				|

		52011PC0659

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí /* KOM/2011/0659 v konečném znění - 2011/0301 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.
SOUVISLOSTI NÁVRHU

V době finančních škrtů jsou naléhavě
zapotřebí inovativní řešení pro mobilizaci většího podílu soukromých úspor a
zlepšení řady finančních nástrojů dostupných pro projekty v oblasti
infrastruktury, zejména v odvětví energetiky, dopravy a informačních a
komunikačních technologií (IKT). Projekty v oblasti infrastruktury mají
přístup k financím omezený, a proto jsou nezbytné alternativní zdroje
dluhového financování. V případě projektů v oblasti infrastruktury
s komerčním potenciálem by mělo být pravidlem spojení fondů EU se
spoluprací s kapitálovým trhem a bankovním odvětvím, zejména
prostřednictvím Evropské investiční banky (EIB) jakožto finančního orgánu EU
zřízeného na základě Smlouvy.
(a) Iniciativa pro projektové dluhopisy
Evropa 2020 v rámci nástroje pro propojení Evropy (2014–2020)
Dne 29. června 2011 Evropská komise přijala
svůj návrh na víceletý finanční rámec pro období 2014–2020. Jedním z klíčových
rozhodnutí bylo spojit poskytování finanční pomoci pro dopravní, energetickou a
IKT infrastrukturu do společného legislativního rámce, nástroje pro propojení
Evropy:
„Komise se proto rozhodla, že navrhne
vytvoření nástroje pro propojení Evropy s cílem zrychlit rozvoj infrastruktury,
kterou EU potřebuje (…) Nástroj pro propojení Evropy bude financovat předem
vymezené prioritní infrastruktury v oblasti dopravy, energetiky a IKT, které
jsou v zájmu EU. Jedná se jak o materiální infrastrukturu, tak o infrastrukturu
informačních technologií, jež jsou v souladu s kritérii udržitelného rozvoje.“[1]
V souladu s tímto rozhodnutím Komise předloží
návrh nového nařízení, kterým se zavede nástroj pro propojení Evropy.
Iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se stane součástí řady
dluhových nástrojů, které může tento nástroj využívat společně s kapitálovými
nástroji a granty.
Tento nástroj vytvoří dlouhodobější rámec,
který zajistí rozvoj a realizaci projektů v oblasti energetiky, dopravy a
telekomunikací včasným a účinným způsobem. Souhrnná strategie prioritních
příležitostí pro projekty v oblasti infrastruktury[2] má značný
potenciál získat více finančních prostředků ze soukromého sektoru a zároveň
pomoci doplnit vnitřní trh.
Finanční nástroje jsou zapotřebí pro omezení určitých překážek, které
zabraňují přítoku dluhových a kapitálových prostředků financování. Jejich
hlavním cílem je získat finance ze soukromého sektoru a umožnit tento způsob
financování projektů. Intenzivnější investování do projektů v oblasti
infrastruktury zároveň stimuluje světový rozvoj finančních trhů po prodělané
krizi, zvyšuje rychlost hospodářské obnovy a podporuje růst. Iniciativa pro
projektové dluhopisy Evropa 2020 se stane nedílnou součástí nástrojů pro
sdílení rizika v rámci nástroje pro propojení Evropy pro období 2014–2020.
Finanční nástroje v rámci nástroje pro propojení Evropy mohou být
rozšířeny na další odvětví, jako je sociální infrastruktura, obnovitelná
energie nebo některé kosmické projekty, za předpokladu, že splní ekonomická a
finanční kritéria a Komise bude usilovat o přizvání dalších partnerů, mezi
jinými i mezinárodních finančních institucí nebo finančních institucí členských
států působících ve veřejném zájmu, aby se podílely na zavádění finančních
nástrojů po roce 2013.
(b) Pilotní fáze iniciativy pro projektové
dluhopisy Evropa 2020: 2012–2013
Hlavním cílem pilotní fáze v období 2012–2013
je příprava provozní fáze této iniciativy v rámci nástroje pro propojení Evropy
pro období 2014–2020 a bezprostřední podpora projektů v oblasti
infrastruktury.
V důsledku fiskálních úspor v rozpočtech
členských států hrozí nebezpečí, že projekty v oblasti infrastruktury, které
jsou v zájmu EU, nebudou realizovány dostatečně rychle, takže nebude možné
splnit cíle strategie Evropa 2020, což by ohrozilo hospodářskou obnovu a růst v
EU.
Navíc v důsledku problémů v oblasti likvidity
a rizik, které se během finanční krize objevily, reagovaly banky zkrácením
délky půjček společně se zvýšením cen a požadavků na kolaterál pro projekty v
oblasti infrastruktury. Přestože trhy s dluhopisy emitovanými bankami jeví
náznaky obnovy, projekty v oblasti infrastruktury mají i nadále velké problémy
při získávání dlouhodobého dluhového financování. A proto se zvýšila
potenciální důležitost trhů s dluhopisy jako zdroje finančních prostředků.
Jelikož však neexistují žádná veřejná opatření pro úvěrové posílení, nebyly v
několika posledních letech na projekty v oblasti transevropských dopravních a
energetických sítí nebo širokopásmových služeb emitovány žádné projektové
dluhopisy. Dokud budou projekty v oblasti infrastruktury zahrnovat prvky a
rizika, jako např. výstavby na zelené louce, obchodní příležitosti nejisté z
pohledu budoucích výnosů či regionální aspekty, včetně vlivu krize veřejného
dluhu a přeshraničního dopadu, v jejichž důsledku je příprava a realizace
projektu obtížná a časově náročná, budou takové projekty pro investory na
kapitálovém trhu i nadále neatraktivní.
Vzhledem k tomu, jakož i za účelem
přispění k dokončení jednotného trhu, se navrhuje spustit pilotní fázi
iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 v oblasti dopravy, energetiky a
IKT. Cílem této iniciativy je zmobilizovat investice do oblastí, které budou
stimulovat růst a vytvářet pracovní místa. Rozsáhlé a naléhavé investiční
potřeby v oblasti infrastruktury společně s dlouhými lhůtami potřebnými pro
přípravu projektů vyžadují bezodkladná opatření, která vyřeší nedostatek
financí a také využijí impulzu veřejných konzultací, a tím zvýší důvěru
investorů.
Cílem iniciativy pro projektové dluhopisy
Evropa 2020 je poskytnout úvěrové posílení, potřebné k přilákání investorů na
kapitálovém trhu. Tato iniciativa by umožnila vytvoření nového druhu aktiv ve
formě dluhopisů na projekty v oblasti infrastruktury. V kontextu hospodářské
obnovy a podpůrných opatření stimulujících růst je nezbytné spustit tuto iniciativu
v období, kdy investoři na kapitálovém trhu začali hledat alternativní
dlouhodobé investiční příležitosti se stabilními výnosy. Aby bylo možné
zajistit efektivnější provádění finančních nástrojů v rámci nástroje pro
propojení Evropy, je potřeba, aby byla spuštěna pilotní fáze, jednak aby
umožnila optimalizaci této koncepce a zároveň aby stimulovala investory v
období po roce 2013.
I kdyby byla
pilotní fáze omezená co do rozsahu, rozpočtových možností a počtu projektů,
které umožní podpořit, očekává se, že bude stimulovat tržní chování obecně
směrem ke zvýšenému akceptování dluhového financování projektů v oblasti
infrastruktury z prostředků kapitálového trhu, a tím položí základy
plnohodnotného provádění iniciativy v období 2014–2020.
Tato iniciativa
přináší přidanou hodnotu EU díky své schopnosti překlenout problémy fragmentace
trhu, s jakými by se podobná iniciativa musela potýkat na úrovni členských
států. Tato iniciativa spíše doplní, než nahradí půjčování od bank, a tím
poskytne alternativní a konkurenceschopný zdroj dlouhodobého dluhového
financování pro projekty v oblasti infrastruktury. Mobilizace financí
soukromého sektoru prostřednictvím finančních nástrojů EU zachová v malé míře
financování prostřednictvím grantů pro projekty, které nedokážou přilákat
dostatečné množství soukromého kapitálu.
V pilotní fázi by
Komise spolupracovala zejména s EIB na optimalizaci koncepce iniciativy, aby
iniciativa mohla být optimálním způsobem prováděna od roku 2014 dále.
Zkušenosti získané během pilotní fáze by umožnily investorům i sponzorům
projektů seznámit se se strukturou projektových dluhopisů a podle potřeby by se
k nim přihlédlo v případě jakýchkoli dalších iniciativ. Aby se zajistil
maximální dopad této iniciativy, mohla by se uplatňovat také u projektů
v pokročilém stadiu nabídkového řízení pro účely refinancování během nebo
krátce po provedení. Přestože během pilotní fáze by byla iniciativa prováděna
společně s EIB, pro provádění fáze od roku 2013 dále by byla požadována
širší škála partnerů.
V rámci
stávajícího víceletého finančního rámce již EU provádí nástroj pro sdílení
rizika společně s EIB, označovaný jako nástroj pro úvěrové záruky pro
projekty transevropských dopravních sítí (LGTT). Techniky sdílení rizika a
pracovní postupy této iniciativy budou sladěny s technikami a postupy
nástroje LGTT a rozsah by byl rozšířen na energetiku a telekomunikace.
Podobně jako u LGTT by příspěvek EU byl takto použit pro sdílení rizika
s EIB. Vzhledem k této podobnosti se v případě iniciativy pro projektové dluhopisy
tudíž očekává multiplikační účinek cca 15–20.
S ohledem na
nedostatek času vyzývá Komise Parlament a Radu, aby tento návrh pilotní fáze
přijaly co možná nejrychleji.

