvětví Unie díky velmi pozitivním hospodářským podmínkám převládajícím v roce 2007 a prvních třech čtvrtletích roku 2008 v ocelářství a souvisejících odvětvích, včetně odvětví uhlíkových elektrod, v poměrně dobré hospodářské situaci. Skutečnost, že smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod jsou zpravidla sjednávány na období 6–12 měsíců, znamená, že existuje zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Jelikož byly smlouvy platné v období přezkumného šetření sjednány v době, kdy nebylo možné účinky hospodářské krize předvídat, týkal se její dopad v období přezkumného šetření zejména objemu, jelikož v případě cen by výrobní odvětví Unie jakýkoli dopad pocítilo se zpožděním. V této souvislosti je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie se v určitém ohledu zhoršila i během období převládajících pozitivních hospodářských podmínek, jelikož odvětví ztratilo podíl na trhu ve prospěch dovozu z dotčené země. Skutečnost, že toto zhoršení nevedlo k výraznějším negativním účinkům, lze částečně připsat vysoké poptávce v letech 2007–2008, která výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet si vysoký objem výroby a prodeje, a částečně skutečnosti, že když tento objem v období přezkumného šetření poklesl, mohly být ceny zachovány z důvody výše popsané prodlevy.5.3. Dovoz z ostatních zemí100.  Protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu zahrnuty i jiné výrobky než je výrobek, který je předmětem šetření, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu Taric a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 24 odst. 6 základního nařízení. V některých případech nebyl dovoz brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.101.  Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí se zvýšil o 63 % z přibližně 11 000 tun v roce 2006 na přibližně 18 500 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 6,6 % v roce 2006 na 14,4 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena dovozu z ostatních třetích zemí se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 42 % . Zdá se, že dotčený výrobek je dovážen zejména z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Japonska a Mexika, což byly jediné země, které během období přezkumného šetření dosahovaly jednotlivého podílu na trhu vyššího než 1 %. Dovoz z těchto zemí je dále zkoumán v bodech odůvodnění níže. Dovoz z devíti dalších zemí představuje celkový podíl na trhu pouze přibližně 2 % a není dále zkoumán.102.  Podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 2,4 procentní body (z 0,2 % na 2,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu pocházejícího z Indie.103.  Podíl ruského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,2 procentní body (z 1,9 % na 6,1 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny mírně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší než ceny dovozu pocházejícího z Indie.104.  Podíl japonského dovozu na trhu během posuzovaného období poklesl o 0,4 procentní body (z 2,0 % na 1,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu pocházejícího z Indie.105.  Podíl mexického dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 1,0 procentní bod (z 0,9 % na 1,9 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu pocházejícího z Indie.106.  Závěrem nelze vyloučit, že vývoj dovozu z ČLR a Ruska mohl do určité míry přispět ke zhoršení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Ovšem vzhledem k obecnému charakteru údajů získaných ze statistiky vývozu, která neumožňuje cenové srovnání podle druhu výrobku, což bylo možné v případě Indie díky podrobným informacím poskytnutým vyvážejícím výrobcem, nemohl být dopad dovozu z ČLR a Ruska určen s jistotou.Tabulka 152006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |Index (2006=100) | 100 | 100 | 170 | 163 |Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |Ceny dovozu z ostatních zemí (EUR/t) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |Index (2006=100) | 100 | 122 | 138 | 142 |2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Objem dovozu z ČLR (v tunách) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |Index (2006=100) | 100 | 157 | 672 | 804 |Podíl dovozu z ČLR na trhu | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |Ceny dovozu z ČLR (v EUR/t) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |Index (2006=100) | 100 | 115 | 142 | 150 |2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Objem dovozu z Ruska (v tunách) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |Index (2006=100) | 100 | 90 | 264 | 245 |Podíl dovozu z Ruska na trhu | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |Ceny dovozu z Ruska (EUR/t) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |Index (2006=100) | 100 | 125 | 140 | 145 |2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Objem dovozu z Japonska (v tunách) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |Index (2006=100) | 100 | 66 | 110 | 62 |Podíl dovozu z Japonska na trhu | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |Ceny dovozu z Japonska (EUR/t) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |Index (2006=100) | 100 | 122 | 135 | 140 |2006 | 2007 | 2008 | Období přezkumného šetření |Objem dovozu z Mexika (v tunách) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |Index (2006=100) | 100 | 148 | 143 | 167 |Podíl dovozu z Mexika na trhu | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |Ceny dovozu z Mexika (EUR/t) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |Index (2006=100) | 100 | 138 | 171 | 173 |6. Závěr107.  Jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění, objem dovozu z dotčené země se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření více než zdvojnásobil. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve stejném období klesla téměř o 25 %, podíl indických vývozců na trhu prudce vzrostl z přibližně 1,5 % v roce 2006 na přibližně 5 % během období přezkumného šetření. I když ceny indického vývozu do Unie v důsledku obecně vysokých tržních cen během posuzovaného období výrazně vzrostly, stále docházelo vůči cenám výrobního odvětví Unie k cenovému podbízení.108.  Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových a vyrovnávacích opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů negativně: objem výroby a prodeje klesl o 29, respektive 39 %, využití kapacity o 28 % a poté následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. I když je možné část tohoto negativního vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 25 %, musí být významný pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 15,9 procentních bodů) rovněž interpretován s ohledem na neustálý nárůst podílu indického dovozu na trhu.109.  Poměrně vysoký zisk během období přezkumného šetření je třeba připsat zejména přetrvávajícím vysokým cenám, a to z důvodů uvedených v 88. bodě odůvodnění. Závěrem lze konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období celkově zhoršila a že na konci období přezkumného šetření se výrobní odvětví Unie nacházelo v obtížné situaci, a to i přes poměrně vysoký zisk v této době, přičemž jeho snaha udržet objem prodeje a dostatečnou úroveň cen při menší poptávce byla mařena zvýšeným subvencovaným dovozem z Indie.F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY1. Předběžné poznámky110.  Jak je uvedeno výše, uložení vyrovnávacích opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy pouze do určité míry. Jakmile však vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, během období přezkumného šetření odezněla, ocitlo se výrobní odvětví Unie v obtížné a nestabilní situaci a navíc muselo stále čelit škodlivému účinku subvencovaného dovozu z Indie. Zejména schopnost výrobního odvětví Unie vyrovnat rostoucí náklady byla na konci období přezkumného šetření slabá.2. Vztah mezi objemem vývozu a vývozními cenami do třetích zemí a objemem vývozu a vývozními cenami do Unie111.  Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indického prodeje do států, které nejsou členy EU, byla nižší než průměrná vývozní cena do Unie a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej indického vývozce určený do států, které nejsou členy EU, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo většinu jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie, a to za ceny vyšší, než jsou ceny vývozu do třetích zemí, ale pravděpodobně stále nižší, než je současná cenová úroveň vývozu do Unie.3. Nevyužitá kapacita a zásoby na indickém trhu112.  Spolupracující indický výrobce měl velké množství volné kapacity a plánoval ji v období 2010/2011 dále navýšit. Existuje tedy možnost podstatného zvýšení množství zboží vyváženého do EU, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky.113.  V připomínkách k poskytnutým informacím spolupracující indický výrobce uvedl, že jeho volná kapacita vznikla zejména kvůli hospodářské krizi a souvisejícímu poklesu poptávky. Značná část volné kapacity této společnosti však může být vysvětlena skutečností, že společnost mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření svoji kapacitu výrazně zvyšovala. Dále je třeba poznamenat, že společnost plánuje kapacitu dále zvyšovat. Kromě toho je nutno říci, že existuje ještě další indický výrobce, který nespolupracoval, který má podobnou kapacitu i její využití a který rovněž nedávno oznámil, že kapacitu hodlá navyšovat ještě výrazněji.4. Závěr114.  Výrobci v dotčené zemi jsou schopni zvýšit a/nebo přesměrovat svůj objem vývozu na trh EU. Ceny indického vývozu do třetích zemí jsou kromě toho nižší než ceny vývozu do EU. Z šetření vyplynulo, že na základě srovnatelných druhů výrobku prodával spolupracující vyvážející výrobce dotčený výrobek za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Tyto nízké ceny by pravděpodobně klesly v souladu s nižšími cenami účtovanými při vývozu do zbytku světa. Taková cenová politika kombinovaná se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat na trh EU značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností měla negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.115.  Jak je uvedeno výše, je výrobní odvětví Unie nadále nestabilní a ohrozitelné. Je pravděpodobné, že pokud by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z dotčené země za subvencované ceny, snížil by se objem jeho prodeje, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze tudíž dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace výrobního odvětví Unie a k obnovení podstatné újmy vzniklé výrobnímu odvětví Unie.G. ZÁJEM UNIE1. Úvod116.  V souladu s článkem 31 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.117.  Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem a je při něm tudíž hodnocen stav v období, kdy již byla uplatňována vyrovnávací opatření, navíc umožňuje posoudit jakýkoli nežádoucí nepříznivý dopad platných vyrovnávacích opatření na dotčené strany.118.  Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího subvencování neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.2. Zájem výrobního odvětví Unie119.  Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení vyrovnávacích opatření v roce 2004. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během několika let před obdobím přezkumného šetření zvýšilo svoji ziskovost, je v ostrém kontrastu se situací před uložením příslušných opatření. Výrobní odvětví Unie však svůj podíl na trhu stále ztrácí, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Bez příslušných opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.3. Zájmy dovozců/uživatelů120.  Žádný z devíti oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepřihlásil ke spolupráci.121.  Přihlásilo se sedmnáct uživatelů, kteří předložili odpovědi na dotazník. Většina z nich již několik let nezískává uhlíkové elektrody z Indie, a jsou proto v otázce možného zachování opatření neutrální, zatímco šest uživatelů alespoň v menším měřítku indické elektrody používá. Čtyři uživatelé tvrdí, že zachování opatření by mělo negativní dopad na hospodářskou soutěž. Jedno sdružení (Eurofer) se zachováním opatření silně nesouhlasí a tvrdí, že opatření vedla k výraznému stažení indických vývozců z trhu EU. Sdružení se domnívá, že zachování opatření by bránilo výrobcům oceli nalézt alternativní zdroje zásob a umožnilo by výrobnímu odvětví Unie si udržet dominantní, téměř duopolní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření však jasně vyplývá, že k žádnému výraznému stažení nedošlo. Dovoz z Indie se naopak během posuzovaného období výrazně zvýšil. Šetření kromě toho ukázalo, že uhlíkové elektrody stále více přicházejí na trh EU z řady dalších třetích zemí. Pokud jde sílu postavení výrobního odvětví Unie na trhu, připomíná se, že během posuzovaného období klesl jeho podíl na trhu o téměř šestnáct procentních bodů (viz 81. bod odůvodnění výše). Uvedené sdružení navíc přiznalo, že uhlíkové elektrody představují pouze relativně malou část celkových nákladů výrobců oceli.122.  Dále je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný[11]. Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i v Indii. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Navíc je třeba připomenout, že co se týče účinku uložení opatření na uživatele, byl v původním šetření učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu nákladů na uhlíkové elektrody pro výrobní odvětví uživatelů by jakékoli zvýšení nákladů pravděpodobně nemělo na toto výrobní odvětví podstatný vliv. Po uložení opatření nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování vyrovnávacích opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.4. Závěr123.  Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající vyrovnávací opatření neměla být zachována.H. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ124.  Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.125.  Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení by měla být vyrovnávací opatření uložená z dovozu některých uhlíkových elektrod pocházejících z Indie zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel.126.  Sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemohou využít těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.127.  Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb vyrovnávacích cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi[12] se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1128.  Ukládá se konečné vyrovnávací clo z dovozu uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545 11 00 10), a na spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545 90 90 10), ať už dovážené společně, nebo odděleně, pocházející z Indie.129.  Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:Společnost | Konečné clo ( %) | Doplňkový kód TARIC |Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata – 700016, Západní Bengálsko | 6,3 | A530 |HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttarpradéš | 7,0 | A531 |Všechny ostatní společnosti | 7,2 | A999 |130.  Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.[2] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[3] Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 4.[4] Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 10.[5] Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 24.[6] Úř. věst. C 34, 11.2.2009, s. 11.[7] Úř. věst. C 224, 17.9.2009, s. 24.[8] Úř. věst. C 224, 17.9.2009, s. 20.[9] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[10] Viz 132. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 1008/2004 (Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 35).[11] Viz 150. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 1008/2004 (Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 35) a 30. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 1628/2004 (Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 4).[12] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgie.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 244 final
            2017/0097(NLE)
            Návrh
            NAŘÍZENÍ RADY,
            kterým se mění nařízení (EU) č. 1388/2013 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Unie pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  V případě, že produkce některých produktů a výrobků v Evropské unii nedostačuje k pokrytí potřeb jejího zpracovatelského průmyslu v EU, je třeba stanovit autonomní celní kvóty. Pro příslušné objemy by měly být otevřeny celní kvóty EU s nulovými nebo sníženými celními sazbami, aniž by se narušily trhy s těmito produkty a výrobky.

                  Dne 17. prosince 2013 přijala Rada Evropské unie nařízení (EU) č. 1388/2013 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Unie pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky, aby tak mohla být poptávka po dotčených produktech a výrobcích v EU uspokojena za co nejpříznivějších podmínek.

                  Nařízení je každého půl roku aktualizováno, aby se přizpůsobilo potřebám průmyslu EU. Komise s pomocí skupiny pro hospodářské otázky celních sazeb přezkoumala veškeré žádosti o cla v rámci autonomních celních kvót, které jí předložily členské státy.

                  Na základě tohoto přezkumu považuje Komise za odůvodněné otevření autonomních celních kvót pro některé nové produkty a výrobky, jež v současnosti nejsou uvedeny na seznamu v příloze nařízení Rady (EU) č. 1388/2013. U některých dalších produktů a výrobků je nutno doplnit datum ukončení nebo zvýšit objem počáteční kvóty.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Návrh se nedotýká zemí, s nimiž EU uzavřela preferenční obchodní dohodu, kandidátských nebo potenciálních kandidátských zemí na uzavření preferenčních dohod s EU (např. režimu všeobecného systému preferencí, obchodního režimu skupiny zemí AKT, dohod o volném obchodu).

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Návrh je v souladu s politikami EU v oblasti zemědělství, obchodu, podnikání, rozvoje a vnějších vztahů.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Právním základem tohoto návrhu je článek 31 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Návrh spadá do výlučné pravomoci EU. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.

               •Proporcionalita

                  Návrh je v souladu se zásadou proporcionality. Zamýšlená opatření jsou v souladu se zásadami zjednodušení postupů pro hospodářské subjekty činné v zahraničním obchodu, jak je uvedeno ve sdělení Komise o pozastavení všeobecných cel a o autonomních celních kvótách
                     1
                  . V souladu s čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii (SEU) toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaných cílů.

               •Volba nástroje

               Podle článku 31 SFEU „společný celní sazebník stanoví Rada na návrh Komise“. Vhodným nástrojem je tedy nařízení.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Režim autonomních celních kvót byl součástí hodnotící studie z roku 2013 o pozastavení všeobecných cel. Důvodem je podobnost obou opatření s výjimkou, že kvóty omezují objem dovozu. Z hodnocení vyplynulo, že hlavní důvod existence tohoto režimu je i nadále platný. Podniky z EU, jež v rámci režimu dovážejí zboží, mohou dosáhnout značných úspor na nákladech. Tyto úspory zase mohou být zdrojem dalších výhod (např. vyšší konkurenceschopnosti, efektivnějších výrobních metod, tvorby či zachování pracovních míst v EU apod.), a to v závislosti na daném produktu či výrobku, společnosti a odvětví.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Komise za přispění skupiny pro hospodářské otázky celních sazeb, kterou tvoří delegace ze všech členských států a Turecka, posoudila tento návrh. Před schválením změn v tomto návrhu se skupina sešla třikrát.

               Skupina každou žádost (novou, nebo žádost o změnu) důkladně posoudila. Každý případ posoudila zvlášť, aby se ujistila, že nebyl příčinou poškození producentů z EU, ale znamenal posílení a upevnění konkurenceschopnosti produkce v EU. Skupina pro hospodářské otázky celních sazeb provedla posouzení formou jednání a konzultací a členské státy jednaly s dotčenými odvětvími, sdruženími, obchodními komorami a ostatními zúčastněnými stranami.

               Veškeré uvedené kvóty byly předmětem dohod nebo kompromisů, jichž bylo při jednání skupiny pro hospodářské otázky celních sazeb dosaženo. Nebyla uvedena žádná potenciálně závažná rizika s nevratnými důsledky.

               •Posouzení dopadů

               Navrhovaná změna je technické povahy a týká se pouze působnosti kvót uvedených v příloze. Nařízení zůstává ve všech ostatních aspektech stejné jako stávající nařízení Rady. Posouzení dopadů pro tento návrh se proto neprovádělo.

               •Základní práva

                  Návrh nemá žádný dopad na základní práva.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Tento návrh nemá finanční dopad na výdaje, ale má finanční dopad na příjmy, jelikož vede k nevybrání cla v celkové výši přibližně 5,2 milionu EUR/rok. Negativní dopad na tradiční vlastní zdroje rozpočtu činí 4 132 757 EUR/rok (80 % z 5 165 946 EUR/rok).

               Ztráta příjmů z tradičních vlastních zdrojů bude nahrazena příspěvky vlastních zdrojů členských států z hrubého národního příjmu (HND).

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Navrhovaná opatření jsou spravována v rámci sazebníku TARIC (Tarif Intégré de l’Union européenne / integrovaného sazebníku Evropské unie) a jsou uplatňována celními správami členských států.

               2017/0097 (NLE)

               Návrh

               NAŘÍZENÍ RADY,

               kterým se mění nařízení (EU) č. 1388/2013 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Unie pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 31 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)S cílem zajistit dostatečnou a nepřerušovanou dodávku některého zboží, jež se v Unii vyrábí v nedostatečné míře, a zabránit narušení trhu, pokud jde o některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky, byly nařízením Rady (EU) č. 1388/2013 otevřeny autonomní celní kvóty
                  2
               . Produkty a výrobky v rámci těchto celních kvót mohou být do Unie dováženy se sníženými nebo nulovými celními sazbami. Z uvedených důvodů je nutné otevřít s účinkem ode dne 1. července 2017 celní kvóty s nulovou sazbou pro příslušný objem týkající se sedmi nových produktů a výrobků.

               (2)U pěti dalších výrobků je třeba zvýšit objemy kvót, neboť toto zvýšení je v zájmu hospodářských subjektů a Unie.

               (3)V případě jednoho výrobku by se zvýšení objemu mělo týkat pouze druhé poloviny roku 2017, a proto by mělo být doplněno do přílohy I pod pořadovým číslem 09.2846, zatímco stávající kvóta stejného výrobku s pořadovým číslem 09.2687 obdrží datum ukončení 31. prosince 2017 a bude uvedena v příloze II.

               (4)Nařízení (EU) č. 1388/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (5)Jelikož změny týkající se kvót na dotčené produkty a výrobky stanovené v tomto nařízení musí být použitelné ode dne 1. července 2017, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost bezodkladně,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1

               Příloha nařízení (EU) č. 1388/2013 se mění takto:

               1)řádky pro celní kvóty pořadových čísel 09.2828, 09.2842, 09.2844, 09.2846, 09.2848, 09.2850, 09.2868, a 09.2870 stanovené v příloze I tohoto nařízení se vkládají podle pořadí kódů kombinované nomenklatury (KN) uvedených ve druhém sloupci tabulky v příloze nařízení (EU) č. 1388/2013;

               2)
                     řádky pro celní kvóty s pořadovými čísly 09.2629, 09.2658, 09.2668, 09.2669, 09.2687 a 09.2860 se nahrazují řádky uvedenými v příloze II tohoto nařízení.

               Článek 2

               Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se ode dne 1. července 2017.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.
                     NÁZEV NÁVRHU:

               Nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1388/2013 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Unie pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky

               2.
                     ROZPOČTOVÉ POLOŽKY

               Kapitola a článek: kapitola 12, článek 120

               Částka zahrnutá do rozpočtu na rok 2017: 20 000 500 000 EUR (B 2017)

               3.
                     FINANČNÍ DOPAD

               ◻
                     Návrh nemá žádné finanční důsledky

               X
                     Návrh nemá finanční dopad na výdaje, má však finanční dopad na příjmy s následujícím účinkem:

               (v milionech EUR, zaokrouhleno na 1 desetinné místo)

                        Rozpočtová položka

                        Příjmy
                           3

                        Období 6 měsíců ode dne dd/mm/rrrr

                        [Rok: druhá polovina roku 2017]

                        Článek 120

                        Dopad na vlastní zdroje

                        1. 7. 2017

                        –2,1

               (v milionech EUR, zaokrouhleno na 1 desetinné místo)

                        Situace po akci

                        [2018 a následující roky]

                        Článek 120

                        –4,1/rok

               Viz bod 4 „Rozpočtové důsledky“ důvodové zprávy.

               4.
                     Opatření proti podvodům

               U některých produktů a výrobků, na něž se toto nařízení Rady vztahuje, budou v souladu s článkem 254 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie, prováděny kontroly konečného užití.

                     (1)
                  Úř. věst. C 363, 13.12.2011, s. 6.

                     (2)
                  Nařízení Rady (EU) č. 1388/2013 ze dne 17. prosince 2013 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Unie pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky a o zrušení nařízení (EU) č. 7/2010 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 319).

                     (3)
                  Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (zemědělské poplatky, dávky z cukru, cla), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 20 % nákladů na výběr.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.5.2017
            COM(2017) 244 final
            PŘÍLOHY

            návrhu nařízení Rady,
            kterým se mění nařízení (EU) č. 1388/2013 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Unie pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky

               PŘÍLOHA I

                        Pořadové číslo

                        Kód KN

                        Kód TARIC

                        Popis zboží

                        Kvóta na období

                        Objem kvóty

                        Clo v rámci kvóty (%)

                        09.2828

                        2712 20 90

                        Parafín, obsahující méně než 0,75 % hmotnostních oleje

                        1. 7.–31.12.

                        60 000 tun

                        0 %

                        09.2842

                        2932 12 00

                        2-Furaldehyd (furfural)

                        1. 7.–31.12.

                        5 000 tun

                        0 %

                        09.2844

                        ex 3824 99 92

                        71

                        Směsi obsahující:

                        1. 7.–31.12.

