|

52011PC0738

Návrh NAŘÍZENÍ RADY o metodách a postupech pro poskytování vlastního zdroje založeného na dani z finančních transakcí  /* KOM/2011/0738 v konečném znění - 2011/0334 (CNS) */

	DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHUÚčelem tohoto návrhu je stanovit v souladu s čl. 322 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) ustanovení, která jsou nezbytná pro určení metod a postupu, na základě kterých členské státy poskytují Komisi vlastní zdroje založené na dani z finančních transakcí (dále jen „DFT“) uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. b) rozhodnutí Rady […/…] o systému vlastních zdrojů Evropské unie (dále jen „RVZ 2014“).Tato praktická opatření provádí systém stanovený v RVZ 2014, pokud jde o určení vlastního zdroje založeného na DFT, účtování, časový harmonogram jeho poskytování, úhradu úroků z prodlení, uchovávání podkladů a správní spolupráci. Tato opatření kromě toho doplňují prováděcí opatření stanovená v čl. 311 odst. 4 SFEU týkající se kontroly, dohledu a dodatečných požadavků na podávání zpráv[1].Návrh Komise čerpá z minulých zkušeností nabytých se správou vlastních zdrojů. Spojuje nejvhodnější aspekty dvou stávajících systémů: systému pro tradiční vlastní zdroje a systému pro vlastní zdroj založený na DPH. Aby se zabránilo zbytečnému omezování právních úprav, které členské státy musí přijmout za účelem zavedení daně z finančních transakcí, navrhuje se, aby nárok na tento vlastní zdroj vznikl až poté, co členské státy tento příjem skutečně vyberou. Avšak v zájmu umožnění rychlejšího a efektivnějšího výběru tohoto vlastního zdroje se navrhuje, aby byl tento příjem poskytován prostřednictvím systému měsíčních výkazů s uvedením jednoznačné lhůty, k níž musejí být částky vlastních zdrojů poskytnuty.Obsah návrhu je shrnut v následujícím přehledu. V následující části se odkazuje na nařízení Rady (ES, EURATOM) č. 1150/2000[2]. Komise předložila přepracovaný návrh tohoto nařízení dne 29. června 2011[3].2. PRÁVNÍ STRÁNKY NÁVRHU2.1 ÚvodTento návrh tvoří součást balíku, jehož součástí je i návrh nařízení Rady týkající se toho, jak poskytovat do rozpočtu EU nový vlastní zdroj založený na DPH[4], a změněné a přepracované stávající nařízení Rady o poskytování tradičních vlastních zdrojů a vlastního zdroje založeného na HND[5].Komise prozkoumá možnost sloučit ustanovení týkající se určování a poskytování všech vlastních zdrojů Unie do jednoho nařízení poté, co bude dosaženo celkové dohody o balíku vlastních zdrojů.2.2 Kapitola I „Obecná ustanovení“-  Článek 1 návrhu, „Předmět“': v tomto článku se upřesňuje, že navrhovaná úprava se vztahuje na nový vlastní zdroj uvedený v čl. 2 odst. 1 písm. b) rozhodnutí […/...].-  Článek 2 návrhu, „Určení vlastního zdroje založeného na DFT“: definuje okamžik, kdy vzniká nárok Unie na vlastní zdroj založený na DFT.2.3 Hlava II „Poskytování vlastního zdroje založeného na DFT“-  Článek 3 návrhu, „Účtování“: úpravy, které se již uplatňují na stávající vlastní zdroje podle článku 9 nařízení č. 1150/2000, se navrhují také pro vlastní zdroj založený na DFT.-  Článek 4 návrhu, „Zapisování na účty, vykazování a harmonogram poskytování“: pro vlastní zdroj založený na DFT se navrhují ustanovení podobná ustanovením podle článku 6 nařízení č. 1150/2000, konkrétně nekratší možný termín měsíční uzávěrky a použití měsíčního výkazu. Komise vypracuje podrobná pravidla týkající se měsíčních výkazů prostřednictvím prováděcích aktů přijatých v souladu s poradním postupem. Navrhuje se, aby se vlastní zdroj založený na DFT a s ním související měsíční výkazy poskytovaly první pracovní den druhého měsíce následujícího po měsíci, v němž členské státy určily nároky Unie. Vzhledem k tomu, že částky poskytnuté v jednotlivých měsících mohou výrazně kolísat, navrhuje se, aby členské státy zasílaly také odhady částek, které budou zaúčtovány.-  Článek 5 návrhu, „Úroky z částek poskytnutých opožděně“: navrhuje se, aby jakékoliv prodlení při poskytování vlastního zdroje založeného na DFT podléhalo stejnému režimu úroků z prodlení, jaký se v současnosti uplatňuje podle článku 11 nařízení č. 1150/2000.-  V článku 6 návrhu, „Účetní opravy“ se navrhuje, aby se pro DFT používala stejná lhůta, jaká se v současnosti používá pro jiné vlastní zdroje podle článku 7 nařízení 1150/2000.2.4 Kapitola III „Správní opatření“-  V článcích 7 „Uchovávání podkladů“ a 8 „Správní spolupráce“ se navrhuje, aby se povinnosti, které jsou v současnosti uložené členským státům v souvislosti s jinými vlastními zdroji podle článků 3 a 4 nařízení č. 1150/2000, obdobně uplatňovaly i na vlastní zdroj založený na DFT.2.5 Kapitola IV „Závěrečná ustanovení“-  Článek 9 návrhu, „Postup projednávání ve výboru“: stanoví, aby se vlastním zdrojem založeným na DFT zabýval Poradní výbor pro vlastní zdroje Společenství (ACOR), který v současnosti působí podle článku 20 nařízení č. 1150/2000 a v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011.2011/0334 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo metodách a postupech pro poskytování vlastního zdroje založeného na dani z finančních transakcíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 322 odst. 2 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[6],s ohledem na stanovisko Evropského účetního dvora[7],vzhledem k těmto důvodům:1.  Vlastní zdroj Unie založený na dani z finančních transakcí (dále jen „DFT“) uvedený v čl. 2 odst. 1 písm. b) rozhodnutí Rady […/…] o systému vlastních zdrojů Evropské unie[8] (dále jen „vlastní zdroj založený na DFT“) by se měl Unii poskytovat za co nejlepších podmínek, a proto by se měla pro členské státy stanovit pravidla o poskytování tohoto vlastního zdroje Komisi.2.  V zájmu jednodušší správy a účtování a v zájmu jistoty by určení vlastního zdroje založeného na DFT mělo být spojeno s platbami DFT, které jsou příjmem členského státu. Takový přístup by navíc nabízel jednoznačnou a přímou souvislost mezi příjmy z DFT a vlastními zdroji Unie.3.  Vlastní zdroj založený na DFT by měl být poskytován formou zápisu splatných částek na účet založený pro tento účel podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství[9]. V případě zpoždění v připisování částek vlastního zdroje založeného na DFT na účty by měly členské státy platit úroky. V souladu se zásadou řádného finančního řízení je třeba dbát na to, aby náklady na vymáhání dlužných úroků nepřesáhly částku splatných úroků.4.  Členské státy by měly uchovávat pro Komisi a v případě potřeby jí předávat dokumenty a informace potřebné k tomu, aby mohla uplatňovat pravomoci, které jí byly svěřeny v souvislosti s vlastními zdroji Unie. Členské státy by především měly zasílat Komisi měsíční výkazy vzniklých nároků.5.  Vnitrostátní orgány příslušné k vybírání vlastních zdrojů by měly být schopny kdykoli Komisi předložit podklady o vybraných vlastních zdrojích.6.  Je nezbytné zajistit úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí s cílem usnadnit správné uplatňování finančních předpisů týkající se vlastních zdrojů.7.  V zájmu zajištění jednotných podmínek pro provádění tohoto nařízení by měly být prováděcí pravomoci svěřeny Komisi. Tyto pravomoci je třeba vykonávat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[10].8.  Při přijímání prováděcích aktů za účelem stanovení podrobných pravidel týkajících se měsíčních výkazů účtů pro vlastní zdroj založený na DFT by se měl, vzhledem k odbornému charakteru těchto výkazů, uplatňovat poradní postup.9.  Toto nařízení by se mělo začít uplatňovat ve stejný den jako rozhodnutí […/…],PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Kapitola IOBECNÁ USTANOVENÍČLÁNEK 1PředmětTímto nařízením se stanoví pravidla poskytování vlastního zdroje Unie založeného na podílu z daně z finančních transakcí (dále jen „DFT“) uvedeného v čl. 2 odst. 1 písm. b) rozhodnutí […/…] (dále jen „vlastní zdroj založený na FTT“) Komisi.Článek 2Určení vlastního zdroje založeného na DFT1. Pro účely uplatňování tohoto nařízení vzniká nárok Unie na vlastní zdroj založený na DFT uvedený v čl. 2 odst. 1 písm. b) rozhodnutí […/…] neprodleně poté, co některý členský stát oprávněný k výběru DFT z dané transakce přijme platbu daně splatné z předmětné transakce v souladu se směrnicí Rady […/…][11], včetně příjmu zálohové platby nebo úhrady zůstatku.2. Pokud se uskutečnila transakce, z níž se odvádí daň ve smyslu směrnice […/…], avšak z této transakce byla uhrazena pouze část splatné daně, příslušný členský stát zajistí, aby dlužná částka vlastního zdroje byla poskytnuta Komisi přednostně před příjmy členského státu, jež mu plynou z DFT.Kapitola IIPOSKYTOVÁNÍ VLASTNÍHO ZDROJE ZALOžENÉHO NA DFTČLÁNEK 3Účtování1. Každý členský stát připisuje vlastní zdroj založený na DFT na účet založený podle článku 9 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 jménem Komise u státní pokladny nebo u subjektu, který určí.2. Členské státy nebo orgány jimi určené předají Komisi elektronickou cestou:a) nejpozději druhý pracovní den po připsání na účet výpis z účtu jako doklad připsání vlastního zdroje založeného na DFT na účet;b) není-li k dispozici výpis uvedený v písmenu a) v pracovní den, v němž byly vlastní zdroje připsané na účet Komise, avízo o zúčtování ve prospěch účtu, které dokládá zapsání vlastního zdroje založeného na DFT.3. Připsané částky se zúčtovávají v eurech v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[12].4. Souhrnný účet vlastního zdroje založeného na DFT vede státní pokladna členského státu nebo jím určený subjekt.5. Pro účely účtování vlastního zdroje založeného na DFT se měsíc uzavírá nejdříve ve 13 hodin posledního pracovního dne měsíce, v němž byl vlastní zdroj určen.Článek 4Zapisování na účty, vykazování a harmonogram poskytování1. Částky určené podle článku 2 se zapisují na účet uvedený v čl. 3 odst. 1 v první pracovní den druhého měsíce následujícího po měsíci, v němž byla částka určena.2. Nejméně deset pracovních dnů před datem uvedeným v odstavci 1 zašle každý členský stát Komisi měsíční výkaz o stavu na účtech vlastního zdroje založeného na DFT.3. Zápis na souhrnný účet uvedený v čl. 3 odst. 4 se provede nejpozději v první pracovní den druhého měsíce následujícího po měsíci, pro který byla určena částka podle článku 2.4. Komise přijme prováděcí akty, v nichž stanoví podrobná pravidla týkající se měsíčních výkazů uvedených v odstavci 2 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2.Článek 5Úroky z částek poskytnutých opožděně1. V případě jakéhokoli zpoždění v připisování částek na účet uvedený v čl. 3 odst. 1 zaplatí dotyčný členský stát úroky.Úroky, jejichž částka je nižší než 500 EUR, se však nevymáhají.2. Úroky se hradí v sazbách a za podmínek stanovených v čl. 11 odst. 2 a 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000.3. Na úhradu úroků uvedených v odstavci 1 se obdobně uplatní čl. 3 odst. 2 a 3.Článek 6Účetní opravyPo 31. prosinci třetího roku následujícího po daném roce již nelze provádět žádné další opravy částky měsíčních výkazů předložených členskými státy podle čl. 4 odst. 5 za daný rok, s výjimkou bodů, na které buď Komise, nebo daný členský stát upozorní ještě před tímto dnem.Kapitola IIISPRÁVNÍ OPATřENÍČLÁNEK 7Uchovávání podkladůČlenské státy přijmou veškerá vhodná opatření, aby zajistily, že podklady pro poskytování vlastního zdroje založeného na DFT budou uchovávány nejméně po dobu tří kalendářních let od konce roku, k němuž se vztahují.Pokud se na základě prověrky podkladů uvedených v prvním odstavci provedené podle článku 5 nařízení (EU) […/…] ukáže, že je nutno provést opravu, musí být tyto podklady uchovány i po uplynutí lhůty stanovené v prvním odstavci po dostatečně dlouhou dobu umožňující opravu provést a zkontrolovat.Urovná-li se spor mezi určitým členským státem a Komisí, který se týká povinnosti poskytnout jistou částku vlastního zdroje založeného na DFT, vzájemnou dohodou nebo na základě rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie, dotyčný členský stát předloží do dvou měsíců po urovnání sporu Komisi podklady nezbytné pro další finanční opatření.Článek 8Správní spolupráce1. Každý členský stát poskytne Komisi tyto údaje:a) názvy úřadů nebo subjektů příslušných pro určení, výběr, poskytování a kontrolu vlastního zdroje založeného na DFT a základní právní předpisy týkající se úlohy a činnosti těchto úřadů a subjektů;b) obecná ustanovení zákonů, jiných právních předpisů nebo správních aktů a ustanovení, která se týkají účetních postupů upravujících výběr DFT a poskytování z ní plynoucího vlastního zdroje Komisi a ustanovení upravující kontrolu tohoto vlastního zdroje Komisí;c) přesný název všech správních a účetních záznamů, do nichž se zapisuje vlastní zdroj založený na DFT, a zejména těch, které se používají k sestavování účetních výkazů uvedených v článku 4.Komise je bezodkladně informována o veškerých změnách těchto informací.2. Komise předá všem členským státům na žádost jednoho z nich informace uvedené v odstavci 1.Kapitola IVZÁVěREčNÁ USTANOVENÍČLÁNEK 9Postup projednávání ve výboru10.  Komisi je nápomocen Poradní výbor pro vlastní zdroje zřízený nařízením (EU) č. […/…]. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.11.  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.Článek 10Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne 1. ledna 2014.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU1.1. Název návrhu/podnětu1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB1.3. Povaha návrhu/podnětu1.4. Cíle1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu1.6. Doba trvání akce a finanční dopad1.7. Předpokládaný způsob řízení2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv2.2. Systém řízení a kontroly2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie3.2. Odhadovaný dopad na výdaje3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem3.2.5. Příspěvky třetích stran3.3. Odhadovaný dopad na příjmyLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU1.1. Název návrhu/podnětuNávrh nařízení Rady o metodách a postupech pro poskytování vlastních zdrojů založených na dani z finančních transakcí (DFT).1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB [13]Příjmy rozpočtu EU (Hlava 1, Vlastní zdroje).1.3. Povaha návrhu/podnětu( