				|

		52013PC0095

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí překračujících vnější hranice členských států Evropské unie /* COM/2013/095 final - 2013/0057 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
·      Odůvodnění a cíle návrhu
Ve svém sdělení ze dne 13. února 2008
nazvaném „Příprava dalších kroků v oblasti správy hranic v
Evropské unii“[1]
navrhla Komise vytvořit systém vstupu/výstupu (EES). Tento
systém představuje v podstatě elektronický registr dat a míst vstupu
a výstupu všech státních příslušníků třetích zemí s krátkodobým
povolením k pobytu.
Tento návrh byl schválen Stockholmským
programem[2],
který přijala Evropská rada v prosinci 2009.
Na svém zasedání ve dnech 23. a 24.
června 2011 vyzvala Evropská rada k rychlému vypracování balíčku
opatření pro „inteligentní hranice“, tj. k práci na legislativních
návrzích týkajících se systému vstupu/výstupu (EES) a programu registrovaných
cestujících (RTP)[3]. Komise poté dne 25. října 2011[4]
zveřejnila sdělení o možnostech zavedení EES a RTP.
V zájmu fungování obou nových systémů se
tento návrh předkládá spolu s návrhem na zřízení programu
registrovaných cestujících a s návrhem na změnu kodexu Společenství o
pravidlech upravujících kontroly na hraničních přechodech na
vnějších hranicích a ostrahu na vnější hranici (Schengenský
hraniční kodex)[5]. Ke každému systému se předkládá posouzení dopadů.
·      Obecné souvislosti
Podle Schengenského hraničního kodexu
podléhají občané EU a jiné osoby požívající podle právních
předpisů Unie právo na volný pohyb (např. rodinní
příslušníci občanů EU) při přechodu vnějších
hranic při vstupu i výstupu minimální kontrole spočívající v ověření
cestovního dokladu, aby se zjistila totožnost dané osoby. Všichni
ostatní státní příslušníci třetích zemí však musí být při vstupu
podrobeni důkladné kontrole, která zahrnuje kontrolu účelu jejich
pobytu, toho, zda mají dostatečné prostředky pro obživu, a dále
vyhledávání v Schengenském informačním systému (SIS) a ve vnitrostátních
databázích.
V Schengenském hraničním kodexu není
upraveno zaznamenávání přeshraničního pohybu cestujících. Příslušníci pohraniční stráže a imigrační orgány mají v
současnosti k dispozici jediný nástroj pro vyznačení data vstupu a
výstupu – otisk razítka do cestovního dokladu, na jehož základě mohou
vypočítat délku pobytu státních příslušníků třetích zemí v
schengenském prostoru, která nesmí překročit 90 dní během 180
dní. Další opatření a nástroje dostupné na hraničních
přechodech, jako jsou databáze (SIS a vízový informační systém –
VIS), do nichž je povinné nahlížet při vstupu, avšak ne při výstupu,
nejsou určeny k zaznamenávání překračování hranic a tuto funkci
neumožňují. Hlavním účelem VIS je umožnit ověření historie
podávání žádostí o víza a při vstupu ověřit, zda je osoba
předkládající vízum na hranicích totožná s osobou, jíž bylo vízum
uděleno.
V současné době tedy neexistují
žádné elektronické prostředky ke kontrole toho, zda, kde a kdy státní
příslušníci třetí země vstoupili do schengenského prostoru nebo
jej opustili. Problémy při sledování povoleného
pobytu státních příslušníků třetích zemí vznikají rovněž
kvůli využívání a kvalitě otisků razítek (např. problém
čitelnosti, zdlouhavosti výpočtu délky pobytu, pozměňování
a padělání).
V EU tedy neexistuje jednotný registr vstupu
cestujících do schengenského prostoru a jejich výstupu, a členské státy
proto nemají žádnou spolehlivou metodu ke stanovení toho, zda státní
příslušník třetí země překročil délku svého
oprávnění k pobytu. Třináct členských
států[6]
provozuje vlastní vnitrostátní systémy vstupu a výstupu, jež shromažďují
alfanumerické údaje cestujících. Všech těchto třináct členských
států poskytuje přístup k těmto údajům jak pro účely
správy hranic, tak pro účely vymáhání práva. V případě, že
osoba zákonně opustí schengenský prostor v témže členském
státě, přes který vstoupila, odhalí tyto systémy případné
překročení povolené délky pobytu. Jinak je však nelze k odhalování
osob překračujících délku povoleného pobytu využít, jelikož opustí-li
osoba schengenský prostor přes území jiného členského státu, než ze
kterého tam vstoupila a v němž byl její vstup zaznamenán, není možné
údaje o vstupech a výstupech porovnávat.
Neexistují ani spolehlivé údaje o počtu
nelegálních přistěhovalců, kteří v současnosti
pobývají v EU. Zdrženlivé odhady počtu nelegálních
přistěhovalců v EU se pohybují mezi 1,9 a 3,8 milionu osob.
Panuje obecná shoda v tom, že jasná většina nelegálních
přistěhovalců jsou tzv. osoby překračující povolenou
délku pobytu, tj. osoby, které vstoupily na území Evropské unie řádně
a s platným vízem, bylo-li požadováno, ale pobývaly na něm i poté, co
jejich oprávnění k pobytu skončilo. Pokud jde o počet
zadržených nelegálních přistěhovalců[7], za rok 2010 byl v EU (EU-27)
celkový počet případů 505 220, což ve srovnání s výše
uvedenými odhady svědčí o tom, že je zadržen pouze malý podíl osob
překračujících povolenou délku pobytu.
V případě, že státní
příslušníci třetích zemí po vstupu do schengenského prostoru
zničí své dokumenty, je velmi důležité, aby orgány měly
přístup ke spolehlivým informacím, a mohly tak určit totožnost
těchto osob.
Legislativní finanční výkaz
připojený k tomuto návrhu vychází ze studie nákladů na systém EES a
na program RTP, kterou provedl externí dodavatel.
Tento návrh nařízení Evropského
parlamentu a Rady má následující cíle:
–
zřídit systém EES a vytvořit právní
základ pro vývoj a zavedení technického systému,
–
vymezit účel, funkce a povinnosti související
s používáním systému EES a
–
pověřit vývojem a provozním řízením
ústředního systému Agenturu pro provozní řízení rozsáhlých
informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
(dále jen „agentura“)[8].
Toto nařízení představuje základní
předpis právního rámce pro systém EES. Právní rámec
doplňuje návrh na změnu Schengenského hraničního kodexu,
předkládaný souběžně s tímto návrhem, pokud jde o používání
systému jako součásti postupů správy hranic.
Cílem systému EES je zlepšit správu
vnějších hranic a boj proti nedovolenému přistěhovalectví díky
tomu, že tento systém bude
·      vypočítávat délku povoleného pobytu každého cestujícího, a to
jednak při vstupu, kdy systém v případě, že cestující
navštěvuje schengenský prostor často, rychle a přesně
vypočítá, kolik dní mu zbývá z maximálního povoleného počtu 90 dnů
během 180denního období; jednak při výstupu, kdy
ověří, že cestující dodržel povolenou délku pobytu; a
konečně na tomto území, pokud jde o provádění kontrol státních
příslušníků třetích zemí za účelem ověření
oprávněnosti jejich pobytu;
·      pomáhat při zjišťování totožnosti každé osoby, která
nesplňuje nebo přestala splňovat podmínky pro vstup nebo pobyt
na území členských států; to se týká zejména
osob, které jsou při kontrole na území členských států
přistiženy bez cestovních dokladů či jiného identifikačního
prostředku;
·      podporovat analýzu vstupů a výstupů státních
příslušníků třetích zemí; jde zejména o to,
získat přesnou představu o počtu cestujících na vnějších
hranicích a osob překračujících povolenou délku pobytu, např.
v závislosti na státní příslušnosti cestujících.
Očekávaný dopad systému je
podrobněji posouzen a popsán v posouzení dopadů.
Lze jej shrnout následovně:
·      díky tomu, že se nahradí současný pomalý a nespolehlivý systém
ručního razítkování cestovních pasů, budou mít příslušníci
pohraniční stráže při hraničních kontrolách rychle k dispozici
přesné informace; bude tak možné lépe sledovat
povolené pobyty a provádět účinnější hraniční kontroly;
·      poskytování přesných informací cestujícím ohledně maximální
délky jejich povoleného pobytu;
·      poskytování přesných informací o osobách překračujících
délku povoleného pobytu podpoří kontroly na území členských
států a zlepší zadržování nelegálních migrantů;
·      podpora zjišťování totožnosti nelegálních migrantů; biometrické údaje všech osob, které nepodléhají vízové povinnosti,
budou uloženy v systému EES a biometrické údaje držitelů víz jsou k
dispozici ve VIS, díky čemuž budou orgány členských států
schopny identifikovat všechny nelegální přistěhovalce, kteří
překročili vnější hranice oprávněně, avšak byli na území
členských států přistiženi bez dokladů; tím se usnadní
proces navracení;
·      analýza provedená systémem umožní uplatňovat fakticky podložený
přístup, např. pokud jde o vízovou politiku: systém
EES totiž poskytne přesné údaje o tom, zda vznikl problém s osobami
určité státní příslušnosti překračujícími povolenou délku
pobytu či nikoli, což je důležité při rozhodování o tom, zda pro
dotyčnou třetí zemi případně uložit nebo zrušit vízovou
povinnost;
·      díky zrušení ručního razítkování pasů při
hraničních kontrolách bude možné zavést plně automatizované
hraniční kontroly státních příslušníků některých
třetích zemí, a to za podmínek stanovených v návrhu na zřízení
programu registrovaných cestujících předkládaném současně s
tímto návrhem.
·      Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu
Nařízení Evropského parlamentu
a Rady (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex
Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb
osob (Schengenský hraniční kodex).
Nařízení Evropského parlamentu
a Rady (ES) č. 1931/2006, kterým se stanoví pravidla pro malý
pohraniční styk na vnějších pozemních hranicích členských
států a mění Schengenská úmluva.
Nařízení Evropského parlamentu
a Rady (ES) č. 767/2008 o Vízovém informačním systému
(VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi
členskými státy (nařízení o VIS).
Nařízení Evropského parlamentu
a Rady (ES) č. 810/2009 o kodexu Společenství
o vízech (vízový kodex).
Nařízení Evropského parlamentu
a Rady (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje Evropská
agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů
v prostoru svobody, bezpečnosti a práva.
2.           KONZULTACE SE ZÚČASTNĚNÝMI
STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
·      Konzultace se zúčastněnými stranami
Konzultace zúčastněných stran je
popsána v doprovodném posouzení dopadů.
·      Posouzení dopadů
První posouzení dopadů[9] bylo provedeno v roce 2008
při přípravě sdělení Komise o této otázce, druhé posouzení
bylo dokončeno v roce 2012[10]. První posouzení, které analyzovalo možnosti politiky a jejich
nejpravděpodobnější dopad, dospělo k závěru, že by systém
EES měl být zaveden.
V druhém posouzení se na základě
konzultací a předběžné kontroly analyzovaly hlavní možnosti, jak
systém zavést.
Po rozboru různých možností a jejich
variant se jako nejvhodnější možnost pro systém EES ukázala následující
varianta:
Systém EES bude mít podobu centralizovaného
systému obsahujícího alfanumerické i biometrické údaje. Doba
uchovávání údajů by u běžných případů byla šest
měsíců a v případě překročení délky povoleného
pobytu pět let.
Aby mohly členské státy uzpůsobit
postupy na hraničních přechodech, vztahovalo by se na používání
biometrických údajů přechodné období tří let.
Po uplynutí dvou let by měl být systém
EES vyhodnocen a v této souvislosti by Komise měla zejména
vyhodnotit, zda poskytnout přístup do systému pro účely vymáhání
práva a po jakou dobu uchovávat údaje. Zohlednily by se
též zkušenosti s přístupem pro tyto účely do VIS. K hodnocení by
byl případně přiložen návrh Komise na změnu tohoto
nařízení, v němž by byly podmínky přístupu definovány.
V zájmu zavedení správného režimu ochrany údajů by tyto podmínky
musely být stanoveny velmi přísně a mohly by vycházet z podmínek
vymezených právním základem VIS.
Výbor pro posuzování dopadů
přezkoumal návrh posouzení dopadů a vydal své stanovisko, a to dne
14. března 2012 a (k revidovanému znění) dne 8. června 2012. Revidované znění zprávy zahrnovalo doporučení ke zlepšením. Došlo
k těmto změnám: byly poskytnuty doplňující informace o
konzultaci zúčastněných stran; byla přezkoumána a zjednodušena
celková logika; více a podrobněji bylo rozvinuto vymezení problému, a to
jak ve vztahu k celkovému problému nelegální migrace, tak v souvislosti se
specifickými problémy při zavádění; byl rozšířen základní
scénář tak, aby lépe popisoval potenciální vývoj v případě
absence dalších opatření EU; byly přepracovány a zjednodušeny
možnosti politiky; posouzení možností bylo upřesněno a
logičtěji přepracováno, aby bylo jasné, které možnosti
vzájemně souvisejí a které ne; bylo rozšířeno vysvětlení metody
výpočtu nákladů; analýza a popis upřednostňované varianty
byly revidovány a pevněji spojeny s údaji, které budou k dispozici
v budoucnosti.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
·      Shrnutí navrhovaných opatření
Musí být definován účel, funkce a
povinnosti související se systémem EES. Dále je třeba
Agentuře pro provozní řízení rozsáhlých informačních
systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva udělit
mandát k vývoji a provoznímu řízení systému. Jednotlivé články
jsou podrobně vysvětleny v samostatném pracovním dokumentu
útvarů Komise.
·      Právní základ
Právním základem tohoto nařízení je
článek 74 a čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) Smlouvy o fungování Evropské
unie. Ustanovení čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) jsou
vhodným právním základem pro vymezení dalších opatření týkajících se
překračování vnějších hranic členských států a pro
vypracování norem a postupů, které mají členské státy při
kontrolách osob na těchto hranicích dodržovat. Článek 74 je vhodným
právním základem pro zřízení systému EES, jeho provoz, pro výměnu
informací mezi členskými státy a pro zajištění spolupráce
příslušných orgánů členských států i těchto
orgánů a Komise v oblastech upravených v hlavě V Smlouvy.
·      Zásada subsidiarity
Podle čl. 77 odst. 2 písm. b) Smlouvy o
fungování Evropské unie má Unie pravomoc přijímat opatření pro
zajištění kontroly osob a účinného dohledu nad
překračováním vnějších hranic členských států. Stávající pravidla EU pro překračování vnějších hranic
členských států je nutné změnit, aby se zohlednila
skutečnost, že v současné době neexistují žádné spolehlivé
prostředky ke sledování cestovního pohybu státních příslušníků
třetích zemí s krátkodobým povolením k pobytu. Je to způsobeno
složitostí a pomalostí stávajícího povinného razítkování cestovních
dokladů, jež nestačí pro to, aby orgány členských států
mohly při hraniční kontrole cestujícího nebo při kontrolách na
území členských států posoudit povolený pobyt; navíc vnitrostátní
systémy mají pro tyto účely v prostoru bez vnitřních hranic velmi
omezený přínos.
Aby se zefektivnilo řízení migrace a
podpořily se namátkové kontroly na území členských států za
účelem odhalování nelegálně pobývajících osob, měly by být
k dispozici informace o tom, které osoby se nacházejí na území EU a které
osoby dodržují maximální povolenou délku krátkodobého pobytu 90 dnů
během 180denního období, a také informace o tom, jaké státní
příslušnosti jsou cestující, kteří překračují délku
povoleného pobytu, a k jaké skupině patří (osoby, na něž se
vztahuje vízová povinnost / osoby od vízové povinnosti osvobozené).
Pro stanovení harmonizovaných pravidel pro
záznamy o přeshraničních pohybech a pro sledování povolených
pobytů v celém schengenském prostoru je třeba mít jednotný
režim.
Cílů tohoto návrhu tedy nemůže být
uspokojivě dosaženo na úrovni členských států.
·      Zásada proporcionality
Podle článku 5 Smlouvy o Evropské unii
nepřekročí činnost Unie rámec toho, co je nezbytné pro dosažení
cílů Smluv. Forma zvolená pro toto opatření EU
musí umožnit, aby návrh dosáhl daného cíle a opatření mohlo být provedeno
co nejúčinněji. Navrhovaná iniciativa dále rozvíjí schengenské acquis
s cílem zajistit, aby se společná pravidla týkající se vnějších
hranic uplatňovala stejně ve všech státech, jež jsou součástí
schengenského prostoru. Vytváří nástroj, který Evropskou unii informuje o
tom, kolik příslušníků třetích zemí vstupuje na území EU a
opouští je, což je nezbytné pro udržitelnou tvorbu fakticky podložené politiky
v oblasti migrace a víz. Kromě toho je návrh přiměřený,
pokud jde o právo na ochranu osobních údajů, jelikož nevyžaduje
shromažďování a uchovávání většího objemu údajů na delší období,
než je naprosto nezbytné k tomu, aby systém mohl fungovat a plnit své cíle. Je
rovněž přiměřený z hlediska nákladů vzhledem
k přínosům systému pro všechny členské státy, pokud jde o
budoucí řízení společné vnější hranice a další kroky směrem
ke společné migrační politice EU.
Návrh je tedy v souladu se zásadou
proporcionality.
·      Volba nástrojů
Navrhované nástroje: nařízení.
Jiné prostředky by nebyly
přiměřené z tohoto důvodu / těchto
důvodů:
Tento návrh zavádí centralizovaný systém, jehož
prostřednictvím spolupracují členské státy, což si vyžaduje
společnou architekturu a provozní pravidla. Navíc stanoví jednotná pravidla pro hraniční kontroly na
vnějších hranicích platná ve všech členských státech. Proto lze jako právní nástroj zvolit pouze
nařízení.
•           Základní
práva
Navrhované nařízení má dopad na základní
práva, zejména na ochranu osobních údajů (článek 8 Listiny základních
práv EU), právo na svobodu a bezpečnost (článek 6 Listiny),
respektování soukromého a rodinného života (článek 7 Listiny), právo na
azyl (článek 18 Listiny) a na ochranu v případě
vystěhování, vyhoštění nebo vydání (článek 19 Listiny).
Návrh obsahuje záruky ohledně osobních
údajů, zejména přístupu k nim, jenž by měl být striktně
omezen pouze na účely tohoto nařízení a v něm určené
příslušné orgány. Záruky ohledně osobních
údajů zahrnují také právo na přístup k údajům nebo právo na
jejich opravu či vymazání.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
V návrhu
příštího víceletého finančního rámce předloženém Komisí se v
období 2014–2020 u Fondu pro vnitřní bezpečnost počítá se 4,6
miliardy EUR. V návrhu je vyčleněno 1,1 miliardy EUR jako
orientační částka na vývoj systému EES a programu RTP. Předpokládá se, že náklady na vývoj bude třeba vynakládat až
od roku 2015[11].

Tato finanční
podpora by kromě nákladů na centrální prvky po celé období víceletého
finančního rámce (náklady na vývoj i provoz na úrovni EU) pokryla v rámci
dostupných zdrojů i náklady na vývoj vnitrostátních prvků obou
systémů v členských státech. Díky této
finanční podpoře vnitrostátních nákladů na vývoj by nedošlo k
ohrožení či zpoždění projektů z důvodu obtížné
hospodářské situace na úrovni členských států. Součástí
této podpory je částka 146 milionů EUR na vnitrostátní náklady v
souvislosti s hostingem informačních systémů, s prostory pro
umístění zařízení pro koncové uživatele a s prostory pro
kanceláře pracovníků. Podpora také zahrnuje částku 341
milionů EUR určenou na vnitrostátní náklady na údržbu, například
na hardwarové a softwarové licence.
Po uvedení nových
systémů do provozu by budoucí provozní náklady mohly nést členské
státy ze svých programů. Navrhuje se, aby na provozní
náklady IT systémů na podporu řízení migračních toků
přes vnější hranice Unie mohly členské státy použít 50 %
přídělů z vnitrostátních programů. Tyto náklady mohou
zahrnovat náklady na řízení VIS, SIS a nových systémů zřízených
v daném období, náklady na zaměstnance, náklady na služby nebo pronájem
zabezpečených prostor apod. Budoucí nástroj by tak v případě potřeby
zajistil nepřetržité financování.
5.           DALŠÍ INFORMACE
·      Účast
Tento návrh vychází ze schengenského acquis,
jelikož se týká překračování vnějších hranic. Ve vztahu k jednotlivým protokolům a dohodám
s přidruženými zeměmi je proto nutno uvážit níže uvedené
důsledky:
Dánsko: V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení
Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o
fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání opatření
Rady navrhovaných podle hlavy V části třetí Smlouvy o fungování EU.
Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje
na schengenské acquis, mělo by se Dánsko rozhodnout v souladu s
článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne
přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním
právu.
Spojené království a Irsko: Podle článků 4 a 5
Protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce
Evropské unie a podle rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne
29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké
Británie a Severního Irska a rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne
28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala
některá ustanovení schengenského acquis, se Spojené království
a Irsko nepodílí na přijímání nařízení (ES)
č. 562/2006 (Schengenský hraniční kodex). Spojené
království a Irsko se tudíž nepodílejí na přijímání tohoto nařízení, a
proto pro ně není závazné ani použitelné.
Island a Norsko: Použijí se postupy stanovené v dohodě o přidružení
uzavřené Radou a Islandskou republikou a Norským královstvím
o přidružení těchto dvou států k provádění,
uplatňování a rozvoji schengenského acquis, neboť tento
návrh vychází ze schengenského acquis, jak je definováno
v příloze A k této dohodě[12].
Švýcarsko: Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis ve
smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou
konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění,
uplatňování a rozvoji schengenského acquis[13].
Lichtenštejnsko: Toto
nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis ve smyslu
Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou
konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského
knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a
Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k
provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis[14].
Kypr, Bulharsko a Rumunsko: Toto nařízení, kterým se
zřizuje systém EES, nahrazuje příslušnou povinnost ověřovat
délku pobytu státních příslušníků třetích zemí a opatřovat
jejich cestovní pas razítkem. Pro přistupující členské státy byla tato ustanovení platná po
jejich přistoupení k Evropské unii.
2013/0057 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY,
kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu
(EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu státních
příslušníků třetích zemí překračujících vnější
hranice členských států Evropské unie
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 74 a čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) této
smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise[15],
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[16],
s ohledem na stanovisko Výboru
regionů[17],
po konzultaci s evropským inspektorem ochrany
údajů,
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve svém sdělení ze dne 13. února 2008 nazvaném
„Příprava dalších kroků v oblasti správy hranic v Evropské unii“[18] Komise nastínila, že je
nezbytné v rámci evropské strategie integrované správy hranic vytvořit
systém vstupu/výstupu, který bude elektronicky zaznamenávat čas a místo
vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí s krátkodobým
povolením k pobytu v schengenském prostoru a vypočítávat délku jejich
povoleného pobytu.
(2)
Evropská rada na svém zasedání ve dnech 19. a 20.
června 2008 zdůraznila, že je důležité nadále pracovat na
rozvoji evropské strategie integrované správy hranic včetně lepšího
využívání moderních technologií v zájmu zlepšení správy vnějších hranic.
(3)
Ve svém sdělení ze dne 10. června 2009
nazvaném „Prostor svobody, bezpečnosti a práva ve službách
občanům“ se Komise vyslovila pro vytvoření systému elektronické
registrace vstupů na území členských států a výstupů
z tohoto území při překračování vnějších hranic v
zájmu zajištění účinnějšího řízení přístupu na toto
území.
(4)
Evropská rada ve dnech 23. a 24. června 2011
vyzvala k rychlému vypracování koncepce „inteligentních hranic“. Dne 25. října 2011 Komise zveřejnila sdělení
„Inteligentní hranice – možnosti a další postup“.
(5)
Je nezbytné konkrétně vymezit cíle systému
vstupu/výstupu (dále jen „systém EES“) a jeho technickou architekturu, stanovit
pravidla jeho provozu a využívání a určit související povinnosti,
kategorie údajů vkládaných do systému, účely jejich vkládání,
kritéria jejich vkládání, orgány oprávněné k přístupu k
údajům, propojení výstražných upozornění, jakož i další pravidla
týkající se zpracování údajů a ochrany osobních údajů.
(6)
Systém EES by se neměl používat na státní
příslušníky třetích zemí, kteří jsou rodinnými příslušníky
občanů Evropské unie a kteří mají pobytovou kartu podle
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o
právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků
svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států[19], ani na držitele povolení k
pobytu uvedených v Schengenském hraničním kodexu, jelikož jejich pobyt
není omezen na 90 dnů během 180denního období.
(7)
Cílem systému EES by mělo být zlepšit ochranu
hranic, předcházet nedovolenému přistěhovalectví a
usnadňovat řízení migračních toků. Systém
EES by měl zejména přispívat k určení totožnosti každé osoby,
která nesplňuje nebo přestala splňovat podmínky týkající se
délky pobytu na území členských států.
(8)
V zájmu splnění těchto cílů by
měl systém EES zpracovávat alfanumerické údaje a po přechodné
době i otisky prstů. K zásahu do soukromí
cestujících, který snímání otisků prstů představuje, vedou dva
důvody. Otisky prstů jsou spolehlivou metodou k určení
totožnosti osob nalezených na území členských států bez cestovních
dokladů či jakýchkoli jiných prostředků pro zjištění
totožnosti, což je obvyklý modus operandi nelegálních migrantů. Otisky prstů dále umožňují
spolehlivěji porovnávat údaje o vstupu a výstupu legálních cestujících.
(9)
Je-li to fyzicky možné, do systému EES by se
měly vkládat otisky deseti prstů, a to v zájmu správného
ověření a zjištění totožnosti i zaručení toho, že za všech
okolností bude k dispozici dostatek údajů.
(10)
Aby členské státy mohly přizpůsobit
hraniční kontroly a řízení pohybu cestujících a aby nedocházelo
k příliš dlouhému čekání na hraničních přechodech,
mělo by se pro používání otisků prstů stanovit přechodné
období.
(11)
Při technickém vývoji systému by měla
existovat možnost přístupu do systému pro účely vymáhání práva,
bude-li toto nařízení v budoucnu změněno tak, aby takový
přístup umožňovalo.
(12)
Za řízení vývoje a provozu centralizovaného
systému EES by měla odpovídat Agentura pro provozní řízení rozsáhlých
informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011
ze dne 25. října 2011[20]. Tento systém by měl sestávat z ústřední jednotky, záložní
ústřední jednotky, jednotných rozhraní ve všech členských státech a z
komunikační infrastruktury zajišťující kontakt mezi ústředním
systémem EES a vstupními místy sítě. Členské státy by měly
odpovídat za vývoj a provozní řízení svých vnitrostátních systémů.
(13)
Aby bylo možné dosáhnout synergií a nákladové
efektivnosti, měl by být systém EES v maximální možné míře realizován
souběžně se systémem registrovaných cestujících zřízeným podle
nařízení COM(2013) 97 final.
(14)
Toto nařízení by mělo určit, kterým
orgánům členských států lze udělit oprávnění k
přístupu do systému EES za účelem vkládání, změn, vymazávání
nebo prohlížení údajů pro konkrétní účely systému EES a
v rozsahu nezbytném pro plnění jejich úkolů.
(15)
Veškeré zpracovávání údajů systému EES by
mělo být přiměřené sledovaným cílům a nezbytné pro
plnění úkolů příslušných orgánů. Příslušné
orgány by měly zajistit, aby při používání systému EES byla
respektována lidská důstojnost a integrita osob, od nichž se údaje
vyžadují, a aby nedocházelo k diskriminaci osob na základě pohlaví, rasy
nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru,
zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
(16)
Osobní údaje zaznamenané v systému EES by se
měly uchovávat pouze po dobu nezbytně nutnou pro účely systému
EES. Je vhodné uchovávat tyto údaje po dobu šesti
měsíců, jelikož to je minimální doba nutná pro výpočet délky
pobytu. Uchovávání po delší dobu – nejvýše pěti let – bude nutné u osob,
které během povolené doby pobytu neopustí území členských států.
Tyto údaje by se měly vymazat po pěti letech, ledaže by důvody
pro jejich vymazání nastaly dříve.
(17)
Měla by být stanovena přesná pravidla pro
odpovědnost za vývoj a provoz systému EES a pro odpovědnost
členských států za vnitrostátní systémy a za přístup
vnitrostátních orgánů k údajům.
(18)
Měla by být stanovena pravidla
pro odpovědnost členských států za újmu, která vznikne
z jakéhokoli porušení tohoto nařízení. Odpovědnost
Komise za takovou újmu se řídí druhým pododstavcem čl. 340 Smlouvy.
(19)
Na zpracovávání osobních údajů členskými
státy podle tohoto nařízení se vztahuje směrnice Evropského
parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně
fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a
o volném pohybu těchto údajů[21].
(20)
Na činnosti orgánů a institucí Unie
při plnění jejich úkolů jako orgánů pověřených
provozním řízením systému EES se vztahuje nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000
o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních
údajů orgány a institucemi Společenství a o volném
pohybu těchto údajů[22].
(21)
Nezávislé orgány dozoru, ustavené v souladu s
článkem 28 směrnice 95/46/ES, by měly sledovat zákonnost
zpracování osobních údajů členskými státy, zatímco evropský inspektor
ochrany údajů, ustavený nařízením (ES) č. 45/2001, by měl
sledovat činnost orgánů a institucí Unie související se zpracováním
osobních údajů. Evropský inspektor ochrany údajů
a orgány dozoru by měly při sledování systému EES vzájemně
spolupracovat.
(22)
Toto nařízení dodržuje základní práva
a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména
ochranu osobních údajů (článek 8 Listiny), právo na svobodu a
bezpečnost (článek 6 Listiny), respektování soukromého a rodinného
života (článek 7 Listiny), právo na azyl (článek 18 Listiny), ochranu
v případě vystěhování, vyhoštění nebo vydání (článek
19 Listiny) a právo na účinnou právní ochranu (článek 47 Listiny), a
musí být uplatňováno v souladu s těmito právy a zásadami.
(23)
Účinné sledování uplatňování tohoto
nařízení by mělo být v pravidelných odstupech hodnoceno. Podmínky zpřístupnění údajů uložených v systému
třetím zemím a pro účely vymáhání práva, jakož i uchovávání
údajů po různou dobu by ještě měly projít hodnocením s
cílem posoudit, zda a jakým způsobem může tento systém co
nejúčinněji přispět k boji proti teroristickým a jiným
závažným trestným činům. Vzhledem k velkému množství osobních
údajů uchovávaných v systému EES a k nezbytnosti plně respektovat
soukromý život jednotlivců, jejichž osobní údaje jsou v systému EES
zpracovávány, by mělo být uvedené hodnocení provedeno dva roky po zahájení
provozu systému a mělo by zohlednit výsledky provádění VIS.
(24)
Členské státy by měly stanovit pravidla
pro sankce ukládané za porušení tohoto nařízení a zajistit jejich
uplatňování.
(25)
V zájmu zajištění jednotných podmínek pro
provádění tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny
prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být
vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu
a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým
se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy
kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[23].
(26)
Zřízení společného systému EES v rámci
prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích a určení společných
povinností, podmínek a postupů pro využívání údajů nemůže být
uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich
může být z důvodu rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni
Unie, v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o
Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality
stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení
rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(27)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu
(č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o
Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko
neúčastní přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není
závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis,
rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců
ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém
vnitrostátním právu.
(28)
Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení
schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království
v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května
2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby
se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[24]; Spojené království se tudíž nepodílí
na jeho přijímání, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
(29)
Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení
schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s
rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na
ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[25]; Irsko se tudíž nepodílí na jeho
přijímání, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
(30)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto
nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody
uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským
královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění,
uplatňování a rozvoji schengenského acquis[26], která spadají do
oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17.
května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování
uvedené dohody[27].
(31)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení
ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií,
Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací
o přidružení Švýcarské konfederace k provádění,
uplatňování a rozvoji schengenského acquis[28], která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí
Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 ve spojení s článkem 3
rozhodnutí Rady 2008/146/ES[29].
(32)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto
nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu
mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací
a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského
knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím
a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění,
uplatňování a rozvoji schengenského acquis[30], která spadají do
oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady
1999/437/ES ze dne 17. května 1999 ve spojení
s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU[31],
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Předmět
Zřizuje se „systém vstupu/výstupu“ (EES),
který slouží k zaznamenávání času a místa vstupu a výstupu státních
příslušníků třetích zemí, kteří překračují
vnější hranice s krátkodobým povolením k pobytu na území členských
států, k výpočtu délky jejich pobytu a k vydávání výstražných
upozornění určených členským státům v případě
překročení povolené délky pobytu.
Článek 2
Uspořádání systému vstupu/výstupu
1.           Systém EES má strukturu
stanovenou v článku 6.
2.           Úkoly spojenými s vývojem a
provozním řízením systému EES včetně funkce pro zpracovávání
biometrických údajů podle článku 12 se pověřuje Agentura
pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru
svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „agentura“).
Článek 3
Oblast působnosti
1.           Toto nařízení se
vztahuje na všechny státní příslušníky třetích zemí s krátkodobým
povolením k pobytu na území členských států, kteří při
překračování vnějších hranic členských států podléhají
hraničním kontrolám podle Schengenského hraničního kodexu.
2.           Toto nařízení se
nevztahuje na překračování vnějších hranic:
a)      rodinnými
příslušníky občana Unie, na něž se vztahuje směrnice
2004/38/ES a kteří jsou držiteli pobytové karty podle uvedené
směrnice;
b)      rodinnými
příslušníky státních příslušníků třetích zemí požívajících
v souladu s právem Unie práva na volný pohyb, kteří mají pobytovou
kartu podle směrnice 2004/38/ES.
Toto nařízení se nevztahuje na rodinné
příslušníky uvedené v písmenech a) a b) ani tehdy, pokud nedoprovázejí
či nenásledují občana Unie nebo státního příslušníka třetí
země, který požívá práva na volný pohyb;
c)      držiteli povolení k
pobytu podle čl. 2 odst. 15 Schengenského hraničního kodexu;
d)      státními
příslušníky Andorry, Monaka a San Marina.
Článek 4
Účel
Účelem systému EES je zlepšit správu
vnějších hranic a boj proti nedovolenému přistěhovalectví a
zlepšit provádění integrované politiky správy hranic, spolupráci a
konzultace mezi pohraničními a imigračními orgány díky tomu, že
umožní přístup k informacím členských států o času a místě
vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí na
vnějších hranicích a usnadní související rozhodnutí tak, aby bylo možno:
–
zlepšit kontroly na hraničních přechodech
na vnějších hranicích a boj proti nedovolenému přistěhovalectví,
–
vypočítávat a sledovat výpočet délky
povoleného pobytu státních příslušníků třetích zemí s
krátkodobým povolením k pobytu,
–
pomáhat při zjišťování každé osoby, která
nesplňuje nebo přestala splňovat podmínky pro vstup nebo pobyt
na území členských států,
–
poskytnout vnitrostátním orgánům
členských států nástroj ke zjištění osob
překračujících povolenou délku pobytu a přijímání odpovídajících
opatření,
–
shromažďovat statistické údaje týkající se
vstupů a výstupů státních příslušníků třetích zemí pro
účely analýzy.
Článek 5
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
(1)
„vnějšími hranicemi“ vnější hranice podle
definice v čl. 2 odst. 2 Schengenského hraničního kodexu;
(2)
„pohraničními orgány“ příslušné orgány
pověřené vnitrostátními právními předpisy k provádění
kontrol osob na hraničních přechodech na vnějších hranicích v
souladu s Schengenským hraničním kodexem;
(3)
„imigračními orgány“ příslušné subjekty
pověřené vnitrostátními právními předpisy k posuzování podmínek
pobytu státních příslušníků třetích zemí na území členských
států a souvisejícímu rozhodování;
(4)
„vízovými orgány“ orgány příslušné v
jednotlivých členských státech pro posuzování žádostí o vízum a
rozhodování o nich nebo pro rozhodování o prohlášení víza za neplatné od
počátku nebo jeho zrušení anebo prodloužení jeho platnosti,
včetně ústředních vízových orgánů a orgánů
příslušných pro udělování víz na hranicích, v souladu s vízovým
kodexem[32];
(5)
„státním příslušníkem třetí země“
každá osoba, která není občanem Unie ve smyslu článku 20 Smlouvy, s
výjimkou osob, které na základě dohod mezi Unií nebo dohod mezi Unií a
jejími členskými státy na jedné straně a třetími zeměmi na
straně druhé požívají práva volného pohybu rovnocenného právu
občanů Unie;
(6)
„cestovním dokladem“ pas nebo jiný rovnocenný
doklad, který držitele opravňuje překračovat vnější hranice
a do něhož lze vyznačit vízum;
(7)
„krátkodobým pobytem“ pobyt na území členských
států kratší než 90 dní v jakémkoli 180denním období;

(8)
„příslušným členským státem“ členský
stát, který vložil údaje do systému EES;
(9)
„ověřením“ proces porovnání souboru
údajů, jehož účelem je zjistit, zda je deklarovaná totožnost správná
(kontrola porovnáním dvou údajů);
(10)
„zjištěním totožnosti“ proces určení
totožnosti osoby pomocí prohledávání databáze podle vícenásobných souborů
údajů (kontrola porovnáním více údajů);
(11)
„alfanumerickými údaji“ údaje vyjádřené
písmeny, číslicemi, zvláštními znaky, mezerami a interpunkčními
znaménky;
(12)
„biometrickými údaji“ otisky prstů;
(13)
„osobou překračující povolenou délku
pobytu“ státní příslušník třetí země, který nesplňuje nebo
přestal splňovat podmínky týkající se délky krátkodobého pobytu na
území členských států;
(14)
„agenturou“ agentura zřízená nařízením
(EU) č. 1077/2011[33];
(15)
„agenturou Frontex“ Evropská agentura pro
řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských
států Evropské unie zřízená nařízením (ES) č. 2007/2004[34];
(16)
„orgánem dozoru“ orgán dozoru zřízený v
souladu s článkem 28 směrnice 95/46/ES;
(17)
„provozním řízením“ veškeré úkoly nezbytné pro
zachování funkčnosti rozsáhlých informačních systémů, a to
včetně zodpovědnosti za komunikační infrastrukturu, kterou
užívají, a
(18)
„vývojem“ veškeré úkoly nezbytné pro vytvoření
rozsáhlého informačního systému, včetně komunikační
infrastruktury, kterou užívá.
Článek 6
Technická architektura systému vstupu/výstupu
Systém se skládá:
(a)
z ústředního systému zahrnujícího
ústřední jednotku a záložní ústřední jednotku, která je schopna
zajistit všechny funkce ústřední jednotky v případě poruchy
systému;
(b)
z vnitrostátního systému obsahujícího hardwarovou,
softwarovou a vnitrostátní komunikační infrastrukturu potřebnou k
připojení zařízení konečných uživatelů z řad
příslušných orgánů uvedených v čl. 7 odst. 2 do vstupních míst
sítě v jednotlivých členských státech;
(c)
z jednotného rozhraní v každém členském
státě, založeného na společných technických specifikacích a totožného
pro všechny členské státy;
(d)
ze vstupních míst sítě, která jsou
součástí jednotného rozhraní a představují vnitrostátní
přístupové body pro připojení vnitrostátních systémů
jednotlivých členských států k ústřednímu systému, a
(e)
z komunikační infrastruktury mezi
ústředním systémem a vstupními místy sítě.
Článek 7
Přístup pro vkládání, změny, vymazávání a prohlížení údajů
1.           V souladu
s článkem 4 je přístup do systému EES za účelem vkládání,
změny, vymazávání a prohlížení údajů uvedených v článcích 11 a
12 v souladu s tímto nařízením vyhrazen výhradně řádně
zmocněným pracovníkům jednotlivých vnitrostátních orgánů, které
jsou k tomu oprávněny pro účely stanovené v článcích 15 až
22, a to v rozsahu, který je nezbytný k výkonu jejich úkolů
v souladu s těmito účely a přiměřený
sledovaným cílům.
2.           Každý členský stát
určí příslušné orgány, včetně pohraničních, vízových a
imigračních orgánů, jejichž řádně zmocnění pracovníci
budou mít přístup za účelem vkládání, změn, vymazávání nebo
prohlížení údajů v systému EES. Každý členský stát bezodkladně
sdělí agentuře seznam těchto orgánů. V tomto seznamu se u
každého orgánu uvede, za jakým účelem může mít přístup
k údajům v systému EES.
Do tří měsíců ode dne uvedení
systému EES do provozu podle článku 41 zveřejní agentura souhrnný
seznam v Úředním věstníku Evropské unie. V
případě změn v tomto seznamu zveřejňuje agentura
aktualizovaný souhrnný seznam jednou ročně.
Článek 8
Obecné zásady
1.           Každý příslušný orgán
oprávněný k přístupu do systému EES podle tohoto
nařízení zajistí, aby byl systém využíván v nezbytných
případech, náležitým způsobem a přiměřeně výkonu
úkolů příslušných orgánů.
2.           Každý příslušný orgán
zajistí, aby při využívání systému EES nebyli příslušníci
třetích zemí diskriminováni na základě pohlaví, rasy nebo etnického
původu, náboženství nebo vyznání, zdravotního postižení, věku nebo
sexuální orientace a aby byla plně respektována jejich lidská
důstojnost a integrita.
Článek 9
Automatizovaný kalkulátor
Systém EES zahrnuje automatizovaný
mechanismus, který udává maximální povolenou délku pobytu každého státního
příslušníka třetí země registrovaného v tomto systému v souladu
s čl. 5 odst. 1 Schengenského hraničního kodexu.

Automatizovaný kalkulátor:
a)           při vstupu
na hranice informuje příslušné orgány a příslušníka třetí
země o povolené délce pobytu;
b)           při
výstupu identifikuje státní příslušníky třetích zemí, kteří
překročili povolenou délku pobytu.
Článek 10
Informační mechanismus
1.           Systém EES zahrnuje
mechanismus, který neprodleně po uplynutí povolené délky pobytu
automaticky identifikuje záznamy o vstupu/výstupu, u nichž chybějí
výstupní údaje, a záznamy, u kterých byla překročena maximální
povolená délka pobytu.
2.           Určené příslušné
vnitrostátní orgány musí mít k dispozici systémem vytvořený seznam, který
obsahuje údaje uvedené v článku 11 o všech identifikovaných osobách
překračujících povolenou délku pobytu.
KAPITOLA II
 Vkládání a používání údajů pohraničními orgány
Článek 11
Osobní údaje držitelů víz
1.           V případě, kdy
státní příslušník třetí země nemá předchozí záznam
v systému EES a kdy bylo v souladu s Schengenským hraničním kodexem
vydáno rozhodnutí o povolení vstupu pro držitele víza, vytvoří
pohraniční orgán individuální soubor dané osoby, do nějž vloží
tyto údaje:
a)           příjmení,
rodné příjmení (dřívější příjmení), jméno (jména); datum
narození, místo narození, zemi narození, státní příslušnost
(příslušnosti) a pohlaví;
b)           druh a
číslo cestovního dokladu (cestovních dokladů), orgán, který jej (je)
vydal, a datum vydání;
c)           třípísmenný
kód vydávající země a datum skončení platnosti cestovního dokladu
(cestovních dokladů);
d)           číslo
vízového štítku, včetně třípísmenného kódu vydávajícího
členského státu, a případně datum skončení platnosti víza;
e)           při prvním
vstupu na základě víza počet vstupů a povolenou dobu pobytu, jak
jsou uvedeny na vízovém štítku;
f)            případně
informaci o tom, že dané osobě byl povolen přístup do programu
registrovaných cestujících v souladu s nařízením COM(2013) 97 final,
jedinečné identifikační číslo a status účasti.
2.           Při každém vstupu dané
osoby se do záznamu o vstupu/výstupu vloží následující údaje, které se propojí
s individuálním souborem dotyčné osoby pomocí individuálního
referenčního čísla vygenerovaného systémem EES při
vytváření souboru:
a)           datum a
čas vstupu;
b)           členský
stát vstupu, hraniční přechod a orgán, který udělil povolení ke
vstupu;
c)           výpočet délky povoleného pobytu (pobytů) a poslední den
povoleného pobytu.
3.           Při výstupu se do záznamu o vstupu/výstupu vloží tyto údaje, které
se propojí s individuálním souborem dotyčné osoby:
a)           datum a čas výstupu;
b)           členský stát a hraniční přechod výstupu.
Článek 12
Osobní údaje státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou
osvobozeni od vízové povinnosti
1.           V případě, kdy státní
příslušník třetí země nemá předchozí záznam v systému EES a
kdy bylo v souladu s Schengenským hraničním kodexem vydáno rozhodnutí o
povolení vstupu pro státního příslušníka třetí země, který je
osvobozen od vízové povinnosti, vytvoří pohraniční orgán individuální
soubor dané osoby a vloží do něj otisky všech deseti prstů této osoby
spolu s údaji uvedenými v článku 11, s výjimkou informací uvedených v
čl. 11 odst. 1 písm. d) a e).
2.           Děti mladší 12 let jsou z
právních důvodů osvobozeny od povinnosti poskytnout otisky
prstů.
3.           Osoby, u nichž je odebrání
otisků prstů fyzicky nemožné, jsou z věcných důvodů
osvobozeny od povinnosti poskytnout otisky prstů.
Pokud je však tato nemožnost dočasné povahy,
je daná osoba povinna poskytnout otisky prstů při následujícím
vstupu. Pohraniční orgány jsou oprávněny
požadovat bližší vysvětlení, proč poskytnutí otisků prstů
není dočasně možné.
Členské státy zajistí, aby v
případě potíží se získáním otisků prstů byly k dispozici
vhodné postupy respektující důstojnost osoby.
4.           Pokud je dotyčná osoba
osvobozena od povinnosti poskytnout otisky prstů z právních nebo
věcných důvodů podle odstavce 2 nebo 3, označí se
dotčená položka jako „nepoužije se“. Systém umožní odlišit případy,
kdy poskytnutí otisků prstů není vyžadováno z právních
důvodů, od případů, kdy nemohou být poskytnuty z
věcných důvodů.
5.           Po dobu tří let po zahájení
provozu systému EES se zaznamenávají pouze alfanumerické údaje uvedené v
odstavci 1.
Článek 13
Postupy pro vkládání údajů na hraničních přechodech, pokud byl
zaregistrován dřívější soubor
Pokud byl dané osobě zaregistrován
nějaký dřívější soubor, pohraniční orgán v
případě potřeby aktualizuje údaje v něm zaznamenané,
vloží záznam o vstupu/výstupu pro každý vstup a výstup v souladu s články
11 a 12 a propojí tento záznam s individuálním souborem této osoby.
Článek 14
Údaje, které se doplňují v případě
zrušení či prodloužení povolení k pobytu
1.           Pokud bylo přijato
rozhodnutí o zrušení povolení k pobytu nebo o prodloužení délky povoleného
pobytu, doplní příslušný orgán, který přijal rozhodnutí, do záznamu o
vstupu/výstupu tyto údaje:
a)           informaci
o statusu uvádějící, že povolení k pobytu bylo zrušeno nebo že délka
povoleného pobytu byla prodloužena;
b)           název orgánu,
který zrušil povolení k pobytu nebo prodloužil délku povoleného pobytu;
c)           místo a datum
vydání rozhodnutí o zrušení povolení k pobytu nebo o prodloužení délky
povoleného pobytu;
d)           nové datum
konce platnosti povolení k pobytu.
2.           V záznamu o vstupu/výstupu se
uvádí důvod (důvody) zrušení povolení k pobytu, tedy:
a)           důvody
vyhoštění dané osoby;
b)           jakékoli jiné
rozhodnutí přijaté příslušnými orgány členského státu v souladu
s jeho vnitrostátními právními předpisy, jež vedlo k vyhoštění
nebo odjezdu státního příslušníka třetí země, který
nesplňuje nebo přestal splňovat podmínky pro vstup a pobyt na
území členských států.
3.           V záznamu o vstupu/výstupu se
uvádějí důvody prodloužení délky povoleného pobytu.
4.           Pokud osoba opustila území
členských států nebo z něj byla vyhoštěna na základě
rozhodnutí uvedeného v odst. 2 písm. b), příslušný orgán vloží tento údaj
v souladu s článkem 13 do záznamu o vstupu/výstupu pro konkrétní daný
vstup.
Článek 15
Použití údajů k ověřování na vnějších hranicích
1.           Pohraničním orgánům
je umožněn přístup do systému EES za účelem nahlížení do
jeho údajů v rozsahu, v jakém tyto údaje potřebují k
plnění úkolů ochrany hranic.
2.           Pro účely uvedené v
odstavci 1 je pohraničním orgánům umožněno vyhledávat údaje
uvedené v čl. 11 odst. 1 písm. a) v kombinaci s vyhledáváním
některých nebo všech těchto údajů:
–
údajů podle čl. 11 odst. 1 písm. b);
–
údajů uvedených v čl. 11
odst. 1 písm. c);
–
čísla vízového štítku uvedené v čl. 11
odst. 1 písm. d);
–
údajů uvedených v čl. 11
odst. 2 písm. a);
–
údajů o členském státu a hraničním
přechodu vstupu nebo výstupu;
–
údaje uvedené v článku 12.
KAPITOLA
III
Vkládání údajů a využívání systému vstupu/výstupu jinými orgány
Článek 16
Využívání systému vstupu/výstupu pro posuzování žádostí o víza a rozhodování o
nich
1.           Vízové orgány nahlížejí do
systému EES za účelem posuzování žádostí o víza a přijímání
souvisejících rozhodnutí včetně rozhodnutí o prohlášení víza za
neplatné od počátku nebo jeho zrušení anebo prodloužení jeho platnosti
v souladu s příslušnými ustanoveními vízového kodexu.
2.           Pro účely uvedené
v odstavci 1 je vízovému orgánu umožněno vyhledávat jeden
nebo více z těchto údajů:
a)           údaje uvedené
v čl. 11 odst. 1 písm. a), b) a c);
b)           číslo
vízového štítku včetně třípísmenného kódu vydávajícího
členského státu podle čl. 11 odst. 1 písm. d);
c)           údaje uvedené
v článku 12.
3.           Pokud vyhledávání údajů
uvedených v odstavci 2 ukáže, že údaje o státním příslušníkovi třetí
země jsou zaznamenány v systému EES, je vízovým orgánům
umožněno prohlížet údaje individuálního souboru této osoby a záznamy o
vstupech/výstupech, které jsou s ním propojeny, pouze pro účely uvedené v
odstavci 1.
Článek 17
Využívání systému vstupu/výstupu pro posuzování žádostí o přístup do
programu registrovaných cestujících
1.           Příslušné orgány uvedené
v článku 4 nařízení COM(2013) 97 final nahlížejí do systému EES za
účelem posouzení žádostí o účast v programu registrovaných
cestujících a za účelem vydání souvisejících rozhodnutí, včetně
rozhodnutí, kterými se povolení účasti v programu registrovaných
cestujících zamítá, ruší nebo se prodlužuje jeho platnost v souladu s
příslušnými ustanoveními uvedeného nařízení.
2.           Pro účely uvedené v
odstavci 1 je příslušnému orgánu umožněno vyhledávat jeden nebo více
údajů uvedených v čl. 11 odst. 1 písm. a), b) a c).
3.           Pokud vyhledávání údajů
uvedených v odstavci 2 ukáže, že údaje o státním příslušníkovi třetí
země jsou zaznamenány v systému EES, je příslušnému orgánu
umožněno prohlížet údaje individuálního souboru této osoby a záznamy o
vstupech/výstupech, které jsou s ním propojeny, pouze pro účely uvedené v
odstavci 1.
Článek 18
Přístup k údajům pro účely ověřování na území
členských států
1.           Pro účely
ověření totožnosti státního příslušníka třetí země
a/nebo ověření splnění podmínek pro vstup nebo pobyt na území
členských států je příslušným orgánům členských
států umožněno vyhledávat údaje podle čl. 11 odst. 1 písm. a),
b) a c) v kombinaci s ověřením otisků prstů podle
článku 12.
2.           Pokud vyhledávání údajů
uvedených v odstavci 1 ukáže, že údaje o státním příslušníkovi třetí
země jsou zaznamenány v systému EES, je příslušnému orgánu
umožněno prohlížet údaje individuálního souboru této osoby a záznam
(záznamy) o vstupu/výstupu, které jsou s ním propojeny, pouze pro účely
uvedené v odstavci 1.
Článek 19
Přístup k údajům pro účely zjišťování totožnosti
1.           Orgánům příslušným
k provádění kontrol na hraničních přechodech na vnějších
hranicích v souladu se Schengenským hraničním kodexem nebo na území
členských států je za účelem ověření, zda jsou
splněny podmínky pro vstup, přítomnost nebo pobyt na území
členských států, umožněno vyhledávat otisky prstů osoby, a
to výhradně pro zjištění totožnosti každé osoby, která nesplňuje
nebo přestala splňovat podmínky pro vstup, přítomnost nebo pobyt
na území členských států.
2.           Pokud vyhledávání údajů
uvedených v odstavci 1 ukáže, že údaje o osobě jsou zaznamenány
v systému EES, je příslušnému orgánu umožněno prohlížet údaje
jejího individuálního souboru a záznamy o vstupech/výstupech, které jsou s ním
propojeny, pouze pro účely uvedené v odstavci 1.
KAPITOLA
IV
Uchovávání a změny údajů
Článek 20
 Doba uchování uložených údajů
1.           Každý záznam o vstupu/výstupu
je uchováván nejdéle 181 dní.
2.           Každý individuální soubor
spolu s propojeným záznamem (záznamy) o vstupu/výstupu je uchováván v systému
EES nejdéle 91 dnů po posledním záznamu o výstupu, neexistuje-li žádný
záznam o vstupu po dobu 90 dnů od tohoto posledního záznamu o
výstupu.
3.           Odchylně od odstavce 1,
pokud od data skončení platnosti povolení k pobytu neexistuje žádný
záznam o výstupu, údaje se uchovávají nejvýše po dobu pěti let od
posledního dne povoleného pobytu.
Článek 21
Změny údajů
1.           Příslušné orgány
členských států určené v souladu s článkem 7 mají právo
měnit údaje, které byly vloženy do systému EES, a to jejich opravou nebo
vymazáním v souladu s tímto nařízením.
2            Informace o osobách uvedených
v čl. 10 odst. 2 se neprodleně odstraní, pokud státní příslušník
třetí země poskytne v souladu s vnitrostátními právními předpisy
příslušného členského státu důkazy o tom, že byl nucen
překročit povolenou délku pobytu v důsledku
nepředvídatelných a závažných událostí, že nabyl práva k pobytu, nebo v
případě chyb. Státnímu příslušníkovi třetí země je
umožněn přístup k účinnému soudnímu opravnému prostředku
v zájmu zajištění opravy údajů.
Článek 22
Předčasné vymazání údajů
Pokud před uplynutím doby uvedené v
článku 20 státní příslušník třetí země získá státní
příslušnost některého členského státu nebo pokud se na něj
začala vztahovat odchylka dle čl. 3 odst. 2, členský stát, jehož
státní příslušnost získal nebo který vydal pobytovou kartu,
neprodleně odstraní ze systému EES individuální soubor a záznamy, které
jsou s ním propojeny, v souladu s články 11 a 12. Této
osobě je umožněn přístup k účinnému soudnímu opravnému
prostředku v zájmu zajištění vymazání údajů.
KAPITOLA
V
Vývoj, provoz a povinnosti
Článek 23
Prováděcí opatření přijatá Komisí před vývojem systému
              Komise přijme
následující opatření nezbytná pro vývoj a technické provedení
ústředního systému, jednotných rozhraní a komunikační infrastruktury
včetně specifikací, pokud jde o:
(a)
specifikace rozlišení a využití otisků
prstů pro biometrické ověřování v systému EES;
(b)
návrh fyzické architektury systému,
včetně jeho komunikační infrastruktury;
(c)
vkládání údajů v souladu s články 11 a
12;
(d)
přístup k údajům v souladu
s články 15 až 19;
(e)
vedení, změny, vymazávání a
předčasné vymazávání údajů podle článků 21 a 22;
(f)
vedení záznamů a přístup k nim
podle článku 30;
(g)
požadavky na výkonnost.
Tyto prováděcí akty se přijmou
postupem podle článku 42.
Technické specifikace a jejich vývoj, pokud
jde o ústřední jednotku, záložní ústřední jednotku, jednotná rozhraní
a komunikační infrastrukturu, stanoví agentura po obdržení příznivého
stanoviska Komise.
Článek 24
Vývoj a provozní řízení
1.           Za vývoj ústřední
jednotky, záložní ústřední jednotky, jednotných rozhraní včetně
vstupních míst sítě a komunikační infrastruktury je odpovědná
agentura.
Agentura vyvine a realizuje ústřední
jednotku, záložní ústřední jednotku, jednotná rozhraní a komunikační
infrastrukturu co nejdříve po vstupu tohoto nařízení v platnost a
poté, co Komise přijme opatření uvedená v čl. 23 odst. 1.
Vývoj sestává z vypracování a provedení
technických specifikací, testování a z celkové projektové koordinace.
2.           Agentura odpovídá za provozní
řízení ústřední jednotky, záložní ústřední jednotky a jednotných
rozhraní. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí, aby se vždy
využívaly nejlepší dostupné technologie určené na základě analýzy
nákladů a přínosů.
Agentura je rovněž odpovědná za provozní
řízení komunikační infrastruktury zajišťující kontakt mezi
ústředním systémem a vstupními místy sítě.
Provozní řízení systému EES sestává ze všech
úkolů nezbytných pro zachování jeho funkčnosti po dobu 24 hodin
denně sedm dní v týdnu v souladu s tímto nařízením,
zejména z údržby a technického rozvoje nezbytných k tomu, aby
systém fungoval na uspokojivé úrovni provozní kvality, zejména co se týče
doby, kterou potřebují hraniční přechody pro vyhledávání
v ústřední databázi, přičemž tato doba by měla být co
nejkratší.
3.           Aniž je dotčen
článek 17 služebního řádu úředníků Evropské unie, agentura
použije na všechny své zaměstnance, kteří musí pracovat s údaji
systému EES, odpovídající pravidla služebního tajemství nebo jiné srovnatelné
povinnosti utajení. Tato povinnost je zachována i poté, co dotyčné osoby
opustí svou funkci nebo zaměstnanecký poměr, nebo poté, co
ukončí svou činnost.
Článek 25
Povinnosti členských států
1.           Každý členský stát má
tyto úkoly:
a)           vývoj
vnitrostátního systému a jeho spojení se systémem EES;
b)           organizaci,
správu, provoz a údržbu svého vnitrostátního systému a
c)           správu a úpravu
přístupu pro řádně zmocněné pracovníky příslušných
vnitrostátních orgánů do systému EES v souladu s tímto
nařízením a vypracovávání a pravidelnou aktualizaci seznamu a profilů
těchto pracovníků.
2.           Každý členský stát
určí vnitrostátní orgán, který příslušným orgánům uvedeným v
článku 7 zajistí přístup k systému EES, a připojí
tento vnitrostátní orgán do vstupního místa sítě.
3.           Každý členský stát
používá automatizované postupy zpracování údajů.
4.           Pracovníci orgánů
oprávnění nahlížet do systému EES absolvují před tím, než obdrží
povolení zpracovávat údaje uložené v systému EES, odpovídající odbornou
přípravu týkající se zabezpečení údajů a pravidel ochrany
údajů.
5.           Náklady na vnitrostátní systémy i na
hosting vnitrostátních rozhraní nese rozpočet Unie.
Článek 26
Odpovědnost za užívání údajů
1.           Každý členský stát
zajistí, aby se údaje zaznamenané v systému EES zpracovávaly podle zákona,
a především aby k nim měli přístup řádně
zmocnění pracovníci za účelem plnění svých úkolů v souladu
s články 15 a 19 tohoto nařízení. Příslušný členský
stát zajistí zejména, aby:
a)           údaje byly
shromažďovány zákonným způsobem;
b)           údaje byly
do systému EES vkládány v souladu s právními předpisy;
c)           údaje byly
v době vložení do systému EES správné a aktuální.
2.           Agentura zajistí, aby byl
systém EES provozován v souladu s tímto nařízením
a prováděcími akty uvedenými v článku 23. Agentura zejména:
a)           přijímá
nezbytná opatření k zajištění bezpečnosti ústředního
systému a komunikační infrastruktury mezi ústředním systémem
a vstupními místy sítě, aniž jsou dotčeny povinnosti
jednotlivých členských států;
b)           zajišťuje,
aby přístup k údajům zpracovávaným v systému EES měli
pouze řádně zmocnění pracovníci za účelem provádění
úkolů agentury v souladu s tímto nařízením.
3.           Agentura uvědomí
Evropský parlament, Radu a Komisi o opatřeních, jež přijala podle
odstavce 2 v zájmu zahájení provozu systému EES.
Článek 27
Předávání údajů třetím zemím, mezinárodním organizacím a
soukromým subjektům
1.           Údaje uchovávané v systému
EES nesmějí být předány ani zpřístupněny žádné třetí
zemi, mezinárodní organizaci ani soukromému subjektu.
2.           Odchylně od odstavce 1
mohou být údaje uvedené v čl. 11 odst. 1 písm. a), b) a c) a
v čl. 12 odst. 1 předány nebo zpřístupněny třetí
zemi nebo mezinárodní organizaci uvedené v příloze, je-li to
v konkrétním případě nutné k prokázání totožnosti státních
příslušníků třetích zemí, i pro účely navrácení, a to pouze
pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)           Komise přijala
rozhodnutí o odpovídající ochraně osobních údajů v dané