                        3 000 tun

                        0 %

                        09.2846

                        ex 3907 40 00

                        25

                        Směs polymerů z polykarbonátu a poly(methylmetakrylátu) s podílem polykarbonátu 98,5 % hmotnostních nebo vyšším, ve formě pelet nebo granulí, s propustností světla 88,5 % nebo vyšší, měřenou pomocí zkušebního tělesa s tloušťkou stěny 4,0 mm při vlnové délce λ = 400 nm (podle ISO 13468-2)

                        1. 7.–31.12.

                        800 tun

                        0 %

                        09.2848

                        ex 5505 10 10

                        10

                        Odpad ze syntetických vláken (včetně výčesků, niťového odpadu a rozvlákněného materiálu) z nylonu nebo jiných polyamidů (PA6 a PA66)

                        1. 7.–31.12.

                        5 000 tun

                        0 %

                        09.2870

                        ex 7019 40 00

                        ex 7019 52 00

                        60

                        20

                        Tkaniny ze skleněného vlákna typu E:

                        pro použití při výrobě desek, rolí nebo laminátů prepregu pro výrobu desek tištěných spojů v automobilovém průmyslu(1)

                        1. 7.–31.12.

                        3 000 km

                        0 %

                        09.2850

                        ex 8414 90 00

                        70

                        Kompresorové kolo z hliníkové slitiny:

                        pro použití při výrobě spalovacích motorů(1)

                        1. 7.–31.12.

                        2 950 000 kusů

                        0 %

                        09.2868

                        ex 8714 10 90

                        60

                        Písty pro závěsné systémy, o průměru nejvýše 55 mm, ze slinuté oceli

                        1. 7.–31.12.

                        1 000 000 kusů

                        0 %

               PŘÍLOHA II

                        Pořadové číslo

                        Kód KN

                        Kód TARIC

                        Popis zboží

                        Kvóta na období

                        Objem kvóty

                        Clo v rámci kvóty (%)

                        09.2860

                        ex 2933 69 80

                        30

                        1,3,5-Tris[3-(dimethylamino)propyl]hexahydro-1,3,5-triazin (CAS RN 15875-13-5)

                        1. 1.–31.12.

                        600 tun

                        0 %

                        09.2658

                        ex 2933 99 80

                        73

                        5-Acetoacetylaminobenzimidazolon (CAS RN 26576-46-5)

                        1. 1.–31.12.

                        400 tun

                        0 %

                        09.2687

                        ex 3907 40 00

                        25

                        Směs polymerů z polykarbonátu a poly(methylmetakrylátu) s podílem polykarbonátu 98,5 % hmotnostních nebo vyšším, ve formě pelet nebo granulí, s propustností světla 88,5 % nebo vyšší, měřenou pomocí zkušebního tělesa s tloušťkou stěny 4,0 mm při vlnové délce λ = 400 nm (podle ISO 13468-2)

                        1. 1.–31. 12. 2017

                        400 tun

                        0 %

                        09.2629

                        ex 8302 49 00

                        91

                        Teleskopické hliníkové madlo používané při výrobě zavazadel(1)

                        1. 1.–31.12.

                        1 500 000 kusů

                        0 %

                        09.2668

                        ex 8714 91 10

                        ex 8714 91 10

                        21

                        31

                        Rám jízdního kola, vyrobený z uhlíkových vláken a umělé pryskyřice, barvený, lakovaný a/nebo leštěný, pro použití při výrobě jízdních kol(1)

                        1. 1.–31.12.

                        350 000 kusů

                        0 %

                        09.2669

                        ex 8714 91 30

                        ex 8714 91 30

                        21

                        31

                        Přední vidlice jízdního kola, vyrobená z uhlíkových vláken a umělé pryskyřice, barvená, lakovaná a/nebo leštěná, pro použití při výrobě jízdních kol(1)

                        1. 1.–31.12.

                        270 000 kusů

                        0 %

                        (1)

                        Pozastavení cel podléhá celnímu dohledu nad konečným užitím v souladu s článkem 254 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1)