2.
VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADU

Veřejné konzultace byly zahájeny 28. února
2011 a týkaly se základních principů této iniciativy. Dále se 11. dubna 2011
uskutečnila konference, na níž byly probírány výhody a nevýhody plánované
iniciativy. Ke konci období konzultací bylo obdrženo přes 100 reakcí z řady
odvětví.
Zúčastněné strany iniciativu pro projektové
dluhopisy vítají. Zpětná vazba ohledně cílů iniciativy byla kladná. Zúčastněné
strany se domnívají, že zvýší a usnadní financování infrastruktury
prostřednictvím otevření trhů s dluhopisy jako zdroje dluhového kapitálu ve
formě, která je zajímavá pro investory z řad institucí. Navrhovaný mechanismus
a cílový rating A/A- byly shledány jako vhodné.
Dopad iniciativy na náklady na financování a
lhůty splatnosti je vnímán jako poměrně příznivý, tj. respondenti se domnívají,
že se náklady sníží a lhůty splatnosti prodlouží, pouze 2 % respondentů
věří, že by se náklady na financování nesnížily, a ostatní respondenti věří, že
dopad bude při nejhorším neutrální a při nejlepším kladný.
Co se týče stupně úvěrového posílení, většina
zúčastněných stran, které na tuto otázku odpověděly, se domnívá, že nástroje
zajišťující úvěrové posílení ve výši 20 % částky prioritního dluhu jsou
dostatečné, některé strany by tuto hodnotu pro daná odvětví, tedy transevropské
dopravní a energetické sítě a IKT, snížily na 10–20 %. Téměř všechny
zúčastněné strany se domnívají, že tato tři odvětví by měla představovat
ústřední projekty, které mají být financovány. Dále 1/4 zúčastněných stran má
za to, že se by měla rovněž zahrnout sociální infrastruktura, a 1/5 respondentů
věří, že by nárok měl mít i sektor obnovitelných zdrojů. Tyto projekty však
nespadají do oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a IKT a
budou zvažovány později.
V případě otázky jediného hlavního věřitele se
názory rozcházely. Komise tudíž v tomto ohledu nebude v této věci direktivní,
ale bude investory, sponzory projektů a další aktéry podporovat, aby
vytvářeli oboustranně přijatelné dohody.
Celkově kladný
ohlas potvrzuje, že Komise a EIB nalezly významnou tržní potřebu v oblasti
financování projektů, a znamená, že pokud bude tato iniciativa správně
navržena, bude úspěšná.
Posouzení dopadů zdůraznilo několik
potenciálních překážek v právních předpisech v oblastech zadávání zakázek
a kapitálových trhů. Komise se bude těmito otázkami v případě potřeby dále
zabývat s cílem najít vhodná řešení. Má se však za to, že tyto problémy by
neměly ohrozit realizaci pilotní fáze, přestože ji mohou zpomalit. Vzhledem k
tomu, že v Evropě de facto neexistuje trh s projektovými dluhopisy,
zúčastněné strany zdůraznily, že je zapotřebí tuto iniciativu zahájit co možná
nejdříve.
Vzhledem k tomu, že projektový dluhopis jako
meziodvětvový druh finančního nástroje pro oblast infrastruktury na evropské
úrovni ještě neexistuje, umožnila by pilotní fáze v letech 2012–2013 otestovat
jeho koncepci a přijetí na trhu za účelem zvýšení jeho efektivity v rámci
nástroje pro propojení Evropy (CEF) v období 201–-2020. Pilotní fáze by se
zaměřila na projekty v relativně pokročilém stadiu[3], aby se urychlila realizace a
umožnilo vytvoření portfolia projektů. Pro získání potřebných zkušeností, které
zajistí rychlé zavedení fáze od roku 2013 dále, je EIB ochotna pracovat na
konkrétních operacích souběžně s legislativním postupem (tj. před přijetím formálního
politického rozhodnutí), aby mohly být první transakce realizovány již v roce
2012.
Po slyšení výboru pro posouzení dopadů, které
se uskutečnilo 31. srpna 2011, výbor dne 2. září 2011 zaslal své
stanovisko. Na základě obdržených doporučení byla zpráva přeformulována
v těchto hlavních směrech:
Posouzení dopadů provádí přezkum stávající
situace na trhu s odkazem na posouzení dopadů k návrhu CEF, které zahrnuje
více podkladů v souvislosti s potenciálními nástroji CEF, chybějícími
prostředky pro financování a nedostatky trhu, které mají vliv na stávající
úrovně investic do infrastruktury. První posuzovaná možnost souvisí s aktuálním
stavem, tj. jde o pokračování stávajících programů podpory v oblasti energetiky
a dopravy a stávajících programů podpory a finančních nástrojů pro dopravu.
Druhá možnost se týká regulačních pobídek a třetí návrhu zavedení iniciativy
pro projektové dluhopisy. V tomto kontextu byla přezkoumána potenciální rizika
bránící provádění iniciativy a stanoven kvantifikovatelný očekávaný dopad z
hlediska násobného účinku. Posouzení rovněž ukazuje problémy, které souvisejí s
vytvořením regulačního rámce pro dlouhodobé investice, jako je zadávání
zakázek, směrnice Solventnost II nebo kapitálové požadavky.

3.
PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
3.1.
Právní základ

Jelikož se návrh zaměřuje na evropské sítě v
odvětví dopravy, energetiky a telekomunikací a mění zejména nařízení (ES) č.
680/2007, je založen na právním základě tohoto předpisu, to znamená článku 172
a čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

3.2.
Subsidiarita a proporcionalita

Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity,
jelikož nařízení EU pro financování projektů transevropských sítí
prostřednictvím projektových dluhopisů bylo vybráno jako nejvhodnější k
poskytnutí účinného prostředku z hlediska administrativní zátěže, který
podnítí rozsáhlejší financování prostřednictvím soukromého sektoru, přičemž
očekávaný multiplikační účinek z hlediska příspěvku z rozpočtu EU v porovnání s
celkovou výší financování se odhaduje na zhruba 15–20. Prostřednictvím zaměření
na optimalizaci využívání prostředků EU bude iniciativa usilovat o zlepšení
efektivity jak opatření EU, tak opatření členských států.
Návrh nařízení je rovněž v souladu se zásadou proporcionality, jelikož
nezachází dále, než je nutné pro dosažení jeho cílů.
Zatímco nástroj LGTT je určen pouze projektům v oblasti dopravy,
iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 bude prvním finančním nástrojem
EU, ze kterého budou moci těžit infrastrukturní projekty z několika odvětví s
podobnými potřebami financování, a bude poskytovat větší výhody z hlediska
dopadu na trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Poskytne zúčastněným
stranám z oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány,
stavební společnosti a provozovatelé, soudržný finanční nástroj EU.

3.3.
Podrobné vysvětlení návrhu

Aby bylo možné spustit pilotní fázi v rámci
stávajícího víceletého finančního rámce, je nutné provést následující změny
rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES[4], kterým se zavádí rámcový
program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007[5]
o poskytování finanční pomoci Unie v oblasti transevropských dopravních a
energetických sítí:
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
č. 1639/2006/ES zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace,
který zahrnuje informační a komunikační technologie (IKT). Je zapotřebí toto
rozhodnutí doplnit, aby se umožnilo spuštění iniciativy pro projektové
dluhopisy Evropa 2020 v oblasti IKT, a zejména vysokorychlostních
širokopásmových služeb.
Ustanovení čl. 1 odst. 1 tohoto návrhu přidává
spojení „širokopásmových služeb“ do čl. 26 odst. 2 písm. b) rozhodnutí o
rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace. Jelikož se očekává, že se
projekty v oblasti infrastruktury podle rozhodnutí o rámcovém programu pro
konkurenceschopnost a inovace zaměří na rozvoj projektů vysokorychlostních
širokopásmových služeb, je považováno za nezbytné to zdůraznit.
Ustanovení čl. 1 odst. 2 nahrazuje čl. 31
odst. 2 rozhodnutí o rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace. Jeho
účelem je zahrnout definici nástroje pro sdílení rizika pro projektové
dluhopisy. Díky tomu budou moci z iniciativy v její pilotní fázi těžit projekty
v oblasti IKT. Tento nástroj by měl být k dispozici do 31. prosince 2014.
Zatížení rozpočtu EU bude přísně omezené na rozpočtové prostředky a zbytkové
riziko ponese EIB.
Článek 1 rovněž umožní přerozdělení prostředků
až do výše 20 milionů EUR z rozpočtu IKT ve prospěch iniciativy pro projektové
dluhopisy Evropa 2020.
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
680/2007 dále stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Unie v
oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj
pro sdílení rizika označovaný jako „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty
transevropských sítí v oblasti dopravy“ (LGTT). Nařízení č. 680/2007 je rovněž
zapotřebí změnit, aby EU mohla upravovat rozsah stávajícího partnerství pro
sdílení rizika s EIB v rámci LGTT a EIB mohla podpořit dluhopisová financování
v rámci této iniciativy.
Účelem čl. 2 odst. 1 tohoto návrhu, kterým se
mění článek 2 nařízení (ES) č. 680/2007, je tudíž připojit definici nástroje
pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a definici úvěrového posílení
projektových dluhopisů. Díky tomu budou moci z iniciativy v její pilotní fázi
těžit projekty v oblasti transevropských energetických sítí.
Ustanovení čl. 2 odst. 2 tohoto návrhu mění
článek 4 nařízení (ES) č. 680/2007 a stanoví, že žádosti o nástroj pro sdílení
rizika pro projektové dluhopisy se podávají k EIB, jak tomu je v současné době
u LGTT.
Ustanovení čl. 2 odst. 3 návrhu umožní
přerozdělení prostředků až do výše 200 milionů EUR z nástroje pro úvěrové
záruky pro projekty transevropských sítí v oblasti dopravy (LGTT) a 10 milionů
EUR z rozpočtu transevropských energetických sítí ve prospěch iniciativy
pro projektové dluhopisy Evropa 2020. Zatížení rozpočtu EU bude přísně omezené
na rozpočtové prostředky a zbytkové riziko ponese EIB.
Aby se zajistilo rychlé uplatnění tohoto
nařízení, stanoví článek 3 návrhu, že navrhované nařízení by mělo vstoupit v
platnost prvním dnem po jeho vyhlášení.

4.
ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Iniciativa bude
zcela financována přerozdělením prostředků z rozpočtů stávajících programů pro
rok 2012 a 2013.
Nařízením (ES) č. 680/2007
byla již stanovena částka 500 mil. EUR pro LGTT, z čehož až 200 mil. EUR může
být přesunuto a použito na projektové dluhopisy v pilotní fázi v oblasti
dopravy takto:
06 03 03
transevropské dopravní sítě                            až 200 mil. EUR v letech
2012–2013
10 mil. EUR, resp.
20 mil. EUR lze přesunout z rozpočtových linií transevropských energetických
sítí a rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace takto:
32 03 02
transevropské energetické sítě                        až 10 mil. EUR v letech
2012–2013 pro projekty transevropských energetických sítí
09 03 01 rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace                až
20 mil. EUR v roce 2013 pro projekty IKT a širokopásmových služeb
Tato rozpočtová přerozdělení jsou stanovena ve
finančním výkazu k návrhu. Rozpočet EU nebude poskytovat žádné podmíněné
záruky, jelikož příspěvek EU bude omezen na částku, která bude k tomuto účelu
určena v rámci rozpočtových linií.
2011/0301 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES,
kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013),
a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování
finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a
energetických sítí
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na články 172 a 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[6],

s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7],
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č.
1639/2006/ES ze dne 24. října 2006[8]
zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace s různými druhy
prováděcích opatření, jež jsou uskutečňována prostřednictvím zvláštních
programů, k nimž patří program na podporu politiky informačních a komunikačních
technologií (IKT), který podporuje posilování vnitřního trhu pro výrobky a
služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby založené na
informačních a komunikačních technologiích a snaží se povzbudit inovace
prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a
investic do nich.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
680/2007 ze dne 20. června 2007[9]
stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti
transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj pro sdílení
rizika pod názvem „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských sítí
v oblasti dopravy“.
(3)
V průběhu následujících deseti let budou zapotřebí
nebývale rozsáhlé objemy investic do evropských dopravních a energetických sítí
a sítí informačních a komunikačních technologií na podporu stěžejních činností
v rámci strategie Evropa 2020 a za účelem rozvoje inteligentních,
modernizovaných a plně vzájemně propojených infrastruktur pro podporu dokončení
vnitřního trhu. Investiční potřeby pro transevropské dopravní sítě se odhadují
na 500 mld. EUR. Co se týče projektů v oblasti infrastruktury, které jsou pro
Evropu významné, jsou ohroženy investice ve výši zhruba 100 mld. EUR
v důsledku překážek souvisejících s udělováním povolení, právními předpisy
a financováním, zatímco dalších 100 mld. EUR zajistí přímo dané odvětví.
Investiční potřeby pro splnění cíle Digitální agendy v podobě zajištění
přístupu k rychlému internetu pro všechny občany a podniky v Evropě se pohybují
od 181 do 273 mld. EUR, z čehož by měly investice soukromého sektoru dosáhnout
30 až 100 mld. EUR.
(4)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8.
června 2011 o investování do budoucna: nový víceletý finanční rámec (VFR) pro
konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu[10] zdůraznil, že Unie by měla
jednat zejména, aby posílila využívání finančních zdrojů Unie jako katalyzátoru
pro získání dalších finančních prostředků od Evropské investiční banky (EIB),
Evropské banky pro obnovu a rozvoj, dalších mezinárodních finančních institucí
a soukromého sektoru, a uvítal iniciativu pro projektové dluhopisy Evropa 2020
jako mechanismu pro sdílení rizika s EIB, který poskytuje omezenou podporu z
rozpočtu Unie, jež by měla využít finančních prostředků Unie a přilákat
soukromé investory, aby se podíleli na předních projektech Unie v souladu s
cíli strategie Evropa 2020.
(5)
Finanční nástroje mohou zlepšit efektivitu
rozpočtových výdajů a docílit vysokých multiplikačních účinků z hlediska
získání finančních prostředků ze soukromého sektoru a dosažených objemů
investic. Očekávaný multiplikační účinek iniciativy pro projektové dluhopisy
Evropa 2020 je 15–20.
(6)
Rada dne 12. července 2011 upozornila na
skutečnost, že finanční nástroje je potřeba posuzovat z hlediska pákových
efektů v porovnání se stávajícími nástroji, riziky, která by vznikla pro vládní
rozvahy, a možným vytěsněním soukromých institucí. Sdělení Komise[11], týkající se pilotní fáze
iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a posouzení dopadů této
iniciativy vycházející z veřejných konzultací, přispívá k řešení výše
uvedených otázek.
(7)
Iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 má
dva cíle: za prvé pomoci financovat projekty, které tvoří priority evropské
politiky, a za druhé umožnit větší angažovanost soukromého sektoru na
kapitálovém trhu v oblasti dlouhodobého financování infrastrukturních projektů.
Přesměruje některé rozpočtové výdaje EU do oblastí podporujících růst s
přihlédnutím k rozpočtové disciplíně Unie a stropům v rámci stávajícího
víceletého finančního rámce.
(8)
Bude to první finanční nástroj, který bude přínosem
pro projekty v oblasti infrastruktury s podobnými finančními potřebami v
různých odvětvích, a jako takový přinese větší výhody, co se týče dopadu na
trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Poskytne zúčastněným stranám z
oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány, stavební
společnosti a provozovatelé, soudržný nástroj.
(9)
V rámci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa
2020 by dluhopisy byly emitovány projektovými společnostmi, rozpočet Unie
společně s financováním ze strany finančního partnera by byl použit ke zlepšení
úvěrové kvality dluhopisů pro přilákání investorů z kapitálového trhu s
dluhopisy, jako jsou penzijní fondy a pojišťovny.
(10)
Podpora Unie by měla zmírnit riziko související s
projektovými dluhopisy do té míry, že účastníci kapitálového trhu budou ochotni
investovat do většího objemu projektových dluhopisů na infrastrukturní
projekty, než jak by to bylo možné bez podpory Unie.
(11)
Hospodářská obnova Evropy by neměla být ohrožena
rostoucím přetížením dopravy, chybějícím energetickými přípojkami a
zpomalováním rozšiřování širokopásmových služeb v důsledku problémů
infrastrukturních projektů při získávání přístupu k dlouhodobým finančním
prostředkům ze soukromého sektoru nebo veřejného financování.
(12)
Přehodnocení programů investic do infrastruktury,
které provedly členské státy v kontextu fiskálních úspor a strukturálních
reforem, neusnadní požadované zrychlení investic do infrastruktury. Dlouhodobé
půjčky od bank na projekty infrastruktury jsou navíc stále nedostačující a
drahé a vyžadují alternativní a konkurenceschopné zdroje dluhového financování.

(13)
Finanční prostředky získané formou dluhopisů z
kapitálových trhů však nejsou v Unii pro projekty infrastruktury snadno
dostupné. V důsledku fragmentace trhů s dluhopisy v celé EU, společně s velikostí
a komplexností infrastrukturních projektů, které vyžadují dlouhé lhůty potřebné
pro přípravu projektů, je řešení tohoto problému na úrovni Unie urychleným
procesem s dostatečným předstihem před nástrojem pro propojení Evropy
včasné a vhodné.
(14)
A proto by pilotní fáze iniciativy pro projektové
dluhopisy Evropa 2020 měla být spuštěna během stávajícího finančního rámce za
účelem rozvoje financování prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů v
oblasti infrastruktury obecněji a rozšíření finančních nástrojů aktuálně
dostupných pro projekty v oblasti dopravy.
(15)
Za účelem realizace pilotní fáze iniciativy pro
projektové dluhopisy Evropa 2020 by mělo být změněno rozhodnutí č. 1639/2006/ES
a nařízení (ES) č. 680/2007. Cílem pilotní fáze je podpora infrastrukturních
projektů s komerčním potenciálem v odvětví dopravy, energetiky a IKT,
přičemž po roce 2013 může být tato iniciativa rozšířena i na další odvětví.
(16)
S ohledem na dlouholeté zkušenosti EIB jako
největšího finančníka infrastrukturních projektů a vzhledem k povaze EIB jako
finančního orgánu zřízeného Smlouvou by Komise měla do provádění této pilotní
fáze EIB zapojit. Zvláštní podmínky spolupráce, včetně sdílení rizika a odměny
EIB, by měly být stanoveny v dohodě mezi Komisí a EIB.
(17)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy
Evropa 2020 bude zahájena v rámci přípravy navrhovaného nástroje pro propojení
Evropy. Tato pilotní fáze pomůže vytvořit cestu pro finanční nástroj pro
sdílení rizika v rámci nástroje pro propojení Evropy.
(18)
Žádost o podporu, výběr a realizaci všech projektů
podléhá právním předpisům Unie, zejména s ohledem na státní podpory, a je
zapotřebí zajistit, aby nevznikaly deformace trhu nebo se k existujícím
deformacím nepřidávaly další.
(19)
Pilotní fáze by měla být financována
prostřednictvím přerozdělení rozpočtů na roky 2012 a 2013 ze stávajících
programů pro oblast dopravy, energetiky a telekomunikací. Tak by mohlo být
přerozděleno pro tuto iniciativu až 200 mil. EUR z rozpočtu transevropských
dopravních sítí, až 20 mil. EUR z rozpočtu rámcového programu pro
konkurenceschopnost a inovaci a až 10 mil. EUR z rozpočtu transevropských
energetických sítí. Dostupný rozpočet omezuje jak rozsah této iniciativy, tak
počet projektů, které lze podpořit.
(20)
Žádosti o rozpočtové finanční prostředky by měly vycházet
od EIB na základě řady projektů, které by EIB považovala za vhodné a
uskutečnitelné. Veškeré žádosti by měly být učiněny do 31. prosince 2013. V
důsledku komplexnosti velkých infrastrukturních projektů by k jejich schválení
by mohlo dojít později, nejpozději však do 31. prosince 2014.
(21)
Aby se zajistila účinnost opatření stanovených v
tomto nařízení, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po
vyhlášení.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
rozhodnutí č. 1639/2006/ES
Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se mění takto:
1. V čl. 26 odst. 2 se písmeno b)
nahrazuje tímto:
„(b) povzbuzování inovací prostřednictvím
širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a širokopásmových
služeb a investic do nich;“
2. Článek 31 se mění takto:
a) odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Projekty se zaměřují na podporu inovací,
přenosu technologií a rozšiřování nových technologií, jež jsou vyvinuté
natolik, že je lze zavést na trh.
Unie může do rozpočtu projektů uvedených v
odst. 1 písm. a) přispívat prostřednictvím grantů.
Unie může také poskytnout finanční příspěvek
pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro úvěry nebo záruky, které
poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro
projektové dluhopisy, jak je uvedeno v odstavcích 2a až 2d.“
b) Vkládají se následující odstavce 2a až 2d:
„2a. Nástrojem pro sdílení rizika pro
projektové dluhopisy se rozumí úvěrové posílení, které splňuje následující
kritéria:
a) má formu půjčky nebo záruky od Evropské
investiční banky na financování poskytnuté pro projekty v oblasti IKT a
širokopásmových služeb;
b) vztahuje se na rizika dluhové služby
projektu a zmírňuje úvěrové riziko držitelů dluhopisů;
c) používá se pouze pro projekty, jejichž
finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
2b. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení
rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých
nákladů, je omezena výhradně na výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení
rizika pro projektové dluhopisy, a souhrnný rozpočet Unie proto nesmí být nijak
dále zatížen. Zbytkové riziko související se všemi operacemi nese EIB.
2c. Podrobné podmínky pro provádění nástroje
pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sledování a kontroly, se
stanoví v pověřovací smlouvě mezi Komisí a EIB.
2d. V roce 2013 je možné
použít částku až do výše 20 mil. EUR z rozpočtu pro politiku IKT a
širokopásmových služeb v souladu s pravidlem stanoveným v příloze I
písm. b). Nástroj na sdílení rizika může použít výnosy
získané v průběhu investičního období na nové půjčky a záruky.“
Článek 2
Změny
nařízení (ES) č. 680/2007
Nařízení (ES) č. 680/2007 se mění takto:
1) V článku 2:
se doplňují nové body 14 a 15, které znějí:
„14. „nástrojem pro sdílení rizika pro
projektové dluhopisy“ úvěrové posílení poskytnuté pro projekty společného
zájmu. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se vztahuje na
rizika dluhové služby projektu a zmírňuje úvěrové riziko držitelů dluhopisů.
Používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází
z výnosů projektu.
15. „úvěrovým posílením“ použití půjčky nebo
záruky poskytnuté Evropskou investiční bankou za účelem zlepšení úvěrové
kvality projektového dluhu.“
2) V čl. 4 prvním pododstavci:
se doplňuje nová věta, která zní:
„Žádosti o nástroj pro sdílení rizika pro projektové
dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g) se podávají EIB v souladu s obvyklými
postupy EIB pro podávání žádostí.“
3) V článku 6 se odstavec 1 mění takto:
(a) v písmenu d) se doplňuje nová věta,
která zní:
„V roce 2012 a 2013 je možné přerozdělit částku
až 200 milionů EUR pro nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v
odvětví dopravy.“
b) vkládá se nové písmeno g), které zní:
„g) finanční příspěvek pro EIB na vytváření
rezerv a přidělování kapitálu pro úvěry nebo záruky, které poskytne EIB z
vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy
v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí. Expozice Unie
vůči nástroji pro sdílení rizika, včetně poplatků za správu a jiných
způsobilých nákladů, je omezena výhradně na výši příspěvku Unie na nástroj pro
sdílení rizika pro projektové dluhopisy, a souhrnný rozpočet Unie proto
nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související se všemi operacemi
nese EIB. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro
projektové dluhopisy, včetně jeho sledování a kontroly, se stanoví
v pověřovací smlouvě mezi Komisí a EIB. V roce 2012 a 2013 může být
v souladu s postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2 z rozpočtových linií pro
transevropské dopravní (LGTT) a energetické sítě na nástroj pro sdílení rizika
pro projektové dluhopisy přerozdělena částka až 210 milionů EUR, z toho až 200
milionů EUR na projekty v oblasti dopravy a 10 milionů EUR na projekty v
oblasti energetiky. Nástroj na sdílení rizika může použít výnosy získané v
průběhu investičního období na nové půjčky a záruky.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem
po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO
NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1         Název návrhu/podnětu
              1.2         Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3         Povaha
návrhu/podnětu
              1.4         Cíle

              1.5         Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6         Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7         Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1         Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2         Systém
řízení a kontroly
              2.3         Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

              3.1         Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2         Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1      Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
              3.2.2      Odhadovaný
dopad na operační prostředky
              3.2.3      Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy
              3.2.4      Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem
              3.2.5      Příspěvky
třetích stran
              3.3         Odhadovaný dopad na příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název návrhu/podnětu
Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady,
kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro
konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým
se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v
oblasti transevropských dopravních a energetických sítí
1.2.        Příslušné oblasti politik
podle členění ABM/ABB[12]

