|

52011PC0203

Návrh NAŘÍZENÍ RADY o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny  /* KOM/2011/0203 konecném znení - NLE 2011/0085 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 13.4.2011KOM(2011) 203 v konečném znění2011/0085 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a HercegovinyDŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká uplatňování článku 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, jímž bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“), a zejména článku 9 nařízení (ES) č. 1225/2009. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Prozatímní opatření byla uložena nařízením Komise (EU) č. 1036/2010 (Úř. věst. L 298, 16.11.2010, s. 27). |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 17. února 2010 zahájila Komise antidumpingové řízení týkající se dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny Při šetření bylo zjištěno, že dochází k dumpingu dotčeného výrobku, který způsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že uložení antidumpingových opatření není v rozporu se zájmem Unie. Na tomto základě byla uložena prozatímní opatření. Pokračující šetření potvrdilo základní prozatímní zjištění. Z toho důvodu se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, kterým by byla uložena konečná opatření na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, jímž bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhovaný nástroj: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. |2011/0085 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a HercegovinyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, jímž bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1.  PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ2.  Komise nařízením (EU) č. 1036/2010[2] (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.3.  Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.4.  NÁSLEDNÝ POSTUP5.  Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.6.  Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.7.  Je třeba připomenout, že jak je stanoveno v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).8.  Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.9.  Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.10.  DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK11.  Jelikož k těmto záležitostem nebyly žádné připomínky, 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.12.  S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy zeolitu A ve formě prášku jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.13.  VÝBĚR VZORKŮ14.  Bosenská skupina vyvážejících výrobců („Birac“) se vrátila ke svému tvrzení z prozatímní fáze šetření, že výrobce v Unii, který nebyl zařazen do vzorku (společnost Silkem d.o.o. nebo „Silkem“), by měl být v úplnosti začleněn do odpovědi na dotazník od výrobce v Unii zařazeného do vzorku (společnost MAL Magyar Aluminium nebo „MAL“), jelikož tyto dvě společnosti jsou ve spojení. Tvrdilo se, že pokud by bylo přijato toto vynechání, znamenalo by to diskriminaci mezi výrobci a vývozci v Unii, protože v případech, kdy mají vyvážející výrobci ve spojení sídlo v zemích, kterých se týká antidumpingové šetření, požaduje se od všech těchto výrobců, aby předložili odpovědi na dotazníky. Birac dále tvrdil, že MAL i Silkem by měly být označeny za nespolupracující.15.  S těmito tvrzeními nelze souhlasit. Z důvodů objasněných v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení společnosti MAL i Silkem plně spolupracovaly při šetření. Je třeba připomenout, že společnost Silkem v odpovědi na formulář pro výběr vzorku informace poskytla a že tato společnost byla brána v úvahu, pokud jde o ukazatele makroekonomických údajů. Nebyla však uvedena na seznamu společností zařazených do vzorku kvůli své malé velikosti. Společnost Silkem proto nemusela předkládat takzvaná mikrodata a tím spíše tyto údaje nebyly ověřovány. Navíc, jelikož prodej dotčeného výrobku společností Silkem ve srovnání se společností MAL je relativně malý, nic nenasvědčuje tomu, že by konsolidace údajů o společnosti Silkem do údajů o společnosti MAL měla nějaký význam.16.  Údajné rozlišování mezi vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii je zcela jasně nepodložené, jelikož situace je jiná. Na jedné straně je šetření existence dumpingu obvykle prováděno na úrovni příslušné společnosti, pro kterou musí instituce vypočítat konkrétní dumpingové rozpětí. Dále se musí na skupinu vyvážejících výrobců pohlížet jako na celek, protože jinak hrozí nebezpečí, že by vývoz byl prováděn prostřednictvím té části skupiny, která má nejnižší úroveň cla. Na druhou stranu, cílem šetření o újmě je zjistit, zda výrobní odvětví Unie jako celek utrpělo podstatnou újmu. V tomto případě se předpokládalo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku v rámci tohoto šetření představují veškerou výrobu v EU, pokud jde o určité ukazatele újmy (mikroekonomické ukazatele). Toto tvrzení se proto zamítá.17.  Birac rovněž tvrdil, že Bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL a která dodává tomuto konkrétnímu výrobci v Unii prvotní surovinu (tj. bauxit), by měla rovněž na šetření spolupracovat. V tomto ohledu se připomíná, že tato těžební společnost byla uvedena v odpovědi na dotazník, kterou předložila společnost MAL. Rovněž náklady, spojené se získáváním bauxitu a jeho přeměnou na trihydrát oxidu hlinitého, byly v plném rozsahu oznámeny jako součást nákladů na výrobu, které společnost MAL uvedla. Skupina MAL tudíž zcela splnila požadavky na podání informací stanovené útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá.18.  Jelikož k těmto otázkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, s konečnou platností se potvrzuje 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.19.  DUMPING20.  Běžná hodnota21.  Je třeba připomenout, že pokud není znám reprezentativní objem domácího prodeje, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.22.  Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Jelikož neexistují jednotlivé typy dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, použil se vážený průměrný zisk. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.23.  Po poskytnutí prozatímních zjištění Birac předložil připomínky týkající se určení ziskového rozpětí použitého pro početní zjištění běžné hodnoty. Podle názoru skupiny Birac použitá metodologie porušuje čl. 2 odst. 3 základního nařízení, protože v tomto konkrétním případě je výsledek použití ziskového rozpětí nereprezentativního domácího prodeje při početním zjištění běžné hodnoty stejný, jako kdyby byly použity ceny nereprezentativního domácího prodeje. Tvrdí, že takový nekoherentní přístup nemohl být zamýšlen kombinovaným zněním čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Má rovněž za to, že použité ziskové rozpětí není rozumné a proporcionální, zejména ve srovnání s cílovým ziskem, použitým k výpočtu prodeje pod cenou.24.  Birac dále tvrdí, že domácí prodej, vzhledem k jeho charakteru, by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a proto by neměl být použit při stanovení běžné hodnoty.25.  Pokud jde o první tvrzení, připomíná se, že použitá metoda je v souladu s ustanoveními základního nařízení a judikaturou vycházející z rozhodnutí WTO, podle nichž se při početním zjištění běžné hodnoty musí použít zisk z prodeje v běžném obchodním styku na domácím trhu, i pokud by uvedený prodej nebyl reprezentativní. V tomto konkrétním případě je nutno připomenout, že jelikož byl veškerý domácí prodej ziskový, početní zjištění běžné hodnoty samozřejmě dospělo ke stejnému výsledku, jako kdyby byla běžná hodnota založena na cenách domácího prodeje. Nejdříve je třeba říci, že zisk a údaje o prodejních, správních a režijních nákladech byly založeny na vlastním domácím prodeji společnosti, považovaném za uskutečněný v běžném obchodním styku. Dále je třeba připomenout, že „rozumnost“ nelze posuzovat vůči cílovému zisku, použitému k výpočtu prodeje pod cenou, jelikož uvedený zisk odráží situaci na trhu Unie při neexistenci dumpingového dovozu, a nemůže proto být správným měřítkem pro určení zisku, který se má použít v kontextu početního zjištění běžné hodnoty. Tvrzení se proto zamítá.26.  Pokud jde o tvrzení, že domácí prodej by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, šetření stanovilo, že údaje a důkazy poskytnuté skupinou Birac představují spolehlivý základ pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení tedy nebylo shledáno opodstatněným a bylo zamítnuto.27.  Vzhledem k tomu, že neexistují žádné další námitky týkající se určení běžné hodnoty, metodologie popsaná v 21. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.28.  Vývozní cena29.  Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, 27. a 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.30.  Srovnání31.  Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.32.  Dumpingové rozpětí33.  Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění, 30. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.34.  ÚJMA35.  Od některých výrobců v Unii, dvou uživatelů v EU a jediného bosenského vyvážejícího výrobce byly obdrženy připomínky ke zjištěním týkajícím se újmy.36.  Protože už byly argumenty v úplnosti pojednány v prozatímním nařízení, nebudou již v tomto nařízení opakovány.37.  Obecné poznámky38.  Ze 45. a 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že šetření se týká celého výrobního odvětví Unie a všech výrobců v EU. Navíc jsou faktory újmy, na jejichž základě se dospělo ke zjištění o újmě, zpravidla založeny na údajích vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie. Pokud jsou použity údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, je tento fakt určen v oddílu 5.4 prozatímního nařízení tím, že se v něm odkazuje na „makrodata“. Pokud však nebyly k dispozici informace o výrobním odvětví Unie jako celku, byly použity údaje od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. K těmto otázkám nebyly vzneseny žádné připomínky a prozatímní zjištění se definitivně potvrzují.39.  V 34. bodě odůvodnění však byl uveden chybný výrok. Správné znění tohoto bodu odůvodnění mělo být: „všichni výrobci v Unii představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie““.40.  Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.41.  Spotřeba v Unii42.  Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 35. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.43.  Dovoz z dotčené země44.  Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 39. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.45.  Situace výrobního odvětví Unie46.  Ukazatele újmy47.  V říjnu 2010 došlo k mimořádné události v jedné továrně jednoho výrobce v Unii, společnosti MAL. Čísla, která společnost předložila, však ukazují, že její dodávky dotčeného výrobku byly v lednu 2011 obnoveny. Z toho jasně vyplývalo, že uvedená mimořádná událost neměla závažný dopad na dodávku na trh EU.48.  Birac tvrdil, že výše zmíněná bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL, měla v období šetření zisky, a že by měla Komise upravit výrobní náklady a zisky společnosti MAL při výpočtech hospodářských ukazatelů, protože zisková situace společnosti MAL byla údajně redukována kvůli vysokým ziskům, kterých dosáhla s ní spojená těžební společnost v Bosně.49.  S ohledem na výše uvedené tvrzení se podotýká, že nákup bauxitu od společnosti ve spojení probíhal za běžných tržních podmínek. Tato otázka se řešila během ověření na místě. Jelikož společnost MAL během období šetření kupovala bauxit od společností ve spojení i od společností, které nejsou ve spojení, přibližně za stejné průměrné ceny, byla Komise spokojena se zjištěním, že byl bauxit kupován za běžné tržní ceny. Z toho důvodu nejsou nutné žádné úpravy vývoje ziskovosti společnosti MAL, který byl použit při výpočtu ziskovosti uvedeném v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.50.  Birac rovněž tvrdil, že jelikož si společnost pořizovala některé suroviny přímo ze své výroby hliníku, měla zásadní konkurenční výhodu oproti většině výrobců v EU a tato skutečnost by měla být zohledněna v rozpětí újmy. Tento argument nelze přijmout. Pokud má společnost konkurenční výhodu, mělo by to obvykle mít účinek na celkový výpočet jejího dumpingu vzhledem k nižším nákladům, a proto i nižší běžné hodnotě. Tento druh konkurenční výhody nemá koncepčně nic společného s rozpětím újmy. Rozpětí újmy zkoumá, zda by nižší clo než je dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.51.  Uživatelé v Unii tvrdili, že prozatímní posouzení Komise ignorovalo kladný vývoj určitých faktorů újmy (ziskovost, peněžní toky a návratnost investic) a že by měly být analyzovány všechny faktory. Uvedený kladný vývoj však je v posouzení újmy kompletně analyzován. Tento vývoj byl zohledněn, nebyl však v tomto případě považován za rozhodující z důvodů, které jsou uvedeny v prozatímním nařízení (v 52. až 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.52.  Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 44. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.53.  Závěr ohledně újmy54.  Při zohlednění výše uvedených skutečností, a protože v tomto ohledu nebyly předloženy žádné další připomínky, závěry uvedené v 65. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.55.  PŘÍČINNÁ SOUVISLOST56.  Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že analýza příčin je nesprávná, jelikož Komise uvádí, že v období šetření (2009) bylo pozorováno dočasné zlepšení některých faktorů újmy. Tato strana nesouhlasila s provedeným hodnocením, že vyšší ziskovost dosažená v období šetření ve srovnání s rokem 2008 byla výsledkem krátkodobého dočasného vývoje, který se v roce 2010 nebude opakovat.57.  Pokud jde o výše uvedené podání, podotýká se, že argumenty uvedené strany jsou jednoduše výroky, které nejsou podložené žádnými novými důkazy. Stanovisko Komise je naopak podpořeno informacemi předloženými výrobci v EU během šetření, a to jak během prozatímní, tak i během konečné fáze. Informace předložené v době předcházející inspekcím na místě tam byly později potvrzeny. Předpovídané zhoršení ziskového rozpětí po období šetření je rovněž potvrzeno údaji za celý rok 2010, které poskytli dva výrobci v EU. Toto tvrzení se proto zamítá.58.  Birac napadl prozatímní zjištění týkající se dopadu dovozu ze třetích zemí. V analýze Komise v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však uvádí, že Birac byl jediným hlavním vývozcem na trh EU. Žádný dovoz z jiných zdrojů prakticky neexistoval. Birac v tomto ohledu nepředložil žádné nové důkazy, a jeho tvrzení se proto zamítá.59.  Jeden spolupracující uživatel napadl analýzu uvedenou v prozatímním nařízení, která se týkala poklesu spotřeby, a citoval antidumpingové šetření týkající se barevných televizních obrazovek jakožto precedens, pokud jde o pokles poptávky[3]. Tvrdil, že výše uvedené šetření poklesu poptávky vedlo k uzavření řízení. Mezi případem týkajícím se barevných televizních obrazovek a stávajícím šetřením však není žádná paralela. Pokud jde o případ barevných televizních obrazovek, spotřeba dramaticky poklesla, protože byl dotčený výrobek nahrazen jinými výrobky. Ve stávajícím šetření je naopak pokles spotřeby velmi mírný (7 %, jak je uvedeno v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vývoj spotřeby byl dále důkladně probrán v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a dříve uvedený spolupracující uživatel nebyl schopen poskytnout žádné důkazy, kterými by zjištění Komise vyvrátil. Tato tvrzení se proto zamítají.60.  Ve světle shora uvedených skutečností se zjištění uvedená v 70. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dumpingovým dovozem, potvrzují.61.  ZÁJEM UNIE62.  Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že Komise ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení poskytla zavádějící informace týkající se významu nákladů na zeolit pro celkové náklady. Tento uživatel tvrdil zejména, že náklady na zeolit tvoří více než 5 % celkových nákladů, které jsou citovány ve 104. bodě odůvodnění. V tomto ohledu se podotýká, že tato strana nepředložila žádné nové údaje na podporu svého tvrzení, zatímco zjištění Komise byla založena na ověřených informacích od spolupracujících uživatelů. Pokud jde o pojem „celkové náklady“ použitý ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podotýká se, že tento pojem zahrnuje veškeré náklady na výrobu plus prodejní, správní a režijní náklady. Zmíněných „5 % méně“ navíc představuje průměr, do kterého jsou společně zahrnuty prací prostředky i změkčovače vody. Nakonec je třeba rovněž vyjasnit, že náklady na zeolit ve změkčovačích vody jsou vyšší než v pracích prostředcích, jeho zdaleka nejdůležitější použití se však týká pracích prostředků. Pokud jde o tohoto určitého spolupracujícího uživatele, představovaly změkčovače vody skutečně pouze malou část obratu jeho navazujících výrobků používajících zeolit. Toto tvrzení se proto zamítá.63.  Jeden spolupracující uživatel napadl prozatímní zjištění 102. bodu odůvodnění, že Čína představuje potenciální alternativní zdroj dodávek. S ohledem na uvedené komentáře Komise uznává, že ačkoliv někteří čínští obchodníci vstoupili během období šetření na trh EU, není pravděpodobné, že by se v blízké budoucnosti stali hlavním dodavatelem (viz výše 41. bod odůvodnění). Vzhledem k využití kapacit dotčeného výrobku v Evropské unii Komise i nadále zastává svůj názor, že pokud jde o dotčený výrobek, žádné problémy s dodávkami neexistují. Toto tvrzení se proto zamítá.64.  Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že pokud by byla v důsledku tohoto šetření uložena cla, zvýšily by se náklady na zeolit do té míry, že by se rovněž zvýšila jeho cena ve výrobcích, jako jsou prací prášky a změkčovače vody, což by zvýšilo spotřebitelské ceny. Tento argument vychází z předpokladu, že uživatelé v důsledku antidumpingového cla přenesou zvýšení cen zeolitu dále. Zaprvé je Komise toho názoru, že výrobci v Unii budou mít díky uložení opatření prospěch z větších úspor z rozsahu a ne z toho, že zvýší ceny (viz 108. až 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Nakonec je třeba říci, jak již bylo výše uvedeno, že jen malá část nákladů v rámci celkových nákladů na výrobu navazujících výrobků souvisí se zeolitem, takže jakýkoli důsledek cla, jakkoli nepravděpodobný, by nezpochybnil prozatímní závěr, že proti uložení opatření neexistují žádné nadřazené důvody v zájmu Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.65.  Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že by mohl při výrobě svých pracích prášků přejít na recept nevyužívající zeolit, což by negativně ovlivnilo výrobce zeolitu v EU. Výrobci v EU jsou si vědomi na základě informací ze spisu „k nahlédnutí zúčastněným stranám“, že toto riziko pro jejich podnikání existuje. Neexistují však žádné konkrétní důkazy, na jejichž základě by bylo možné zhodnotit údajný dopad tohoto hypotetického přechodu na jiný recept na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.66.  Výše zmíněné body byly zohledněny v konečné fázi šetření, jeho hlavní závěry však nezměnily. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 93. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. Je tudíž učiněn závěr, že nebyly vzneseny žádné argumenty naznačující, že není v zájmu Unie uložit opatření na základě tohoto šetření.67.  KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ68.  Úroveň pro odstranění újmy69.  Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 114. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.70.  Konečná opatření71.  S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Byla vypočtena ve výši 28,1 %.72.  Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.73.  KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA74.  Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením.75.  PODOBA OPATŘENÍ76.  Během šetření nabídl bosenský vyvážející výrobce, společnost Alumina d.o.o. Zvornik, spolu s jeho společností ve spojení v Unii, Kauno Tiekimas AB se sídlem v Kaunasu (Litvě), cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Podotýká se, že v nedávné době se Fabrica glinice „Birac“ stala holdingovou společností a Alumina d.o.o., se sídlem ve Zvorniku, zůstala jediným vyvážejícím výrobcem této skupiny.77.  Komise nabídku zvážila. Podotýká se, že dotčený výrobek je komoditním výrobkem, který se vyskytuje pouze v jednom druhu a v jedné specifikaci, což vylučuje možné riziko cenové kompenzace různými druhy výrobků. Šetření prokázalo, že veškerý vývoz do Unie byl fakturován prostřednictvím společnosti ve spojení v Unii (tj. společnosti Kauno Tiekimas AB v Kaunasu, Litvě). Tato společnost ve spojení prodává rovněž další výrobky vyráběné skupinou Birac. Trh se zeolitem A ve formě prášku je však jasně určen a odběratelé nakupující zeolit A ve formě prášku by přirozeně nekupovali jiné výrobky vyráběné skupinou Birac. Proto byl učiněn závěr, že riziko křížové kompenzace (kupř. prodáváním jiných výrobků stejným zákazníkům) je velmi nízké.78.  Rozhodnutím 2011/XX/EU Komise přijala nabídku cenového závazku od společnosti Alumina d.o.o. Zvornik a její společnosti ve spojení Kauno Tiekimas. Rada uznává, že nabídka závazku odstraňuje účinky dumpingu působícího újmu a v dostatečné míře omezuje riziko obcházení.79.  K tomu, aby mohla Komise a celní orgány nadále účinně sledovat, zda společnost Alumina d.o.o. Zvornik a její společnost ve spojení dodržují závazek, jakmile je příslušnému celnímu orgánu předložen požadavek na propuštění zboží do volného oběhu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující přinejmenším tři prvky uvedené v příloze a prohlášení, stanovené v této příloze, ii) tím, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno buď přímo společností Alumina d.o.o. Zvornik prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo přímo fakturováno společností Kauno Tiekimas prvnímu odběrateli v Unii, který není ve spojení, a iii) tím, že zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.80.  Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká k okamžiku přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.81.  Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno v 56. a 57. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.82.  Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazku.83.  Z výše uvedených důvodů považuje Komise závazek nabídnutý společností Alumina d.o.o. Zvornik a společností Kauno Tiekimas za přijatelný. Dotčeným společnostem byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.84.  V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842 10 00 30), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 28,1 %.3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.Článek 21. Dovoz, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2011/XX/EU ve znění pozdějších předpisů, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 za podmínky, že:– zboží je vyráběno, dodáváno a buď fakturováno přímo společností Alumina d.o.o., se sídlem Zvornik, Bosna a Hercegovina, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo je fakturováno přímo společností Kauno Tiekimas AB, se sídlem Kaunas, Litva, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, a– k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a– zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.2. K okamžiku přijetí prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu vzniká celní dluh:– pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo– pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.Článek 3S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1036/2010 uloženého na dovoz zeolitu A ve formě prášku v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842 10 00 30) pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.Článek 4Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa RadupředsedaPŘÍLOHAObchodní faktura přiložená k prodeji zboží, které prodávají společnosti do Unie a které podléhá závazku, musí obsahovat tyto prvky:1. Nadpis „OBCHODNÍ FAKTURA DOPROVÁZEJÍCÍ ZBOŽÍ PODLÉHAJÍCÍ ZÁVAZKU”.2. Název společnosti, která obchodní fakturu vystavila.3. Číslo obchodní faktury.4. Datum vydání obchodní faktury.5. Doplňkový kód TARIC, pod kterým má být zboží uvedené na faktuře celně odbaveno na hranicích Unie (Mezinárodní doplňkový kód Taric xxxx nebo yyyy).6. Přesný popis zboží, včetně:– jasného popisu zboží, který odpovídá zboží podléhajícímu závazku,– podnikového kódového čísla výrobku (CPC),– kódu TARIC,– množství (uvede se v tunách).7. Popis podmínek prodeje, zahrnující:– cenu za tunu,– příslušné platební podmínky,– příslušné dodací podmínky,– celkové slevy a rabaty.8. Název společnosti působící jako dovozce v Unii (tj. osoba, která deklaruje zboží k proclení), pro kterou byla obchodní faktura přiložená ke zboží podléhajícímu závazku danou společností přímo vystavena.9. Jméno zástupce společnosti, která vystavila obchodní fakturu, a toto podepsané prohlášení:„Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že prodej zboží zahrnutého v této faktuře a určeného k přímému vývozu do Evropské unie se provádí v rámci a za podmínek závazku nabídnutého společností Alumina d.o.o., Zvornik a její společností ve spojení Kauno Tiekimas AB a přijatého Evropskou komisí rozhodnutím 2011/XX/EU (*). Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“___________(*) odkaz na Úřední věstník[1] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[2] Úř. věst. L 298, 16.11.2010, s. 27.[3] Rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2006, 2006/781/ES.


