title: Návrh rozhodnutí Rady o postoji, který má zaujmout Smíšený výbor EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody (ISA)

text:
|

52010PC0122

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 30.3.2010KOM(2010)122 v konečném znění2010/0068 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADYo postoji, který má zaujmout Smíšený výbor EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody (ISA)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Protokol 31 k Dohodě o EHP obsahuje zvláštní ustanovení o spolupráci mezi Evropskou unií a státy ESVO EHP v oblastech mimo čtyři svobody.2. Předloha rozhodnutí Smíšeného výboru EHP, přiložená k tomuto návrhu rozhodnutí Rady, má změnit Protokol 31 s cílem rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody tak, aby zahrnovala rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 922/2009/ES ze dne 16. září 2009 o řešeních interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA)[1], a to s účinností od 1. ledna 2010. Státy ESVO se v rámci výboru pro řešení interoperability (výbor ISA) plně účastní (s výjimkou hlasovacího práva) částí významných pro EHP. Tento výbor je Evropské komisi nápomocen při provádění, řízení a rozvoji uvedeného programu, pokud jde o části projektu programu významných pro EHP.3. Podle čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru zaujímá Rada postoj k takovým rozhodnutím, který má jménem Unie přijmout na návrh Komise.4. Komise předkládá předlohu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP Radě, aby ji tato přijala jako postoj Unie. Komise doufá, že ji bude moci předložit Smíšenému výboru EHP co nejdříve.2010/0068 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADYo postoji, který má zaujmout Smíšený výbor EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobodyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 9 této smlouvy,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru[2], a zejména na čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Protokol 31 k Dohodě o EHP obsahuje zvláštní ustanovení o spolupráci mezi Evropskou unií a státy ESVO EHP v oblastech mimo čtyři svobody.2.  Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody, aby zahrnovala rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 922/2009/ES ze dne 16. září 2009 o řešeních interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA)[3], a to s platostí od 1. ledna 2010. Státy ESVO se v rámci výboru pro řešení interoperability (výbor ISA) plně účastní (s výjimkou hlasovacího práva) částí významných pro EHP. Tento výbor je Evropské komisi nápomocen při provádění, řízení a rozvoji uvedeného programu, co se týče částí projektu programu významných pro EHP.3.  Je proto nezbytné změnit Protokol 31,ROZHODLA TAKTO:Jediný článekPostoj, který má zaujmout Smíšený výbor EHP k plánované změně Protokolu 31 o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, je uveden v příloze k tomuto rozhodnutí.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHA PředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č.ze dne ,kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobodySMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:4.  Protokol 31 k Dohodě byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. .../… ze dne …[4].5.  Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody tak, aby zahrnovala rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 922/2009/ES ze dne 16. září 2009 o řešeních interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA)[5].6.  Proto je třeba změnit Protokol 31 k Dohodě, aby s účinností od 1. ledna 2010 tuto rozšířenou spolupráci umožňoval,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Protokol 31 k dohodě se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bylo Smíšenému výboru EHP učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody*.Použije se ode dne 1. ledna 2010.Článek 3Toto rozhodnutí se zveřejňuje v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.V Bruselu dne […].Za Smíšený výbor EHPpředseda/předsedkyně tajemníci Smíšeného výboru EHPPŘÍLOHArozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. …/…Článek 17 (Telematická výměna dat) protokolu 31 k Dohodě se mění takto:a) V odstavci 1 se slova „v odst. 5 písm. a)“ a „v odst. 5 písm. b)“ nahrazují slovy „v odst. 6 písm. a)“ a „v odst. 6 písm. b)“.b) Do odstavce 1 se vkládá tento pododstavec:„Státy ESVO se ode dne 1. ledna 2010 účastní projektů a činností programů Unie uvedených v odst. 6 písm. c), pokud tyto projekty a činnosti podporují spolupráci smluvních stran.“c) V odstavci 2 se slova „v odstavci 5“ nahrazují slovy „v odstavci 6“.d) V odstavci 3 se slova „v odst. 5 písm. a)“ nahrazují slovy „v odst. 6 písm. a)“.e) V odstavci 4 se slova „v odst. 5 písm. b)“ nahrazují slovy „v odst. 6 písm. b)“.f) Dosavadní odstavec 5 se označuje jako odstavec 6.g) Za odstavec 4 se vkládá nový odstavec, který zní:„5. Státy ESVO se od začátku spolupráce v rámci programu uvedeného v odst. 6 písm. c) plně účastní (s výjimkou hlasovacího práva) částí významných pro EHP, jimiž se zabývá výbor pro řešení interoperability (výbor ISA), který je Evropské komisi nápomocen při provádění, řízení a rozvoji uvedeného programu, co se týče projektových částí programu významných pro EHP.“h) Na konci odstavce 6 se doplňuje nové písmeno a nová odrážka, které znějí:„c) s ohledem na účast ode dne 1. ledna 2010:– 32009 D 0922 : Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 922/2009/ES ze dne 16. září 2009 o řešeních interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA) (Úř. věst. L 260, 3.10.2009, s. 20).“[1] Úř. věst. L 260, 3.10.2009, s. 20.[2] Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.[3] Úř. věst. L 260, 3.10.2009, s. 20.[4] Úř. věst. L …[5] Úř. věst. L 260, 3.10.2009, s. 20.* [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky].


|

52010PC0804

Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii  /* KOM/2010/0804 konecném znení - COD 2010/0390 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 13.1.2011KOM(2010) 804 v konečném znění2010/0390 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo poskytnutí další makrofinanční pomoci GruziiSEK(2010) 1617 v konečném zněníDŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislosti návrhu |110 | Odůvodnění a cíle návrhu EU ukončila na počátku srpna 2010 vyplácení 46 milionů EUR makrofinanční pomoci Gruzii, která byla schválena Radou v listopadu 2009. Podpora, která byla poskytnuta ve formě grantů, byla součástí příslibu dvou možných operací makrofinanční pomoci ve stejné výši, který učinila Evropská komise na Mezinárodní dárcovské konferenci v říjnu 2008[1]. Schválení druhé makrofinanční pomoci bylo vázáno na podmínku trvání potřeby vnějšího financování nad rámec dohodnutý s MMF. V dopise ze dne 10. května 2010 požádal gruzínský ministr financí o aktivaci druhé části prostředků EU přislíbených Komisí, která činila 46 milionů EUR. V této souvislosti navštívil na počátku září tým Evropské komise Gruzii, aby posoudil makroekonomickou situaci země a její výhled na roky 2010–2011, přičemž se zaměřoval na platební bilanci a rozpočtové potřeby. Komise je toho názoru, že aktivace druhé části makrofinanční pomoci přislíbené v roce 2008 je odůvodněna. I když došlo k oživení gruzínského hospodářství (po dvojitém šoku způsobeném vojenským konfliktem s Ruskem v srpnu 2008 a globální finanční krizí), jsou platební bilance a stav rozpočtu i nadále slabé a zranitelné. Platební bilance je nestabilní zejména v důsledku trvajících následků konfliktu s Ruskem, včetně blokády většiny přímého obchodu s touto zemí a skutečnosti, že příliv přímých zahraničních investic (PZI) nedosahuje úrovně z doby před krizí, jakož i v důsledku stále značně vysokého schodku běžného účtu a značného umořování úvěrů (přičemž se očekává, že splátky úvěrů budou soustředěny v letech 2012–2014). V této souvislosti Komise navrhuje další makrofinanční pomoc pro Gruzii, která bude dosahovat 46 milionů EUR. Makrofinanční pomoc EU má představovat příspěvek na pokrytí potřeby externího financování země, která byla stanovena ve spolupráci s MMF v souvislosti s dohodou o pohotovostním úvěru ve výši 1,17 miliardy USD uzavřenou s MMF, která je platná od října 2008. Navrhovaná podpora by byla poskytována z poloviny ve formě grantů a z poloviny ve formě úvěrů. Nová dohoda o makrofinanční pomoci by Gruzii pomohla řešit hospodářské následky konfliktu s Ruskem a hospodářské krize. Nová dohoda o makrofinanční pomoci podpoří vládní agendu hospodářských reforem. Snížila by krátkodobou finanční nestabilitu, které hospodářství stále čelí, a zároveň by podpořila reformní opatření, jejichž cílem je dosažení udržitelnější platební bilance a stavu rozpočtu ve střednědobém horizontu. Pomoc by rovněž podpořila politická opatření na posílení řízení veřejných financí (v návaznosti na předchozí makrofinanční pomoc a sektorální opatření rozpočtové podpory), jakož i opatření na podporu hospodářské a finanční integrace do EU, zejména využitím potenciálu, který nabízí budoucí dohoda o přidružení, jejímž účelem je uzavření obsáhlé a ucelené dohody o volném obchodu. Navrhovaná nová makrofinanční pomoc bude mimořádná a časově omezená a bude poskytnuta souběžně s pohotovostním úvěrem. Doplní podpory od mezinárodních a bilaterálních dárců. |120 | Obecné souvislosti Po dvojitém šoku způsobeném vojenským konfliktem s Ruskem v srpnu 2008 a globální krizí vykazuje gruzínská ekonomika znaky oživení. Očekává se, že v roce 2010 dojde po dvou letech nízkého nebo záporného růstu k oživení hospodářské aktivity. Zatímco v roce 2009 došlo k poklesu reálného HDP o 3,9 %, v prvním pololetí roku 2010 HDP silně vzrostl, a to o 6,6 % (na meziročním základě). Očekává se, že inflace vyjádřená indexem spotřebitelských cen vzroste a dosáhne na konci roku 2010 více než 8 %, částečně v důsledku zvýšení cen dovážených obilovin. Vláda v souvislosti s hospodářským oživením rozhodla o zpřísnění rozpočtové a měnové politiky. V rámci programu dohodnutého s MMF má být schodek rozpočtu snížen z 9,2 % HDP v roce 2009 na 6,3 % v roce 2010 a 4,8 % HDP v roce 2011. Se zpřísňováním monetární politiky se začalo v létě, a to mírným zvýšením klíčové úrokové sazby, aby inflace byla udržena pod kontrolou. I když se zdá, že hospodářské oživení posiluje, hospodářská situace je i nadále nestabilní, neboť financování výrazného schodku běžného účtu je nejisté. Oslabením domácí poptávky přispěla krize ke snížení schodku běžného účtu v roce 2009 na polovinu. Schodek je však i nadále velmi rozsáhlý a v roce 2010 podle odhadů dosáhne 12,0 % HDP, přičemž v roce 2011 by se situace neměla zlepšit. Gruzínský vývoz trpěl i nadále v důsledku obchodního embarga uvaleného Ruskem v roce 2006 a rozšířeného v roce 2008. Financování běžného účtu v letech 2010–2011 je stále nejisté. Příliv PZI byl negativně ovlivněn krizí a v roce 2010 poklesnou podle odhadů ještě více, přičemž v roce 2011 se jejich výrazné oživení nečeká. Neuspokojivé výsledky v oblasti PZI ohrožují financování běžného účtu a vytváření mezinárodních měnových rezerv a ukazují, že důvěra zahraničních investorů, která zaznamenala dramatický propad v důsledku vojenského konfliktu s Ruskem v roce 2008, se doposud neobnovila. Odráží rovněž skutečnost, že privatizační proces ztratil rychlost, neboť řada nejatraktivnějších státních aktiv je již prodána. Ačkoli se hrubé mezinárodní rezervy zvýšily z nejnižšího stavu 1,5 miliard USD, dosaženého během krize, na 2,1 miliardy USD na konci září 2010, jsou stále na nedostatečné úrovni, zejména proto, že obnovy bylo částečně dosaženo díky úvěru MMF. Čisté mezinárodní rezervy se přitom snížily z 850 milionů USD v září 2008 na 740 milionů USD v září 2010. Platební bilance je nestabilní rovněž kvůli vysoké úrovni zahraničního veřejného dluhu a výrazné potřebě refinancování v příštích letech. MMF v září 2008 schválil 18měsíční dohodu o pohotovostním úvěru pro Gruzii o hodnotě 750 milionů USD. Během třetího přezkumu programu, schváleného výkonnou radou MMF v září 2009, byla platnost dohody o pohotovostním úvěru prodloužena do 14. června 2011 a balíček financování byl navýšen, takže celkový objem programu dohody o pohotovostním úvěru dosáhl 1,17 miliardy USD. Program i nadále probíhá: výkonná rada MMF dokončila dne 9. července 2010 šestý přezkum dohody o pohotovostním úvěru a došla k závěru, že program byl v zásadě úspěšný. Příští přezkum MMF, který bude kombinovaným sedmým a osmým přezkumem, je naplánován na listopad 2010. Celkový podpůrný balíček pro roky 2008–2010 přislíbený mezinárodním dárcovským společenstvím na dárcovské konferenci v roce 2008, dosáhl výše 4,5 miliardy USD, včetně 1 miliardy USD od USA, 200 milionů USD od Japonska, 173 milionů USD od členských států EU a 2,4 miliardy USD od multilaterálních finančních institucí. Celkové závazky veřejného sektoru dosáhly 2,6 miliardy USD a příslušné převody proběhly z velké části během počátečních fází programu. |n | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Žádné |140 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Gruzie je jednou z partnerských zemí EU v rámci evropské politiky sousedství. Akční plán evropské politiky sousedství EU–Gruzie byl přijat v listopadu 2006 na období pěti let. Evropská unie má mimořádný zájem na tom, aby na její východní hranici panovala stabilita, zlepšila se zde správa a hospodářská situace. Za tímto účelem EU a šest partnerských zemí oficiálně zahájily během pražského summitu dne 7. května 2009 iniciativu Východního partnerství. Na mezinárodní dárcovské konferenci v říjnu 2008 přislíbila Evropská komise Gruzii až 500 milionů EUR pomoci. Zdroje financování zahrnují jak plánované prostředky v rámci Evropského nástroje sousedství a partnerství a nástrojů k řešení krizí, jako jsou nástroj stability, humanitární pomoc a makrofinanční pomoc. Balíček představuje přímou reakci na hospodářské a sociální obtíže, se kterými se země potýká v důsledku vojenského konfliktu v srpnu 2008 a globální finanční krize. Makrofinanční pomoc EU doplňuje jiné nástroje pomoci, neboť Gruzii poskytuje krátkodobou makroekonomickou podporu v souvislosti s dohodou o pohotovostním úvěru s MMF. Rovněž doplňuje rozpočtovou podporu v rámci Evropského nástroje sousedství a partnerství, která pomáhá pokrývat finanční potřeby Gruzie a je provázána se specifickými sektorálními reformami. Návrh nové makrofinanční pomoci Gruzii je plně v souladu s pokyny pro makrofinanční pomoc stanovenými v závěrech Rady z roku 2002 k makrofinanční pomoci a v doprovodném dopise předsedy Rady předsedovi Komise. Návrh je, jak je podrobněji vysvětleno v doprovodném pracovní dokumentu útvarů Komise k tomuto návrhu, zejména v souladu s následujícími pokyny: výjimečná povaha, politické podmínky, komplementarita, podmíněnost a finanční disciplína. |Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |219 | Makrofinanční pomoc tvoří nedílnou součást mezinárodní podpory poválečné hospodářskou obnovy Gruzie. Při přípravě mezinárodní dárcovské konference útvary Komise úzce spolupracovaly se Světovou bankou a konaly se konzultace o provádění přislíbeného balíčku s multilaterálními a bilaterálními dárci. Při přípravě tohoto návrhu makrofinanční pomoci konzultovaly útvary Komise Mezinárodní měnový fond. Před předložením svého návrhu makrofinanční pomoci konzultovala Komise členské státy EU v Hospodářském a finančním výboru. Komise byla rovněž v pravidelném kontaktu s gruzínskou vládou. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Komise s pomocí externích znalců provede operační hodnocení ověřující kvalitu a spolehlivost gruzínských veřejných finančních okruhů a správních postupů. |230 | Posouzení dopadů Makrofinanční pomoc a s ní spojené ekonomické přizpůsobení a program reforem pomohou zmírnit krátkodobé potřeby financování Gruzie a podpoří politická opatření zaměřená na střednědobé posílení platební bilance a udržitelnost veřejných financí, urychlí udržitelný růst a podpoří ekonomickou integraci a sbližování právních předpisů s EU. Pomůže rovněž zlepšit efektivnost a transparentnost správy veřejných financí, přičemž naváže na pozitivní výsledky předchozí operace makrofinanční pomoci v této zemi. Makrofinanční pomoc podpoří rovněž makrofinanční stabilizaci a strukturální politiky programu dojednaného s MMF. |Právní stránka návrhu |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Evropská unie dá Gruzii k dispozici makrofinanční pomoc, přičemž polovinu budou představovat granty a polovinu úvěry, o celkové maximální výši 46 milionů EUR. Pomoc přispěje k pokrytí přetrvávajících gruzínských potřeb financování z externích zdrojů v letech 2009–2011, zjištěných Komisí na základě odhadů Mezinárodního měnového fondu. Pomoc má být vyplacena v roce 2011 ve dvou stejně vysokých splátkách, přičemž každá z nich bude sestávat z grantové a úvěrové části. Za správu pomoci odpovídá Komise. V souladu s finančním nařízením se bude přihlížet ke zvláštním ustanovením v oblasti předcházení podvodům a jiným nesrovnalostem. Očekává se, že výplata první splátky proběhne v prvním čtvrtletí roku 2011. Druhá splátka, závislá na řadě politických opatření, by mohla být vyplacena v třetí čtvrtině roku 2011. Vyplácení bude záviset na úspěšném přezkumu dohody o pohotovostním úvěru s MMF, jak je u nástroje makrofinanční pomoci obvyklé. Kromě toho se Komise a gruzínské orgány v memorandu o porozumění dohodnou na specifických opatřeních strukturálních reforem. Útvary Komise v souvislosti s prováděním předchozí operace makrofinanční pomoci úzce spolupracovaly s gruzínskými orgány na reformě správy veřejných financí za účelem vytvoření transparentnějšího, soudržnějšího a odpovědnějšího systému správy veřejných financí. Při provádění nové operace makrofinanční pomoci by byl rozšířen rozsah politických podmínek, zejména o opatření zaměřená na posílení hospodářské a finanční integrace, jakož i harmonizace předpisů s EU ve vybraných oblastech, podle akčního plánu v rámci evropské politiky sousedství a při zohlednění nových souvislostí, pokud jde o záměr uzavřít dohodu o přidružení mezi EU a Gruzií. Komise se po úspěšném provádění předchozí dohody o makrofinanční pomoci, při němž gruzínské orgány prokázaly politickou vůli a schopnost provádět strukturální reformy, domnívá, že rovněž provádění druhé operace makrofinanční pomoci přispěje k provádění vládní agendy strukturálních reforem. Podmínky budou v souladu s prioritami akčního plánu evropské politiky sousedství EU–Gruzie. Rozhodnutí vyplatit polovinu navrhované pomoci ve formě grantů a druhou polovinu ve formě úvěrů je odůvodněno úrovní rozvoje Gruzie (měřenou jejím příjmem na osobu) a dluhovými ukazateli, jakož i aktuálním zlepšením hospodářské situace země. Využití grantů pro celou částku pomoci v předchozím případě musí být chápáno jako výjimečné rozhodnutí, které bylo odůvodněno velmi obtížnými podmínkami, v nichž se Gruzie na konci roku 2008 nacházela. Kombinace grantů a úvěrů je rovněž v souladu se skutečností, že Gruzie je pro účely Světové banky od ledna 2009 také zemí, které poskytuje různé nástroje. U budoucích operací Světové banky se očekává, že země obdrží jednu třetinu pomoci Světové banky ve formě úvěrů IDA, zatímco dvě třetiny pomoci budou poskytnuty podle podmínek IBRD. |310 | Právní základ Právním základem tohoto návrhu je článek 212 Smlouvy o fungování Evropské unie. |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do sdílené pravomoci EU. Zásada subsidiarity se použije s ohledem na skutečnost, že cílů obnovení krátkodobé makroekonomické stability nemůže být dostatečně dosaženo na úrovni členských států a může být tudíž snadněji dosaženo Evropskou unií. Hlavními důvody jsou rozpočtová omezení na vnitrostátní úrovni a potřeba silné koordinace dárců, aby se podpora maximalizovala. |Zásada proporcionality |331 | Návrh je v souladu se zásadou proporcionality: omezuje se na minimum nutné k dosažení cílů krátkodobé makroekonomické stability a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné. |332 | Jak Komise stanovila na základě odhadů MMF v souvislosti s dohodou o pohotovostním úvěru, odpovídá částka podpory 14 % zbývajícího deficitu financování na období 2009–2011. Má se za to, že s ohledem na pomoc, kterou Gruzii přislíbily členské státy EU, bilaterální dárci a multilaterální věřitelé obecně, jedná se ze strany EU o přiměřené sdílení břemene. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: ostatní. |342 | Vzhledem k tomu, že neexistuje rámcové nařízení o nástroji makrofinanční pomoci, ostatní nástroje by nebyly přiměřené a jediným možným právním nástrojem pro poskytnutí této pomoci jsou ad hoc rozhodnutí Rady podle článku 212 SFEU. K řešení těchto makroekonomických cílů by nebylo vhodné projektové financování nebo technická pomoc. Klíčovou přidanou hodnotou makrofinanční pomoci ve srovnání s ostatními nástroji EU by bylo zmírnění vnějšího finanční omezení a pomoc při vytváření stabilního makroekonomického rámce, včetně podpory udržitelné platební bilance a stavu rozpočtu, jakož i vhodného rámce pro strukturální reformy. Makrofinanční pomoc může v důsledku skutečnosti, že pomůže vytvořit celkový rámec pro makroekonomickou a strukturální politiku, zvýšit efektivnost akcí financovaných v Gruzii v rámci jiných, úžeji zaměřených finančních nástrojů EU. |Rozpočtové důsledky |401 | Grantový prvek pomoci (23 milionů EUR) by byl financován z prostředků na závazky na rok 2011 v rozpočtové linii 01 03 02 (makroekonomická pomoc), přičemž k vyplacení dojde v roce 2011. V souladu s nařízením o záručním fondu[2] se očekává, že k poskytnutí prostředků záručnímu fondu dojde v roce 2013, a to o objemu nejvýše 2,1 milionů EUR. To odpovídá 9 % půjčky ve výši 23 milionů EUR, která má být podle předpokladu vyplacena v roce 2011. |Doplňující informace |Ustanovení o přezkumu / revizi / skončení platnosti |533 | Návrh zahrnuje ustanovení o skončení platnosti. Navrhovaná makrofinanční pomoc bude k dispozici po 2,5 roku od prvního dne po vstupu memoranda o porozumění v platnost. |1.  2010/0390 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo poskytnutí další makrofinanční pomoci GruziiEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 212 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[3],po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,v souladu s řádným legislativním postupem[4],vzhledem k těmto důvodům:2.  Vztahy mezi Gruzií a Evropskou unií se rozvíjejí v rámci evropské politiky sousedství. V roce 2006 schválily EU a Gruzie akční plán evropské politiky sousedství, který stanoví střednědobé priority ve vztazích mezi EU a Gruzií. Od roku 2010 vyjednávají EU a Gruzie dohodu o přidružení, která má podle očekávání nahradit stávající dohodu o partnerství a spolupráci. Rámec vztahů mezi EU a Gruzií je dále posílen nově zavedeným Východním partnerstvím.3.  Na mimořádném zasedání Evropské rady dne 1. září 2008 byla potvrzena vůle EU posílit vztahy mezi EU a Gruzií po ozbrojeném konfliktu mezi Gruzií a Ruskem v srpnu 2008.4.  Hospodářství Gruzie je od třetího čtvrtletí 2008 ovlivněno mezinárodní finanční krizí, klesá jeho výkonnost, snižují se daňové příjmy a rostou potřeby financování z externích zdrojů.5.  Na mezinárodní dárcovské konferenci konané v říjnu 2008 přislíbilo mezinárodní společenství podporu gruzínské hospodářské obnově v souladu se společným hodnocením potřeb provedeným OSN a Světovou bankou.6.  Evropská unie přislíbila Gruzii pomoc ve výši až 500 milionů EUR.7.  Korekce a obnova gruzínské ekonomiky je podporována finanční pomocí Mezinárodního měnového fondu (MMF). V září 2008 se gruzínské orgány dohodly s MMF na dohodě o pohotovostním úvěru o velikosti 750 milionů USD na dosažení nezbytné změny gruzínské ekonomiky vzhledem k hospodářské krizi.8.  Po dalším zhoršení hospodářské situace a nezbytné revizi ekonomických prognóz, jež byly podkladem programu, a s ohledem na vyšší potřeby financování z externích zdrojů bylo dosaženo dohody mezi Gruzií a MMF ohledně zvýšení částky poskytované podle dohody o pohotovostním úvěru, a to o 424 milionů USD, což v srpnu 2009 schválila výkonná rada MMF.9.  Evropská unie má v úmyslu poskytnout v letech 2010–2012 granty rozpočtové podpory v rámci Evropského nástroje sousedství a partnerství v celkové výši 37 milionů EUR ročně.10.  Vzhledem ke zhoršující se hospodářské situaci a prognózám požádala Gruzie Evropskou unii o poskytnutí makrofinanční pomoci.11.  Vzhledem k tomu, že u platební bilance je stále zbytkový schodek financování, je makrofinanční pomoc za stávajících výjimečných okolností považována za vhodnou odpověď na žádost Gruzie o podporu hospodářské stability ve spojení se stávajícím programem MMF.12.  