třetí zemi v souladu s čl. 25 odst. 6 směrnice
95/46/ES, nebo je v platnosti dohoda o zpětném přebírání osob
mezi Společenstvím a touto třetí zemí, anebo se na tento případ
vztahuje čl. 26 odst. 1 písm. d) směrnice 95/46/ES;
b)           daná třetí země
nebo mezinárodní organizace se zaváže, že použije údaje pouze pro účel,
pro který jí byly poskytnuty;
c)           tyto údaje jsou předány
nebo zpřístupněny v souladu s příslušnými právními
předpisy Unie, zejména s dohodami o zpětném přebírání osob,
a s vnitrostátním právem členského státu, jenž tyto údaje předal
nebo zpřístupnil, včetně právních předpisů týkajících
se bezpečnosti údajů a ochrany údajů; a
d)           členský stát, který
vložil údaje do systému EES, dal k předání nebo ke
zpřístupnění souhlas.
3.           Předáním osobních
údajů třetím zemím nebo mezinárodním organizacím podle odstavce 2
nejsou dotčena práva uprchlíků a osob žádajících mezinárodní ochranu,
zejména co se týče zásady nenavracení.
Článek 28
Bezpečnost údajů
1.           Příslušný členský
stát zajistí bezpečnost údajů před jejich vložením do sítě
vstupních míst a během něj. Každý členský stát zajišťuje
bezpečnost údajů, které získává ze systému EES.
2.           Každý členský stát
přijme pro svůj vnitrostátní systém nezbytná opatření,
včetně bezpečnostního plánu, aby
a)           údaje fyzicky
chránil, mimo jiné vypracováním plánů pro mimořádné situace na
ochranu kritické infrastruktury;
b)           zabránil
neoprávněným osobám v přístupu k vnitrostátním
zařízením, v nichž členský stát vykonává činnosti
v souladu s účely systému EES (kontrola přístupu do
zařízení);
c)           zabránil
neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám a vymazávání
nosičů údajů (kontrola nosičů údajů);
d)           zabránil
neoprávněnému vkládání údajů a neoprávněnému prohlížení,
pozměňování nebo vymazávání uložených osobních údajů (kontrola
uchovávání);
e)           zabránil
neoprávněnému zpracovávání údajů v systému EES a jakékoli
neoprávněné změně nebo vymazání údajů zpracovávaných v
systému EES (kontrola vstupních údajů);
f)            zajistil, aby
osoby oprávněné k přístupu do systému EES měly přístup
pouze k údajům, na které se vztahuje jejich oprávnění
k přístupu, a pouze s pomocí individuálních totožností
uživatele a chráněných režimů přístupu k informacím
(kontrola přístupu k údajům);
g)           zajistil, aby
všechny orgány s právem přístupu do systému EES vytvořily
profily popisující funkce a povinnosti osob, jež jsou oprávněny údaje
vkládat, měnit, vymazávat, prohlížet nebo je vyhledávat, a aby tyto
profily na žádost neprodleně zpřístupnily vnitrostátním orgánům
dozoru (profily pracovníků);
h)           zajistil, aby
bylo možné ověřit a zjistit, kterým orgánům se mohou osobní
údaje předávat prostřednictvím zařízení pro předávání
údajů (kontrola předávání údajů);
i)            zajistil, aby
bylo možné ověřit a zjistit, které údaje byly zpracovány v systému
EES, kdy, kým a pro jaký účel (kontrola záznamu údajů);
j)            zabránil
neoprávněnému čtení, kopírování, změnám nebo vymazávání osobních
údajů během jejich přenosu do systému EES a z něj
nebo během přepravy nosičů dat, zejména
prostřednictvím vhodných technik šifrování (kontrola přepravy);
k)           sledoval
účinnost bezpečnostních opatření uvedených v tomto odstavci
a přijal nezbytná organizační opatření související
s interním sledováním pro zajištění dodržování tohoto nařízení
(interní kontrola).
3.           Agentura přijme
opatření nezbytná k dosažení cílů stanovených v odstavci 2,
pokud jde o provoz systému EES, včetně přijetí
bezpečnostního plánu.
Článek
29
Odpovědnost
1.           Každá osoba nebo členský
stát, kterému vznikla škoda v důsledku nezákonného zpracování nebo
jiného činu neslučitelného s tímto nařízením, má nárok na
náhradu vzniklé škody od členského státu, který je za ni odpovědný.
Tento stát je zcela nebo částečně zproštěn své
odpovědnosti, pokud prokáže, že za událost vedoucí ke vzniku škody
neodpovídá.
2.           Pokud jakékoli nesplnění
povinností členského státu podle tohoto nařízení způsobí systému
EES škodu, bude tento členský stát činěn za toto poškození
odpovědným, ledaže by agentura nebo jiný členský stát účastnící
se systému EES opomenuly přijmout přiměřená opatření
pro zabránění vzniku škody nebo zmírnění jejích následků.
3.           Uplatnění nároku na
náhradu škody u členského státu uvedené v odstavcích 1 a 2 se
řídí vnitrostátními právními předpisy žalovaného členského
státu.
Článek 30
Vedení záznamů
1.           Každý členský stát
a agentura vedou záznamy o všech operacích zpracování údajů v
systému EES. Tyto záznamy uvádějí účel přístupu, jak je uvedeno
v článku 7, datum a čas, druh předávaných údajů, jak je
uvedeno v článcích 11 až 14, druh údajů použitých pro vyhledávání,
jak je uvedeno v článcích 15 až 19, a název orgánu, který vkládá nebo
získává údaje. Každý členský stát navíc vede záznamy o pracovnících
řádně zmocněných k zadávání nebo získávání údajů.
2.           Tyto záznamy mohou být
použity pouze ke kontrole přípustnosti zpracovávání údajů
z hlediska ochrany údajů a k zajištění bezpečnosti
údajů. Záznamy jsou chráněny vhodnými opatřeními proti
neoprávněnému přístupu a vymaží se rok poté, co uplyne doba
uchovávání uvedená v článku 20, pokud nejsou potřebné pro již
zahájená kontrolní řízení.
Článek 31
Vlastní kontrola
Členské státy zajistí, aby veškeré
orgány, které mají právo přístupu k údajům v systému EES,
přijaly opatření nezbytná pro dodržování tohoto nařízení a
v případě potřeby spolupracovaly s orgánem dozoru.
Článek 32
Sankce
Členské státy přijmou nezbytná
opatření, aby zajistily, že za jakékoli zneužití údajů vložených do
systému EES bude možné uložit účinné, přiměřené a
odrazující sankce v souladu s vnitrostátním právem, včetně správních
a/nebo trestních sankcí.
KAPITOLA
VI
Práva a dozor v oblasti ochrany údajů
Článek 33
Právo na informace
1.           Příslušný členský
stát vyrozumí osoby, jejichž údaje jsou zaznamenány v systému EES:
a)           o totožnosti
správce podle čl. 37 odst. 4;
b)           o účelech
zpracování údajů v systému EES;
c)           o kategoriích
příjemců údajů;
d)           o době
uchovávání údajů;
e)           o tom, že
shromažďování údajů pro účely posouzení podmínek pro vstup je
povinné;
f)            o existenci
práva na přístup k údajům, které se jich týkají, práva žádat
opravu nepřesných údajů, které se jich týkají, nebo vymazání
údajů, které se jich týkají a byly zpracovány v rozporu se zákonem,
včetně práva na informace o postupech při uplatnění
těchto práv a o kontaktních údajích vnitrostátních orgánů dozoru
či případně evropského inspektora ochrany údajů, u kterých
lze podat stížnost ohledně ochrany osobních údajů.
2.           Informace uvedené v odstavci
1 musí být poskytnuty písemně.
Článek 34
Právo na přístup, opravu a vymazání
1.           Aniž je dotčena
povinnost poskytovat další informace v souladu s čl. 12
písm. a) směrnice 95/46/ES, má každý právo získat sdělení
o údajích, které jsou o něm zaznamenány v systému EES, a
informaci o členském státu, který tyto údaje do systému EES vložil.
Tento přístup k údajům může být umožněn pouze členským
státem. O veškerých žádostech o takový přístup pořizuje každý
členský stát záznam.
2.           Každý může požádat
o opravu věcně nesprávných údajů, které se jej týkají,
a o vymazání údajů, které byly zaznamenány v rozporu se
zákonem. Opravu a vymazání neprodleně provede příslušný členský stát
v souladu se svými právními předpisy a postupy.
3.           Pokud je žádost podle
odstavce 2 podána jinému než příslušnému členskému státu, obrátí se
orgán členského státu, kterému byla žádost podána, na orgány
příslušného členského státu ve lhůtě čtrnácti
dnů. Příslušný členský stát zkontroluje správnost údajů a
zákonnost jejich zpracování v systému EES ve lhůtě jednoho
měsíce.
4.           V případě, že údaje
zaznamenané v systému EES jsou nesprávné nebo byly zaznamenány v rozporu
se zákonem, příslušný členský stát je v souladu
s článkem 21 opraví nebo vymaže. Příslušný členský stát
žadatele neprodleně písemně vyrozumí, že údaje, které se jej týkají,
byly opraveny nebo vymazány.
5.           Pokud se příslušný
členský stát domnívá, že údaje zaznamenané v systému EES nejsou nesprávné
ani zaznamenané v rozporu se zákonem, neprodleně písemně
vyrozumí žadatele, proč není ochoten opravit nebo vymazat údaje, které se
jej týkají.
6.           Příslušný členský
stát také žadatele obeznámí s kroky, které může učinit, jestliže
nesouhlasí s poskytnutým odůvodněním. To zahrnuje informace, jak
podat žalobu nebo případně stížnost příslušným orgánům nebo
soudům daného členského státu, a o veškeré pomoci dostupné v souladu
s právními předpisy a postupy daného členského státu,
včetně pomoci orgánů dozoru.
Článek 35
Spolupráce k zajištění práva na ochranu údajů
1.           Členské státy
aktivně spolupracují při prosazování práv stanovených
v článku 35.
2.           V každém členském
státě orgán dozoru pomáhá na požádání dotčené osobě
a poskytuje jí poradenství ve věci uplatňování jejího práva na
opravu nebo vymazání údajů, které se jí týkají, v souladu
s čl. 28 odst. 4 směrnice 95/46/ES.
3.           Orgán dozoru příslušného
členského státu, který vložil údaje, a orgány dozoru členských
států, kterým byla žádost podána, za tímto účelem spolupracují.
Článek 36
Opravné prostředky
1.           V každém členském
státě má každý právo podat žalobu nebo stížnost u příslušných
orgánů nebo soudů daného členského státu, který mu odepřel
právo na přístup nebo právo na opravu nebo vymazání údajů, které se
jej týkají, podle článku 35.
2.           Pomoc orgánů dozoru
zůstává dostupná během celého řízení.
Článek 37
Dohled orgánu dozoru
1.           Orgán dozoru dohlíží na
zákonnost zpracování osobních údajů podle článků 11 až 14 daným
členským státem, včetně jejich přenosu do systému EES a
z něj.
2.           Orgán dozoru zajišťuje,
aby byl nejméně jednou za čtyři roky proveden audit operací
zpracování údajů ve vnitrostátním systému podle příslušných
mezinárodních auditorských standardů.
3.           Členské státy
zajišťují, aby měly jejich orgány dozoru dostatek
prostředků k plnění úkolů, které jim toto
nařízení ukládá.
4.           V souvislosti se
zpracováním osobních údajů v systému EES určí každý členský stát
orgán vykonávající funkci správce v souladu s čl. 2 písm. d)
směrnice 95/46/ES a mající hlavní působnost v oblasti zpracovávání
údajů tímto členským státem. Každý členský stát sdělí název
tohoto orgánu Komisi.
5.           Každý členský stát
poskytuje veškeré informace, které si vyžádají orgány dozoru, a zejména
informace o činnostech prováděných podle článku 28,
umožňuje jim přístup ke svým záznamům podle článku 30 a
nepřetržitý přístup do všech svých prostor.
Článek 38
Dozor vykonávaný evropským inspektorem ochrany údajů
1.           Evropský inspektor ochrany
údajů kontroluje, zda jsou činnosti agentury související se
zpracováváním osobních údajů prováděny v souladu s tímto
nařízením. Odpovídajícím způsobem se použijí povinnosti a pravomoci
podle článků 46 a 47 nařízení (ES) č. 45/2001.
2.           Evropský inspektor ochrany
údajů zajišťuje, aby byl alespoň každým čtvrtým rokem
v souladu s příslušnými mezinárodními auditorskými standardy
proveden audit činností agentury souvisejících se zpracováváním osobních
údajů. Zpráva o tomto auditu se zasílá Evropskému parlamentu, Radě,
agentuře, Komisi a orgánům dozoru. Agentura má možnost se ke zprávě
před jejím přijetím vyjádřit.
3.           Agentura poskytuje evropskému
inspektorovi ochrany údajů informace, o které požádá, poskytuje mu
přístup ke všem dokumentům a ke svým záznamům pořízeným
podle článku 30 a nepřetržitý přístup do všech svých
prostor.
Článek 39
Spolupráce orgánů dozoru s evropským inspektorem ochrany údajů
1.           Orgány dozoru a evropský
inspektor ochrany údajů, každý v rozsahu svých pravomocí,
aktivně spolupracují v rámci svých povinností a zajišťují
koordinovaný dohled nad systémem EES a vnitrostátními systémy.
2.           V rozsahu svých pravomocí si
vyměňují důležité informace, vzájemně si pomáhají při
provádění auditů a inspekcí, posuzují potíže vznikající při
výkladu a uplatňování tohoto nařízení, zkoumají obtíže s výkonem nezávislého
dohledu nebo při výkonu práv subjektů údajů, vypracovávají
harmonizované návrhy společných řešení všech obtíží a podle
potřeby prosazují informovanost o právech na ochranu údajů.
3.           K tomuto účelu se
orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů setkávají
nejméně dvakrát ročně. Náklady na tato setkání nese evropský
inspektor ochrany údajů. Na prvním setkání se přijme jednací
řád. Podle potřeby se společně vypracovávají další pracovní
metody.
4.           Jednou za dva roky se zasílá
Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a agentuře společná zpráva o
činnostech. V této zprávě je každému členskému státu
věnována kapitola, kterou připraví jeho orgán dozoru.
KAPITOLA
VII
Závěrečná ustanovení
Článek 40
Použití údajů pro hlášení a pro statistické účely
1.           Výhradně pro účely
hlášení a statistiky, a aniž by bylo možné zjistit totožnost jednotlivých
žadatelů, jsou řádně zmocnění pracovníci příslušných
orgánů členských států, agentury a agentury Frontex
oprávněni nahlížet do těchto údajů:
a)           informace
o statusu;
b)           státní
příslušnost státního příslušníka třetí země;
c)           členský
stát, datum a hraniční přechod vstupu a členský stát, datum a
hraniční přechod výstupu;
d)           druh cestovního
dokladu;
e)           počet osob
překračujících povolenou délku pobytu podle článku 10;
f)            vložené údaje
týkající se jakéhokoli zrušeného povolení k pobytu nebo povolení k pobytu,
jehož platnost je prodloužena;
g)           případně
orgán, který udělil vízum;
h)           počet
osob, které jsou osvobozeny od požadavku poskytnout otisky prstů podle
čl. 12 odst. 2 a 3.
Článek 41
Zahájení provozu
1.           Komise stanoví datum zahájení
provozu systému EES, jakmile jsou splněny tyto podmínky:
a)           jsou
přijata opatření uvedená v článku 23;
b)           agentura oznámí
úspěšné provedení souhrnného testu systému EES, který provede spolu
s členskými státy;
c)           členské
státy potvrdí, že byla provedena nezbytná technická a právní opatření
týkající se shromažďování a předávání údajů uvedených v
článcích 11 až 14 v rámci systému EES, a oznámí je Komisi.
2.           Komise sdělí Evropskému
parlamentu výsledky testu uvedeného v odst. 1 písm. b).
3.           Rozhodnutí Komise uvedené v
odstavci 1 se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 42
Postup projednávání ve výboru
1.           Komisi je nápomocen výbor.
Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2.           Odkazuje-li se na tento
odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 43
Oznámení
1.         Členské státy oznámí Komisi:
a)           orgán, který má
být považován za správce podle článku 37;
b)           nezbytná
technická a právní opatření podle článku 41.
2.           Členské státy oznámí
agentuře příslušné orgány, které jsou oprávněny vkládat,
měnit, vymazávat, prohlížet či vyhledávat údaje podle článku 7.
3.           Agentura oznámí Komisi
úspěšné provedení testu uvedeného v čl. 41 odst. 1 písm. b).
Komise poskytuje údaje oznámené podle odst. 1
písm. a) členským státům a veřejnosti v podobě
neustále aktualizovaného elektronického rejstříku.
Článek 44
Poradní skupina
Agentura zřídí poradní skupinu a poskytne
jí odborné poznatky související se systémem EES, zejména v souvislosti s
přípravou svého ročního pracovního programu a výroční zprávy o
činnosti.
Článek
45
 Odborná příprava
Agentura plní úkoly související s odbornou
přípravou uvedenou v čl. 25 odst. 4.
Článek 46
Monitorování a hodnocení
1.           Agentura zajistí zavedení
postupů, které budou kontrolovat fungování systému EES, pokud jde o
porovnání jeho technických výstupů, efektivnosti nákladů,
bezpečnosti a kvality služeb se stanovenými cíli.
2.           Pro účely technické
údržby má agentura přístup k potřebným informacím, které se týkají
operací zpracovávání údajů v systému EES.
3.           Dva roky po zahájení provozu
systému EES a poté vždy po dvou letech předloží agentura Evropskému
parlamentu, Radě a Komisi zprávu o technickém fungování systému EES,
včetně jeho zabezpečení.
4.           Dva roky po zahájení provozu
systému EES a pak vždy jednou za čtyři roky Komise předloží
celkové hodnocení systému EES. Toto celkové hodnocení bude obsahovat posouzení
dosažených výsledků ve vztahu ke stanoveným cílům, zhodnotí platnost
výchozího principu, uplatňování nařízení, zabezpečení systému
EES a jakékoli důsledky dalšího fungování. Komise předloží hodnotící
zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
5.           První hodnocení bude
konkrétně zkoumat, jak by systém EES mohl přispívat k boji proti
teroristickým a jiným závažným trestným činům, a bude se zabývat
otázkou přístupu pro účely vymáhání práva k informacím uloženým v
systému, tím, zda tento přístup povolit a případně za jakých
podmínek, tím, zda nemá být doba uchovávání údajů změněna a zda
poskytnout přístup orgánům třetích zemí, s přihlédnutím
k provozu systému EES a k výsledkům provádění VIS.
6.           Členské státy poskytnou
agentuře a Komisi informace nezbytné pro vypracování zpráv uvedených v
odstavcích 3 a 4 v souladu s kvantitativními ukazateli předem stanovenými
Komisí a/nebo agenturou.
7.           Agentura poskytne Komisi
informace nezbytné k vypracování celkových hodnocení podle odstavců 4
a 5.
Článek 47
Vstup v platnost a použitelnost
1.           Toto nařízení vstupuje
v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku
Evropské unie.
2.           Použije se ode dne uvedeného
v čl. 41 odst. 1.
3.           Články 23 až 25, 28 a 41
až 45 se použijí od data uvedeného v odstavci 1.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se
smlouvami.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za Radu
předseda                                                        předseda

Příloha
Seznam
mezinárodních organizací podle čl. 27 odst. 2
1.         Organizace OSN (jako Úřad
vysokého komisaře OSN pro uprchlíky);
2.         Mezinárodní organizace pro migraci
(IOM);
3.         Mezinárodní výbor Červeného
kříže.
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Nařízení
Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu
(EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu státních příslušníků
třetích zemí překračujících vnější hranice členských
států Evropské unie, s podmínkou, že legislativní orgán přijme
návrh, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost
zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a
víz (KOM(2011) 750), a že legislativní orgán přijme návrh nařízení
Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
(KOM(2011) 398), jakož i s podmínkou dostupnosti dostatečného množství
prostředků v rámci stropu výdajů příslušné rozpočtové
linie.

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[35]

Oblast
politiky: Oblast vnitřních věcí (hlava 18)

1.3.
Povaha návrhu/podnětu

x Návrh/podnět
se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[36]
¨ Návrh/podnět se týká prodloužení
stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Stockholmský
program, který schválila Evropská rada v prosinci 2009, znovu potvrdil
potenciál systému vstupu/výstupu (EES), který umožní členským státům
účinně sdílet údaje při současném zajištění ochrany
údajů. Akční plán provádění Stockholmského
programu proto obsahuje návrh na zřízení systému EES. Financování rozvoje
balíčku opatření pro „inteligentní hranice“ je jednou z priorit Fondu
pro vnitřní bezpečnost (ISF)[37].

1.4.2.
Specifické cíle a
příslušné aktivity ABM/ABB

Účelem
systému EES je zlepšit správu vnějších hranic a boj proti nedovolenému
přistěhovalectví, tak aby bylo možné:
registrovat
údaje o vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí s
krátkodobým povolením k pobytu;
vypočítávat
a sledovat délku povoleného pobytu státních příslušníků třetích
zemí s krátkodobým povolením k pobytu;
shromažďovat
statistické údaje týkající se vstupů a výstupů státních
příslušníků třetích zemí pro účely analýzy.
Příslušné aktivity ABM/ABB
Aktivity: Solidarita – vnější hranice, návrat, vízová politika a volný
pohyb osob (kapitola 18 02)

1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Systém
bude generovat přesné informace o osobách překračujících
povolenou délku pobytu pro všechny příslušné orgány v členských
státech, čímž přispěje k lepším výsledkům v oblasti
zadržování a navracení nelegálních přistěhovalců, a tím i k boji
proti nedovolenému přistěhovalectví obecně.
Bude
poskytovat přesné informace o počtu osob překračujících
každý rok vnější hranice EU, rozdělené dále podle státní
příslušnosti a místa překročení hranice. Tyto
podrobné informace budou poskytovány zejména u osob překračujících
povolenou délku pobytu, takže vznikne mnohem pevnější důkazní základ
pro posouzení, zda by se na státní příslušníky určité třetí
země měla vztahovat vízová povinnost, či nikoli.
Systém
bude poskytovat klíčové údaje pro účely posuzování (nových i dalších)
žádostí státních příslušníků třetích zemí o účast v
programu registrovaných cestujících (RTP). Kromě toho
bude příslušným orgánům dodávat informace nutné k zajištění
toho, aby státní příslušníci třetích zemí, kteří využívají
programu RTP, splňovali všechny nezbytné podmínky včetně
dodržování délky povoleného pobytu.
Umožní
orgánům ověřovat, zda pravidelně cestující osoby, které
jsou držiteli víza pro více vstupů, nepřekračují povolenou délku
pobytu v schengenském prostoru.

1.4.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
Během
vývoje systému
Po
schválení návrhu a přijetí technických specifikací vyvine externí
dodavatel technický systém. Tento vývoj bude probíhat na
ústřední a vnitrostátní úrovni za celkové koordinace IT agenturou. IT
agentura ve spolupráci se všemi zúčastněnými stranami určí
celkový rámec řízení. Jak je to při vývoji podobných systémů
obvyklé, na začátku projektu bude stanoven celkový plán řízení
projektu a plán zajištění kvality. Tyto plány by měly zahrnovat
přehledy obsahující konkrétní ukazatele, jež se týkají zejména
          celkového
stavu projektu
včasného
vývoje podle dohodnutého rozvrhu (etapy), řízení rizik, řízení
zdrojů (finančních a lidských) podle dohodnutého rozdělení,
organizační připravenosti…
Jakmile
bude systém funkční
Podle
článku 46 o monitorování a hodnocení
„3.     Dva
roky po zahájení provozu systému EES a poté vždy po dvou letech předloží
agentura Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o technickém
fungování systému EES, včetně jeho zabezpečení.
4.       Dva
roky po zahájení provozu systému EES a pak vždy jednou za čtyři roky
Komise předloží celkové hodnocení systému EES. Toto celkové hodnocení bude
obsahovat posouzení dosažených výsledků ve vztahu ke stanoveným
cílům, zhodnotí platnost výchozího principu, uplatňování
nařízení, zabezpečení systému EES a jakékoli důsledky dalšího
fungování. Komise předloží hodnotící zprávu Evropskému parlamentu a
Radě.“
Zvláště
významné pro toto hodnocení budou ukazatele o počtu osob
překračujících povolenou délku pobytu a údaje o času
překročení hranice – přičemž pro ty by se použily
rovněž zkušenosti z fungování VIS –, jakož i důkladná analýza nezbytnosti
poskytnout přístup k údajům pro účely vymáhání práva. Komise by měla předat hodnotící zprávy Evropskému parlamentu
a Radě.
Specifický cíl: Zlepšit
účinnost hraničních kontrol díky sledování práv na povolený pobyt
při vstupu a výstupu a zlepšit posuzování rizika, že bude
překročena délka povoleného pobytu.
Ukazatel: Doba odbavení
na hraničních přechodech
Počet
osob překračujících povolenou délku pobytu, jejichž totožnost byla
zjištěna na hraničních přechodech.
Dostupnost
systému
Specifický cíl: Získávat spolehlivé informace
umožňující EU a členským státům činit informovaná politická
rozhodnutí v oblasti víz a migrace.
Ukazatel: Počet výstražných
upozornění na osoby překračující povolenou délku pobytu podle
kategorií (vízum požadováno / osvobozeny od vízové povinnosti), druhu hranic
(pozemní/námořní/vzdušné), členského státu a země původu /
státní příslušnosti.
Specifický cíl: Identifikovat a odhalovat
nelegální přistěhovalce, zvláště osoby překračující
povolenou délku pobytu, a to rovněž uvnitř území členských
států, a zvýšit pravděpodobnost návratu.
Ukazatel: Počet výstražných
upozornění, jež vedla k zadržení osob, které překročily
povolenou délku pobytu.
Specifický cíl: Chránit základní práva
státních příslušníků třetích zemí, zejména jejich právo na
soukromí a ochranu údajů
Ukazatel: Počet případů falešných
shod záznamů o vstupu/výstupu
Počet
stížností jednotlivců předkládaných vnitrostátním orgánům pro
ochranu údajů

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v
krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Nedovolené
přistěhovalectví do EU představuje výzvu pro všechny
členské státy. V naprosté většině jde o
„osoby překračující povolenou délku pobytu“, tj. osoby, které
řádně vstoupily na území Evropské unie, ale pobývaly na něm i
poté, co k tomu pozbyly oprávnění. Právní předpisy EU stanoví,
že státní příslušníci třetích zemí mají zpravidla právo na vstup za
účelem krátkodobého pobytu v délce až tří měsíců během
šestiměsíčního období.
Systém
EES poskytne Evropské unii nástroj, který jí bude dodávat základní informace o
státních příslušnících třetích zemí vstupujících na území EU a
opouštějících toto území. Tyto informace jsou
nezbytné pro vytváření udržitelné a přiměřené politiky v
oblasti migrace a víz. Současný systém razítek v cestovních pasech
představuje problém nejen pro vymáhání práva, ale také pro informování
osob o jejich právech, například o přesném počtu dnů, kdy
jsou oprávněny zůstat v schengenském prostoru, předchází-li tomu
řada několikadenních pobytů. Kromě toho pokud se údaje
zaznamenávají jen v cestovním pasu, je navíc fyzicky nemožné, aby údaje sdílely
členské státy mezi sebou. Znamená to rovněž, že tyto údaje nebudou k
dispozici v případě, že se cestovní doklady opatřené otiskem
razítka obmění nebo ztratí.
Systém
EES umožní vypočítat délku povoleného pobytu státních příslušníků
třetích zemí a ověřit, zda nepřekračují délku
povoleného pobytu, a to i při provádění kontrol v rámci schengenského
prostoru. V současnosti je otisk razítka do
cestovního dokladu jediným nástrojem pro vyznačení data vstupu a výstupu,
který mají příslušníci pohraniční stráže a imigrační orgány k
dispozici. Doba, kterou státní příslušník třetí země strávil v
schengenském prostoru, se vypočítává na základě těchto razítek,
jež se však často obtížně interpretují: mohou být nečitelná nebo
zfalšovaná. Přesný výpočet doby strávené v schengenském prostoru
podle razítek v cestovních dokladech je proto obtížný a časově
náročný.

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Žádný
členský stát není sám schopen vytvořit společný, interoperabilní
systém vstupu/výstupu. Stejně jako u všech
činností spojených s řízením migračních toků a
bezpečnostních rizik se jedná o oblast, kde má využití rozpočtu EU
jasnou přidanou hodnotu.
Zrušení
kontrol na vnitřních hranicích musí být doprovázeno společnými
opatřeními pro účinnou kontrolu a ostrahu na vnějších hranicích
Unie. Některé členské státy nesou vzhledem ke
svému konkrétnímu zeměpisnému umístění a délce vnějších hranic
Unie, kterou musejí spravovat, větší zátěž. Podmínky pro vstup
státních příslušníků třetích zemí a jejich hraniční
kontroly jsou harmonizovány v právních předpisech EU. Vzhledem
k tomu, že do schengenského prostoru lze vstoupit na hraničním
přechodu v členském státě, kde se používá vnitrostátní
rejstřík vstupů/výstupů, ale opustit jej lze přes
hraniční přechod, kde se žádný takový systém nepoužívá, nemůže
být opatření dosaženo na úrovni členských států, ale pouze na
úrovni EU.

1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v
minulosti

Ze
zkušeností s vývojem Schengenského informačního systému druhé generace
(SIS II) a vízového informačního systému (VIS) plyne následující
ponaučení:
1)
Aby bylo možné zabránit překračování nákladů a vzniku
zpoždění kvůli měnícím se potřebám, nebude v prostoru
svobody, bezpečnosti a práva vyvinut žádný nový informační systém,
zejména pokud je rozsáhlý, aniž by se dříve s konečnou platností
nepřijaly základní právní nástroje, které stanoví jeho účel, oblast
působnosti, funkce a technické podrobnosti.
2)
Ukázalo se, že u členských států, které nezahrnuly příslušné
činnosti do víceletého plánování programů nebo jejichž plánování v
rámci Fondu pro vnější hranice není přesně definováno, je
obtížné financovat vývoj na vnitrostátní úrovni. Proto se
navrhuje zahrnout náklady na vývoj do návrhu.

1.5.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními
nástroji

Návrh
by měl být vnímán jako součást trvalého rozvoje strategie integrované
správy hranic Evropské unie, zejména sdělení o „inteligentních hranicích“[38], a rovněž ve spojení
s návrhem Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice[39] v rámci víceletého
finančního rámce. Legislativní finanční výkaz
přiložený k pozměněnému návrhu Komise o zřízení agentury[40] zahrnuje náklady na stávající
IT systémy Eurodac, SIS II a VIS, ale nikoli na budoucí systémy správy hranic,
které právní rámec dosud agentuře nesvěřuje. Proto jsou v
příloze k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý
finanční rámec na období 2014–2020[41],
v rámci okruhu 3 „Bezpečnost a občanství“ zahrnuty v položce „IT
systémy“ náklady na stávající IT systémy (822 milionů EUR) a v položce
„Vnitřní bezpečnost“ náklady na budoucí systémy správy hranic (1,1
milionu EUR z 4,648 milionu EUR). Za vytvoření prostoru volného
pohybu, v němž mohou osoby překračovat vnitřní hranice,
aniž by byly podrobovány hraničním kontrolám, a v němž jsou
vnější hranice kontrolovány a řízeny jednotně na úrovni EU,
odpovídá Komisi GŘ pro vnitřní věci. Systém má tyto
synergie s vízovým informačním systémem:
a)
u držitelů víz se pro účely vstupu/výstupu rovněž použije systém
pro porovnávání biometrických prvků;
b)
systém EES bude VIS doplňovat. VIS obsahuje pouze
žádosti o víza a udělená víza, zatímco systém EES bude uchovávat také u
držitelů víz konkrétní údaje o vstupech a výstupech souvisejících s
udělenými vízy;
c)
synergie nastane také s programem RTP, protože vstupy a výstupy registrovaných
cestujících se zaznamenávají v systému EES, který bude sledovat délku jejich
povoleného pobytu v schengenském prostoru. Bez systému EES
by nemohlo být zavedeno plně automatizované překračování hranic
u registrovaných cestujících. Navíc zde neexistuje riziko překrývání s
podobnými iniciativami prováděnými v ostatních GŘ.

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

¨ Časově omezený návrh/podnět
–
¨  Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
–
¨ Finanční dopad od RRRR do RRRR
x Časově neomezený návrh/podnět
–
Přípravné období 2013–2015 (vytvoření
právního rámce),
–
období vývoje 2015–2017,
–
poté plné fungování.

1.7.
Předpokládaný způsob řízení[42]

x Přímé centralizované řízení Komisí
x Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny:
–
¨  výkonným agenturám
–
x subjektům zřízeným Společenstvími[43]
–
¨  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
¨ Sdílené řízení
s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky
Financování
vývoje systému EES je stanoveno v článku 15 návrhu nařízení
Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást Fondu pro
vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v
oblasti vnějších hranic a víz pro období 2014–2020 (KOM(2011) 750). V souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) a článkem 60 nového
finančního nařízení (nepřímé centralizované řízení) bude
úkoly plnění výše uvedeného finančního programu pověřena IT
agentura.
Na období
2015–2017 se všemi vývojovými činnostmi pověřuje IT agentura na
základě dohody o pověření. Dohoda pokryje
oblasti vývoje všech částí projektu, tj. ústředního systému,
systémů členských států, sítí a infrastruktury v členských
státech.
Předpokládá
se, že v době přezkumu v polovině období v roce 2017 budou
prostředky zbývající z celkových 513 000 milionů EUR převedeny
do linie pro IT agenturu na náklady na provoz a údržbu ústředního systému
a sítě a do vnitrostátních programů na náklady na provoz a údržbu
vnitrostátních systémů včetně nákladů na infrastrukturu
(viz tabulka níže). Legislativní finanční výkaz bude
do konce roku 2016 odpovídajícím způsobem pozměněn.
 Bloky || Způsob řízení || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Vývoj – ústřední systém || Nepřímé centralizované || X || X || X ||   ||   ||
 Vývoj – členské státy || Nepřímé centralizované || X || X || X ||   ||   ||
 Údržba –ústřední systém || Nepřímé centralizované ||   ||   || X || X || X || X
 Údržba –vnitrostátní systémy || Nepřímé centralizované ||   ||   || X || X || X || X
 Síť (1) || Nepřímé centralizované || X || X || X || X || X || X
 Infrastruktura – členské státy || Nepřímé centralizované || X || X || X || X || X || X
(1) Vývoj sítě 2015–2017, provoz
sítě 2017–2020

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Upřesněte
četnost a podmínky.
Pravidla
pro monitorování a hodnocení systému EES jsou uvedena v článku 46 návrhu
EES
Článek
46      Monitorování a hodnocení
1.
Agentura zajistí zavedení postupů, které budou kontrolovat fungování
systému EES, pokud jde o porovnání jeho technických výstupů, efektivnosti
nákladů, bezpečnosti a kvality služeb se stanovenými cíli.
2.
Pro účely technické údržby má agentura přístup k potřebným
informacím, které se týkají zpracování údajů v systému EES.
3.
Dva roky po zahájení provozu systému EES a poté vždy po dvou letech
předloží agentura Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o
technickém fungování systému EES, včetně jeho zabezpečení.
4.
Dva roky po zahájení provozu systému EES a pak vždy jednou za čtyři
roky Komise předloží celkové hodnocení systému EES. Toto celkové hodnocení
bude obsahovat posouzení dosažených výsledků ve vztahu ke stanoveným
cílům, zhodnotí platnost výchozího principu, uplatňování
nařízení, zabezpečení systému EES a jakékoli důsledky dalšího
fungování. Komise předloží hodnotící zprávu Evropskému parlamentu a
Radě.
5.
První hodnocení bude konkrétně zkoumat, jak by systém EES mohl
přispívat k boji proti teroristickým a jiným závažným trestným
činům, a bude se zabývat otázkou přístupu pro účely
vymáhání práva k informacím uloženým v systému, tím, zda tento přístup
povolit a případně za jakých podmínek, tím, zda nemá být doba
uchovávání údajů změněna a zda poskytnout přístup
orgánům třetích zemí, s přihlédnutím k provozu systému EES a k
výsledkům provádění VIS.
6.
Členské státy poskytnou agentuře a Komisi informace nezbytné pro
vypracování zpráv uvedených v odstavcích 3 a 4 v souladu s kvantitativními
ukazateli předem stanovenými Komisí a/nebo agenturou.
7.
Agentura poskytne Komisi informace nezbytné k vypracování celkových
hodnocení podle odstavce 4.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

1)
Potíže s technickým vývojem systému
Členské
státy mají technicky různorodé vnitrostátní IT systémy. Kromě toho se mohou lišit postupy hraničních kontrol podle
místních okolností (dostupný prostor na hraničních přechodech,
cestovní toky atd.). Systém EES je nutno začlenit do vnitrostátní
architektury IT a do vnitrostátních postupů hraničních kontrol. Dále
musí být vývoj vnitrostátních složek systému plně v souladu s centrálními
požadavky. V této oblasti byla zjištěna dvě hlavní rizika:
a)
Riziko, že by technické a právní aspekty systému EES mohly být prováděny v
různých členských státech různými způsoby kvůli
nedostatku koordinace mezi ústřední a vnitrostátní úrovní.
b)
Riziko nekonzistentnosti ve způsobu používání budoucího systému v
závislosti na tom, jak členské státy začlení systém EES do
stávajících postupů hraničních kontrol.
2)
Potíže s včasným vývojem
Na
základě zkušeností z vývoje VIS a SIS II lze předpokládat, že
klíčovým faktorem úspěšného provádění systému EES bude
včasný vývoj systému externím dodavatelem. Jakožto
centrum excelence v oblasti vývoje a řízení rozsáhlých informačních
systémů bude IT agentura odpovídat rovněž za zadávání zakázek a
správu smluv, zejména na subdodávky týkající se vývoje systému. S využíváním
externích dodavatelů pro tyto vývojové práce souvisí několik rizik:
a)
zejména riziko, že dodavatel na projekt nevyčlení dostatečné zdroje
nebo že navrhne a vyvine systém, který nebude technicky na výši;
b)
riziko, že dodavatel nebude dodržovat všechny administrativní postupy a metody
pro rozsáhlé informační projekty, aby si snížil náklady;
c)
v neposlední řadě nelze za současné hospodářské krize
zcela vyloučit riziko, že by dodavatel mohl mít finanční potíže
nesouvisející s tímto projektem.

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

1)
Agentura se má stát centrem excelence v oblasti vývoje a řízení rozsáhlých
informačních systémů. Bude pověřena
vývojem a provozem ústřední části systému včetně jednotných
rozhraní v členských státech. Zabrání se tak vzniku většiny
nedostatků, s nimiž se Komise setkala při vývoji SIS II a VIS.
Během
fáze vývoje (2015–2017) si celkovou odpovědnost ponechá Komise, jelikož
vývoj projektu bude probíhat prostřednictvím centralizovaného
nepřímého řízení. Agentura bude odpovědná
za technické a finanční řízení, zejména za zadávání zakázek a správu
smluv. Dohoda o pověření pokryje ústřední část
prostřednictvím zadávání veřejných zakázek a vnitrostátní část
prostřednictvím grantů. Podle článku 40 prováděcích
pravidel uzavře Komise dohodu, která stanoví podrobná ujednání týkající se
řízení a kontroly finančních prostředků a ochrany finančních
zájmů Komise. Tato dohoda bude zahrnovat ustanovení čl. 40 odst. 2. Komise
tak bude moci řídit rizika popsaná v bodu 2.2.1.
Při
přezkumu v polovině období (podle předpokladů v roce 2017 v
rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost, článek 15 horizontálního
nařízení) bude režim řízení přezkoumán.
2)
Aby se zabránilo zpožděním na vnitrostátní úrovni, musí být zajištěna
účinná koordinace všech zúčastněných stran.
V návrhu nařízení Komise navrhla, aby poradní skupina složená
z národních odborníků členských států poskytovala
agentuře odborné znalosti související s EES/RTP. Tato poradní skupina se
bude pravidelně scházet kvůli provádění systému, sdílení
získaných zkušeností a poskytování poradenství správní radě agentury. Komise
navíc zamýšlí doporučit členským státům, aby zřídily
vnitrostátní projektovou infrastrukturu / projektovou skupinu pro technický a
operativní vývoj, mj. spolehlivou komunikační infrastrukturu pro
komunikaci s jednotlivými kontaktními místy.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí

Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Plánovaná
opatření na boj proti podvodům jsou stanovena v článku 35
nařízení (EU) č. 1077/2011, jenž stanoví:
1.       Za
účelem boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné
nedovolené činnosti se použije nařízení (ES) č. 1073/1999.
2.       Agentura
přistoupí k interinstitucionální dohodě o vnitřním
vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti
podvodům (OLAF) a neprodleně vydá odpovídající předpisy platné
pro všechny její zaměstnance.
3.       Rozhodnutí
o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající
výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v
případě potřeby provádět kontroly na místě u
příjemců finančních prostředků od agentury a
zaměstnanců zodpovědných za přidělování těchto
prostředků.
V
souladu s tímto ustanovením přijala správní rada Evropské agentury pro
provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v rámci prostoru
svobody, bezpečnosti a práva dne 28. června 2012 rozhodnutí týkající
se požadavků a podmínek vnitřních šetření ve vztahu k
předcházení podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem
poškozujícím finanční zájmy Unie.
GŘ
HOME navíc v současné době připravuje strategii pro
předcházení podvodům a jejich odhalování.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové linie

Prostřednictvím dohody o pověření
bude agentura pověřena úkolem vytvořit vhodné nástroje na úrovni
svých místních finančních systémů, aby bylo zajištěno
účinné sledování, následná opatření a podávání zpráv o nákladech
spojených s prováděním systému EES v souladu s článkem 60 nového
finančního nařízení. Přijme vhodná
opatření k tomu, aby mohla podávat zprávy bez ohledu na konečnou
rozpočtovou nomenklaturu.
·      Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název………………………...……….] || RP/NRP[44]) || zemí ESVO[45] || kandidátských zemí[46] || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
   || [XX.YY.YY.YY]   || RP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název……………………………………..] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 3 || [18.02.CC] Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice || RP || NE || NE || ANO || NE

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || 3 || Bezpečnost a občanství
 GŘ: HOME ||   ||   || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017[47] || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Další roky || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie 18 02 CC || Závazky || (1) || 122,566 || 30,142 || 119,477 || 80,272 || 80,272 || 80,271 ||   || 513,000
 Platby || (2) || 61,283 || 82,382 || 92,677 || 83,993 || 80,271 || 80,271 || 32,122 || 513,000
 Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[48] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky pro GŘ HOME || Závazky || =1+1a +3 || 122,566 || 30,142 || 119,477 || 80,272 || 80,272 || 80,271 ||   || 513,000
 Platby || =2+2a +3 || 61,283 || 82,382 || 92,677 || 83,993 || 80,271 || 80,271 || 32,122 || 513,000
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU <….> víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Další roky || CELKEM
 GŘ: HOME ||   ||   ||   ||
  Lidské zdroje || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 ||   || 1,715
  Ostatní správní výdaje || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||   || 1,602
 GŘ HOME CELKEM || Prostředky || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Další roky || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 0,455 || 0,455 || 123,021 || 30,533 || 119,867 || 80,662 || 80,662 || 80,662 ||   || 516,317
 Platby || 0,455 || 0,455 || 61,738 || 82,773 || 93,067 || 84,383 || 80,662 || 80,662 || 32,122 || 516,317
Potřeby v
oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou
již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení.

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační prostředky

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
–
x Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM ||
 ||
 Druh výstupu[49] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[50]… Vývoj systému (ústředního a vnitrostátních) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup || 1 || 122,566 || 1 || 30,142 || 1 || 43,143 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 195,851 ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1[51] ||   || 122,566   ||   || 30,142 ||   || 43,143   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 195,851   ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2… Vývoj systému (ústředního a vnitrostátních)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup ||   ||   ||   ||   || 1  || 76,334 ||  1 || 80,271 || 1 ||  80,272 ||  1 ||  80,272   || 1 || 317,149 ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2[52] ||   ||   ||   ||   ||   || 76,334 ||   ||  80,271 ||   ||  80,272 ||   ||  80,272 ||   || 317,149 ||
 NÁKLADY CELKEM || 1 || 122,566 ||  1 || 30,142 || 2 || 119,477 || 1 || 80,271 || 1 || 80,272 || 1 || 80,272 || 2 || 513,000 ||

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–
x Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak
je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 || 1,715
 Ostatní správní výdaje || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 1,602
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317
 Mimo OKRUH 5[53] víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317

3.2.3.2.
 Odhadované potřeby v oblasti lidských
zdrojů

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
x Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v plných pracovních
úvazcích (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
 ·        Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
 XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ·        Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[54]
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [55] || – v ústředí[56] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v
oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou
již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || během přípravného období 2013–2015: 2 místa 1 místo administrátora – legislativní jednání, koordinace úkolů s agenturou a dohled na dohodu o pověření 0,5 místa administrátora – dohled na finanční činnosti a odborné znalosti v oblasti ochrany hranic a technických záležitostí 0,5 místa asistenta – administrativní a finanční činnosti během období vývoje 2016–2020: 1,5 místa 1 místo administrátora – následná opatření související s dohodou o pověření (zprávy, příprava projednávání ve výboru, validace funkčních a technických specifikací, dohled na finanční stránku a koordinaci činnosti agentury), jakož i odborné znalosti v oblasti ochrany hranic a technických záležitostí 0,5 místa asistenta – administrativní a finanční činnosti
 Externí zaměstnanci || 0

3.2.4.
Soulad se stávajícím víceletým finančním
rámcem

–
x Návrh/podnět je v souladu se stávajícím a příštím
víceletým finančním rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, dotčené
rozpočtové linie a odpovídající částky.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce[57].
Upřesněte potřebu, dotčené
rozpočtové okruhy a linie a odpovídající částky.

3.2.5.
Příspěvky třetích stran

–
x Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích
stran.
–
¨ Návrh/podnět počítá se spolufinancováním od třetích
stran
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

–
¨  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
x Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨         dopad na vlastní zdroje
–
x        dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[58]
 Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Další roky
 Článek 6313…………. ||   || 3,729 || 5,013 || 5,639 || 5,111 || 4,884 || 4,884 || 1,954
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
18
02 CC Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice
Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.
Rozpočet
zahrnuje příspěvek zemí přidružených k provádění,
uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření
souvisejících s Eurodacem, jak stanoví příslušné dohody. Odhady jsou čistě orientační a jsou založeny na
nedávných propočtech příjmů z provádění schengenského acquis
ve státech (Island, Norsko a Švýcarsko), které v současné době
přispívají do souhrnného rozpočtu Evropské unie
(uskutečněné platby). Tyto státy přispívají každý příslušný
účetní rok částkou vypočtenou podle jejich hrubého domácího
produktu jako procento hrubého domácího produktu všech zúčastněných
států. Výpočet je založen na údajích Eurostatu z června 2012,
které se značně liší podle hospodářské situace ve
zúčastněných státech.
[1]               KOM(2008) 69 v konečném znění. Ke sdělení bylo
přiloženo posouzení dopadů SEK(2008) 153.
[2]               „Otevřená
a bezpečná Evropa, která slouží svým občanům a chrání je“,
Úř. věst. C 115, 4.5.2010, s. 1.
[3]               EUCO
23/11.
[4]               KOM(2011)
680 v konečném znění.
[5]               Úř.
věst. L 105, 13.4.2006.
[6]               Bulharsko,
Estonsko, Španělsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko,
Portugalsko, Rumunsko, Slovensko a Finsko.
[7]               http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/population/data/database
Toto číslo zahrnuje osoby překračující povolenou délku pobytu,
jakož i osoby, jež vstoupily na území členských států
neoprávněně, a zahrnuje osoby zadržené na hranicích i na území
schengenského prostoru.
[8]               Úř.
věst. L 286, 1.11.2011.
[9]               SEK(2008)
153.
[10]             SWD(2013)
47.
[11]             Za
podmínky, že legislativní orgán přijme návrh, kterým se jako součást
Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční
podporu v oblasti vnějších hranic a víz (KOM(2011) 750
v konečném znění), a návrh nařízení Rady, kterým se stanoví
víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (KOM(2011) 398), a že budou
k dispozici dostatečné finanční prostředky v rámci
výdajového stropu příslušné rozpočtové linie.
[12]             Úř.
věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
[13]             Úř.
věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.
[14]             Úř.
věst. L 160, 18.6.2011, s. 19.
[15]             Úř. věst. C …, …, s. ….
[16]             Úř. věst. C …, …, s. ….
[17]             Úř. věst. C …, …, s. ….
[18]             KOM(2008)
69 v konečném znění.
[19]             Úř.
věst. L 158, 30.4.2004, s. 77.
[20]             Úř.
věst. L 286, 1.11.2011, s. 1.
[21]             Úř.
věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.
[22]             Úř.
věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.
[23]             Úř.
věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[24]             Úř.
věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.
[25]             Úř.
věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.
[26]             Úř.
věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
[27]             Úř.
věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.
[28]             Úř.
věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.
[29]             Úř.
věst. L 53, 27.2.2008, s. 1.
[30]             Úř.
věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.
[31]             Úř.
věst. L 160, 18.6.2011, s. 19.
[32]             Úř.
věst. L 243, 15.9.2009, s. 1.
[33]             Úř.
věst. L 286, 15.11.2011, s. 1.
[34]             Úř.
věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.
[35]             ABM:
řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování
rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
[36]             Uvedené
v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
[37]             Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást
Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční
podporu v oblasti vnějších hranic a víz (KOM(2011) 750).
[38]             Sdělení
Komise Evropskému parlamentu a Radě Inteligentní hranice – možnosti a
další postup (KOM(2011) 680).
[39]             Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást
Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční
podporu v oblasti vnějších hranic a víz (KOM(2011) 750).
[40]             KOM(2010)
93 ze dne 19. března 2010.
[41]             KOM(2011)
398 ze dne 29. června 2011.
[42]             Vysvětlení
způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení
jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[43]             Uvedené
v článku 185 finančního nařízení.
[44]             RP
= rozlišené prostředky, NRP = nerozlišené prostředky.
[45]             ESVO:
Evropské sdružení volného obchodu.
[46]             Kandidátské
země a případně potenciální kandidátské země západního
Balkánu.
[47]             Rozdílnost
nákladů a zejména vysoké náklady v roce 2015 a v roce 2017 lze
vysvětlit takto: na začátku období vývoje v roce 2015 budou
učiněny závazky pokrývající vývoj (jednorázové náklady na pokrytí
tříletého období nákladů na hardware, software a dodavatele). Na
konci období vývoje v roce 2017 budou učiněny závazky pokrývající
provoz. Náklady na správu hardwaru a softwaru se liší podle období.
[48]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[49]             Výstupy
se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet
financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
silnic atd.).
[50]             Popsaný
v části 1.4.2. „Specifické cíle…“
[51]             Tato
částka zahrnuje u vývoje ústředního systému zejména infrastrukturu
sítě, nezbytný hardware a software a softwarové licence a výdaje na
externího dodavatele za účelem tohoto vývoje. U vývoje vnitrostátních
systémů zahrnuje rovněž náklady na nezbytný hardware a softwarové
licence, jakož i výdaje na externího smluvního dodavatele.
[52]             Tato
částka pokrývá nezbytné náklady na údržbu ústředního systému a jeho
fungování, zejména na provoz sítě, údržbu ústředního systému externím
dodavatelem a potřebné licence na hardware a software. U vnitrostátních
operací pokrývá nezbytné náklady na provoz vnitrostátních systémů, zejména
licence na hardware a software, řešení incidentů a náklady na potřebné
externí dodavatele.
[53]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[54]             SZ
= smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
odborník.
[55]             Dílčí
strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
linie „BA“).
[56]             V
podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
[57]             Viz
body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[58]             Pokud
jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést
čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů
na výběr.