Důležité právní upozornění

|

52005PC0289

Návrh nařízení Rady (ES, EURATOM) kterým se zrušuje nařízení Rad č. 6/66/Euratom, 121/66/EHS, nařízení Rad č. 7/66/Euratom, 122/66/EHS a nařízení Rad č. 174/65/EHS, 14/65/Euratom  /* KOM/2005/0289 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 21.6.2005KOM(2005) 289 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY (ES, EURATOM)kterým se zrušuje nařízení Rad č. 6/66/Euratom, 121/66/EHS, nařízení Rad č. 7/66/Euratom, 122/66/EHS a nařízení Rad č. 174/65/EHS, 14/65/Euratom(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Nařízením Rady (ES, Euratom) č. 723/2004 ze dne 22. března 2004 bylo změněno nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68, kterým se stanoví služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto Společenství. Nařízením byly mimo jiné zrušeny články 14a a 14b přílohy VII a článek 39 přílohy VIII služebního řádu. Tyto články se týkaly: - Poskytování příspěvku na nájemné a příspěvku na dopravu. S cílem zajistit provádění článků 14a a 14b přílohy VII služebního řádu přijaly Rady nařízení č. 6/66/Euratom, 121/66/EHS, kterým se stanoví seznam míst, kde může být přiznán příspěvek na nájemné, maximální výše uvedeného příspěvku a pravidla pro jeho přiznání, a nařízení č. 7/66/Euratom, 122/66/EHS, kterým se stanoví seznam míst, kde může být přiznán příspěvek na dopravu, maximální výše uvedeného příspěvku a pravidla pro jeho přiznání. - Tabulek úmrtnosti a invalidity a očekávaného pohybu platů používaných při výpočtu pojistně matematických hodnot, které byly stanoveny rozpočtovými orgány. Tyto parametry pro výpočet pojistně matematických hodnot byly na základě článku 39 přílohy VIII služebního řádu stanoveny nařízením Rad č. 174/65/EHS, 14/65/Euratom. Uvedená nařízení se po revizi služebního řádu stala bezpředmětnými. Z důvodu jasnosti a právní jistoty je třeba je výslovně zrušit. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v obecnějším rámci opatření týkajícího se zrušení 84 prováděcích pravidel, která se stala bezpředmětnými z důvodu reformy služebního řádu. Ostatní dotyčná prováděcí pravidla jsou společné právní předpisy orgánů, obecná prováděcí ustanovení, rozhodnutí Komise a závěry vedoucích administrativních pracovníků. |Platná ustanovení v oblasti návrhu V oblasti návrhu neexistují platná ustanovení (s výjimkou ustanovení, jejichž zrušení je navrženo). |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Návrh je v souladu s cílem zlepšit průhlednost a právní jistotu výslovným zrušením právních předpisů, které se staly bezpředmětnými. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Použité konzultační metody, hlavní dotčená odvětví a obecný profil respondentů Návrh byl předmětem předběžných jednání s odborovými a zaměstnaneckými organizacemi ve smyslu článku 24b služebního řádu. Výbor zaměstnanců Komise a výbor pro služební řád (viz článek 10 služebního řádu) byly rovněž konzultovány. |Syntéza získaných odpovědí a způsob, jímž byly tyto odpovědi vzaty v úvahu Konzultované strany zaujaly kladná stanoviska, aniž navrhly změny. |Odborné konzultace |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Alternativní možnost by spočívala v zachování tří dotyčných nařízení, což by bylo v rozporu s cílem zlepšit právní jistotu a průhlednost. Předložený návrh přispívá k „vyčištění“ acquis communautaire, které by mělo obsahovat pouze ustanovení mající praktickou hodnotu. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Zrušení tří nařízení Rady, která se stala bezpředmětnými z důvodu reformy služebního řádu. |Právní základ Služební řád úředníků Evropských společenství. |Zásada subsidiarity Návrh se týká oblasti, která spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto nepoužije. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů. |Návrh se týká zrušení tří nařízení, což je cíl, jehož nelze dosáhnou jednoduššími opatřeními. |Návrh nezpůsobuje finanční nebo správní zátěž Společenství nebo členským státům. |Volba nástrojů |Navrhovaný(é) nástroj(e): nařízení. |Jiné nástroje by nebyly přiměřené z těchto důvodů. Jedná se o zrušení tří nařízení, které musí být nezbytně provedeno ve formě nařízení. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |DALšÍ INFORMACE |Zjednodušení |Návrh zjednodušuje právní rámec. |Návrh umožňuje omezit rozsah acquis communautaire. |Zrušení platných právních předpisů Přijetí návrhu bude mít za následek zrušení některých právních předpisů. |1.  NávrhNAŘÍZENÍ RADY (ES, EURATOM)kterým se zrušuje nařízení Rad č. 6/66/Euratom, 121/66/EHS, nařízení Rad č. 7/66/Euratom, 122/66/EHS a nařízení Rad č. 174/65/EHS, 14/65/EuratomRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na služební řád úředníků Evropských společenství (dále jen „služební řád“) a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto Společenství stanovené nařízením (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68[1],s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko výboru pro služební řád,vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízením Rad č. 6/66/Euratom, 121/66/EHS ze dne 28. července 1966, kterým se stanoví seznam míst, kde může být přiznám příspěvek na nájemné, maximální výše uvedeného příspěvku a pravidla pro jeho přiznání[2], se stanoví prováděcí pravidla k článku 14a přílohy VII služebního řádu. S ohledem na zrušení uvedeného článku služebního řádu nařízením Rady (ES, Euratom) č. 723/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se mění služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství[3], se nařízení č. 6/66/Euratom, 121/66/EHS stalo bezpředmětným.(2) Totéž platí pro nařízení Rad č. 7/66/Euratom, 122/66/EHS ze dne 28. července 1966, kterým se stanoví seznam míst, kde může být přiznám příspěvek na dopravu, maximální výše uvedeného příspěvku a pravidla pro jeho přiznání[4], které se týká prováděcích pravidel pro poskytnutí příspěvku na dopravu, stanovené článkem 14b přílohy VII služebního řádu. Uvedený článek byl nařízením (ES, Euratom) č. 723/2004 rovněž zrušen.(3) Stejná situace nastala v případě nařízení Rad č. 174/65/ES, 14/65/Euratom ze dne 28. prosince 1965, kterým se stanoví tabulky úmrtnosti a invalidity a očekávaný pohyb platů používané při výpočtu pojistně matematických hodnot stanovených ve služebním řádu úředníků Společenství[5], jež bylo přijato s cílem zajistit provádění článku 39 přílohy VIII služebního řádu, který byl nařízením (ES, Euratom) č. 723/2004 rovněž zrušen.(4) Z důvodu jasnosti a právní jistoty je třeba výslovně zrušit uvedená nařízení Rady, která se stala bezpředmětnými,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení č. 6/66/Euratom, 121/66/EHS, nařízení č. 7/66/Euratom, 122/66/EHS a nařízení č. 174/65/EHS, 14/65/Euratom se zrušují.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 31/2005 (Úř. věst. L 8, 12.1.2005, s. 1).[2] Úř. věst 150, 12.8.1966, s. 2749. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ESUO, ES, Euratom) č. 3358/94 (Úř. věst. L 356, 31.12.1994, s. 1).[3] Úř. věst. L 124, 27.4.2004, s. 1.[4] Úř. věst. 150, 12.8.1966,s. 2751. Nařízení ve znění nařízení Rady (ES, ESUO, Euratom) č. 2460/98 (Úř. věst. L 307, 17.11.1998, s. 4).[5] Úř. věst. 226, 31.12.1965, s. 3309.


|

52011PC0468

Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se stanoví opravné koeficientypoužitelné od 1. července 2010na odměny úředníků a dočasných a smluvních zaměstnancůEvropské unie vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích  /* KOM/2011/0468 v konečném znění - 2011/0208 (NLE) */

	DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení (Euratom, ESUO, EHS) č. 3019/87 ze dne 5. října 1987 pozměnilo služební řád úředníků Evropských společenství doplněním nové přílohy X, která obsahuje zvláštní předpisy a výjimky pro úředníky vykonávající služební povinnosti ve třetích zemích.Zejména byl zaveden zvláštní systém odměn. Články 11, 12 a 13 přílohy X pojednávají o odměňování úředníků vykonávajících služební povinnosti v uvedených zemích. Podle tohoto systému se odměna vyplácí v eurech v Belgii, ale může být rovněž – celá nebo její část – vyplácena ve měně země, v níž jsou vykonávány služební povinnosti. V tomto případě se na tu část odměny, která je vyplácena v místní měně, použije opravný koeficient.V souladu s prvním pododstavcem článku 13 uvedené přílohy musela Rada každých šest měsíců stanovit opravné koeficienty používané ve třetích zemích.Nařízením (ESUO, EHS, Euratom) č. 2175/88 ze dne 18. července 1988 Rada rozhodla o prvních opravných koeficientech použitelných od 10. října 1987.Od začátku uplatňování nového služebního řádu, s účinkem ode dne 1. května 2004 (nařízení (ES, Euratom) č. 723/2004 ze dne 22. března 2004), se tento systém odměn vztahuje také na smluvní zaměstnance.V souladu s prvním pododstavcem článku 13 přílohy X nového služebního řádu musí Rada jednou za rok stanovit opravné koeficienty používané ve třetích zemích.Poslední opravné koeficienty Rada stanovila v nařízení (EU) č. 768/2010 ze dne 26. srpna 2010 s účinkem ode dne 1. července 2009.Tento návrh se týká stanovení opravných koeficientů použitelných od 1. července 2010 na odměny úředníků, dočasných a smluvních zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích.Systém odměňování mimo Unii se v souladu s článkem 64 služebního řádu zakládá na zásadě rovnosti kupní síly mezi odměnami vyplácenými v místní měně a odměnami v Bruselu.Pro uplatňování této zásady je třeba používat výpočty hospodářských parit, jež provádí Eurostat. Opravný koeficient je činitel, jenž se získá vydělením hodnoty hospodářské parity směnným kurzem . Těžiště stanovení opravných koeficientů proto spočívá ve výpočtu hospodářských parit (srovnáním cen) mezi jednotlivými místy výkonu služebních povinností a Bruselem.Použité směnné kurzy se stanoví v souladu s prováděcími pravidly k finančnímu nařízení a odpovídají datu použitelnosti opravných koeficientů.Tabulka v příloze určuje pro každé místo výkonu služebních povinností a pro červenec 2010 opravné koeficienty vyplývající z parit oznámených Eurostatem. Vyčerpávající srovnání s červencem 2009 je v níže uvedené tabulce ( Summary of the Overall Change in the Parities , Přehled celkových změn v paritách). Návrh má jen velmi malý dopad na rozpočet (v procentech). (viz přiložený finanční výkaz ).2011/0208 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se stanoví opravné koeficienty použitelné od 1. července 2010 na odměny úředníků a dočasných a smluvních zaměstnanců Evropské unie vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemíchRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 336 této smlouvy,s ohledem na služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Společenství, stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68[1], a zejména na první pododstavec článku 13 přílohy X uvedeného řádu,s ohledem na návrh Evropské komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Je třeba zohlednit vývoj životních nákladů v zemích mimo Unii, a stanovit proto opravné koeficienty, které se použijí s účinkem od 1. července 2010 na odměny úředníků a dočasných a smluvních zaměstnanců Unie vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích, které jsou vypláceny v měně země, v níž jsou vykonávány služební povinnosti.2.  Opravné koeficienty, podle nichž byla uskutečněna platba na základě nařízení Rady (ES) č. 613/2009[2], mohou se zpětným účinkem vést k úpravě odměn v kladném nebo záporném směru.3.  Dojde-li v důsledku nových opravných koeficientů k navýšení odměn, měl by být stanoven doplatek.4.  Dojde-li v důsledku nových opravných koeficientů ke snížení odměn, mělo by být stanoveno vrácení přeplatku za období od 1. července 2010 do dne vstupu tohoto nařízení v platnost.5.  Je třeba stanovit, že se případné vrácení přeplatku bude moci týkat pouze období o maximální délce šesti měsíců, jež předcházelo vstupu tohoto nařízení v platnost, a že jeho účinky budou moci být rozloženy na období o maximální délce dvanácti měsíců od tohoto data, podobně jako v případě ustanovení týkajících se opravných koeficientů použitelných v Unii na odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Unie,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Opravné koeficienty použitelné na odměny úředníků a dočasných a smluvních zaměstnanců Unie vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích, které se vyplácí v měně státu, v němž jsou vykonávány služební povinnosti, se stanoví v příloze tohoto nařízení s účinkem od 1. července 2010.Směnné kurzy používané pro výpočet těchto odměn se stanoví v souladu s prováděcími pravidly k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení použitelné na souhrnný rozpočet Evropských společenství[3], a odpovídají datu 1. července 2010.Článek 21. Orgány provedou zpětné platby v případě zvýšení odměn v důsledku opravných koeficientů stanovených v příloze.2. Orgány zpětně upraví odměny směrem dolů v případě snížení odměn způsobeného opravnými koeficienty stanovenými v příloze za období mezi 1. červencem 2010 a datem vstupu tohoto nařízení v platnost.Zpětné úpravy, z nichž vyplývá povinnost vrátit přeplatky, se týkají období o maximální délce šesti měsíců, jež předchází datu vstupu tohoto nařízení v platnost. Vrácení se rozloží na období o maximální délce dvanácti měsíců počínaje stejným datem.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V[e] dne .Za Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHAČERVENEC 2010MÍSTO VÝKONU SLUŽEBNÍCH POVINNOSTÍ | Hospodářské parity červenec 2010 | Směnný kurz červenec 2010 (*) | Opravné koeficienty červenec 2010 (**) |(***) | Afghánistán | 0 | 0 | 0 |Jižní Afrika | 6,319 | 9,318 | 67,8 |Albánie | 86,28 | 136,693 | 63,1 |Alžírsko | 73,2 | 94,6259 | 77,4 |Bývalá jugoslávská republika Makedonie | 37,3 | 61,6021 | 60,5 |Angola | 137 | 115,037 | 119,1 |Saúdská Arábie | 3,619 | 4,4823 | 80,7 |Argentina | 3,321 | 4,8506 | 68,5 |Arménie | 376,7 | 453,4 | 83,1 |Austrálie | 1,542 | 1,425 | 108,2 |Ázerbájdžán | 1,088 | 0,9806 | 111 |Bangladéš | 50,15 | 85,5047 | 58,7 |Barbados | 2,979 | 2,4518 | 121,5 |Bělorusko | 2610 | 3722,37 | 70,1 |Bělorusko | 1,81 | 2,4049 | 75,3 |Benin | 610,3 | 655,957 | 93 |Bolívie | 5,66 | 8,563 | 66,1 |Bosna a Hercegovina (Banja Luka) | 1,253 | 1,95583 | 64,1 |Bosna a Hercegovina (Sarajevo) | 1,456 | 1,95583 | 74,4 |Botswana | 5,447 | 8,62069 | 63,2 |Brazílie | 2,459 | 2,1946 | 112 |Burkina Faso | 634,6 | 655,957 | 96,7 |(***) | Burundi | 0 | 0 | 0 |Kambodža | 4448 | 5201 | 85,5 |Kamerun | 612,1 | 655,957 | 93,3 |Kanada | 1,207 | 1,2812 | 94,2 |Kapverdy | 81,84 | 110,265 | 74,2 |Chile | 452,4 | 652,86 | 69,3 |Čína | 8,31 | 8,2918 | 100,2 |Západní břeh Jordánu a pásmo Gazy | 5,512 | 4,7628 | 115,7 |Kolumbie | 2185 | 2304,82 | 94,8 |Kongo (Brazzaville) | 765,4 | 655,957 | 116,7 |Jižní Korea | 1577 | 1484,96 | 106,2 |Kostarika | 599,1 | 641,853 | 93,3 |Pobřeží Slonoviny | 634,7 | 655,957 | 96,8 |Chorvatsko | 5,972 | 7,1973 | 83 |Kuba | 1,006 USD | 1,2198 USD | 82,5 |Džibuti | 237,9 | 216,784 | 109,7 |Egypt | 4,159 | 6,99795 | 59,4 |Salvador | 0,9752 USD | 1,2198 USD | 79,9 |Ekvádor | 0,9829 USD | 1,2198 USD | 80,6 |Eritrea | 17,91 | 18,8103 | 95,2 |Spojené státy americké (New York) | 1,286 | 1,2198 | 105,4 |Spojené státy americké (Washington) | 1,232 | 1,2198 | 101 |Etiopie | 15,26 | 16,7933 | 90,9 |Gabon | 685 | 655,957 | 104,4 |Gambie | 28,07 | 32,8 | 85,6 |Gruzie | 1,652 | 2,2603 | 73,1 |Ghana | 1,284 | 1,75825 | 73 |Guatemala | 7,756 | 9,7462 | 79,6 |Guinea (Konakry) | 4931 | 7293,53 | 67,6 |Guinea-Bissau | 624,3 | 655,957 | 95,2 |Guyana | 173,2 | 250,657 | 69,1 |Haiti | 54,21 | 50,0791 | 108,2 |Honduras | 19,13 | 23,129 | 82,7 |Hongkong | 10,35 | 9,4958 | 109 |Fidži | 1,573 | 2,43635 | 64,6 |Šalamounovy ostrovy | 10,8 | 9,7236 | 111,1 |Indie | 39,17 | 56,702 | 69,1 |Indonésie (Banda Aceh) | 8672 | 11052,7 | 78,5 |Indonésie (Jakarta) | 9431 | 11052,7 | 85,3 |(***) | Irák | 0 | 0 | 0 |Island | 149,4 | 157,29 | 95 |Izrael | 5,229 | 4,7628 | 109,8 |Jamajka | 112 | 104,64 | 107 |Japonsko (Tokio) | 162,6 | 108,31 | 150,1 |Jordánsko | 0,8491 | 0,86484 | 98,2 |Kazachstán (Astana) | 174 | 180,65 | 96,3 |Keňa | 83,16 | 99,834 | 83,3 |Kyrgyzstán | 44,4 | 56,1108 | 79,1 |Kosovo (Priština) | 0,6088 | 1 | 60,9 |Laos | 8644 | 10164 | 85 |Lesotho | 6,406 | 9,318 | 68,7 |Libanon | 1612 | 1838,85 | 87,7 |Libérie | 1,321 USD | 1,2198 USD | 108,3 |Libye | 1,011 | 1,6193 | 62,4 |Madagaskar | 2218 | 2720,67 | 81,5 |Malajsie | 3,189 | 3,9692 | 80,3 |Malawi | 166 | 184,836 | 89,8 |Mali | 657,2 | 655,957 | 100,2 |Maroko | 8,577 | 10,997 | 78 |Mauricius | 32,06 | 40,028 | 80,1 |Mauritánie | 233,1 | 346,305 | 67,3 |Mexiko | 12,22 | 15,6591 | 78 |Moldavsko | 10,16 | 15,7927 | 64,3 |Černá Hora | 0,6501 | 1 | 65 |Mosambik | 29,96 | 42,61 | 70,3 |Namibie | 8,034 | 9,318 | 86,2 |Nepál | 75,54 | 90,77 | 83,2 |Nikaragua | 16,53 | 26,0955 | 63,3 |Niger | 578 | 655,957 | 88,1 |Nigérie (Abuja) | 179,9 | 181,748 | 99 |Norsko | 11,12 | 7,9085 | 140,6 |Nová Kaledonie | 135,5 | 119,332 | 113,5 |Nový Zéland | 1,764 | 1,7579 | 100,3 |Uganda | 1946 | 2768,57 | 70,3 |Uzbekistán | 1095 | 1942,23 | 56,4 |Pákistán | 54,66 | 104,835 | 52,1 |Panama | 0,8233 USD | 1,2198 USD | 67,5 |Papua-Nová Guinea | 3,58 | 3,4638 | 103,4 |Paraguay | 3881 | 5830,04 | 66,6 |Peru | 3,165 | 3,4502 | 91,7 |Filipíny | 44,41 | 56,609 | 78,5 |Středoafrická republika | 664,5 | 655,957 | 101,3 |Pobřeží slonoviny | 1,801 USD | 1,2198 USD | 147,6 |Dominikánská republika | 31,13 | 44,0387 | 70,7 |Rusko | 40,98 | 38,13 | 107,5 |Rwanda | 702,7 | 721,185 | 97,4 |Samoa | 2,91 | 3,15976 | 92,1 |Senegal | 592,1 | 655,957 | 90,3 |Srbsko (Bělehrad) | 70,63 | 104,089 | 67,9 |Sierra Leone | 5193 | 4764,26 | 109 |Singapur | 2,062 | 1,7075 | 120,8 |Súdán (Chartúm) | 2,663 | 3,01508 | 88,3 |Srí Lanka | 114,1 | 140,185 | 81,4 |(***) | Jižní Súdán (Juba) | 0 | 0 | 0 |Švýcarsko (Bern) | 1,586 | 1,3258 | 119,6 |Švýcarsko (Ženeva) | 1,617 | 1,3258 | 122 |Surinam | 2,179 | 3,46 | 63 |Svazijsko | 6,689 | 9,318 | 71,8 |Sýrie | 52,11 | 57,71 | 90,3 |Tádžikistán | 3,751 | 5,34565 | 70,2 |Tchaj-wan | 35,34 | 39,365 | 89,8 |Tanzanie | 1295 | 1691,16 | 76,6 |Čad | 733,3 | 655,957 | 111,8 |Thajsko | 32,43 | 39,564 | 82 |Východní Timor | 1,212 USD | 1,2198 USD | 99,4 |Togo | 563,8 | 655,957 | 86 |Trinidad a Tobago | 7,192 | 7,85895 | 91,5 |Tunisko | 1,338 | 1,8572 | 72 |Turecko | 1,899 | 1,9303 | 98,4 |Ukrajina | 7,584 | 9,69851 | 78,2 |Uruguay | 24,06 | 25,5548 | 94,2 |Vanutu | 152,5 | 127,05 | 120 |Venezuela | 4,246 | 5,23861 | 81,1 |Vietnam | 13488 | 23380,7 | 57,7 |Jemen | 202,4 | 278,652 | 72,6 |Zambie | 4985 | 6254,26 | 79,7 |(***) | Zimbabwe | 0 | 0 | 0 |(*) | 1 EURO = x jednotek vnitrostátní měny, kromě Kuby, Salvadoru, Ekvádoru, Libérie, Panamy, Demokratické republiky Kongo, Východního Timoru, kde se namísto toho používají USD. |(**) | Brusel = 100. |(***) Nejsou k dispozici v důsledku problémů spojených s nestabilitou místní situace nebo s nedostačující důvěryhodností údajů. |POZN. | Pojem hospodářské parity nebo parity kupní síly (PPP) je: |Počet jednotek měny, které jsou nutné pro zakoupení stejného výrobku v Bruselu (za každé euro). |Číslo uvedené v prvním sloupci (PPP) je násobkem směnného kurzu (TX) a opravného koeficientu (CC). |Matematický vzorec použitý pro výpočet CC je následující: PPP (dodaný úřadem Eurostat) děleno TX = CC. |Pro výpočet částek k vyplacení zaměstnancům se konstantně použije PPP stanovená v této tabulce a nikoli nový násobek CC a TX k datu transakce, jelikož tento TX je proměnný a došlo by se k rozdílnému (chybnému) výsledku PPP. |FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV OPATŘENÍNávrh nařízení Rady, kterým se stanoví opravné koeficienty použitelné od 1. července 2010 na odměny úředníků a dočasných a smluvních zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích.2. DOTČENE ROZPOČTOVÉ POLOŽKYES (BGUE-B2011): XX-01.01.02-11.01, 08.01.05.01, 19.01.04.02-02,19.01.04.03-02, 21.01.04.01-02, 21.01.04.10.SEAE/EEAS (B2011): 1100, 3000, 3001.3. PRÁVNÍ ZÁKLADČlánky 12 a 13 přílohy X služebního řádu.4. FINANČNÍ DOPAD4.1 Pro všechny rozpočty ES + SEAE/EEASČástka odhadovaná pro rok 2010 určená na platy všech zaměstnanců vykonávajících služební povinnosti mimo EU 187 175 000 EUR (1)Částka odhadovaná pro rok 2010 určená na skutečné výdaje v místní měně pouze pro dotčené zaměstnance 12 884 461 EUR (2)Odhad dopadu opravných koeficientů koeficientů v červenci 2010 + 1 305 029 EUR (3)Rozdíly[(3) : (1) =] + 0,006973[(3) : (2) =] + 0,1012 874.2 Pro rozpočet ESČástka odhadovaná pro rok 2010 určená na skutečné výdaje v místní měně pouze pro dotčené zaměstnance 7 166 250 EUR (1)Odhad dopadu opravných koeficientů koeficientů v červenci 2010 + 659 617 EUR (2)Rozdíl[(2) : (1) =] + 0,0920454.3 Pro rozpočet SEAE/EEASČástka odhadovaná pro rok 2010 určená na skutečné výdaje v místní měně pouze pro dotčené zaměstnance 5 718 211 EUR (1)Odhad dopadu opravných koeficientů koeficientů v červenci 2010 + 645 412 EUR (2)Rozdíl[(2) : (1) =] + 0,1128694POZN. Podrobnosti jsou uvedeny v základní tabulce, která je z důvodu své velikosti k dispozici pouze v elektronické podobě ( Excel ). Na požádání ji můžete získat v oddělení EEAS/MDR/C3. Za prvé: záložka Table coef correct (Tabulka opravných koeficientů) zobrazuje vývoj opravných koeficientů během předcházejících dvanácti měsíců a umožňuje jejich srovnání s tímto návrhem pro červenec 2010. Poté: záložka Calculs (Výpočty) zobrazuje dotčené osoby, jejich plat v místní měně a jejich místo zaměstnání. Poté: záložka Synthèse fonct contract (Přehled úředníci – smluvní zaměstnanci) shrnuje různé částky podle skupin osob (úředníci (FO) a smluvní zaměstnanci (AC)). Nakonec záložka Synthèse budget (Přehled rozpočet) zobrazuje: různé celkové částky představující části celkového součtu seskupené podle rozpočtové linie (jeden řádek na linii, kde jsou rozpočtové kódy přiřazeny různým kódům PMO).[1] Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1.[2] Úř. věst. L 181, 14.7.2009, s. 1.[3] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0563

Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky a nařízení (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“), pokud jde o rozdělování potravin nejchudším osobám ve Společenství {SEK(2008) 2436} {SEK(2008) 2437}  /* KOM/2008/0563 konecném znení - CNS 2008/0183 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 17.9.2008KOM(2008) 563 v konečném znění2008/0183 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky a nařízení (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“), pokud jde o rozdělování potravin nejchudším osobám ve Společenství{SEK(2008) 2436}{SEK(2008) 2437}DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHUNařízení Rady (EHS) č. 3730/87 stanoví obecná pravidla pro dodávky potravin z intervenčních zásob organizacím pověřeným jejich rozdělením nejchudším osobám ve Společenství. Dotčené nařízení bylo později zrušeno a začleněno do nařízení, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“).Po více než dvou desetiletích se ukázalo, že intervenční zásoby, které Společenství poskytuje, jsou pro nejchudší osoby spolehlivým zdrojem potravinové pomoci. Po postupném rozšiřování, jež významně zvýšilo počet potřebného obyvatelstva ve Společenství, nutnost rozdělování potravin vzrostla. V roce 2006 tento režim podpory využilo více než 13 milionů osob. Zvyšující se ceny potravin navíc nepříznivě ovlivňují zajišťování potravin pro nejchudší osoby a rovněž zvyšují náklady na poskytování potravinové pomoci.Mezi cíle společné zemědělské politiky (SZP) podle čl. 33 odst. 1 Smlouvy patří stabilizace trhů a zajištění dodávek spotřebitelům za rozumné ceny. Plány rozdělení potravin provedené v rámci dotčeného režimu během let přispěly k dosažení obou cílů a prostřednictvím snížení nedostatečného zajišťování potravin pro nejchudší osoby ve Společenství se ukázaly být nezbytným nástrojem, jenž přispívá k zajištění široké dostupnosti potravin v rámci Evropské unie a zároveň snižuje intervenční zásoby.V posledních letech byla SZP významně přepracována a důraz se přesunul z hlavního cíle, kterým bylo zvýšení produktivity, ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti zemědělství. V této souvislosti byla intervence jako regulační nástroj u některých plodin, jako je olivový olej, cukr a kukuřice úplně odstraněna a u zbývajících opět plní svoji původní úlohu bezpečnostní sítě. V důsledku této skutečnosti se během let významně zvýšila míra závislosti programu Společenství na tržních nákupech potravin.Ve svém prohlášení ze dne 4. dubna 2006 o zásobování schválených dobročinných organizací za účelem provádění evropského programu potravinové pomoci určené nejchudšímu obyvatelstvu vyjádřil Evropský parlament své obavy o budoucnost evropského programu potravinové pomoci určené pro nejchudší osoby, a s vědomím nezbytnosti uspokojit jejich potravinové potřeby vyzval Komisi a Radu, aby evropský program potravinové pomoci zachovaly.Nedávno, dne 22. května 2008, přijal Evropský parlament usnesení o vzrůstajících cenách v EU a v rozvojových zemích, ve kterém zdůraznil základní povahu práva na potravu a potřebu zlepšit nepřetržitý přístup všech osob k aktivnímu a zdravému životu.Komise si již uvědomila důležitost tohoto režimu ve sdělení „Řešení problému rostoucích cen potravin – Pokyny k opatřením EU“ ze dne 20. května 2008. Předseda Evropské komise ve svém projevu před Parlamentem dne 18. června 2008 uvedl, že Komise u této iniciativy předpokládá navýšení rozpočtu o dvě třetiny.- Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadůVeřejná konzultace prostřednictvím internetu na téma programu Společenství pro rozdělování potravin vyvolala značný ohlas a reakce na pokračování programu Společenství pro rozdělování potravin vyjadřovaly naprostou podporu. Dobročinné organizace, které se rozdělováním v členských státech zabývají, měly vyjádřit své návrhy na dvou seminářích, které se konaly 11. dubna a 15. července 2008, a vnitrostátní orgány představily své pohledy na provádění programu v rámci řídícího výboru Společné organizace zemědělských trhů.V souladu se závazkem vytvářet lepší právní předpisy Komise posoudila dopad čtyř proveditelných možností: „Status quo“, kde by intervenční zásoby zůstaly jediným stálým zdrojem potravin; „intervenční zásoby doplněné tržními nákupy“, což spočívá v odběrech z intervenčních zásob, jsou-li k dispozici, doplněných o tržní nákupy; „pouze tržní nákupy“, kde by použití intervenčních zásob již nebylo možné; a „ukončení rozdělování potravin“, kde by byl program rozdělování potravin buď postupně zastaven nebo rovnou ukončen. Podle posouzení dopadů by uvedené cíle nejlépe splnila druhá a třetí možnost.2. PRVKY NÁVRHUV této souvislosti Komise navrhuje přezkoumání programu rozdělování potravin na základě následujících prvků:-  Dva zdroje zásobování. Potraviny je možné získat buď z intervenčních zásob nebo z trhu. Posledně jmenovaná možnost by už nebyla limitována na situace dočasné nedostupnosti intervenčních zásob. Avšak tam, kde jsou vhodné intervenční zásoby k dispozici, dostane jejich použití přednost.-  Širší nabídka rozdělovaných potravin. Aby se zlepšila vyváženost živin u potravin poskytovaných v rámci programu, nebudou se již rozdělované výrobky omezovat pouze na ty, na než se vztahuje intervence. Volbu potravin by prováděly orgány členských států na základě kritérií výživy a rozdělování by bylo řešeno ve spolupráci s partnery občanské společnosti.-  Dlouhodobé hledisko. Činnosti rozdělování potravin vyžadují dlouhodobé plánování a pečlivou přípravu ze strany příslušných vnitrostátních orgánů a partnerů občanské společnosti. Plán Společenství pro rozdělování potravin by byl zřízen na tři roky, což by zvýšilo jeho efektivitu. Množství pomoci na druhý a třetí rok by bylo pouze orientační a muselo by být později potvrzeno rozpočtovým orgánem.-  Jasnější priority. Členské státy by založily své požadavky na pomoc na vnitrostátních programech rozdělování potravin a stanovily by své cíle a priority pro rozdělování potravin těm nejchudším.-  Spolufinancování. Zavedení spolufinancování by bylo základem pro soudržnost tohoto programu, zajistilo by řádné plánování a posílilo součinnost. Hladké zavedení a nepřetržitá vysoká míra čerpání fondu by se zajistily díky nastavení podílu spolufinancování Společenství u plánu na roky 2010/12 na 75 % a na 85 % u členských států Soudržnosti. Podíl spolufinancování Společenství by pak na roky 2013/2015 činil 50 %, resp. 75 %.-  Intenzivnější sledování a předkládání zpráv. Počet povinností podávat zprávy na různých úrovních by se zvýšil a patřila by mezi ně i zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě nejpozději k 31. prosinci 2012.3. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNavrhovaná pravidla jsou určena k provádění nových ustanovení režimu rozdělování potravin nejchudším osobám ve Společenství. Nový režim bude spolufinancován Společenstvím, proto je nezbytná změna čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005. Tato pravidla nebudou mít na rozpočet vliv. Dopad na rozpočet začne spolu s programem distribuce potravin na rok 2010 a bude určen během přípravné fáze programu.2008/0183 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES) č . 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky a nařízení (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“), pokud jde o rozdělování potravin nejchudším osobám ve SpolečenstvíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 uvedené smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[1],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení Rady (EHS) č. 3730/87 ze dne 10. prosince 1987, kterým se stanoví obecná pravidla pro dodávky potravin z intervenčních zásob organizacím pověřeným jejich rozdělením nejchudším osobám ve Společenství[2], které bylo následně zrušeno a začleněno do nařízení Rady (ES) č. 1234/2007[3], poskytovalo po více než dvě desetiletí spolehlivý zdroj potravin k rozdělování těm nejchudším osobám ve Společenství.(2) Mezi cíle společné zemědělské politiky (SZP) podle čl. 33 odst. 1 Smlouvy patří vedle stabilizace trhů zajištění toho, že se dodávky dostanou ke spotřebitelům za rozumné ceny. Plány rozdělování potravin prováděné v rámci dotčeného režimu po léta úspěšně přispívaly k dosažení obou cílů a snižováním potravinové nejistoty pro nejchudší osoby ve Společenství prokázaly, že jsou významným nástrojem, který napomáhá k široké dostupnosti potravin v rámci Společenství a zároveň snižuje intervenční zásoby.(3) Evropský parlament ve svém prohlášení ze dne 4. dubna 2006 o zásobování schválených dobročinných organizací za účelem provádění evropského programu potravinové pomoci určené nejchudšímu obyvatelstvu[4] uvedl, že evropský program potravinové pomoci určené nejchudšímu obyvatelstvu se osvědčil a stal se pro miliony Evropanů životně důležitým. Navíc vyjádřil své obavy o budoucnost evropského programu potravinové pomoci určené nejchudším osobám a s vědomím nezbytnosti uspokojit jejich potravinové potřeby vyzval Komisi a Radu, aby mimo jiné evropský program potravinové pomoci zachovaly.(4) Postupné rozšiřování Společenství zvýšilo potenciální počet příjemců režimu potravinové pomoci ve Společenství. Zvyšující se ceny potravin současně nepříznivě ovlivnily zajišťování potravin pro nejchudší osoby a zvýšily náklady na poskytování potravinové pomoci. Proto režim, který byl původně vytvořen nařízením (EHS) č. 3730/87, nabyl během let na významu. Je tedy nezbytné v režimu na úrovni Společenství pokračovat a podle měnícího se rozvoje trhu jej dále upravovat.(5) Stávající režim rozdělování potravin spočívá v distribuci výrobků z intervenčních zásob Společenství, dočasně doplňovaných tržními nákupy. Postupné reformy SZP a příznivý rozvoj výrobních cen nicméně vyústily ve výrazné snížení intervenčních zásob a sortimentu dostupných výrobků. V důsledku této skutečnosti by se zdrojem zásob pro dotčený režim měly rovněž stát tržní nákupy, aby vhodným způsobem doplňovaly intervenční zásoby tam, kde nejsou dostupné.(6) Režim Společenství nemůže být jediným řešením rostoucí potřeby potravinové pomoci ve Společenství. Pro zajišťování potravin jsou stejně důležité vnitrostátní politiky prováděné veřejnou správou a mobilizace občanské společnosti. Režim Společenství se silným prvkem soudržnosti však může posloužit jako model rozdělování potravin nejchudšímu obyvatelstvu, může pomoci vytvořit součinnost a povzbudit veřejnost a soukromé iniciativy, jejichž cílem je lepší zajišťování potravin pro potřebné obyvatele. Vzhledem ke geografickému rozptýlení omezených dostupných intervenčních zásob v členských státech může dále přispět k jejich lepšímu využití. Režim Společenství by se tedy neměl dotknout žádné podobné vnitrostátní politiky.(7) Za účelem plného využití soudržného rozměru režimu Společenství a posílení tím vytvořené součinnosti a za účelem zajištění řádného plánování by se mělo zajistit, aby členské státy spolufinancovaly program rozdělování potravin. Měly by být zajištěny maximální podíly spolufinancování Společenství a finanční příspěvek Společenství by měl být přidán na seznam opatření způsobilých pro financování z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) stanovených v čl. 3 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005[5]. Vyšší míra spolufinancování by se měla použít v prvních letech žádosti o pozměněný program, aby se tak zajistila nepřetržitá vysoká míra čerpání prostředků, postupné zavádění spolufinancování, a byl by tak umožněn hladký přechod a bez přerušení režimu z důvodu možného nedostatku zdrojů.(8) Podíl příspěvku z EZZF by měl být nastaven tak, aby odrážel situaci v členských státech, jež jsou pro financování z Fondu soudržnosti způsobilé, jak je uvedeno v příloze I rozhodnutí Komise 2006/596/ES[6] nebo v příslušných následujících rozhodnutích, aby se posílila ekonomická a sociální soudržnost Společenství.(9) Zkušenosti prokázaly, že pokud jde o řízení dotčeného režimu, jsou žádoucí jistá zlepšení, zejména pak poskytnutí dlouhodobého výhledu prostřednictvím víceletých plánů členským státům a pověřeným organizacím. Komise by tedy měla pro provedení režimu stanovit tříleté plány založené na žádostech členských států, které sdělí Komisi, a na ostatních informacích, jež bude Komise považovat za důležité. Členské státy by měly založit své žádosti o potravinové výrobky, které mají být v rámci tříletého plánu rozděleny, na vnitrostátních programech rozdělení potravin a stanovit své cíle a priority pro rozdělování potravin těm nejchudším osobám. Komise by pro přidělení dostupných prostředků měla určit objektivní metodologii.(10) Nařízení (ES) č. 1290/2005 a nařízení (ES) č. 1234/2007 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005 se doplňuje nové písmeno g), které zní:„g) finanční příspěvek Společenství na rozdělování potravin nejchudším osobám ve Společenství podle článku 27 nařízení (ES) č. 1234/2007.“.