Makrofinanční pomoc Evropské unie by neměla pouze doplňovat programy a zdroje z MMF a Světové banky, ale měla by rovněž zajistit přidanou hodnotu vyplývající ze zapojení Unie.13.  Komise by měla zajistit, aby makrofinanční pomoc Unie byla po právní i obsahové stránce v souladu s opatřeními, která byla přijata v rámci jednotlivých oblastí vnější činnosti, a dalšími příslušnými politikami Unie.14.  Zvláštní cíle makrofinanční pomoci Unie by měly zvyšovat efektivitu, transparentnost a odpovědnost. Komise by měla plnění těchto cílů pravidelně sledovat.15.  Podmínky spojené s poskytnutím makrofinanční pomoci Unie by měly odrážet hlavní zásady a cíle politiky Unie vůči Gruzii.16.  S cílem zajistit účinnou ochranu finančních zájmů Evropské unie souvisejících s touto makrofinanční pomocí je nezbytné, aby Gruzie přijala vhodná opatření v oblasti předcházení a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí souvisejících s touto pomocí. Je rovněž nezbytné, aby Komise zajistila odpovídající kontroly a Účetní dvůr odpovídající audity.17.  Uvolněním finanční pomoci Evropské unie nejsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu.18.  Tato pomoc by měla být řízena Komisí. Komise by měla pravidelně informovat Evropský parlament a Hospodářský a finanční výbor o vývoji souvisejícím s makrofinanční pomocí a poskytovat jim příslušné dokumenty, aby tak mohly sledovat provádění tohoto rozhodnutí.19.  V souladu s článkem 291 Smlouvy o fungování Evropské unie mají být pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí, předem stanoveny nařízením přijatým řádným legislativním postupem. Dokud nebude toto nové nařízení přijato, platí nadále rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[5], s výjimkou regulativního postupu s kontrolou, který se nepoužije,PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 120.  Evropská unie poskytne Gruzii makrofinanční pomoc v maximální výši 46 milionů EUR s cílem podpořit stabilizaci gruzínského hospodářství a pokrýt potřeby v oblasti platební bilance stanovené ve stávajícím programu MMF. Z této částky bude maximálně 23 milionů EUR poskytnuto ve formě grantů a maximálně 23 milionů EUR ve formě úvěrů. Uvolnění navrhované makrofinanční pomoci je vázáno na schválení rozpočtu na rok 2011 rozpočtovým orgánem.21.  Aby mohla financovat úvěrovou část pomoci, je Komise zmocněna vzít si úvěr v potřebné výši jménem Evropské unie. Úvěr bude mít maximální dobu splatnosti 15 let.22.  Uvolnění makrofinanční pomoci Evropské unie řídí Komise způsobem, který je v souladu s dohodami nebo ujednáními uzavřenými mezi MMF a Gruzií a s hlavními zásadami a cíli hospodářské reformy stanovenými v dohodě o partnerství a spolupráci EU–Gruzie. Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Hospodářský a finanční výbor o vývoji v oblasti řízení finanční pomoci a poskytuje jim příslušné dokumenty.23.  Makrofinanční pomoc Evropské unie se poskytne na dobu dvou let a šesti měsíců, počínaje prvním dnem po vstupu memoranda o porozumění uvedeného v čl. 2 odst. 1 v platnost.Článek 21. Komise je zmocněna vyjednat v souladu s poradním postupem podle čl. 6 odst. 2 s orgány Gruzie podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky spojené s makrofinanční pomocí Evropské unie, jež budou stanoveny v memorandu o porozumění, které bude obsahovat časový rámec pro jejich splnění (dále jen „memorandum o porozumění“). Tyto podmínky musí být v souladu s dohodami nebo ujednáními uvedenými v čl. 1 odst. 3. Tyto podmínky mají zejména posílit efektivnost a transparentnost pomoci a odpovědnost za ni, včetně systémů řízení veřejných financí v Gruzii. Komise pravidelně sleduje pokrok při plnění těchto cílů. Podrobné finanční podmínky pomoci se stanoví v grantových dohodách a smlouvách o úvěru uzavřených mezi Komisí a Gruzií.2. Během provádění makrofinanční pomoci Evropské unie sleduje Komise řádný stav gruzínských finančních mechanismů, správních postupů a mechanismů vnitřní a vnější kontroly, které mají význam pro tuto pomoc, a dodržování dohodnutého časového rámce.3. Komise pravidelně ověřuje, zda je gruzínská hospodářská politika v souladu s cíli makrofinanční pomoci Evropské unie a zda jsou uspokojivě plněny dohodnuté podmínky v oblasti hospodářské politiky. Komise toto úzce koordinuje s Mezinárodním měnovým fondem a Světovou bankou a v případě potřeby s Hospodářským a finančním výborem.Článek 31. Za předpokladu splnění podmínek stanovených v odstavci 2 bude finanční pomoc Evropské unie poskytnuta Gruzii Komisí ve dvou splátkách, přičemž každá splátka bude sestávat z grantové a úvěrové části. Výše obou splátek bude stanovena v memorandu o porozumění.2. Komise rozhodne o uvolnění splátek pod podmínkou uspokojivého plnění podmínek v oblasti hospodářské politiky dohodnutých v memorandu o porozumění. K vyplacení druhé splátky nedojde dříve než po třech měsících od uvolnění první splátky.3. Finanční prostředky Evropské unie jsou vypláceny Gruzínské národní bance. S výhradou ustanovení sjednaných v memorandu o porozumění, včetně potvrzení o zbývajících rozpočtových potřebách v oblasti financování, mohou být finanční prostředky Unie převedeny ministerstvu financí Gruzie jako konečnému příjemci.Článek 41. Výpůjční a úvěrové operace týkající se úvěrové části pomoci Evropské unie se uskuteční v eurech se stejným dnem připsání a Evropské unie se nesmí týkat změna splatnosti, riziko směnných kurzů nebo riziko úrokových sazeb ani žádné jiné obchodní riziko.2. Komise přijme na žádost Gruzie potřebná opatření s cílem zajistit, aby do podmínek úvěru byla zahrnuta doložka o předčasném splacení a aby byla spojena s odpovídající doložkou v podmínkách výpůjčních operací.3. Na žádost Gruzie, a pokud okolnosti umožní snížení úrokové sazby půjčky, může Komise zcela nebo částečně refinancovat svou původní půjčku nebo restrukturalizovat odpovídající finanční podmínky. Refinanční nebo restrukturalizační operace se uskuteční v souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1 a nesmí vést k prodloužení průměrné splatnosti dotyčné půjčky nebo zvýšení částky nesplacené jistiny ke dni refinancování nebo restrukturalizace.4. Veškeré náklady vzniklé Evropské unii v souvislosti s výpůjčními a úvěrovými operacemi podle tohoto rozhodnutí hradí Gruzie.5. O vývoji operací uvedených v odstavcích 2 a 3 je informován Evropský parlament a Hospodářský a finanční výbor.Článek 5Finanční pomoc Evropské unie se provádí v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[6], a jeho prováděcími pravidly. Příslušná opatření, která musí Gruzie provést v zájmu předcházení a potírání podvodů, korupce a jiných nesrovnalostí souvisejících s touto pomocí, jsou stanovena zejména v memorandu o porozumění, smlouvě o úvěru a grantové dohodě, které budou dojednány s gruzínskými orgány. V zájmu zajištění větší transparentnosti řízení a vyplácení finančních prostředků stanoví memorandum o porozumění, smlouva o úvěru a grantová dohoda rovněž možnost kontrol, včetně kontrol a inspekcí na místě, ze strany Komise, a to i Evropského úřadu pro boj proti podvodům. Kromě toho stanoví i možnost provádění auditů, včetně případných auditů na místě, ze strany Účetního dvora.Článek 624.  Komisi je nápomocen výbor.25.  Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.Článek 726.  Komise každý rok do 30. června předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí v předchozím roce, včetně vyhodnocení. Zpráva uvádí souvislost mezi podmínkami v oblasti politiky stanovenými v memorandu o porozumění, průběžnými výsledky Gruzie v hospodářské a fiskální oblasti a rozhodnutími Komise o uvolnění splátek pomoci.27.  Do dvou let po uplynutí doby pro poskytnutí půjčky uvedené v čl. 1 odst. 4 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení ex post .Článek 8Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie .V Bruselu dne […]Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyně […] […]Příloha 3: LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHYRÁMEC NÁVRHU/PODNĚTUNázev návrhu/podnětuMakrofinanční pomoc GruziiDotčené politické oblasti podle členění ABM/ABB[7]Oblast politiky: Hlava 01 – Hospodářské a finanční záležitostiČinnost: 03 – Mezinárodní hospodářské a finanční záležitostiPovaha návrhu/podnětuX Návrh/podnět se týká nové akce( Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[8]( Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce( Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akciCíleVíceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem:„Podporovat prosperitu i za hranicemi EU“Mezi nejdůležitější činnosti spadající do oblasti pravomoci GŘ ECFIN patří:1. Posílení provádění Evropské politiky sousedství prohloubením ekonomické analýzy a posílením politického dialogu a poradenství v oblasti ekonomických aspektů akčních plánů.2. Rozvoj, monitorování a provádění makrofinanční pomoci pro partnerské třetí země ve spolupráci s příslušnými mezinárodními finančními institucemi.Specifické cíle a dotčené aktivity ABM/ABBSpecifický cíl č. 3. „Poskytování makrofinanční pomoci třetím zemím při řešení krizových situací platební bilance a obnovení udržitelnosti vnějšího zadlužení.“Dotčené aktivity ABM/ABB : Mezinárodní ekonomické a finanční vztahy, globální řízení.Očekávané výsledky a dopadyNavrhovaná pomoc se skládá z úvěru EU ve výši 23 milionů EUR a grantu o maximální výši 23 milionů EUR ve prospěch Gruzie (přičemž grant bude financován ze souhrnného rozpočtu), s účelem přispět k udržitelnější situaci platební bilance. Pomoc této zemi pomůže překonat hospodářské a sociální obtíže, se kterými se potýká v důsledku vojenského konfliktu v srpnu 2008, jakož i následky globální finanční krize. Rovněž podpoří strukturální reformy, jejich cílem je zvýšit udržitelný hospodářský růst, zlepšit správu veřejných financí a posílit hospodářskou integraci a sbližování právních předpisů s EU.V září–říjnu 2010 provedly útvary Komise (oddělení D2 Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti) hodnocení předem ( ex-ante ) (viz doprovodný pracovní dokumentu útvarů Komise k tomuto návrhu), jež došlo k závěru, že poskytnutí makrofinanční pomoci EU je odůvodněno.Ukazatele výsledků a dopadůOrgány, zejména ministerstvo financí, budou muset podávat útvarům Komise pravidelné zprávy o řadě ukazatelů. Před vyplacením druhé splátky pomoci rovněž poskytnou podrobnou zprávu o dodržování dohodnutých politických podmínek.Útvary Komise budou sledovat správu veřejných financí i po provedení operačního hodnocení finančních okruhů a správních postupů, probíhajícím v Gruzii během přípravy tohoto opatření. Delegace Evropské komise v Gruzii bude také podávat pravidelné zprávy o záležitostech, které mají význam pro kontrolu pomoci. Útvary Komise budou nadále úzce spolupracovat s MMF a Světovou bankou, aby využily jejich poznatků z probíhajících činností v Gruzii.V lednu 2010 bylo dokončeno nezávislé následné hodnocení makrofinanční pomoci EU poskytnuté Gruzii v letech 2006–2008. Provádění makrofinanční pomoci od konce roku 2009 do poloviny roku 2010 bude předmětem následného hodnocení v roce 2011. Současné provádění bude předmětem následného hodnocení během dvou let po konci prováděcího období.V navrhovaném rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady se počítá s výroční zprávou Radě a Evropskému parlamentu, která bude obsahovat hodnocení tohoto provádění pomoci.Odůvodnění návrhu/podnětuPožadavky, které je třeba splnit v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuVyplacení pomoci bude záviset na uspokojivých výsledcích při provádění stávající tříleté dohody, kterou Gruzie uzavřela s MMF v rámci dohody o pohotovostním úvěru. Kromě toho se Komise dohodne s gruzínskými orgány na řadě zvláštních politických podmínek, které budou muset být splněny před uvolněním druhé splátky Komisí. Tato politická opatření budou slučitelná s dohodami, které uzavřely Gruzie a MMF. Před uvolněním druhé splátky pomoci ověří útvary Komise ve spolupráci s vnitrostátními orgány, zda byly splněny politické podmínky.Přidaná hodnota účasti EUNavrhovaná makrofinanční pomoc EU přispěje k podpoře makroekonomické a politické stability v regionu Východního sousedství / Východního partnerství a užších ekonomických a politických vazeb mezi Gruzií a EU, a to tím, že pomůže této zemi překonat ekonomický šok způsobený konfliktem s Ruskem a globální krizí. Doplněním zdrojů daných k dispozici mezinárodními finančními institucemi a dalšími dárci přispívá pomoc k celkové efektivnosti balíčku finanční podpory, dohodnutého po krizi mezinárodním dárcovským společenstvím.Kromě finančního dopadu makrofinanční pomoci posílí navrhovaný program reformní závazky vlády a její úsilí o užší vztahy s EU. V širších souvislostech zapadá navrhovaná akce do celkového přístupu EU ke Gruzii, což je jedna z oblastí větší angažovanosti. Tuto skutečnost ukazuje zahájení jednání o dohodě o přidružení, jejíž klíčovou součástí bude uzavření obsáhlé a ucelené dohody o volném obchodu.Provádění operace makrofinanční pomoci představuje přidanou hodnotu pro činnost EU v Gruzii, neboť její mobilizace pomůže Gruzii řešit závažné krátkodobé obtíže s platební bilancí. Očekává se, že napomůže k vytvoření stabilního makroekonomického rámce, včetně podpory udržitelné situace platební bilance a stavu rozpočtu. Pomoc slouží jako podpora při provádění výrazných korekčních opatření a opatření strukturálních reforem, jejichž cílem je odstranit uvedené potíže. Obecná rozpočtová podpora poskytovaná v rámci evropského nástroje sousedství a partnerství se zaměřuje na dlouhodobé rozvojové cíle a jako krátkodobý nástroj podpory platební bilance by nebyla vhodná.Ponaučení z podobných zkušeností v minulostiNedávné externí hodnocení obdobné pomoci poskytnuté v minulosti Gruzii naznačuje, že praxe výběru omezeného počtu klíčových strukturálních reforem byla úspěšná, a navrhuje, aby se v této praxi pokračovalo a aby byl po celou dobu provádění pomoci dodržován přiměřený dohled a úzký politický dialog. Kromě toho dobré výsledky celkové reformní agendy během předchozí operace makrofinanční pomoci umožňují Komisi, aby navrhované operaci dala stejný směr.Soulad a možná synergie s jinými příslušnými nástrojiPokud jde o soulad a možné synergie s jinými příslušnými nástroji EU, balíček pomoci EU pro Gruzii zahrnuje plánované prostředky v rámci Evropského nástroje sousedství a partnerství a nástroje k řešení krizí (nástroj stability, humanitární pomoc a makrofinanční pomoc). Balíček rovněž zahrnuje náklady civilní pozorovatelské mise EU v Gruzii. Prostřednictvím plánované odvětvové rozpočtové podpory byly rámci Evropského nástroje sousedství a partnerství podpořeny reformy v oblasti správy veřejných financí, trestní justice, odborného vzdělávání a přípravy a regionálního rozvoje. Pro období 2011–2013 byl vyčleněn nový balíček Evropského nástroje sousedství a partnerství o objemu 180 milionů EUR. Klíčovou přidanou hodnotou makrofinanční pomoci ve srovnáním s ostatními nástroji EU by byla pomoc při vytváření stabilního makroekonomického rámec, včetně podpory udržitelné platební bilance a stavu rozpočtu ve střednědobém horizontu a vhodného rámce pro strukturální reformy.Makrofinanční pomoc neposkytuje běžnou finanční podporu a jejím cílem není ani podpořit ekonomický a sociální rozvoj přijímajících zemí. Makrofinanční pomoc se zastaví, jakmile by se vnější finanční situace země opět vrátila na udržitelnou cestu. Poté by měly být používány běžné nástroje podpory spolupráce EU, zejména přímá rozpočtová podpora poskytovaná v rámci nařízení o evropském nástroji sousedství a partnerství.Makrofinanční pomoc má také doplňovat intervence mezinárodních finančních institucí, zejména programy přizpůsobení a reforem podporované MMF. Makrofinanční pomoc je uvolněna, pouze pokud jsou splněny podmínky ekonomické a finanční politiky.Doba trvání a finanční dopadX Časově omezený návrh/podnět-  X Návrh/podnět platný: po 2,5 roku od vstupu memoranda o porozumění v platnost, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 1 navrhovaného rozhodnutí.-  ( Finanční dopad od RRRR do RRRR( Časově neomezený návrh/podnět-  Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,-  poté plný provoz.Předpokládaný způsob řízení[9]X Přímé centralizované řízení Komisí( Centralizované nepřímé řízení ze strany následujících subjektů pověřených k plnění úkolů:-  ( výkonných agentur-  ( subjektů zřízených Unií[10]-  ( vnitrostátních veřejných subjektů / subjektů pověřených veřejnou službou-  ( osob pověřených prováděním určitých opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označených v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení( Sdílené řízení s členskými státy( Decentralizované řízení s třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemiPokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.Poznámky:Při monitorování pomoci se bude usilovat o aktivní spolupráci s delegacemi EU.ŘÍDICÍ OPATŘENÍUstanovení v oblasti sledování a podávání zprávPomoc má makrofinanční povahu a je navržena tak, aby byla slučitelná s ekonomickým programem podporovaným MMF. Útvary Komise budou sledovat pokrok při provádění dohody o pohotovostním úvěru a zvláštních reformních opatření, která budou s gruzínskými orgány sjednána v memorandu o porozumění. Vnitrostátní orgány, jmenovitě ministerstvo financí, bude čtvrtletně podávat útvarům Komise zprávy o souboru ukazatelů a před výplatou druhé splátky poskytne obsáhlou zprávu o plnění stanovených podmínek.Útvary Komise budou sledovat správu veřejných financí i po provedení operačního hodnocení finančních okruhů a správních postupů, které bude provedeno v Gruzii v prosinci 2010 během přípravy tohoto opatření. Delegace Evropské komise v Gruzii bude také podávat pravidelné zprávy o záležitostech, které mají význam pro kontrolu pomoci. Útvary Komise budou úzce spolupracovat s MMF a se Světovou bankou, aby využily poznatků z jejich probíhajících činností v Gruzii.V navrhovaném rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady se počítá s výroční zprávou Radě a Evropskému parlamentu, která bude obsahovat hodnocení tohoto provádění pomoci. Kromě toho se předpokládá, že během dvou let po uplynutí prováděcího období uskuteční útvary Komise nebo řádně zmocnění zástupci Komise nezávislé následné vyhodnocení pomoci.Řídicí a kontrolní systémZjištěná rizikaS prováděním této makrofinanční pomoci je spojeno fiduciární a politické riziko.Existuje riziko, že makrofinanční pomoc, která není určena na konkrétní výdaje (např. na rozdíl od projektového financování) by mohla být použita podvodným způsobem. Obecně se toto riziko váže na takové faktory, jako je nezávislost centrální banky, kvalita systémů řízení a správních postupů, kontrolní a dozorové funkce ve finančních okruzích, bezpečnost IT systémů a odpovídající kapacity vnitřního a vnějšího auditu.Pokud jde o politická rizika, hlavním předpokladem je, že gruzínská vláda bude i nadále odhodlána k fiskální korekci a dodržování dohody s MMF. Toto bude hodnoceno na základě pravidelného monitorování výkonnostních indikátorů a strukturálních měřítek ze strany MMF. Existuje riziko, že gruzínská vláda nedodrží podmínky programu MMF, když se ukáže, že dosáhnout programových cílů je těžší, než se očekávalo, a když se případně změní politické podmínky v zemi. Gruzínské orgány však prokázaly silné odhodlání spolupracovat s mezinárodními institucemi na provádění reformní agendy.Hlavním prvkem vztahů EU a Gruzie je upevnění demokratických reforem a institucí. Existují nedostatky v oblasti nezávislosti justice a rovněž je potřeba posílit pluralitní mediální prostředí. Probíhající proces ústavní reformy je slibný, ale jeho konečné směřování je nejisté. Na rok 2012 jsou stanoveny celostátní parlamentní volby, v roce 2013 se mají konat prezidentské volby. Celkově jsou rizika politické nestability nebo ústupu od demokratických reforem zvládnutelná.Konečně, významné politické riziko představuje neúspěch při hledání mírového řešení vojenského konfliktu s Ruskem.Stanovené kontrolní metodyZa ověřování, kontrolu a audit makrofinanční pomoci bude odpovídat Komise, včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), a Evropský účetní dvůr.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostíÚtvary Komise zavedly ve všech třetích zemích, které využívají makrofinanční pomoc Evropské unie, stálý program operačního hodnocení finančních okruhů a administrativních postupů, aby byly splněny požadavky finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství. V úvahu jsou brány rovněž závěry dostupných hodnocení ochranných opatření a dalších relevantních zpráv MMF a Světové banky.Na počátku prosince 2010 provedou útvary Komise za podpory řádně pověřených externích odborníků přímo v Gruzii operační hodnocení finančních okruhů a správních postupů na ministerstvu financí a v Gruzínské národní bance. Tato kontrola se bude týkat mimo jiné struktury a organizace řízení, řízení a kontroly finančních prostředků, bezpečnosti IT systémů, kapacity interního a externího auditu a nezávislosti centrální banky. Ověří přitom platnost posledního operačního hodnocení provedeného v roce 2005, které došlo k závěru, že rámec pro zdravé finanční řízení je velmi efektivní. Dospělo zejména k závěru, že ministerstvo financí je efektivní v oblasti rozpočtové kontroly, ale je třeba ho posílit a rozvinout oblast interní kontroly uvnitř rozpočtových organizací a oblast interního a externího auditu. Dospělo rovněž k závěru, že rámec pro řádné finanční řízení v Gruzínské národní bance je efektivní.Navrhovaný právní základ pro makrofinanční pomoc Gruzii zahrnuje ustanovení o opatřeních na předcházení podvodům. Tato opatření budou dále rozvedena v memorandu o porozumění. Předpokládá se, že pomoc bude vázána řadou konkrétních politických podmínek, zvláště v oblasti správy veřejných financí, aby se zvýšila efektivita, transparentnost a odpovědnost.Kromě toho Komise hodlá zdůrazňovat reformy správy veřejných financí v politických podmínkách, které se vážou k tomuto provádění.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTUOkruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie-  Stávající výdajové rozpočtové linie:01 03 02: Makroekonomická pomocOkruh víceletého finančního rámce | Rozpočtová linie | Druh výdajů | Příspěvky |Číslo [popis…...….] | RP/NP ([11]) | ze zemí ESVO[12] | z kandidátských zemí[13] | ze třetích zemí | ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení |4 | 01 03 02 01 Makroekonomická pomoc | RP | NE | NE | NE | NE |01 04 01 14 – Poskytování prostředků pro záruční fondOkruh víceletého finančního rámce | Rozpočtová linie | Druh výdajů | Příspěvky |Číslo [okruh…..] | Rozl./Nerozl. | ze zemí ESVO | z kandidátských zemí | ze třetích zemí | ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení |4 | 01 04 01 14 Poskytování prostředků pro záruční fond | RP | NE | NE | NE | NE |Záruční fond pro vnější vztahy musí být dotován podle nařízení o fondu v platném znění. V souladu s tímto nařízením jsou úvěry založeny na nesplacené částce na konci roku. Výše dotace je vypočítána na počátku roku „n“ jako rozdíl mezi cílovou částkou a hodnotou čistých aktiv fondu na konci roku „n-1“. Tato částka dotace je v roce „n“ převedena do předběžného rozpočtu na rok „n+1“ a vyplacena v jedné operaci na počátku roku „n+1“ z položky „poskytování prostředků pro záruční fond“ (rozpočtová linie 01 04 01 14). V důsledku toho se pro účely výpočtu dotování fondu bude za cílovou částku na konci roku „n-1“ považovat 9 % (nejvýše 2,1 milionu EUR) skutečně vyplacené částky.01 04 01 04 – Záruka Evropské unie za půjčky EU na makrofinanční pomoc třetím zemímPoložka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce za půjčku (23 milionů EUR) bude aktivována pouze tehdy, bude-li skutečně požadováno zaplacení záruky. Předpokládá se, že zaplacení rozpočtové záruky nebude požadováno.-  Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje: Nevztahuje se na tento návrh.Odhadovaný dopad na výdajeOdhadovaný souhrnný dopad na výdajev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Okruh víceletého finančního rámce: | 4 | 01 03 02 Makroekonomická pomoc |EUR( Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) |Hospodářské a finanční záležitosti 01 01 01 (v sídle a kancelářích zastoupení Komise) | 0,33 | 0,33 | 0,33 |XX 01 01 02 (v delegacích) | - | - | - |XX 01 05 01 (nepřímý výzkum) | - | - | - |10 01 05 01 (přímý výzkum) | - | - | - |( Externí pracovníci (v přepočtu na pracovníky na plný úvazek: FTE)[18] |XX 01 02 01 (SZ, INT, SNE z celkového rámce) | - | - | - |XX 01 02 02 (SZ, MZ, SNE, INT a YED při delegacích) |10 01 05 02 (SZ, SNE, INT v přímém výzkumu) |Jiné rozpočtové linie (upřesněte) |CELKEM | 0,33 | 0,33 | 0,33 |-  XX je dotčená oblast politiky nebo hlava rozpočtu.Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a budou případně doplněny z jakékoli dodatečné dotace, kterou bude možno řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního příspěvku a s ohledem na rozpočtová omezení. Náklady na zaměstnance jsou odhadovány na základě 30 % ročních výdajů na úředníky v platové třídě AD5–AD12.Popis úkolů:Úředníci a dočasní zaměstnanci | Např. příprava memoranda o porozumění a grantových dohod, jednání s orgány a mezinárodními finančními institucemi, jednání s externími odborníky na operační hodnocení, provádění kontrol, vypracování zpráv útvarů Komise, příprava postupů Komise souvisejících s řízením pomoci. |Externí pracovníci | neuvedeno |Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem-  X Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.-  ( Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.-  ( Návrh/podnět vyžaduje účast nástroje flexibility nebo změnu víceletého finančního rámce[21].Příspěvky třetích stran-  Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.Odhadovaný finanční dopad na straně příjmů-  X Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.-  ( Návrh/podnět má tento finanční dopad:-  ( dopad na vlastní zdroje-  ( dopad na ostatní příjmy[1] Celková částka pomoci přislíbená na této dárcovské konferenci Evropskou komisí dosáhla 500 milionů EUR a byla zaměřena na podporu gruzínského hospodářství po ozbrojeném konfliktu s Ruskem v srpnu 2008 a v souvislosti s globální finanční krizí.[2] Článek 5 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (kodifikované znění). Dotace je vyčleněna v položce „poskytování prostředků pro záruční fond“ (rozpočtová linie 01 04 01 14).[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Postoj Evropského parlamentu ze … 2010 a rozhodnutí Rady ze ... 2010.[5] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[6] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).[7] ABM: řízení podle činností – ABB: sestavování rozpočtu podle činností.[8] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.[9] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[10] Uvedených v článku 185 finančního nařízení.[11] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.[12] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.[13] Kandidátské země, případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.[14] Rok N je rok, kdy se očekává přijetí návrhu (2010).[15] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu plnění programů EU a/nebo akcí (dřívější linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.[16] Rok N je rok, kdy se očekává přijetí návrhu (2010).[17] Výstupy jsou dodávané produkty a služby (např.: počet financovaných studentských výměn, počet km postavených silnic atd.).[18] SZ = smluvní zaměstnanec; INT = dočasný zaměstnanec zprostředkovaný pracovní agenturou („Intérimaire“); YED = pomocný expert v delegaci („Young Expert in Delegation“); MZ = místní zaměstnanec; SNE = vyslaný národní odborník.[19] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé linie „BA“).[20] Strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.[21] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.


title: Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji Evropské unie k jednacímu řádu Výboru EPA stanoveného prozatímní dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a smluvní stranou střední Afrika na straně druhé

text:
               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 31.7.2015
            COM(2015) 381 final
            2015/0166(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji Evropské unie k jednacímu řádu Výboru EPA stanoveného prozatímní dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a smluvní stranou střední Afrikax0002 na straně druhé

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a smluvní stranou střední Afrika tvořenou v současnosti Kamerunskou republikou na straně druhé byla podepsána dne 15. ledna 2009 a prozatímně se uplatňuje od 4. srpna 2014.

               Článkem 92 uvedené dohody se zřizuje Výbor EPA, který odpovídá za správu všech oblastí, na které se dohoda vztahuje, a za plnění veškerých úkolů v ní uvedených.

               Článek 92 rovněž stanoví, že smluvní strany se dohodnou na složení, organizaci a fungování Výboru EPA.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               Uvedený návrh zahrnuje předlohu rozhodnutí Rady Evropské unie založenou na čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie za účelem stanovení jejího postoje. Podobná rozhodnutí byla v minulosti přijata za účelem přijetí jednacích řádů upravených jinými dohodami o hospodářském partnerství.

               Uvedené rozhodnutí Rady zahrnuje v příloze předlohu rozhodnutí, jež má Výbor EPA přijmout na některém ze svých nadcházejících zasedání a které v příloze zahrnuje návrh jednacího řádu Výboru EPA. Tento jednací řád byl schválen a parafován oběma stranami na zahajovací schůzi Výboru EPA, která se konala v Bruselu ve dnech 11. a 12. května 2015.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Povinnost vypracovat jednací řád stanoví prozatímní dohoda. Obě strany dohody vedly předběžné konzultace a schválily a parafovaly jeho znění během zahajovací schůze Výboru EPA, která se konala v Bruselu ve dnech 11. a 12. května 2015.

               Posouzení dopadů tohoto návrhu nebylo provedeno, neboť tato iniciativa nemá přímý hospodářský, sociální ani environmentální dopad.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Finanční dopad je omezen na správní výdaje.

               2015/0166 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji Evropské unie k jednacímu řádu Výboru EPA stanoveného prozatímní dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a smluvní stranou střední Afrika
                  1
                na straně druhé

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o Evropské unii a Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 207 a 209 a čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/152/ES o podpisu a prozatímním provádění prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a smluvní stranou střední Afrika na straně druhé
                  2
               ,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a smluvní stranou střední Afrika na straně druhé byla podepsána dne 15. ledna 2009 a prozatímně se uplatňuje od 4. srpna 2014.

               (2)Článkem 92 uvedené dohody se zřizuje Výbor EPA, který odpovídá za správu dohody a plnění veškerých úkolů v ní uvedených.

               (3)Článek 92 rovněž stanoví, že smluvní strany se dohodnou na složení, organizaci a fungování Výboru EPA.

               (4)Evropská unie by měla určit, jaký postoj je třeba zaujmout, pokud jde o přijetí jednacího řádu výboru EPA,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj Evropské unie k přijetí rozhodnutí Výboru EPA stanoveného prozatímní dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a smluvní stranou střední Afrika na straně druhé o jeho jednacím řádu se zakládá na předloze rozhodnutí Výboru EPA, která je připojena k tomuto rozhodnutí.

               Menší změny předlohy rozhodnutí, které nepřinášejí žádné podstatné změny, jsou povoleny bez dalšího rozhodnutí Komise nebo Rady.

               Článek 2

               Rozhodnutí výboru EPA bude po svém přijetí zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  V této fázi a pro účely prozatímní dohody o hospodářském partnerství je střední Afrika tvořena Kamerunskou republikou, jež je jedinou zemí, jež dosud dohodu podepsala a ratifikovala.

                     (2)
                  Úř. věst. L 57, 28.2.2009, s. 1.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 31.7.2015
            COM(2015) 381 final
            PŘÍLOHA

            rozhodnutí Rady
            o postoji Evropské unie k jednacímu řádu Výboru EPA stanoveného prozatímní dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a smluvní stranou střední Afrika na straně druhé

               PŘÍLOHA

               ROZHODNUTÍ ze dne ... č. …/2015 VÝBORU EPA

               zřízeného prozatímní dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a smluvní stranou střední Afrika na straně druhé o přijetí jednacího řádu Výboru EPA

               VÝBOR EPA,

               s ohledem na prozatímní dohodu o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a střední Afrikou na straně druhé (dále jen „dohoda“), podepsanou v Bruselu dne 15. ledna 2009 a prozatímně prováděnou ode dne 4. srpna 2014,

               vzhledem k tomu, že podle výše uvedené dohody a tohoto rozhodnutí je smluvní strana střední Afrika tvořena Kamerunskou republikou,

               vzhledem k článku 92 dohody týkajícímu se Výboru EPA,

               vzhledem k tomu, že dohoda stanoví, že smluvní strany se dohodnou na složení, organizaci a fungování Výboru EPA,

               ROZHODL TAKTO:

               Článek 1

               Jednací řád výboru EPA se stanoví v příloze.

               Tímto jednacím řádem nejsou dotčena žádná zvláštní pravidla stanovená v dohodě ani pravidla, o kterých případně rozhodne Výbor EPA.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem podpisu.

               V … dne …

                        Za Kamerunskou republiku

                        Za Evropskou unii

               PŘÍLOHA

               JEDNACÍ ŘÁD VÝBORU EPA

               zřízeného prozatímní dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a smluvní stranou střední Afrika na straně druhé

               KAPITOLA I:

               OBECNÁ USTANOVENÍ

               Článek 1

               ÚKOLY VÝBORU EPA

               Výbor EPA odpovídá za správu všech oblastí, jichž se týká dohoda, a za realizaci všech úkolů uvedených ve zmíněné dohodě.

               Výbor EPA má zejména tyto úkoly:

               1.V oblasti obchodu:

               a)sledovat a zajišťovat řádné provádění a uplatňování ustanovení dohody. Za tímto účelem přezkoumá a doporučí prioritní oblasti spolupráce;

               b)posuzovat výsledky dosažené v rámci dohody a případně zlepšovat ustanovení dohody;

               c)přijímat jakákoli opatření k zamezení sporů a/nebo řešit spory vyplývající z výkladu nebo uplatňování dohody;

               d)sledovat vývoj regionální integrace a hospodářských a obchodních vztahů mezi smluvními stranami;

               e)sledovat a posuzovat dopad provádění dohody na udržitelný rozvoj smluvních stran;

               f)projednávat a přijímat veškerá opatření, která by podporovala obchod, investice a podnikatelské příležitosti mezi smluvními stranami;

               g)projednávat veškerá témata, na která se dohoda vztahuje, a veškerá další témata, která by mohla ohrozit dosažení jejích cílů.

               2.V oblasti rozvojové spolupráce:

               a)zajišťovat uplatňování ustanovení týkajících se rozvojové spolupráce spadající do působnosti dohody;

               b)sledovat a koordinovat s dalšími partnery provádění ustanovení o spolupráci obsažených v dohodě;

               c)pravidelně přezkoumávat priority spolupráce stanovené v dohodě a v případě potřeby vydávat doporučení ohledně zahrnutí nových priorit;

               d)zajišťovat provádění společné příručky, která je přílohou dohody.

               KAPITOLA II:

               ORGANIZACE

               Článek 2

               Složení a předsednictví

               1.Výbor EPA se skládá ze zástupců Evropské unie na jedné straně a zástupců Kamerunské republiky na straně druhé, a to na ministerské úrovni nebo na úrovni vyšších úředníků.

               2.Odkaz na „smluvní strany“ v jednacím řádu je v souladu s definicí stanovenou v článku 95 dohody.

               3.Předsednictví výboru střídavě vykonávají vždy po dobu dvanáct měsíců zástupce Evropské unie a zástupce Kamerunské republiky. První předsednické období začíná dnem prvního zasedání výboru a končí 31. prosince následujícího roku. Předsednictví Výboru EPA se jako první ujme zástupce Kamerunské republiky.

               Článek 3

               Pozorovatelé

               1.K účasti na všech zasedáních Výboru EPA se jako pozorovatelé přizvou zástupci Komise Hospodářského a měnového společenství států střední Afriky (CEMAC) a Generálního sekretariátu Hospodářského společenství států střední Afriky (CEEAC).

               2.Smluvní strany se mohou rozhodnout přizvat na zasedání Výboru EPA jako pozorovatele zástupce občanské společnosti a soukromého sektoru, jakož i odborníky nebo jakékoli jiné osoby.

               3.Výbor EPA může rozhodnout, že jakákoli část zasedání, během níž se projednávají citlivé záležitosti nebo přijímají rozhodnutí Výboru EPA, nebude pozorovatelům přístupná.

               Článek 4

               Sekretariát

               Funkci sekretariátu Výboru EPA vykonávají střídavě vždy po dobu 12 měsíců Evropská komise a Kamerunská republika. Tato doba se shoduje s dobou střídavého vykonávání předsednictví Výboru EPA.

               Článek 5

               Podvýbory

               Pro účinný výkon svých pravomocí může výbor v rámci své pravomoci zřídit podvýbory pověřené řešením konkrétních otázek, na něž se vztahuje dohoda. V této souvislosti Výbor určí složení a úkoly těchto podvýborů.

               KAPITOLA III

               FUNGOVÁNÍ

               Článek 6

               Rozhodnutí a doporučení

               1.Výbor EPA přijímá svá rozhodnutí a doporučení na základě konsensu.

               2.Výbor EPA se může rozhodnout, že jakoukoli obecnou záležitost, jež vyvstane v rámci dohody a jež je předmětem společného zájmu pro státy AKT a Evropskou unii (EU), předloží Radě ministrů AKT-EU stanovené v článku 15 Dohody o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (dále jen „dohoda z Cotonou“).

               3.V období mezi zasedáními může Výbor EPA přijímat rozhodnutí nebo doporučení písemným postupem, jestliže se tak obě smluvní strany dohodnou. Písemný postup spočívá ve výměně nót mezi smluvními stranami.

               4.Rozhodnutí nebo doporučení Výboru EPA jsou označena názvem „rozhodnutí“ nebo „doporučení“, po němž následuje pořadové číslo, datum přijetí a označení obsahu. Každé rozhodnutí stanoví datum svého vstupu v platnost.

               5.Rozhodnutí a doporučení přijatá výborem EPA ověřuje zástupce Evropské komise jménem smluvní strany Evropská unie a zástupce Kamerunské republiky.

               6.Rozhodnutí a doporučení se zasílají smluvním stranám jako dokumenty Výboru EPA.

               Článek 7

               Korespondence

               1.Veškerá korespondence určená Výboru EPA je předána jeho sekretariátu.

               2.Sekretariát zajistí, aby korespondence určená Výboru EPA byla předána předsednictví výboru a případně zaslána kontaktnímu místu každé smluvní strany vymezenému v článku 92 dohody jako dokumenty uvedené v článku 10 tohoto jednacího řádu.

               3.Korespondence od předsednictví Výboru EPA je zasílána kontaktnímu místu každé smluvní strany sekretariátem a případně rozeslána jako dokument uvedený v článku 10 tohoto jednacího řádu ostatním členům Výboru EPA.

               Článek 8

               Zasedání

               1.Výbor EPA se schází v pravidelných intervalech nepřesahujících dobu jednoho roku a mimořádně, když to okolnosti vyžadují a rozhodnou-li se tak společně smluvní strany.

               2.Každé zasedání Výboru EPA se koná v den a na místě, o nichž společně rozhodly smluvní strany.

               3.Zasedání Výboru EPA svolává smluvní strana, která vykonává předsednictví, po konzultaci s druhou smluvní stranou.

               4.Pozvánky se zasílají účastníkům nejpozději 15 dnů před konáním každého zasedání.

               Článek 9

               Delegace

               Před každým zasedáním je předsednictví výboru informováno o plánovaném složení delegací Evropské unie, Kamerunské republiky a případných pozorovatelů.

               Článek 10

               Doklady

               Jestliže jednání Výboru EPA vychází z písemných podkladů, sekretariát tyto dokumenty očísluje a rozešle jako dokumenty Výboru EPA nejméně 14 dní před začátkem zasedání.

               Článek 11

               Program zasedání

               1.Předběžný program každého zasedání vypracuje sekretariát Výboru EPA na základě návrhů smluvních stran. Tento program bude nejpozději 15 dnů před zahájením zasedání zaslán sekretariátem Výboru EPA kontaktním místům smluvních stran.

               2.Předběžný program zasedání obsahuje body, o jejichž zahrnutí do programu byl tajemník požádán nejpozději 21 dnů před zahájením zasedání; do předběžného programu zasedání však nejsou zahrnuty body, ke kterým tajemník neobdrží podklady nejpozději v den odeslání předběžného programu.

               3.Výbor EPA přijme program na začátku každého zasedání. Pokud s tím smluvní strany souhlasí, mohou být do programu zahrnuty i body neuvedené v předběžném programu zasedání.

               4.Předsednictví Výboru EPA může po dohodě se smluvními stranami přizvat odborníky k účasti na zasedáních tohoto výboru, aby poskytli informace o konkrétních tématech.

               5.Se souhlasem smluvních stran může sekretariát lhůty uvedené v odstavcích 1 a 2 zkrátit, aby se zohlednily okolnosti konkrétního případu.

               Článek 12

               Zápis ze zasedání

               1.Po každém zasedání členové Výboru EPA vyhotoví a podepíší souhrnné závěry.

               2.Návrh zápisu z každého zasedání vypracuje sekretariát nejpozději do jednoho měsíce.

               3.V zápisu se zpravidla shrnou jednotlivé body programu zasedání a popřípadě se zde konkrétně uvedou:

               a)všechny dokumenty, které byly Výboru EPA předloženy;

               b)všechny výroky, o jejichž záznam některý z členů Výboru EPA požádal;

               c)přijatá rozhodnutí, doporučení, schválená prohlášení a závěry přijaté k jednotlivým bodům.

               4.Zápis ze zasedání také obsahuje seznam účastníků Výboru EPA, seznam členů delegací, jež je doprovázely, a seznam případných pozorovatelů na zasedání.

               5.Zápis musí být písemně schválen oběma smluvními stranami nejpozději do dvou měsíců ode dne zasedání. Po schválení zápisu tajemník podepíše jeho dvě vyhotovení a každá ze smluvních stran obdrží prvopis těchto originálních dokumentů.

               Článek 13

               Účast veřejnosti

               1.Nerozhodnou-li smluvní strany jinak, jsou zasedání Výboru EPA neveřejná.

               2.Každá smluvní strana může rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí Výboru EPA ve svém příslušném úředním věstníku.

               KAPITOLA IV

               ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

               Článek 14

               Jazykový režim

               1.Pracovními jazyky Výboru EPA jsou úřední jazyky společné smluvním stranám.

               2.Výbor EPA jedná a přijímá svá rozhodnutí a doporučení na základě dokumentů a návrhů vyhotovených v jednom z jazyků, na něž odkazuje odstavec 1.

               Článek 15

               Výdaje

               1.Každá smluvní strana hradí výdaje, které jí vzniknou v důsledku účasti na zasedáních Výboru EPA, a to jak výdaje na zaměstnance, cestovné a stravné, tak poštovní a telekomunikační výdaje.

               2.Výdaje související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů hradí smluvní strana, která zasedání pořádá.

               3.Výdaje související se zajištěním tlumočnických služeb na zasedáních a s překladem rozhodnutí a doporučení do pracovních jazyků Výboru EPA hradí smluvní strana, která zasedání pořádá. Výdaje spojené se zajištěním tlumočnických služeb na zasedáních a s překladem rozhodnutí a doporučení do ostatních úředních jazyků Evropské unie hradí smluvní strana Evropská unie.

               Článek 16

               Změna jednacího řádu

               Tento jednací řád může být změněn rozhodnutím Výboru EPA přijatým v souladu s čl. 6 odst. 1 tohoto jednacího řádu.