Oblast politiky:      Hospodářské a finanční
záležitosti
Aktivita ABB:       Finanční operace a
nástroje
Oblast politiky:      Mobilita a doprava
Aktivita ABB:       Transevropské sítě
Oblast politiky:      Informační společnost a
média
Činnosti:               Zavádění IKT (0903)
Oblast politiky:      Energetika
Aktivita ABB:       Transevropské sítě (3203)
1.3.        Povaha návrhu/podnětu
Návrh/podnět se týká akce
přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem
Příprava
nástroje pro propojení Evropy (CEF)
Podpora
rozvoje infrastruktur v oblasti energetiky, které zajistí kontinuitu a
bezpečnost dodávky energie, a tím správné fungování hospodářství
Zajištění
propojení a interoperability dopravních sítí
Podpora
zavádění IKT
1.4.2.     Specifické cíle a příslušné
aktivity ABM/ABB
Specifický cíl: Počet podpořených projektů
v odvětví dopravy, energetiky a širokopásmových služeb.
Aktivita ABB:
ECFIN: Finanční operace a nástroje
MOVE: Propojení a interoperabilita sítí
prostřednictvím odstranění míst s nedostatečnou propustností
INFSO: Zavádění IKT (0903)
ENER: Zlepšení bezpečnosti dodávky energie
prostřednictvím infrastruktury
1.4.3.     Očekávané výsledky a dopady
Upřesněte účinky,
které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
Cílem této iniciativy je podpořit obnovu
evropských trhů s projektovými dluhopisy a usnadnit projektům
infrastruktury přístup k finančním prostředkům. Iniciativa pro projektové
dluhopisy Evropa 2020 představuje nový finanční nástroj pro sdílení rizika,
který bude zaveden v politikách transevropských sítí pro oblast dopravy,
energetiky a telekomunikací, konkrétně širokopásmových služeb. Usiluje o
podporu většího objemu dluhových finančních prostředků ze soukromého sektoru
pro evropské infrastrukturní projekty.
Rozpočet EU jako součást rozpočtů transevropských
dopravních a energetických sítí a rámcového programu pro
konkurenceschopnost a inovaci (CIP) není použit ve formě grantu, ale místo toho
investován ve formě rezerv a přidělování kapitálu v Evropské investiční bance
(EIB) pro pokrytí části rizika, které na sebe EIB bere při financování
infrastrukturních projektů v rámci této iniciativy.
Provádění tohoto nástroje by mělo umožnit:
a) EIB poskytovat větší objemy finančních
prostředků pro infrastrukturní projekty a rizikovější, nicméně stále
„financovatelné“ projekty.
b) vytvoření multiplikačního účinku financí z
rozpočtu EU na soukromé investice do infrastruktury, takže 1 EUR z finančních
prostředků EU přidělených na iniciativu by mohlo generovat 15 až 20 EUR
investovaných do evropských infrastrukturních projektů.
Vzhledem k částkám, které jsou v rámci
rozpočtových linií k dispozici, a k jejich nezastupitelnosti v pilotní fázi se
však odhaduje, že počet projektů infrastruktury, které je možné podpořit, se
omezuje na 5–14. Tento odhadovaný počet projektů bude záviset hlavně na jejich
velikosti a přijetí na trhu.
1.4.4.     Ukazatele výsledků a dopadů
Cílem je zvýšit dostupnost financování
prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů pro infrastrukturní projekty,
které mají nárok na podporu v souladu s nařízením č. 680/2007 a rozhodnutím č.
1639/2006/ES. Použijí se tyto ukazatele:
– Počet projektů v oblasti transevropských
dopravních a energetických sítí a širokopásmových služeb, které získaly
finanční prostředky od EIB v rámci této iniciativy.
– Dosažený multiplikační účinek, a to kumulativní
i podle odvětví. Očekává se multiplikační účinek se součinitelem 15–20, pokud
jde o podporu ze strany rozpočtu EU v porovnání s celkovými investicemi,
poskytnutými na projekty podporované v rámci této iniciativy, a pokud jde o
podmínky transakcí.
– Objem finančních prostředků získaných z
kapitálových trhů formou dluhopisů na tyto projekty – kumulativní i podle
příslušných odvětví.
Sledování výsledků bude vycházet ze zpráv EIB a
průzkumu trhu.
1.5.        Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.     Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
V důsledku fiskálních úspor v členských
státech hrozí nebezpečí, že projekty v oblasti infrastruktury, které jsou v
zájmu EU, nebudou realizovány dostatečně rychle, takže nebude možné splnit cíle
strategie Evropa 2020, což ohrozí hospodářskou obnovu a růst v EU.
Navíc v důsledku problémů v oblasti likvidity a
rizik, které se během finanční krize objevily, reagovaly banky zkrácením délky
půjček, zvýšením cen a požadavků na kolaterál pro projekty v oblasti
infrastruktury. Přestože trhy s dluhopisy emitovanými bankami jeví náznaky obnovy,
projekty v oblasti infrastruktury mají i nadále problémy při získávání
dlouhodobého dluhového financování. Proto se zvýšila potenciální důležitost
trhů s dluhopisy jako zdroje financí. Jelikož však neexistují žádná trvalá
veřejná opatření pro úvěrové posílení, nebyly v posledních letech emitovány
žádné projektové dluhopisy na projekty v oblasti transevropských dopravních a
energetických sítí nebo širokopásmových služeb.
Cílem iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa
2020 je poskytnout úvěrové posílení potřebné k přilákání investorů na
kapitálovém trhu. Tato iniciativa by umožnila vytvoření nové třídy aktiv z
hlediska dluhopisů na projekty v oblasti infrastruktury. V kontextu hospodářské
obnovy a podpůrných opatření stimulujících růst je nezbytné spustit tuto
iniciativu v okamžiku, kdy investoři na kapitálovém trhu začali hledat
alternativní, spíše dlouhodobé než bezpečné investiční možnosti. Aby bylo možné
stimulovat tržní chování a zajistit efektivnější provádění finančních nástrojů
v rámci nástroje pro propojení Evropy, je potřeba, aby byla spuštěna pilotní
fáze rovněž pro účely hodnocení trhu, které by umožnilo optimalizaci koncepce
pro období po roce 2013.
1.5.2.     Přidaná hodnota ze zapojení EU
Tato iniciativa spíše doplní, než nahradí
půjčování od bank, a tím poskytne alternativní a konkurenceschopný zdroj
dlouhodobého dluhového financování pro projekty. Podobné nástroje, které by
přilákaly finanční prostředky z kapitálových trhů pro klíčové evropské
infrastrukturní projekty, neexistují.
Jsou zapotřebí inovativní řešení, která
bezodkladně zmobilizují větší podíl soukromých úspor z EU i zahraničí pro
projekty infrastruktury a zmírní tlak na vnitrostátní veřejné rozpočty.
Finanční operace EIB v rámci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020
doplní činnosti prováděné v rámci stávajících kapitálových a dluhových
nástrojů, Marguerite a nástroje pro úvěrové záruky pro projekty
transevropských sítí v oblasti dopravy (LGTT).
Finanční operace EIB představují jasně viditelný a
účinný nástroj pro podporu infrastrukturních projektů v oblasti dopravy,
energetiky a IKT, které jsou významné pro provádění strategie Evropa 2020. EIB
přenáší v plném rozsahu finanční výhody, které plynou z podpory ze strany EU a
z atraktivních nákladů na financování EIB pro konečné příjemce ve formě
konkurenceschopných úrokových sazeb.
Nástroj pro sdílení rizika poskytuje nezbytnou
finanční podporu EU pro projekty, které by za normálních okolností nesplňovaly
standardní pokyny a kritéria EIB.
1.5.3.     Závěry vyvozené z podobných
zkušeností v minulosti
Zjištění jsou shrnuta a analyzována v posouzení
dopadů, které je přiloženo k tomuto návrhu.
Zkušenosti s nástrojem pro úvěrové záruky pro
projekty transevropských sítí v oblasti dopravy (LGTT) ukazují, že je potřeba
mnoho času na to, aby finanční trhy, finanční a právní poradci, veřejné
orgány, sponzoři projektů a provozovatelé přijali nové myšlenky a pochopili,
jak příznivý dopad má LGTT na finanční strukturování projektů. Nástroj LGTT byl
zaveden v roce 2007 a byla to novinka. Specializovaný nástroj, který pokrýval
provozní rizika po skončení období výstavby u projektů v oblasti dopravní
infrastruktury. Je tudíž důležité spustit pilotní fázi iniciativy pro
projektové dluhopisy Evropa 2020, abychom nepřišli o impulz zúčastněných stran,
které tuto iniciativu vítají.
1.5.4.     Provázanost a možná součinnost
s dalšími finančními nástroji
Tato iniciativa je v souladu se strategií Evropa
2020, s návrhem na provádění nástroje pro propojení Evropy a roční analýzou
růstu.
Nástroj pro propojení Evropy vytvoří dlouhodobý
rámec, který zajistí rozvoj a realizaci projektů v oblasti energetiky,
dopravy a telekomunikací včas a efektivně. Souhrnná strategie prioritních
příležitostí pro projekty v oblasti infrastruktury, jak ji navrhla Komise dne 29.
června 2011[13],
má značný potenciál získat více finančních prostředků ze soukromého sektoru a
zároveň pomoci dokončit vnitřní trh. Strategie včetně výběru projektů, které
mají nárok na financování, je transparentní, a tak zajišťuje vysokou úroveň
jistoty pro všechny zúčastněné strany. Pro vytvoření celkových rámcových
podmínek pro infrastrukturní investice, které přinutí zúčastněné strany změnit
chování a zrychlí tempo zásahů je zapotřebí stanovení politických priorit,
předpisů, pobídkových schémat, úzké spolupráce zúčastněných stran, informačních
a osvětových kampaní v rámci této strategie. Granty a finanční nástroje, obojí
na základě zřejmých finančních pravidel, by byly k dispozici koordinovaným
způsobem.
Finanční nástroje jsou zapotřebí pro omezení
určitých překážek, které zabraňují přílivu dluhových a kapitálových prostředků
financování. Jejich hlavním cílem je získat finance ze soukromého sektoru a
usnadnit tento způsob financování projektů. Intenzivnější investování do
projektů v oblasti infrastruktury zároveň stimuluje rozvoj světových finančních
trhů po prodělané krizi, zvyšuje rychlost hospodářské obnovy a podporuje růst.
Iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se stane nedílnou součástí
nástrojů pro sdílení rizika v rámci CEF na období 2014–2020. Hlavním cílem
pilotní fáze v letech 2012–2013 je bezprostřední podpora infrastrukturních
projektů a příprava na provozní fázi iniciativy v letech 2014–2020.
1.6.        Doba trvání akce a finanční
dopad
Zavedení a počáteční fáze v letech 2012 až 2013.
1.7.        Předpokládaný způsob řízení[14]
Společné řízení s přenesením úkolů týkajících se
provádění na EIB.
V souladu s platnými předpisy návrh stanoví, že
EIB financuje investiční projekty v souladu s vlastními pravidly a
postupy. Za správu rozpočtových prostředků nese odpovědnost Komise. EIB a
Komise uzavřou dohodu, kterou se stanoví podrobná ustanovení a postupy o
provádění navrhovaného rozhodnutí.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla pro sledování a
podávání zpráv, řízení a kontrola
Finanční operace EIB budou řízeny v souladu s
vlastními pravidly a postupy EIB, včetně příslušných opatření v oblasti auditu,
kontroly a sledování. Jak předpokládá statut EIB, odpovědnost za ověření, zda
byla činnost EIB prováděna a její účetnictví vedeno řádným způsobem, nese Výbor
pro audit EIB, který spolupracuje s externími auditory. Účetnictví EIB
každoročně schvaluje její Rada guvernérů.
Kromě toho správní rada EIB, ve které je Komise
zastoupena jedním řádným a jedním zastupujícím členem, schvaluje všechny
finanční operace EIB a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem
a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Stávající tripartitní dohoda mezi Komisí, Účetním
dvorem a EIB z října 2003, která byla v roce 2007 prodloužena na další čtyřleté
období, uvádí podrobně pravidla, podle nichž má Účetní dvůr provádět své audity
finančních operací EIB, na něž se vztahuje záruka EU.
V souladu s čl. 49 interinstitucionální dohody
Komise předloží jednou ročně rozpočtovému orgánu zprávu o činnostech EIB.
Kromě toho EIB poskytuje Komisi statistické,
finanční a účetní údaje o jednotlivých finančních operacích EIB, které Komise
potřebuje ke splnění svých povinností podávat zprávy nebo splnění požadavků
Účetního dvora, a to včetně osvědčení auditora k nesplaceným částkám finančních
operací EIB.
Sledování, prováděné Komisí v souladu se zásadou
řádného finančního řízení, zahrnuje vypracování pravidelných zpráv o pokroku
při provádění iniciativy prostřednictvím finančního provádění, výsledků a
ukazatelů dopadu. Zprávy, podávané podle článku 49 interinstitucionální dohody,
budou zahrnovat oddíl zaměřený na tuto iniciativu.
A konečně, Komise zamýšlí v druhé polovině roku
2013 pilotní fázi vyhodnotit za účelem posouzení jejího úspěchu za toto krátké
období fungování a případných závěrů, vyvozených pro provádění po roce 2013 v
rámci CEF.
2.2.        Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí
Jelikož tato iniciativa zahrnuje provozní řízení
ze strany EIB, je postavena na kontrole a sledování, které jsou již
zavedeny pro nástroj pro úvěrové záruky na projekty transevropských dopravních
sítí. Hlavním úkolem EIB je přijímat opatření k zamezení podvodům, a to zejména
uplatňováním „Politiky EIB v rámci zabraňování a odrazování od korupce,
podvodů, nekalých praktik, nátlaku, praní peněz a financování terorismu v
činnostech Evropské investiční banky“, přijaté v dubnu 2008, na financované
operace.
Mezi pravidla a postupy EIB v rámci podrobných
ustanovení o boji proti podvodům a korupci patří pravomoc úřadu OLAF provádět
vnitřní šetření. Konkrétně v červenci 2004 Rada guvernérů EIB schválila
rozhodnutí „týkající se požadavků a podmínek vnitřních šetření ve vztahu k
předcházení podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem poškozujícím
finanční zájmy Společenství“.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

3.1.        Okruhy víceletého finančního
rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
·      Stávající výdajové rozpočtové linie. Financování
nástroje bude zajištěno přerozdělením prostředků z rozpočtu EU v rámci
stávajících programů ve stejných politických oblastech (MOVE, ENER a INFSO),
kterých se tento nový nástroj týká a které patří do stejných rozpočtových linií.

 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [Popis………………………...……….] || RP/NRP ([15]) || zemí ESVO[16] || kandidátských zemí[17] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1A || 06.03.03 TEN-T || RP || NE || NE || /NE || NE
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [Okruh………………………...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1A || 32.03.02 TEN-E || RP || NE || NE || NE || NE
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek ||   ||   ||
   || číslo [Okruh………………………...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1A || 09.03.01 CIP IKT PSP || RP || ANO || ANO || ANO || NE
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
Rozhodnutí, týkající se přidělování úvěrů pro tuto
akci, učiní rozpočtový orgán v rámci každoročního postupu. Rozdělení
prostředků na závazky a platby v jednotlivých letech je tudíž pouze
informativní. Celkový rozpočet EU, který je k dispozici pro pilotní fázi
iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020, je v každém případě
omezen na 230 mil. EUR.
V případě GŘ MOVE a TEN-T EA se očekává, že
potřebné správní úsilí zůstane na stejné úrovni, jako je nyní potřeba pro
řízení nástroje pro úvěrové záruky pro projekty transevropských sítí v oblasti
dopravy. Proto nebude mít žádný dopad na personální obsazení. Pro GŘ ENER a
INFSO se jedná o novou činnost, zatímco pro ECFIN vyžaduje provádění a následná
fáze správní úsilí. A proto bude mít pro tato GŘ dopady na personální obsazení,
byť různé vzhledem k různým úkolům.
v milionech EUR (zaokrouhleno na 4 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || 1A || Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost
 GŘ: MOVE, ENER a INFSO ||   ||   || 2012[18] || 2013 || 2014 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||
 06.03.03 || Závazky || (1) || 100 || 100 || 0 || 200
 Platby || (2) || 40 || 60 || 100 || 200
 32.03.02 || Závazky || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10
 Platby || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10
 09.03.01 || Závazky || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Platby || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[19] || 0 || 0 || 0 ||
 Číslo rozpočtové linie ||   || (3) ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky  pro GŘ MOVE, ENER a INFSO || Závazky || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230
 Platby || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 100 || 130 || 0 || 230
 Platby || (5) || 40 || 90 || 100 || 230
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1A víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230
 Platby || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 4 desetinná místa)
   ||   ||   || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 GŘ: MOVE, ENER, INFSO a ECFIN a TEN-T EA ||
  Lidské zdroje || 0,5 personál (ECFIN) + 0,1 personál (ENER) =   0,0762 (0,6*127000 standardní náklady na pozici) || 0,1 personál (ECFIN) + 0,1 personál (ENER) + 0,5 personál (INFSO) =   0,0889 (0,7*127000 standardní náklady na pozici) || 0,1 personál (ECFIN) + 0,1 personál (ENER) =   0,0254 (0,2*127000 standardní náklady na pozici) ||   ||   ||   ||   ||
  Ostatní správní výdaje || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM GŘ <…….> || Prostředky || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
v milionech EUR (zaokrouhleno na 4 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2012[20] || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 100,0762 || 130,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   || 230,1905
 Platby || 40,0762 || 90,0889 || 100,0254 ||   ||   ||   ||   || 230,1905
3.2.2.     Odhadovaný dopad na operační
prostředky
–
¨      Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků
–
x        Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále: Tyto potřeby však budou pokryty
prostřednictvím přerozdělení prostředků. Kromě toho neexistují žádné fixní
náklady na projekt, jelikož požadovaný rozpočet EU bude záviset na velikosti
projektu a dalších podmínkách. Proto jsou čísla uvedená níže pouze informativní
a ukazují, že počet projektů, které bude možno podpořit, je omezený.
–
Výstupy jsou počty projektů a rozpočtový příspěvek
požadovaný od EU pro EIB.
Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 4
desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok N+3 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[21] || Průměrné náklady výstupu závisí na velikosti projektu a jeho klasifikaci rizik, plnění atd. || Počet  výstupů || Náklady || Počet  výstupů || Náklady || Počet  výstupů || Náklady || Počet  výstupů || Náklady || Počet  výstupů || Náklady || Počet  výstupů || Náklady || Počet  výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[22]… || Počet podpořených projektů v oblasti dopravy, energetiky a širokopásmových služeb
 - Výstup MOVE || Počet projektů || Odhadovaných 20 || 1-2 || 40 || 1-3 || 60 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 3-11 || 200
 - Výstup ENER || Počet projektů || Odhadovaných 10 ||   ||   || 1 || 10 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 10
 - Výstup INFSO || Počet projektů || Odhadovaných 20 ||   ||   || 1-2 || 20 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1-2 || 20
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || 1- || 40 || 3-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2… ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY CELKEM || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5-14 || 230
 NÁKLADY CELKEM || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5-14 || 230
3.2.3.     Odhadovaný dopad na prostředky
správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
¨      Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–
X       Návrh/podnět vyžaduje využití správních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
   || Rok 2012[23] || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 4 desetinná místa)
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   || 0,1905
 Ostatní správní výdaje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||  0,0762 ||  0,0889 ||  0,0254 ||   ||   ||   ||   ||  0,1905
 Mimo OKRUH 5[24] víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné výdaje správní povahy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM ||  0,0762 ||  0,0889 ||  0,0254 ||   ||   ||   ||   ||  0,1905
3.2.3.2.  Odhadované potřeby v oblasti
lidských zdrojů
–
Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak
je vysvětleno dále:
 ||   || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) ||
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 || ECFIN: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO ||   ||   ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[25] ||
 || XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z „celkového rámce“) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [26] || - v ústředí[27] || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || - při delegacích || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||
Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo
zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v
oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na
řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního
přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Jelikož za provoz odpovídá hlavně EIB, budou zaměstnanci Komise provádět následující úkoly: - vyjednávání smluvních uspořádání atd. - správa rozpočtového procesu (na základě řady projektů poskytnuté ze strany EIB); - posuzování pravidelných informací, které předkládá EIB, a vypracovávání zpráv pro rozpočtový orgán, jako jsou zprávy podle článku 49 interinstitucionální dohody; - účast na schůzích řídících skupin za účelem sledování provádění; - účetnictví; - styk s Účetním dvorem, Parlamentem a Radou. - poskytování EIB pokynů týkajících se způsobilosti jednotlivých projektů
 Externí zaměstnanci || není uvedeno
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
–
Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým
finančním rámcem. Tyto částky budou získány formou přerozdělení ze stávajících
programů.
3.3.        Odhadovaný dopad na příjmy
Úroky a další výnosy, které
nástroj vygeneruje, např. poplatky uhrazené příjemci, a které budou přijaty do
31. prosince 2013, mohou být přidány ke zdrojům určeným pro tuto iniciativu. Po
1. lednu 2014 budou výnosy vráceny do rozpočtu Unie. V tomto okamžiku není
možné odhadnout proudění a načasování potenciálních výnosů.
–      ¨ Návrh/podnět nemá
žádný finanční dopad na příjmy.
–      X       Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨ na vlastní zdroje
–
X na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[28]
 2012 || 2013 || 2013 || Rok N+3 || … vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově vázaných
různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové linie.
Upřesněte způsob výpočtu
dopadu na příjmy.
[1]               KOM(2011) 500 v konečném znění.
[2]               KOM(2011) 500 Rozpočet strategie Evropa 2020 a příslušné
pracovní dokumenty útvarů Komise.
[3]               Např. projekty, které se nacházejí ve stadiu
upřednostňovaného uchazeče, a/nebo refinancování projektů v průběhu provádění).
[4]               Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15.
[5]               Úř. věst. L 162, 22.6.2007, s. 1.
[6]               Úř. věst. C , , s. .
[7]               Úř. věst. C , , s. .
[8]               Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15.
[9]               Úř. věst. L 162, 22.6.2007, s. 1.
[10]             KOM(2011) 500.
[11]             KOM(2011) 660.
[12]             ABM: řízení podle činností – ABB: sestavování rozpočtu
podle činností.
[13]             KOM(2011) 500 – Rozpočet strategie Evropa 2020 a příslušné
pracovní dokumenty útvarů Komise.
[14]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční
nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[15]             RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
[16]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[17]             Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země
západního Balkánu.
[18]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
provádět.
[19]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý
výzkum.
[20]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
provádět.
[21]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
silnic atd.).
[22]             Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle…“
[23]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
provádět.
[24]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý
výzkum.
[25]             SZ = smluvní zaměstnanec; DZ = dočasný zaměstnanec; MOD =
mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
odborník.
[26]             Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků
(bývalé linie „BA“).
[27]             V podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond
pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
[28]             Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru),
je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.