Článek 2Nařízení (ES) č. 1234/2007 se mění takto:1) Článek 27 se nahrazuje tímto:„Článek 27 Rozdělování potravin nejchudším osobám ve Společenství1. Produkty z intervenčních zásob mohou být využívány nebo se potravinové produkty zakoupí na trhu tak, aby potravinové produkty mohly být prostřednictvím organizací určených členskými státy rozděleny nejchudšímu obyvatelstvu ve Společenství.Potravinové produkty se zakoupí na trhu pouze v případě, že nebudou k dispozici intervenční zásoby vhodné pro režim rozdělování potravin.2. Členské státy, které si přejí účastnit se uvedeného režimu, sdělí Komisi informace o vnitrostátních programech rozdělování potravin, včetně požadavků na množství potravinových produktů, které mají být během tříletého období rozděleny, a ostatní příslušné informace.3. Režim uvedený v odstavci 1 se zakládá na tříletém plánu vypracovaném Komisí na základě požadavků, jež členské státy sdělily v souladu s odstavcem 2, a ostatních informací, jež Komise považuje za důležité.Tříletý plán stanoví roční finanční příděly Společenství pro každý členský stát a Komise určí minimální roční finanční příspěvky členských států v souladu s metodou, která bude stanovena prováděcími pravidly přijatými v souladu s čl. 43 písm. g). Přidělení prostředků na druhý a třetí rok programu jsou orientační. Členské státy, které se režimu účastní, každoročně potvrdí požadavek uvedený v odstavci 2. Na základě těchto potvrzení Komise každý následující rok v rámci položek, jež jsou v rozpočtu k dispozici, rozhodne o definitivním přidělení prostředků.Tříletý plán lze upravit v souvislosti s jakýmkoliv souvisejícím vývojem, jež má na provádění programů rozdělování potravin vliv.4. Organizacemi určenými členskými státy podle odstavce 1 nemohou být obchodní podniky.Potravinové produkty uvedené v odstavci 1 se pověřeným organizacím přenechávají zdarma.Rozdělování potravinových produktů nejchudšímu obyvatelstvu se uskutečňuje:a) zdarma nebob) za cenu, která v žádném případě nepřekročí výši odůvodněných nákladů vzniklých určeným organizacím při této činnosti, jež se liší od nákladů, jež mohou být uhrazeny podle odst. 6 druhého pododstavce písm. b).5. Členské státy, které se režimu účastní:a) předloží Komisi roční zprávu o provádění režimu;b) včas Komisi informují o vývoji, jež má na provádění programů rozdělování potravin vliv.6. Způsobilé náklady v rámci režimu jsou:a) náklady na produkty uvolněné z intervenčních zásob, které se účtují za intervenční cenu, za účelem zohlednění kvality případně upravené o koeficienty;b) náklady na produkty zakoupené na trhu.Způsobilé podle čl. 43 písm. g) lze uznat:a) náklady na přepravu potravinových produktů uvedených v odstavci 1 k určeným organizacím;b) náklady na přepravu potravinových produktů a správní náklady, vzniklé určeným organizacím, které jsou s prováděním režimu přímo spojeny.7. Společenství spolufinancuje způsobilé náklady v rámci režimu. Výše spolufinancování ze strany Společenství nesmí přesáhnout:a) u tříletého plánu, který začíná 1. ledna 2010, 75 % způsobilých nákladů, nebo 85 % způsobilých nákladů ve členských státech, jež jsou způsobilé pro financování z Fondu soudržnosti na období 2007–2013 podle přílohy I rozhodnutí Komise 2006/596/ES*;b) u dalších tříletých plánů 50 % způsobilých nákladů nebo 75 % způsobilých nákladů ve členských státech, jež jsou způsobilé pro financování Fondu soudržnosti na období 2007–2013 podle přílohy I rozhodnutí 2006/596/ES.8. Režimem Společenství není dotčený žádný vnitrostátní program, který dodržuje právní předpisy Společenství, a prostřednictvím kterého jsou potravinové produkty rozdělovány nejchudším osobám.“* Úř. věst. L 243, 6.9.2006, s. 47.“2) V čl. 43 se písm. g) a h) nahrazují tímto:„g) režim rozdělování potravin nejchudším osobám ve Společenství podle článku 27, včetně pravidel pro finanční a rozpočtové řízení, převody intervenčních produktů mezi členskými státy a způsobilé náklady a pro koeficienty uvedené odst. 6 prvním pododstavci písm. a) uvedeného článku;h) vypracování a úpravy tříletých plánů podle čl. 27 odst. 3, včetně rozhodnutí Komise o konečných finančních přídělech;“3) V článku 184 se doplňuje nový bod 9), který zní:„9) nejpozději do 31. prosince 2012 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění režimu rozdělování potravin nejchudším osobám ve Společenství podle článku 27 a všechny příslušné návrhy.“.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se na tříleté plány zahájené ode dne 1. ledna 2010 nebo později.Pro plán rozdělení na rok 2009 se použijí ustanovení pozměněná podle článků 1 a 2 ve znění před vstupem tohoto nařízení v platnost.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyněFINANČNÍ VÝKAZ |DATUM: |1. | ROZPOČTOVÝ OKRUH: 05 02 04 01 | POLOŽKY 2008: 307 mil. EUR |2. | NÁZEV: Nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky a nařízení (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) |3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: Článek 37 Smlouvy o založení Evropského společenství |4. | CÍLE: Provádění nových ustanovení režimu rozdělování potravin nejchudším osobám |5. | FINANČNÍ DOPADY | OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK 2008 (v milionech EUR) | NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK 2009 (v milionech EUR) |5.0 | VÝDAJE - FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY/INTERVENCE) - VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ - JINÝCH SUBJEKTŮ | - | - | - |5.1 | PŘÍJMY - VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY/CLA) - VNITROSTÁTNÍ | - | - | - |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE | a) | - | - | - |5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY | - | - | - | - |5.2 | METODA VÝPOČTU: - |6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z POLOŽEK ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.2 | BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? | ANO NE |6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT POLOŽKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | ANO NE |POZNÁMKY: a) Cílem navrhovaných pravidel je provádění nových ustanovení režimu rozdělování potravin nejchudším osobám ve Společenství. Nový režim bude spolufinancován Společenstvím, proto se doplňuje čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005. Tato pravidla sama o sobě nebudou mít na rozpočet žádný vliv. Dopad na rozpočet začne spolu s programem rozdělování potravin na rok 2010 a bude určen během přípravné fáze programu. |[1] XX[2] Úř. věst. L 352, 15.12.1987, s. 1.[3] Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.[4] Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 170.[5] Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1.[6] Úř. věst. L 243, 6.9.2006, s. 47.


				|

		52013PC0186

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku /* COM/2013/0186 final - 2013/0098 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Účelem tohoto návrhu nařízení Rady
je stanovit na autonomním základě osvobození od cla pro ploché panelové
displeje, které jsou uzpůsobeny ke zobrazování signálů systémů
automatizovaného zpracování dat v přijatelné úrovni výkonnosti.
Vymezení se týká plochých panelových displejů, které, přestože nejsou
určeny k výlučnému či hlavnímu použití v systému pro
automatizované zpracování dat, mohou zobrazovat signály systému pro automatizované
zpracování dat na dostatečné úrovni výkonnosti z hlediska uživatele.
Podpoložka harmonizovaného systému (HS) 8528
51 zahrnuje monitory „typu používaného výhradně nebo hlavně
v systému automatizovaného zpracování dat čísla 8471“. Smluvní celní
sazba pro tyto monitory je „bez (cla)“. Monitory „ostatní, kromě typu
používaného výhradně nebo hlavně v systému automatizovaného
zpracování dat čísla 8471“, jsou zařazeny v podpoložce HS 8528
59. Smluvní celní sazba pro tyto monitory je „14 %“.
Soudní dvůr Evropské unie ve svém
rozhodnutí ve věci C-376/07 (Kamino) uvedl, že sazební zařazení
takových monitorů je třeba učinit s ohledem na kritéria a se
zohledněním objektivních charakteristik a vlastností těchto
monitorů, přičemž je třeba zohlednit jak stupeň, na
jakém jsou schopny vykonávat více funkcí, tak úroveň výkonnosti, jaké
dosáhnou při plnění těchto funkcí.
Souběh vývoje digitálních technologií
však vedl k tomu, že nyní lze jen velmi obtížně pouze podle odkazu na
samostatné technické a objektivní vlastnosti určit, zda se
v případě určitého monitoru jedná o typ, jenž lze použít
výhradně či hlavně v systému automatického zpracování dat
čísla 8471. Z technického hlediska není proto možné zajistit správné
a jednotné sazební zařazení plochých panelových displejů, jež mohou
na přijatelné úrovni výkonnosti zobrazovat jak signály ze systémů
automatizovaného zpracování dat, tak i z jiných zdrojů
(například přehrávačů DVD, videokamer, satelitních
přijímačů).
V současnosti má značná
část monitorů dovážených do EU podobu plochých panelových
displejů, které mohou zobrazovat na dostatečné úrovni výkonnosti jak
signály systémů automatizovaného zpracování dat, tak i z jiných
zdrojů. To se týká zejména typů zařízení k vysoce odbornému
použití, jež jsou používána ve specializovaných oblastech (jako je např.
diagnostika či výzkum). Aby byl zajištěn racionální rozvoj výroby,
zvýšila se spotřeba na území EU a podpořil se obchod mezi
členskými státy a třetími zeměmi, měly by být v zájmu
spotřebitelů a tohoto odvětví v EU výše uvedené monitory od
cla osvobozeny.
V případě přiloženého
návrhu se má zato, že představuje vyvážený přístup, v němž
jsou zohledněny právní souvislosti a zájmy spotřebitelů a
odvětví v EU.
Návrh je v souladu s politikou
zahraničního obchodu a průmyslovou politikou Unie.
Vzhledem k výše uvedenému se tudíž
navrhuje, aby bylo nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 odpovídajícím
způsobem změněno.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Dne 27. září 2012 byla konzultována sekce
pro celní a statistickou nomenklaturu Výboru pro celní kodex.
Průmyslové odvětví Unie bylo
konzultováno dne 13. listopadu 2012.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Právním základem tohoto návrhu jsou
články 31 a 32 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Zásada subsidiarity se neuplatní, protože
návrh spadá do výlučné pravomoci Evropské unie.
Návrh je v souladu se zásadou
proporcionality, neboť v souladu se Smlouvou podporuje obchod mezi
členskými státy a třetími zeměmi a vyvažuje obchodní
zájem hospodářských subjektů (výrobci v Evropské unii
a dovozci), aniž by se měnil sazebník EU WTO.
Podle článku 31 Smlouvy o fungování
Evropské unie Rada kvalifikovanou většinou na základě návrhu Komise
stanoví všeobecnou celní sazbu.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Ztráta příjmů z tradičních
vlastních zdrojů v rozsahu 20,5 milionu EUR ročně (na základě
dovozní statistiky z roku 2011).
2013/0098 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY,
kterým se mění příloha I
nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické
nomenklatuře a o společném celním sazebníku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 31 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Podpoložka HS 8528 51
zahrnuje monitory ostatní, kromě monitorů s obrazovkou (CRT),
typu používaného výhradně nebo hlavně v systému automatizovaného
zpracování dat čísla 8471. Monitory ostatní, kromě typu používaného
výhradně nebo hlavně v systému automatizovaného zpracování dat
čísla 8471, jsou zařazeny v podpoložce HS 8528 59.
(2)       V souladu
s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie[1] musí sazební zařazení
monitorů buď do podpoložky 8528 51 nebo do podpoložky 8528 59
vycházet z celkového posouzení objektivních charakteristik a vlastností
daného monitoru.
(3)       Souběhem vývoje
digitálních technologií však došlo k tomu, že nyní lze jen velmi
obtížně určit pouze podle odkazu na samostatné technické a objektivní
vlastnosti, zda se v případě určitého monitoru jedná o typ,
jenž lze použít výhradně či hlavně v systému automatického
zpracování dat čísla 8471, či nikoli. Z technického hlediska není
proto možné zajistit správné a jednotné sazebního zařazení plochých
panelových displejů, jež mohou na přijatelné úrovni výkonnosti
zobrazovat jak signály ze systémů automatizovaného zpracování dat, tak i
z jiných zdrojů.
(4)       Aby byl zajištěn
racionální rozvoj výroby, zvýšila se spotřeba na území Unie a
podpořil se obchod mezi členskými státy a třetími zeměmi,
měly by být v zájmu spotřebitelů a průmyslového
odvětví v Unii osvobozeny výše uvedené monitory od cla.
(5)       Příloha I nařízení
(EHS) č. 2658/87 by proto měla být odpovídajícím způsobem
změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Příloha I nařízení (EHS) č.
2658/87 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
2. Změny podpoložek KN stanovené tímto
nařízením se použijí coby podpoložky TARIC, než budou podle článku 12
nařízení (EHS) č. 2658/87 vloženy do kombinované nomenklatury.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost
dne 1. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
PŘÍLOHA
V části dvě oddílu XVI kapitole
85 přílohy I nařízení (EHS) č. 2658/87 se řádky pro kódy KN
8528 59, 8528 59 10, 8528 59 40 a 8528 59 80 nahrazují tímto:
 „8528 59 || – – Ostatní: ||   ||
   || – – – Ploché panelové displeje umožňující zobrazení signálů ze systémů automatického zpracování dat na přijatelné úrovni výkonnosti: ||   ||
 8528 59 20(1) || – – – – Monochromní || 14(5) || p/st
   || – – – – Barevné: ||   ||
 8528 59 31(2) || – – – – – S obrazovkou používající technologii displeje z tekutých krystalů (LCD) || 14(5) || p/st
 8528 59 39(3) || – – – – – Ostatní || 14(5) || p/st
 8528 59 70(4) || – – – Ostatní || 14 || p/st
(1)        Kód TARIC 8528 59 10 20
(2)        Kód TARIC 8528 59 40 91
(3)        Kód TARIC 8528 59 80 91
(4)        Kódy TARIC 8528 59 10 90, 8528 59
40 99 a 8528 59 80 99
(5)        Všeobecná celní sazba: „bez“.
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1     Název návrhu/podnětu
Nařízení Rady, kterým se mění
příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické
nomenklatuře a o společném celním sazebníku.
              1.2     Povaha
návrhu/podnětu
Poskytne všeobecné osvobození od cla v
případě určitých průmyslových výrobků zařazených
do podpoložky 8528 přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze
dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o
společném celním sazebníku
              1.3     Cíl
Účelem je stanovit osvobození od cla na
všeobecném základě pro ploché panelové displeje, které jsou
uzpůsobeny ke zobrazování signálů systému automatizovaného zpracování
dat v přijatelné úrovni výkonnosti. Vymezení se týká plochých
panelových displejů, které, přestože nejsou určeny
k výlučnému či hlavnímu použití v systémech
automatizovaného zpracování dat, mohou zobrazovat signály systémů
automatizovaného zpracování dat na dostatečné úrovni výkonnosti
z hlediska uživatele.
              1.4     Odůvodnění
návrhu/podnětu
Souběh vývoje digitálních technologií vedl
k tomu, že nyní lze jen velmi obtížně určit pouze podle odkazu
na technické a objektivní vlastnosti, zda se v případě
určitého monitoru jedná o typ, jenž lze použít výhradně či hlavně
v systému automatického zpracování dat položky 8471. Z technického
hlediska není proto možné zajistit správné a jednotné sazebního zařazení
plochých panelových displejů, jež mohou na přijatelné úrovni
výkonnosti zobrazovat jak signály ze systémů automatizovaného zpracování
dat, tak i z jiných zdrojů (například přehrávačů
DVD, videokamer, satelitních přijímačů).
V současnosti má značná část
monitorů dovážených do EU podobu plochých panelových displejů, které
mohou zobrazovat na přijatelné úrovni výkonnosti jak signály ze
systémů automatizovaného zpracování dat, tak i z jiných zdrojů.
To se týká zejména typů zařízení k vysoce odbornému použití, jež
jsou používána ve specializovaných oblastech (jako je např. diagnostika
či výzkum). Aby byl zajištěn racionální rozvoj výroby, zvýšila se
spotřeba na území EU a podpořil se obchod mezi členskými státy a
třetími zeměmi, měly by být v zájmu spotřebitelů
a průmyslového odvětví v EU osvobozeny výše uvedené monitory od
cla.
              1.5     Doba
trvání akce a finanční dopad
Doba trvání: časově neomezený návrh.
Finanční dopad: ztráta příjmů
v tradičních vlastních zdrojích v rozsahu 20,5 milionu EUR
ročně (na základě dovozní statistiky z roku 2011).
              1.6     Předpokládaný
způsob řízení
Uplatnění ustanovení o sledování, kontrole a
řízení celního kodexu Unie.
2.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU
              Odhadovaný dopad na příjmy
–
¨  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
x   Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
x           dopad na vlastní zdroje
–
¨         dopad na ostatní příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[2]   ||
 [Rok: N || [Rok: N+1
 Článek 120 || / || 8 měsíců x 20,5 milionu EUR 12 měsíců || 20,5 milionu EUR
Návrh je časově neomezený.
Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy.
Výpočet
ztráty příjmů z tradičních vlastních zdrojů vychází
z hodnoty dovozu výrobků kódů TARIC 8528 59 10 90, 8528 59 40 90
a 8528 89 80 90 do EU v roce 2011. Údaje poskytl Eurostat.
Nejprve
byla celková hodnota dovozu monitorů kódů TARIC 8528 59 10 90, 8528
59 40 90 a 8528 89 80 90 během referenčního roku 2011 vynásobena
odpovídající celní sazbou ad valorem (14 %).
Následně
byla odečtena částka nákladů na výběr (25 %) a
výsledkem byla konečná částka ztráty vlastních zdrojů za rok
2011.
Výpočet
se provede takto:
-
kód TARIC 8528 59 10 90: (10 891 640 EUR x 14 %) x 75 % = 1 143 622, 20
EUR
-
kód TARIC 8528 59 40 90: 233 167 690 EUR x 14 %) x 75 % =
24 482 607, 45 EUR
-
kód TARIC 8528 89 80 90: žádný obchod v roce 2011
Ne
všechny výrobky, jež jsou zařazeny do těchto kódů TARIC, budou
v důsledku přijetí tohoto návrhu předlohy osvobozeny od
cla. Opatření se použije pouze u určitých monitorů („ploché
panelové displeje, které jsou uzpůsobeny ke zobrazování signálů systému
automatizovaného zpracování dat v přijatelné úrovni výkonnosti“).
Vzhledem
k zamýšlenému rozsahu opatření a charakteristice výrobků, jež
jsou k dispozici na trhu v EU, lze odhadovat, že přinejmenším 80
% výrobků, jež jsou v současnosti dováženy pod uvedenými kódy
TARIC, bude spadat pod uvedený rozsah definice.
Odhadovaná
roční celková ztráta příjmů z tradičních vlastních
zdrojů by tedy měla být vypočtena takto:
(1
143 622, 20 EUR + 24 482 607, 45 EUR) * 80% = 20 500 983, 72 EUR
V
případě roku, v němž návrh vstoupí v platnost, se musí
výpočet finančního dopadu provést na poměrném základě.
Ztráta
příjmů z tradičních vlastních zdrojů se nahradí
příspěvky členských států na základě HND.
[1]               Věc C-376/07, Kamino, 2009, Sb. rozh. I-1167.
[2]               Pokud
jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést
čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů
na výběr.