               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 3.2.2022
            COM(2022) 29 final
            2022/0019(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Technickém výboru pro celní hodnocení a v Technickém výboru pro pravidla původu, které byly zřízeny pod záštitou Světové celní organizace, v souvislosti s přijímáním poradních dobrozdání, komentářů, vysvětlivek, případových studií, studií a podobných aktů týkajících se celního hodnocení dováženého zboží podle Dohody o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 a s přijímáním poradních dobrozdání, informací a dobrozdání a podobných aktů týkajících se určení původu zboží podle Dohody o pravidlech původu

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rámcového rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat v Technickém výboru pro celní hodnocení a v Technickém výboru pro pravidla původu, jež byly zřízeny pod záštitou Světové celní organizace, v souvislosti s přijímáním poradních dobrozdání, komentářů, vysvětlivek, případových studií, studií a podobných aktů týkajících se celního hodnocení dováženého zboží podle Dohody o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 a poradních dobrozdání, informací a dobrozdání a podobných aktů týkajících se určení původu zboží podle Dohody o pravidlech původu.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Dohoda Světové obchodní organizace o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 a Dohoda o pravidlech původu.

               Cílem Dohody o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 (dále jen „Dohoda o celní hodnotě“)
                  1
                je zavést u všech členů Světové obchodní organizace spravedlivý, jednotný a nestranný systém celního hodnocení zboží.

               Dohoda o pravidlech původu
                  2
                má zajistit, aby nepreferenční pravidla původu sama o sobě nevytvářela zbytečné překážky obchodu, a harmonizovat pravidla původu na mezinárodní úrovni, s výjimkou pravidel původu, která se týkají udělování celních preferencí. Do dokončení harmonizačního programu musí smluvní strany zajistit, aby jejich pravidla původu byla transparentní, aby neměla omezující, narušující nebo rozvratné účinky na mezinárodní obchod a aby byla spravována konzistentním, jednotným, nestranným a přiměřeným způsobem.

               Obě dohody vstoupily v platnost dne 1. ledna 1995.

               Evropská unie je smluvní stranou obou těchto dohod
                  3
               .

               2.2.Technický výbor pro celní hodnocení a Technický výbor pro pravidla původu, zřízené pod záštitou Světové celní organizace

               Technický výbor pro celní hodnocení zřízený pod záštitou Světové celní organizace odpovídá kromě jiných úkolů za poskytování informací a dobrozdání ohledně veškerých záležitostí týkajících se celního hodnocení dováženého zboží, o které může požádat kterýkoli člen nebo výbor. Tyto informace a dobrozdání mohou mít formu poradních dobrozdání, komentářů, vysvětlivek, případových studií a studií.

               Technický výbor pro celní hodnocení se schází podle potřeby, avšak nejméně dvakrát ročně. Rozhodnutí Technického výboru pro celní hodnocení se přijímají nejméně dvoutřetinovou většinou přítomných členů. Poradní dobrozdání, komentáře, vysvětlivky, případové studie a studie přijaté Technickým výborem pro celní hodnocení jsou připojeny ke zprávám ze zasedání tohoto výboru a pro celnictví a obchod jsou zpřístupněny ve Sborníku textů Technického výboru pro celní hodnocení. Unie a její členské státy se účastní zasedání Technického výboru pro celní hodnocení jako jeden blok, který hlasuje na základě koordinovaného postoje EU stanoveného před zasedáními technického výboru.

               Technický výbor pro pravidla původu zřízený pod záštitou Světové celní organizace odpovídá kromě jiných úkolů za poskytování poradních dobrozdání, informací a dobrozdání k veškerým záležitostem týkajícím se určení původu zboží, aby byla zajištěna jednotnost výkladu a uplatňování Dohody o pravidlech původu.

               Technický výbor pro pravidla původu se schází podle potřeby, avšak nejméně jednou ročně. Unie a její členské státy se účastní zasedání Technického výboru pro pravidla původu jako jeden blok, který hlasuje na základě koordinovaného postoje EU stanoveného před zasedáními technického výboru.

               2.3.Zamýšlené akty

               V případě Technického výboru pro celní hodnocení se navrhované rámcové rozhodnutí týká níže uvedených aktů, pokud by měly právní účinky v Unii:

               – Poradní dobrozdání přijatá podle bodu 2 písm. a) a d) přílohy II Dohody o celní hodnotě. Poradní dobrozdání odpovídá na vznesenou otázku týkající se uplatňování Dohody o celní hodnotě na určitý soubor skutkových okolností, faktických nebo teoretických. Jsou-li tudíž skutkové okolnosti v dané situaci stejné jako skutkové okolnosti popsané v poradním dobrozdání, mají celní správy k dispozici pro použití jednoznačné řešení; v případech, kdy skutkové okolnosti totožné nejsou, může poradní dobrozdání nicméně sloužit jako vodítko při řešení daného problému.

               – Komentáře přijaté podle bodu 2 písm. d) přílohy II Dohody o celní hodnotě. Komentář je pojednání sestávající z řady připomínek k části znění Dohody o celní hodnotě, jež mají objasnit situaci v případě, kdy lze doslovné znění samotného textu doplnit o další vodítka. Komentáře případně zahrnují názorné příklady. Komentáře tudíž celním správám obvykle poskytují vodítko ohledně uplatňování určité části Dohody o celní hodnotě na řadu situací.

               – Vysvětlivky přijaté podle bodu 2 písm. d) přílohy II Dohody o celní hodnotě. Vysvětlivka ozřejmuje názory technického výboru na otázku obecné povahy vyplývající z jednoho či více ustanovení Dohody o celní hodnotě. Vysvětlivky se mohou zabývat také obchodními praktikami, pokud souvisejí s dotyčnou otázkou, a vyvozovat nezbytné závěry.  Odkaz na vysvětlivku umožní celním správám uplatňovat určité ustanovení Dohody o celní hodnotě na řadu různých obchodních situací spadajících do její věcné působnosti.

               – Případové studie přijaté podle bodu 2 písm. b) přílohy II Dohody o celní hodnotě. Případová studie představuje projednání složitého souboru skutkových okolností na základě skutečné obchodní transakce, jež lze použít k ukázání uplatňování jednoho či více ustanovení Dohody o celní hodnotě v praxi.

               – Studie přijaté podle bodu 2 písm. b) přílohy II Dohody o celní hodnotě. Studie uvádí důkladněji výsledek přezkoumání určité otázky týkající se ustanovení Dohody o celní hodnotě, která není vhodněji vyřešena výše uvedenými nástroji.

               Poradní dobrozdání, komentáře, vysvětlivky, případové studie a studie přijímá Technický výbor pro celní hodnocení na základě konsenzu a jsou připojeny ke zprávám ze zasedání tohoto výboru. Pro celnictví a obchod jsou zpřístupněny ve Sborníku textů Technického výboru pro celní hodnocení.

               Navrhované rámcové rozhodnutí se může týkat rovněž níže uvedených aktů přijatých Technickým výborem pro pravidla původu, pokud by měly právní účinky v Unii:

               – Poradní dobrozdání přijatá podle bodu 1 písm. a) přílohy I Dohody o pravidlech původu. Na žádost jednoho ze svých členů může Technický výbor pro pravidla původu přezkoumat specifické technické problémy, které se vyskytnou v každodenní správě pravidel původu, a na základě předložených skutečností vydat poradní dobrozdání o vhodných řešeních.

               – Informace a dobrozdání podle bodu 1 písm. b) přílohy I Dohody o pravidlech původu. Na žádost jednoho ze svých členů může Technický výbor pro pravidla původu poskytnout informace a dobrozdání ohledně záležitostí týkajících se určení původu zboží.

               Poradní dobrozdání, informace a dobrozdání přijatá Technickým výborem pro pravidla původu mohou sloužit jako vodítko při řešení podobných technických problémů či záležitostí týkajících se určení původu zboží. Poradní dobrozdání, informace a dobrozdání přijímá Technický výbor pro pravidla původu na základě konsenzu.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Některé postoje Unie, které mají být zaujaty na zasedáních Technického výboru pro celní hodnocení a Technického výboru pro pravidla původu, se týkají přijímání poradních dobrozdání, komentářů, vysvětlivek, případových studií, studií, informací a dobrozdání a podobných aktů v těchto výborech, jež mohou mít právní účinky v EU, aniž by se nutně jednalo o závazné právní akty.

               Přijímání postojů Unie k těmto konkrétním nástrojům vyžaduje intenzivní, účinnou spolupráci mezi orgány kvůli odborné povaze a množství otázek projednávaných v těchto výborech, jakož i krátké době, která je k dispozici pro uvážení těchto záležitostí v rozpravě.

               Je proto v zájmu Unie, aby byly tyto postoje stanoveny podle zásad, kritérií a směrů, jimiž se řídí celní hodnocení dováženého zboží a určení původu zboží, a urychleně tak, aby mohla Unie uplatnit v Technickém výboru pro celní hodnocení a v Technickém výboru pro pravidla původu svá práva.

               Za tímto účelem Komise navrhuje, aby Rada přijala „souhrnné“ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU)
                  4
               . Zmíněné rozhodnutí zavede rámec pro včasné stanovení postojů, které mají být jménem Unie zaujaty v Technickém výboru pro celní hodnocení a v Technickém výboru pro pravidla původu, jsou-li tyto orgány požádány o přijetí aktů s právními účinky.

               Aby bylo zajištěno, že Rada bude moci pravidelně posuzovat a případně revidovat politiku stanovenou tímto rozhodnutím v duchu loajální spolupráce mezi orgány Unie zakotvené v čl. 13 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii
                  5
               , měla by být platnost tohoto „souhrnného“ rozhodnutí Rady časově omezena.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  6
               .

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Technický výbor pro celní hodnocení pod záštitou Světové celní organizace (WCO) je orgán zřízený Dohodou o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 (dále jen „Dohoda o celní hodnotě“). Technický výbor pro pravidla původu pod záštitou Světové celní organizace (WCO) je orgán zřízený Dohodou o pravidlech původu.

               Technická poradní dobrozdání, komentáře, vysvětlivky, případové studie, studie, informace a dobrozdání a podobné akty, o jejichž přijetí jsou Technický výbor pro celní hodnocení a Technický výbor pro pravidla původu požádány a které se týkají celního hodnocení dováženého zboží a určení původu zboží, představují akty s právními účinky, pokud mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy Unie, konkrétně ustanovení celního kodexu Unie a jeho aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů týkajících se celního hodnocení dováženého zboží a záležitostí souvisejících s určením původu zboží.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dotčené dohody.

               Procesněprávním základem návrhu rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Podle ustálené judikatury unijní akt do společné obchodní politiky spadá v případě, že se týká zvláště tohoto obchodu, a to v tom smyslu, že jeho účelem je především podpora, usnadnění nebo úprava tohoto obchodu a má na něj přímé a bezprostřední účinky. Celní hodnota zboží a původ zboží jsou určeny a upraveny celním kodexem Unie jako faktory, na jejichž základě se ukládá dovozní a vývozní clo a jiná opatření v souvislosti s obchodem se zbožím. Dohoda o celní hodnotě a Dohoda o pravidlech původu jsou obchodní dohody týkající se obchodu se zbožím stejně jako akty přijaté orgány zřízenými těmito dohodami. Hlavní účel a obsah zamýšlených aktů se proto týká společné obchodní politiky.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by mělo být ustanovení čl. 207 odst. 4 prvního pododstavce ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2022/0019 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Technickém výboru pro celní hodnocení a v Technickém výboru pro pravidla původu, které byly zřízeny pod záštitou Světové celní organizace, v souvislosti s přijímáním poradních dobrozdání, komentářů, vysvětlivek, případových studií, studií a podobných aktů týkajících se celního hodnocení dováženého zboží podle Dohody o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 a s přijímáním poradních dobrozdání, informací a dobrozdání a podobných aktů týkajících se určení původu zboží podle Dohody o pravidlech původu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rozhodnutím Rady 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994
                  7
                schválila Unie Dohodu o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 (dále jen „Dohoda o celní hodnotě“) a Dohodu o pravidlech původu.

               (2)Ustanovením čl. 18 odst. 2 Dohody o celní hodnotě se pod záštitou Rady pro celní spolupráci (WCO) zřizuje Technický výbor pro celní hodnocení za účelem zajištění jednotnosti výkladu a uplatňování této Dohody po technické stránce, jak je stanoveno v bodě 1 přílohy II Dohody o celním hodnocení.

               (3)Podle bodu 2 písm. a) přílohy II Dohody o celní hodnotě je Technický výbor pro celní hodnocení odpovědný za přezkoumávání specifických technických problémů, které se vyskytnou v každodenní správě systémů celního hodnocení členů, a za vydávání poradních dobrozdání o vhodných řešeních na základě předložených skutečností.

               (4)Podle bodu 2 písm. b) přílohy II Dohody o celní hodnotě odpovídá Technický výbor pro celní hodnocení za prostudování zákonů, řízení a postupů týkajících se hodnocení, pokud souvisejí s touto dohodou, a za přípravu zpráv o výsledcích těchto studií.

               (5)Podle bodu 2 písm. d) přílohy II Dohody o celním hodnocení odpovídá Technický výbor pro celní hodnocení za poskytování informací a dobrozdání ke každé otázce týkající se celního hodnocení dováženého zboží, které mohou být vyžádány kterýmkoli členem nebo Výborem pro celní hodnocení zřízeným podle čl. 18 odst. 1 Dohody o celním hodnocení. Tyto informace a dobrozdání mohou mít formu poradních dobrozdání, komentářů nebo vysvětlivek.

               (6)Ustanovením čl. 4 odst. 2 Dohody o pravidlech původu se pod záštitou Rady pro celní spolupráci WCO) zřizuje Technický výbor pro pravidla původu, který vykonává technickou práci stanovenou v příloze I Dohody o pravidlech původu.

               (7)Podle bodu 1 písm. a) přílohy I Dohody o pravidlech původu odpovídá Technický výbor pro pravidla původu za přezkoumání specifických technických problémů, které se vyskytnou v každodenní správě pravidel původu členů, a za vydávání poradních dobrozdání o vhodných řešeních na základě předložených skutečností.

               (8)Podle bodu 1 písm. b) přílohy I Dohody o pravidlech původu odpovídá Technický výbor pro pravidla původu za poskytování informací a dobrozdání ke každé otázce týkající se určení původu zboží, které mohou být vyžádány kterýmkoli členem nebo Výborem pro pravidla původu zřízeným podle čl. 4 odst. 1 Dohody o pravidlech původu.

               (9)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v Technickém výboru pro celní hodnocení v souvislosti s přijímáním poradních dobrozdání, komentářů, vysvětlivek, případových studií, studií a podobných aktů ohledně záležitostí, které se týkají celního hodnocení dováženého zboží, aby byla zajištěna jednotnost výkladu a uplatňování Dohody o celní hodnotě, neboť tyto akty mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy Unie, konkrétně ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie
                  8
               , nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 ze dne 28. července 2015
                  9
                a prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015
                  10
               , jež se týkají celní hodnoty zboží a jejího určení.

               (10)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v Technickém výboru pro pravidla původu v souvislosti s přijímáním poradních dobrozdání, informací a dobrozdání a podobných aktů týkajících se určení původu zboží, aby byla zajištěna jednotnost výkladu a uplatňování Dohody o pravidlech původu, neboť tyto akty mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy Unie, konkrétně ustanovení nařízení (EU) č. 952/2013, nařízení (EU) 2015/2446 a nařízení (EU) 2015/2447, jež se týkají původu zboží a jeho určení.

               (11)Je v zájmu Unie, aby postoje Unie vyjádřené v Technickém výboru pro celní hodnocení a v Technickém výboru pro pravidla původu byly stanoveny podle zásad, kritérií a směrů upravujících celní hodnocení dováženého zboží a určení původu zboží. Je rovněž v zájmu Unie stanovit tyto postoje urychleně, aby mohla Unie uplatňovat v Technickém výboru pro celní hodnocení a v Technickém výboru pro pravidla původu svá práva.

               (12)Vzhledem k vysoce odborné povaze záležitostí týkajících se celního hodnocení dováženého zboží a záležitostí souvisejících s určením původu zboží, množství otázek projednávaných na každoročních zasedáních Technického výboru pro celní hodnocení a Technického výboru pro pravidla původu, krátké době, která je k dispozici pro posouzení dokumentů vydaných sekretariátem WCO a členy technických výborů při přípravě zasedání těchto výborů a následné nutnosti toho, aby stanovisko Unie zohlednilo a operativně řešilo nové informace předložené před zasedáním technických výborů či v jejich průběhu, by měly být stanoveny potřebné kroky v souladu se zásadou loajální spolupráce mezi orgány Unie zakotvenou v čl. 13 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii ke stanovení postoje Unie.

               (13)Vzhledem k tomu, že pracovní dokumenty jsou před zasedáním Technického výboru pro celní hodnocení a Technického výboru pro pravidla původu opakovaně poskytovány se zpožděním, by Komise měla v zájmu zachování práv a zájmů Unie v rámci těchto technických výborů požadovat, aby sekretariát WCO zajistil dostupnost pracovních dokumentů v souladu s jejich příslušnými jednacími řády tak, aby byly odeslány nejpozději 30 dnů před zahájením příslušného zasedání.

               (14)Aby bylo zajištěno, že Rada bude moci pravidelně posuzovat a případně revidovat politiku stanovenou tímto rozhodnutím v duchu loajální spolupráce mezi orgány Unie zakotvené v čl. 13 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii, měla by být platnost tohoto rozhodnutí časově omezena,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie při přijímání poradních dobrozdání, komentářů, vysvětlivek, případových studií, studií a podobných aktů týkajících se celního hodnocení dováženého zboží v Technickém výboru pro celní hodnocení zřízeném Dohodou o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 pod záštitou Světové celní organizace a při přípravě těchto aktů, se stanoví v souladu se zásadami, kritérii a směry stanovenými v oddíle I přílohy.

               Článek 2

               Postoj Unie, který má být zaujat podle článku 1, se stanoví v souladu s upřesněním uvedeným v oddíle II přílohy.

               Článek 3

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie při přijímání poradních dobrozdání, informací a dobrozdání a podobných aktů týkajících se určení původu zboží v Technickém výboru pro pravidla původu zřízeném Dohodou o pravidlech původu pod záštitou Světové celní organizace a při přípravě těchto aktů, se stanoví v souladu se zásadami, kritérii a směry stanovenými v oddíle I přílohy.

               Článek 4

               Postoj Unie, který má být zaujat podle článku 3, se stanoví v souladu s upřesněním uvedeným v oddíle II přílohy.

               Článek 5

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               Pozbývá platnosti dnem 31. prosince 2025.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/20-val_01_e.htm

                     (2)

                        http://www.wcoomd.org/-/media/wco/public/global/pdf/topics/origin/overview/wto-agreement.pdf?db=web

                     (3)

                        Rozhodnutí Rady 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 (Úř. věst. L 336/1, 23.12.1994, s. 1).

                     (4)

                        Konsolidované znění Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 47).

                     (5)

                        Konsolidované znění Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 13).

                     (6)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014 ve věci Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (7)

                        Rozhodnutí Rady 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na oblasti, které jsou v jeho pravomoci, v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání (1986–1994) (Úř. věst. L 336, 23.12.1994, s. 1).

                     (8)

                        Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

                     (9)

                        Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 ze dne 28. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, pokud jde o podrobná pravidla k některým ustanovením celního kodexu Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 1).

                     (10)

                        Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 3.2.2022
            COM(2022) 29 final

            PŘÍLOHA

            návrhu ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Technickém výboru pro celní hodnocení a v Technickém výboru pro pravidla původu, které byly zřízeny pod záštitou Světové celní organizace, v souvislosti s přijímáním poradních dobrozdání, komentářů, vysvětlivek, případových studií, studií a podobných aktů týkajících se celního hodnocení dováženého zboží podle Dohody o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 a s přijímáním poradních dobrozdání, informací a dobrozdání a podobných aktů týkajících se určení původu zboží podle Dohody o pravidlech původu

               PŘÍLOHA

               1.Postoj, který má být jménem Evropské unie zaujat v Technickém výboru pro celní hodnocení a v Technickém výboru pro pravidla původu, které byly zřízeny pod záštitou Světové celní organizace, v souvislosti s přijímáním poradních dobrozdání, komentářů, vysvětlivek, případových studií, studií a podobných aktů týkajících se celního hodnocení dováženého zboží podle Dohody o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 a s přijímáním poradních dobrozdání, informací a dobrozdání a podobných aktů týkajících se určení původu zboží podle Dohody o pravidlech původu.

               1.1ZÁSADY

               V rámci Technického výboru pro celní hodnocení a Technického výboru pro pravidla původu zřízených pod záštitou Světové celní organizace Unie:

               a)podporuje a usnadňuje celní hodnocení dováženého zboží a jednotný výklad a uplatňování Dohody o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 (dále jen „Dohoda o celní hodnotě“) a přispívá k nim;

               b)podporuje a usnadňuje určení původu zboží a jednotný výklad a uplatňování Dohody o pravidlech původu a přispívá k nim;

               c)usiluje o vhodné zapojení zúčastněných stran do fáze přípravy poradních dobrozdání, komentářů, vysvětlivek, případových studií, studií, informací nebo dobrozdání k jakékoli záležitosti nebo podobných aktů Technického výboru pro celní hodnocení a Technického výboru pro pravidla původu a zajišťuje, aby byly poradní dobrozdání, komentáře, vysvětlivky, případové studie, studie, informace nebo dobrozdání či podobné akty přijaté v těchto technických výborech v souladu s Dohodou o celní hodnotě a Dohodou o pravidlech původu;

               d)zajišťuje, aby opatření přijatá v rámci Technického výboru pro celní hodnocení byla v souladu s všeobecným úvodem k Dohodě o celní hodnotě a interpretačními poznámkami uvedenými v příloze I této dohody;

               e)podporuje postoje, které jsou v souladu s politikami a osvědčenými postupy Unie, včetně cíle týkajícího se ochrany finančních zájmů EU, jakož i s jinými mezinárodními závazky Unie v dotčené oblasti.

               1.2KRITÉRIA

               Postoje, které mají být jménem Unie zaujaty:

               a)se stanoví podle Dohody o celní hodnotě, jejího všeobecného úvodu a interpretačních poznámek uvedených v příloze I této dohody, pokud jde o celní hodnocení dováženého zboží;

               b)se stanoví podle Dohody o pravidlech původu, pokud jde o určení původu zboží;

               c)v příslušných případech se zohlední:

               –judikatura Soudního dvora Evropské unie týkající se celního hodnocení dováženého zboží a původu zboží,

               –nástroje dříve přijaté Technickým výborem pro celní hodnocení a Technickým výborem pro pravidla původu, jež jsou dosud platné,

               –právní předpisy Unie o celním hodnocení zboží a pravidlech původu,

               –pokyny týkající se celního hodnocení zboží vypracovaná v rámci oddělení celní hodnoty ve skupině celních odborníků,

               –pokyny týkající se původu zboží vypracovaná v rámci oddělení pro původ ve skupině celních odborníků,

               –jakékoli jiné právní akty nebo pokyny týkající se celního hodnocení a původu zboží vypracované Radou nebo Komisí.

               1.3SMĚRY

               a)Unie ve vhodných případech usiluje o to, aby byla v rámci Technického výboru pro celní hodnocení a Technického výboru pro pravidla původu přijata poradní dobrozdání, komentáře, vysvětlivky, případové studie, studie, informace a dobrozdání nebo podobné akty týkající se celního hodnocení dováženého zboží a určení původu zboží, s cílem zajistit po technické stránce jednotnost výkladu a uplatňování Dohody o celní hodnotě a Dohody o pravidlech původu.

               b)Unie případně navrhne a vyhotoví nástroje uvedené v písmenu a).

               2.Stanovení postoje, který má být jménem Evropské unie zaujat v Technickém výboru pro celní hodnocení a v Technickém výboru pro pravidla původu, které byly zřízeny pod záštitou Světové celní organizace, v souvislosti s přijímáním poradních dobrozdání, komentářů, vysvětlivek, případových studií, studií a podobných aktů týkajících se celního hodnocení dováženého zboží podle Dohody o celní hodnotě a s přijímáním poradních dobrozdání, informací a dobrozdání a podobných aktů týkajících se určení původu zboží podle Dohody o pravidlech původu.

               1.Před každým zasedáním Technického výboru pro celní hodnocení nebo Technického výboru pro pravidla původu, na nichž mají tyto výbory přijmout poradní dobrozdání, komentáře, vysvětlivky, případové studie, studie, informace a dobrozdání a podobné akty, jež mají právní účinky pro Unii, je třeba podniknout nezbytné kroky k tomu, aby postoj, který má být jménem Unie vyjádřen, zohledňoval nejnovější technické a jiné relevantní informace předané Komisi v souladu se zásadami, kritérii a směry stanovenými v oddíle I. V zájmu zachování práv a zájmů Unie v rámci Světové celní organizace věnuje Komise zvláštní pozornost dostupnosti pracovních dokumentů v souladu s jednacími řády Technického výboru pro celní hodnocení a Technického výboru pro pravidla původu.

               2.Za tímto účelem a na základě těchto informací předá Komise Radě s dostatečným předstihem před každým zasedáním Technického výboru pro celní hodnocení a Technického výboru pro pravidla původu podle bodu 1 písemný dokument, v němž jsou uvedeny podrobnosti o navrhovaném stanovení postoje Unie, aby byly podrobnosti o postoji, jenž má být jménem Unie vyjádřen, projednány a potvrzeny. Rada dokumenty Komise přezkoumá v nejpříhodnějším časovém rámci.
                  Pokud Rada určitou část návrhu neschválí, nepředloží Komise postoj Unie k této části na zasedání Technického výboru pro celní hodnocení nebo Technického výboru pro pravidla původu.

               3.V případech, kdy se postoj Unie podstatně liší od poradních dobrozdání, komentářů, vysvětlivek, případových studií, studií a podobných aktů navrhovaných v Technickém výboru pro celní hodnocení nebo od poradních dobrozdání, informací a dobrozdání a podobných aktů navrhovaných v Technickém výboru pro pravidla původu, vyjádří Komise jménem Unie postoj, že dotyčný akt nedosáhl potřebného konsenzu, aby mohl být těmito výbory přijat.

               4. V zájmu zachování práv Unie a zabránění tomu, aby bylo v rámci Světové celní organizace přijato rozhodnutí ve věci, s ohledem na niž není Rada schopna zaujmout stanovisko před tím, než jsou členové Technického výboru pro celní hodnocení nebo Technického výboru pro pravidla původu požádáni o vyjádření svého konečného postoje k přijetí poradních dobrozdání, komentářů, vysvětlivek, případových studií, studií, informací a dobrozdání a podobných aktů, požádá Komise jménem Unie o další projednání navrhovaného aktu v Technickém výboru pro celní hodnocení nebo v Technickém výboru pro pravidla původu.

               ***


                             EVROPSKÁ
                             KOMISE
                                                  V Bruselu dne 8.2.2022
                                                  COM(2022) 41 final
                                                  2022/0029 (NLE)
                                           Návrh
                                   ROZHODNUTÍ RADY
      o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na 65. zasedání Komise pro
      narkotika, pokud jde o doplnění na seznam látek v tabulce I Úmluvy Organizace
   spojených národů proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropními látkami
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                                          DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   1.       PŘEDMĚT NÁVRHU
   Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie v Komisi pro
   narkotika (CND) v souvislosti se zamýšleným přijetím změn v tabulkách Úmluvy Organizace
   spojených národů proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropními látkami z roku
   1988 na základě doporučení Mezinárodního úřadu pro kontrolu omamných látek (INCB).
   2.       SOUVISLOSTI NÁVRHU
   2.1.     Úmluva Organizace spojených národů proti                     nedovolenému       obchodu
            s omamnými a psychotropními látkami z roku 1988
   Cílem Úmluvy Organizace spojených národů proti nedovolenému obchodu s omamnými a
   psychotropními látkami z roku 1988 (dále jen „úmluva“) je podporovat spolupráci mezi
   smluvními stranami, aby se mohly účinněji zabývat různými aspekty nedovoleného obchodu s
   omamnými a psychotropními látkami, které mají mezinárodní rozměr. V rámci plnění svých
   závazků vyplývajících z úmluvy přijmou smluvní strany nezbytná opatření, včetně právních a
   správních opatření, v souladu se základními ustanoveními svých příslušných vnitřních
   právních systémů.
   Úmluva vstoupila v platnost dne 11. listopadu 1990.
   Evropská unie1 a její členské státy jsou smluvními stranami úmluvy.
   2.2.     Komise pro narkotika (CND)
   Komise CND je komisí Ekonomické a sociální rady (ECOSOC) OSN a její funkce a
   pravomoci jsou stanoveny mimo jiné právě v úmluvě. Skládá se ze zástupců 53 členských
   států OSN zvolených radou ECOSOC. Dvanáct členských států2 je v současné době členy
   komise CND s hlasovacím právem. Unie má v komisi CND status pozorovatele.
   Komise CND může dvoutřetinovou většinou svých členů rozhodnout o zařazení látky do
   tabulek úmluvy. Přitom bere v potaz připomínky předložené smluvními stranami a
   připomínky a doporučení úřadu INCB, jehož posouzení je směrodatné, pokud jde o vědecké
   otázky, a rovněž zohledňuje jakékoli další významné faktory.
   2.3.     Zamýšlený akt komise CND
   Na svém 65. zasedání ve dnech 14.–18. března 2022 má komise CND přijmout rozhodnutí o
   doplnění tří látek do tabulek úmluvy („zamýšlené akty“); konkrétně se jedná o 4-AP, boc-4-
   AP a norfentanyl.
   Podle úmluvy se rozhodnutí komise CND stávají závaznými, pokud některá ze stran
   nepředloží ve stanovené lhůtě rozhodnutí k přezkoumání radě ECOSOC3. Rozhodnutí rady
   ECOSOC v dané věci jsou konečná. Zamýšlené akty se pro smluvní strany stanou závaznými
   v souladu s článkem 12 úmluvy, v jehož příslušných částech se stanoví:
   „Všechna rozhodnutí Komise učiněná na základě tohoto článku, budou oznámena generálním
   tajemníkem všem státům a jiným organizacím, které jsou a které mají právo stát se stranami
   1
          Rozhodnutí Rady ze dne 22. října 1990, kterým se jménem Evropského hospodářského společenství
          uzavírá Úmluva Organizace spojených národů proti nedovolenému obchodu s omamnými a
          psychotropními látkami (Úř. věst. L 326, 24.11.1990, s. 56).
   2
          Belgie, Francie, Itálie, Litva, Maďarsko, Německo, Nizozemsko, Polsko, Rakousko, Slovinsko,
          Španělsko a Švédsko.
   3
          Ustanovení čl. 12 odst. 7 úmluvy OSN z roku 1988.
CS                                                      1                                               CS
 ---pagebreak---    této Úmluvy a členy Úřadu. Takovéto rozhodnutí vstupuje pro každou smluvní stranu v
   platnost 180 dní po datu takového oznámení.
   Rozhodnutí, která učiní Komise na základě tohoto článku, podléhají přezkoumání Radou na
   žádost kterékoli smluvní strany, se kterou se obrátila během 180 dní od data oznámení
   rozhodnutí. Žádost o přezkoumání bude zaslána generálnímu tajemníkovi spolu se všemi
   příslušnými informacemi, na kterých se žádost o přezkoumání zakládá.
   Generální tajemník zašle kopie žádosti o přezkoumání a příslušné informace Komisi, Úřadu a
   všem smluvním stranám a vyzve je, aby do 90 dní zaslaly připomínky. Všechny došlé
   připomínky budou předloženy ke zvážení Radě.
   Rada může rozhodnutí Komise potvrdit nebo zrušit. Oznámení o rozhodnutí Rady bude
   zasláno všem státům (a jiným organizacím), které jsou nebo se mohou stát smluvními
   stranami této Úmluvy, Komisi a Úřadu.“
   3.       POSTOJ, KTERÝ MÁ BÝT ZAUJAT JMÉNEM UNIE
   Komise byla dne 2. února 2022 informována o tom, že úřad INCB doporučuje do tabulky I
   úmluvy doplnit tři látky, konkrétně 4-AP, boc-4-AP a norfentanyl.
   Podle posouzení úřadu INCB se 4-AP, boc-4-AP a norfentanyl často používají k nedovolené
   výrobě fentanylu a fentanylových analog (tj. syntetických opioidů). Existují důkazy o tom, že
   objem a rozsah nedovolené výroby těchto omamných a psychotropních látek představuje
   natolik závažné problémy v oblasti veřejného zdraví nebo v sociální oblasti, že to opravňuje k
   zařazení této látky pod mezinárodní kontrolu. Kromě toho neexistuje žádné známé zákonné
   použití 4-AP, boc-4-AP a norfentanylu kromě malých množství pro výzkum, vývoj
   a laboratorní analýzu.
   Nelegální výroba fentanylu a fentanylových analog představuje v Unii problém. Tyto
   nelegálně vyráběné omamné a psychotropní látky způsobují v Unii závažné problémy v
   oblasti veřejného zdraví a v sociální oblasti.
   Členské státy Unie by proto měly v komisi CND vyjádřit postoj ve prospěch doplnění 4-AP,
   boc-4-AP a norfentanylu do tabulky I úmluvy.
   Změny v tabulkách úmluvy mají přímé důsledky pro působnost práva Unie v oblasti kontroly
   prekursorů drog vzhledem k tomu, že látky doplněné do tabulek úmluvy mají být začleněny
   do práva Unie4. K zajištění výše uvedeného je Komisi svěřena pravomoc přijmout akty v
   přenesené pravomoci.
   4.       PRÁVNÍ ZÁKLAD
   4.1.     Procesněprávní základ
   4.1.1.   Zásady
   Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí,
   kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou,
   má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo
   pozměňují institucionální rámec dohody.“
   4
           Nařízení Rady (ES) č. 111/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se stanoví pravidla pro sledování
           obchodu s prekursory drog mezi Unií a třetími zeměmi (Úř. věst. L 22, 26.1.2005, s. 1), a nařízení
           Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 273/2004 ze dne 11. února 2004 o prekursorech drog (Úř. věst.
           L 47, 18.2.2004, s. 1).
CS                                                    2                                                       CS
 ---pagebreak---    Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU se použije bez ohledu na to, zda je Unie členem dotyčného
   orgánu nebo stranou dotyčné dohody5.
   Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel
   mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle
   mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit
   obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“6.
   4.1.2.   Použití na stávající případ
   Komise pro narkotika (CND) je orgán zřízený dohodou, konkrétně Úmluvou Organizace
   spojených národů proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropními látkami.
   Akt, který má Komise pro narkotika (CND) přijmout, představuje akt s právními účinky.
   Zamýšlený akt bude závazný podle mezinárodního práva v souladu s článkem 12 Úmluvy
   Organizace spojených národů proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropními
   látkami a může rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů EU, nařízení Rady
   (ES) č. 111/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se stanoví pravidla pro sledování obchodu
   s prekursory drog mezi Unií a třetími zeměmi, a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
   č. 273/2004 ze dne 11. února 2004 o prekursorech drog. Důvodem je, že změny v tabulkách
   úmluvy mají přímé důsledky pro působnost práva Unie v oblasti kontroly prekursorů drog
   vzhledem k tomu, že látky doplněné do tabulek úmluvy mají být začleněny do práva Unie.
   Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dotyčné dohody.
   Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
   4.2.     Hmotněprávní základ
   4.2.1.   Zásady
   Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a
   obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li
   zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z
   těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší,
   musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním
   základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
   4.2.2.   Použití na stávající případ
   Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky.
   Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto článek 207 Smlouvy o
   fungování Evropské unie.
   5
           Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258,
           bod 64.
   6
           Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258,
           body 61 až 64.
CS                                                    3                                                  CS
 ---pagebreak---    4.3.     Závěr
   Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 207 ve spojení s čl. 218
   odst. 9 SFEU.
           Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
   Nevztahuje se na tento návrh.
   •       Proporcionalita
   Návrh je přiměřený a nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení jeho cílů, neboť
   se zabývá novými prekursory drog, které představují pro Unii nebezpečí.
   •       Volba nástroje
   Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU vyžaduje, aby za účelem stanovení postojů, které mají být
   jménem Unie zaujaty v rámci orgánu zřízeného na základě mezinárodní dohody, bylo přijato
   rozhodnutí Rady.
   5.       ZVEŘEJNĚNÍ ZAMÝŠLENÉHO AKTU
   Žádné
CS                                              4                                             CS
 ---pagebreak---                                                         2022/0029 (NLE)
                                                 Návrh
                                            ROZHODNUTÍ RADY
        o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na 65. zasedání Komise pro
        narkotika, pokud jde o doplnění na seznam látek v tabulce I Úmluvy Organizace
    spojených národů proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropními látkami
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení
   s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Úmluvu Organizace spojených národů proti nedovolenému obchodu s omamnými a
           psychotropními látkami z roku 1988 (dále jen „úmluva“) uzavřela Unie rozhodnutím
           Rady 90/611/EHS a úmluva vstoupila v platnost dne 11. listopadu 1990.
   (2)     Podle čl. 12 odst. 2 až 7 úmluvy mohou být do tabulek úmluvy, ve kterých jsou
           uvedeny prekursory drog, doplňovány další látky.
   (3)     Komise pro narkotika má během svého 65. zasedání ve dnech 14. až 18. března 2022
           ve Vídni přijmout rozhodnutí o doplnění tří nových látek do tabulky I úmluvy.
   (4)     Je vhodné určit postoj, který má být zaujat jménem Unie v Komisi pro narkotika,
           protože rozhodnutí uvedené komise bude pro Unii závazné a může rozhodujícím
           způsobem ovlivnit obsah práva Unie, konkrétně nařízení Rady (ES) č. 111/2005 ze
           dne 22. prosince 2004, kterým se stanoví pravidla pro sledování obchodu s prekursory
           drog mezi Unií a třetími zeměmi7, a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
           č. 273/2004 ze dne 11. února 2004 o prekursorech drog8.
   (5)     Podle posouzení Mezinárodního úřadu pro kontrolu omamných látek se tři látky,
           konkrétně 4-AP, boc-4-AP a norfentanyl, často používají k nedovolené výrobě
           fentanylu a jsou vysoce vhodné k nedovolené výrobě fentanylu a řady fentanylových
           analog, což jsou vysoce účinné syntetické opioidy. Existují důkazy o tom, že objem a
           rozsah nedovolené výroby fentanylu a fentanylových analog představuje natolik
           závažné problémy v oblasti veřejného zdraví a v sociální oblasti, že to opravňuje k
           zařazení těchto látek pod mezinárodní kontrolu.
   (6)     Dne 2. února 2022 proto Mezinárodní úřad pro kontrolu omamných látek doporučil
           Komisi pro narkotika, aby do tabulky I úmluvy doplnila 4-AP, boc-4-AP a
           norfentanyl.
   (7)     Nedovoleně vyráběný fentanyl a fentanylové analogy způsobují v některých členských
           státech závažné problémy v oblasti veřejného zdraví a v sociální oblasti.
   7
           Úř. věst. L 22, 26.1.2005, s. 1.
   8
           Úř. věst. L 47, 18.2.2004, s. 1.
CS                                                 5                                            CS
 ---pagebreak---    (8)     Rozhodnutí o doplnění příslušných látek do tabulky I úmluvy spadá do výlučné
           pravomoci Unie. Unie má status pozorovatele v Komisi pro narkotika, kde je v
           současné době 12 členských států Unie členem s hlasovacím právem.
   (9)     Postoj vyjádří členské státy Unie, jež jsou členy Komise pro narkotika, jednajíce
           společně v zájmu Unie.
   (10)    Členské státy Unie by měly v Komisi pro narkotika vyjádřit postoj ve prospěch
           doplnění 4-AP, boc-4-AP a norfentanylu do tabulky I úmluvy,
   PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
                                             Článek 1
   Postoj, který má být jménem Unie členskými státy zaujat na 65. zasedání Komise pro
   narkotika konajícím se ve dnech 14. až 18. března 2022, je tento:
   látky 4-AP, boc-4-AP a norfentanyl mají být zařazeny do tabulky I úmluvy.
                                             Článek 2
   Postoj uvedený v článku 1 vyjádří členské státy Unie, jež jsou členy Komise pro narkotika,
   jednajíce společně v zájmu Unie.
                                             Článek 3
   Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
   V Bruselu dne
                                               Za Radu
                                               předseda/předsedkyně
CS                                               6                                            CS


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 9.2.2022
            COM(2022) 38 final
            2022/0025(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodním středisku pro řešení investičních sporů (ICSID)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Správní radě Mezinárodního střediska pro řešení investičních sporů (ICSID) v souvislosti se zamýšleným přijetím pozměněných pravidel ICSID
                  1
               . Toto přijetí bude mít právní účinky na smluvní praxi Evropské unie v oblasti urovnávání investičních sporů.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Zvláštní zájem Evropské unie na ICSID

               V současné době má ICSID 155 smluvních států, z nichž 26 jsou členské státy Unie. Sama Evropská unie členem ICSID není. Evropská unie však zapracovala rozhodčí pravidla a rozhodčí pravidla doplňkových opatření ICSID do všech svých obchodních a investičních dohod, které obsahují pravidla týkající se ochrany investic
                  2
               . Podle těchto dohod se mohou pravidla ICSID použít v investičních sporech zahájených investory z EU proti třetím zemím, investory ze zemí mimo EU proti členským státům EU nebo, po navrhovaných změnách, ve sporech zahájených proti Unii podle rozhodčích pravidel doplňkových opatření ICSID. Unie má proto na reformě pravidel ICSID zvláštní zájem.

               2.2.ICSID

               ICSID je institucí, která je součástí skupiny Světové banky. Jde o nezávislou a odpolitizovanou instituci pro řešení sporů. Cíle ICSID jsou následující:

               (a)poskytování mechanismu řešení sporů pro spory mezi investorem a státem prostřednictvím smírčího řízení, rozhodčího řízení nebo řízení pro zjišťování skutečností;

               (b)správa těchto sporů a

               (c)podpora mezinárodních investic zajištěním důvěry v proces řešení sporů.

               Mechanismus řešení sporů ICSID je k dispozici pro spory mezi investorem a státem a pro spory mezi státy v rámci dohod o investicích a obchodních dohod v souladu s vnitrostátními právními předpisy a podle investičních smluv uzavřených mezi státy a zahraničními investory. ICSID slouží rovněž jako správní rejstřík.

               2.3.Zamýšlené akty ICSID

               Sekretariát ICSID zahájil v roce 2018 konzultační proces ohledně reformy pravidel střediska. V průběhu let 2018–2021 probíhaly intenzivní diskuse mezi sekretariátem a členskými státy ICSID na základě pěti po sobě jdoucích návrhů revidovaných pravidel. Evropská unie zastoupená Evropskou komisí se konzultačního procesu aktivně účastnila, koordinovala postoje členských států EU a opakovaně předkládala písemné připomínky k návrhům znění jménem EU a jejích členských států. Výsledkem tohoto procesu bude hlasování správní rady písemným postupem, který má být dokončen dne 21. března 2022, o následujících změnách a novém znění, které budou mít právní účinek na smluvní praxi Evropské unie.

               2.3.1
                     Změny řízení podle úmluvy ICSID

               Změny zahrnují změny správních a finančních předpisů, pravidel ICSID pro zahajování řízení, rozhodčích pravidel ICSID a smírčích pravidel ICSID.

               Mezi hlavní podstatné změny patří nový požadavek zahrnout popis vlastnictví a kontroly investice do žádosti o rozhodčí nebo smírčí řízení, povinnost zveřejnit financování třetí stranou, posílená pravidla týkající se nezpůsobilosti rozhodců, nákladů řízení, časných zamítnutí nepodložených nároků, rozdvojení řízení, jakož i revidovaných lhůt. Nové ustanovení se výslovně upravuje žádosti o složení jistoty na úhradu nákladů. Transparentnost řízení byla co nejvíce posílena, aniž by se vyžadovala změna úmluvy ICSID. Navrhuje se rovněž nový soubor pravidel pro zrychlená rozhodčí řízení.

               2.3.2 Změny řízení podle doplňkových opatření ICSID

               Tyto změny zahrnují změnu pravidel doplňkových opatření ICSID, správních a finančních předpisů doplňkových opatření ICSID, rozhodčích pravidel doplňkových opatření ICSID a smírčích pravidel doplňkových opatření ICSID.

               Případná oblast působnosti pravidel doplňkových opatření se rozšiřuje na investiční spory, v nichž ani žalovaný, ani stát žalobce nejsou smluvními stranami ICSID, jakož i na spory týkající se organizací regionální hospodářské integrace. Většina změn rozhodčích a smírčích pravidel ICSID se navíc odráží také v revidovaných pravidlech doplňkových opatření ICSID, a to s mírně ambicióznějšími ustanoveními, pokud jde o transparentnost.

               2.3.3 Změny řízení pro zjišťování skutečností podle ICSID

               Změny se týkají pravidel ICSID pro zjišťování skutečností, jakož i správních a finančních předpisů ICSID pro zjišťování skutečností. Navrhuje se soubor aktualizovaných samostatných pravidel, jejichž prostřednictvím mohou strany sporu společně požádat, aby konkrétní řízení pro zjišťování skutečností vedl vyšetřovací výbor.

               2.3.4. Návrh nových pravidel ICSID pro mediaci

               V reakci na žádosti států a investorů o zajištění větší kapacity pro mediaci se navrhuje nový soubor pravidel ICSID pro mediaci a příslušných správních a finančních předpisů. Pravidla pro mediaci mají širokou oblast působnosti a mohou se na základě souhlasu použít na jakékoli mediační řízení týkající se investice, do níž je zapojen stát nebo organizace regionální hospodářské integrace.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Změny, které budou předmětem hlasování, k němuž bude správní rada ICSID vyzvána, řeší některá zjištění o nedostatcích stávajícího systému urovnávání sporů mezi investory a státy. Je třeba poznamenat, že souběžně s reformním procesem ICSID usiluje Evropská unie a její členské státy o vytvoření stálého mnohostranného soudu pro investice, který by nahradil stávající systém rozhodčího řízení v oblasti investic stálým mechanismem. Práce na vytvoření mnohostranného soudu pro investice v současné době probíhá v rámci Komise OSN pro mezinárodní obchodní právo (UNICTRAL) a očekává se, že bude dokončena v roce 2026. Pokud jde o Evropskou unii, pouze stálý soud pro investice se bude dostatečně a komplexně zabývat všemi problémy vyplývajícími ze současného systému rozhodčího řízení v oblasti investic ad hoc. Dokud však nebude mnohostranný soud zřízen, bude i nadále platit stávající systém rozhodčího řízení v oblasti investic a veškerá zlepšení jeho pravidel by měla být vítána. Rada by proto měla navrhované změny pravidel ICSID podpořit.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouvy o fungování EU): „Rada na návrh Komise nebo vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku přijme rozhodnutí o pozastavení uplatňování dohody a stanoví postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody.“

               Zaprvé, čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU vyžaduje, aby byl mezinárodní dohodou zřízen orgán, který má pravomoc stanovit pravidla nebo přijímat rozhodnutí v rámci dané dohody. Slova „orgán zřízený dohodou“ znamenají, že „uplatnění tohoto ustanovení se vztahuje k postojům zaujímaným jménem Unie v rámci její účasti na přijímání takových aktů v dotyčném mezinárodním orgánu prostřednictvím unijních orgánů, případně i členských států jednajících solidárně v jejím zájmu“
                  3
               .

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU se použije bez ohledu na to, zda je Unie členem dotyčného orgánu nebo stranou dotyčné dohody
                  4
               . Soudní dvůr uvedl, že „[s]padá-li dotčená oblast do takové pravomoci Unie, skutečnost, že se Unie neúčastní dotčené mezinárodní dohody, nebrání tomu, aby tuto pravomoc vykonávala tak, že v rámci svých orgánů stanoví postoj, který má být jejím jménem zaujat v rámci orgánu zřízeného touto dohodou, a to zejména prostřednictvím členských států, které jsou smluvními stranami této dohody, jednajících solidárně v jejím zájmu.“
                  5

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Zamýšlené akty, kterými se mění pravidla ICSID, tyto zásady splňují.

               Zaprvé, správní rada ICSID, tedy orgán, který o změnách hlasuje, je orgánem zřízeným dohodou v souladu s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU. Stávající článek 7 úmluvy ICSID a pravidlo 7 správních a finančních předpisů ICISD vyjadřují úlohu správní rady mimo jiné formou změny pravidel ICSID. Správní rada má pravomoc stanovit pravidla nebo přijímat rozhodnutí v souvislosti s dohodami ICSID. Správní rada nejedná nezávisle na stranách, nýbrž prostřednictvím svých smluvních států (viz čl. 4 odst. 1 úmluvy ICSID).

               Zadruhé, zamýšlené akty jsou „akty s právními účinky“ v souladu s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU. Mechanismus urovnávání sporů ICSID je použitelný v rámci mezinárodních dohod Evropské unie a jejích členských států o ochraně investic
                  6
               . Konkrétně se po přijetí změn ve sporech zahájených proti Evropské unii, v nichž jsou předmětem sporu opatření přijatá Unií a v nichž Unie vystupuje jako žalovaná, potenciálně stanou použitelnými pravidla doplňkových opatření ICSID. Změny pravidel ICSID tak mají právní účinky na fungování a uplatňování mezinárodních dohod uzavřených Unií a na vedení soudních řízení, jichž je Unie stranou.

               Komise žádá Radu, aby přijala postoj Unie k zamýšleným aktům, tak aby členské státy, které jsou smluvními stranami úmluvy ICSID a jednají společně v zájmu Unie, mohly vyjádřit postoj Unie ve správní radě ICSID. Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se postoj jménem Evropské unie zaujímá. „Podle ustálené judikatury se volba právního základu aktu Společenství musí zakládat na objektivních skutečnostech, které mohou být předmětem soudního přezkumu, mezi něž patří zejména cíl a obsah aktu“
                  7
               .

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Hlavní cíl zamýšlených aktů se týká aktualizace a změny stávajících pravidel ICSID, tj. reformy pravidel pro urovnávání investičních sporů používaných Evropskou unií a jejími členskými státy v několika dohodách EU.

               V souladu s článkem 207 Smlouvy o fungování EU jsou přímé zahraniční investice součástí společné obchodní politiky Evropské unie. Mezinárodní dohody EU a členských států EU, které odkazují na pravidla ICSID, poskytují ochranu pro přímé zahraniční investice a byly přijaty (nebo v případě investičních dohod členských států EU povoleny
                  8
               ) na základě článku 207 Smlouvy o fungování EU. Podle Soudního dvora Evropské unie spadají přímé zahraniční investice do výlučné pravomoci Unie, zatímco řešení jiných než přímých zahraničních investic a urovnávání sporů týkajících se investic spadá do pravomoci sdílené mezi Unií a jejími členskými státy
                  9
               .

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí by tudíž měl být čl. 207 odst. 4 první pododstavec Smlouvy o fungování EU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               S ohledem na veřejný zájem reformy urovnávání sporů mezi investory a státy a v souladu se závazkem Unie v oblasti transparentnosti je vhodné zveřejnit rozhodnutí Rady po dokončení hlasování v rámci správní rady ICSID, k němuž dojde dne 21. března 2022.

               2022/0025 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodním středisku pro řešení investičních sporů (ICSID)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Správní rada ICSID bude písemným postupem, jehož dokončení je naplánováno na 21. března 2022, hlasovat o změnách pravidel ICSID, které budou mít právní účinky pro účely čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.

               (2)Evropská unie není členem ICSID. Unie však neustále začleňuje do svých obchodních a investičních dohod odkazy na pravidla ICSID, která řeší ochranu investic a urovnávání investičních sporů.

               (3)Soudní dvůr ve svém posudku 2/15 ze dne 16. května 2017
                  10
                vysvětlil, že přímé zahraniční investice spadají do výlučné pravomoci Unie, zatímco pravomoc k řešení jiných než přímých zahraničních investic a urovnávání sporů týkajících se investic mezi sebou sdílí Unie a její členské státy.

               (4)Pravidla doplňkových opatření ICSID se v důsledku reformy pravidel ICSID stanou potenciálně použitelnými na spory zahájené proti organizacím regionální hospodářské integrace, jako je Evropská unie. Unie rovněž používá pravidla ICSID ve svých smlouvách a mohou je použít investoři z Unie v případech zahájených proti třetím zemím, investory ze zemí mimo Unii proti členským státům Unie nebo samotné Unii, pokud jsou splněny příslušné požadavky úmluvy ICSID
                  11
               . Změny pravidel ICSID tak budou mít právní účinky na fungování a uplatňování mezinárodních dohod uzavřených Unií a na vedení soudních řízení, jichž může být Unie stranou. Unie má proto na reformě pravidel ICSID zvláštní zájem.

               (5)Dvacet šest členských států Unie je členy ICSID. Tyto členské státy mají možnost účastnit se činnosti správní rady a hlasovat o pozměněných pravidlech v rámci písemného postupu.

               (6)Rada by proto měla přijmout postoj Unie k zamýšleným změnám pravidel ICSID, tak aby členské státy, které jsou smluvními stranami úmluvy ICSID a jednají společně v zájmu Unie, mohly vyjádřit postoj Unie ve správní radě ICSID.

               (7)Pokud jde o řízení podle úmluvy ICSID, změny aktualizují a rozvíjejí správní a finanční předpisy ICSID, rozhodčí pravidla ICSID a smírčí pravidla ICSID. Tyto změny mimo jiné povedou k větší transparentnosti řízení, objasní ustanovení o předčasném zamítnutí nepodložených tvrzení a o složení jistoty na úhradu nákladů a zavedou povinnost zveřejňovat financování třetí stranou.

               (8)Pokud jde o pravidla doplňkových opatření ISCID, navrhované změny aktualizují a rozvíjejí správní a finanční předpisy doplňkových opatření ICSID, rozhodčí pravidla doplňkových opatření ICSID a smírčí pravidla doplňkových opatření ICSID. Většina změn řízení podle úmluvy ICSID se rovněž odrazí v pravidlech doplňkových opatření ICSID. Oblast působnosti řízení podle doplňkových opatření bude rozšířena tak, aby zahrnovala mimo jiné i spory týkající se organizací regionální hospodářské integrace.

               (9)Pokud jde o řízení pro zjišťování skutečností ICSID, navrhované změny aktualizují a rozvíjejí samostatná pravidla ICSID pro zjišťování skutečností a správní a finanční předpisy ICSID týkající se zjišťování skutečností.

               (10)Pokud jde o mediaci ICSID, zavádí návrh reformy nový soubor mediačních pravidel a správních a finančních předpisů pro mediaci ICSID.

               (11)Komise spolu s vládami členských států, které jsou smluvními stranami úmluvy ICSID, převzala vedoucí úlohu při jednáních o aktualizovaných pravidlech na základě dohodnutých postojů Unie. Změny reagují na obavy, které v současnosti panují v souvislosti se stávajícím systémem urovnávání sporů mezi investory a státy, a podstatně zlepšují pravidla a předpisy ICSID.

               (12)Postojem, který má být přijat jménem Unie podle tohoto rozhodnutí, není dotčen hlavní cíl Evropské unie a jejích členských států, tedy vytvoření stálého mnohostranného soudu pro investice, který by nahradil stávající systém rozhodčího řízení v oblasti investic stálým mechanismem,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Členské státy, které jsou smluvními stranami úmluvy ICSID a jednají společně v zájmu Unie, přijímají změny pravidel ICSID při písemném hlasování zahájeném předsedou správní rady ICSID dne 20. ledna 2022.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí bude po dokončení hlasování ve správní radě ICSID zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům, které jsou smluvními stranami úmluvy ICSID.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Tj. finanční a správní předpisy ICSID, pravidla pro zahajování řízení ICSID, rozhodčí pravidla ICSID, smírčí pravidla ICSID, pravidla doplňkových opatření ICSID, správní a finanční předpisy doplňkových opatření ICSID, rozhodčí pravidla doplňkových opatření ICSID, smírčí pravidla doplňkových opatření ICSID, pravidla pro zjišťování skutečností ICSID, správní a finanční předpisy pro zjišťování skutečností ICSID a správní a finanční předpisy pro mediaci ICSID.

                     (2)

                        Viz čl. 8.23 odst. 2 Komplexní hospodářské a obchodní dohody mezi EU a Kanadou (CETA), čl. 3.33 odst. 2 Dohody mezi EU a Vietnamem o ochraně investic a čl. 3.6 odst. 1 Dohody o volném obchodu mezi EU a Singapurem. Článek 26 Smlouvy o energetické chartě, jíž je Unie smluvní stranou, také stanoví používání pravidel ICSID.

                     (3)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 6. října 2015, Rada v. Komise, C-73/14, ECLI:EU:C:2015:663, bod 63.

                     (4)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (5)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 52.

                     (6)

                        Viz článek 8.23 odst. 2 Komplexní hospodářské a obchodní dohody mezi EU a Kanadou (CETA), článek 3.33 odst. 2 Dohody o ochraně investic mezi EU a Vietnamem a čl. 3.6 odst. 1 Dohody o ochraně investic mezi EU a Singapurem. Článek 26 Smlouvy o energetické chartě, jíž je Unie smluvní stranou, také stanoví uplatňování pravidel ICSID.

                     (7)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 12. prosince 2002, Komise v. Rada, věc C-281/01, ECLI:EU:C:2002:761, bod 33.

                     (8)

                        Viz nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1219/2012 ze dne 12. prosince 2012, kterým se stanoví přechodná úprava pro dvoustranné dohody o investicích mezi členskými státy a třetími zeměmi.

                     (9)

                        Posudek Soudního dvora 2/15 ze dne 16. května 2017, ECLI:EU:C:2017:376, bod 293.

                     (10)

                        Posudek Soudního dvora 2/15 ze dne 16. května 2017, ECLI:EU:C:2017:376.

                     (11)

                        To v současné době pro Unii není možné, protože organizace regionální hospodářské integrace nemohou být členy ICSID, pokud nedojde ke změně úmluvy ICSID.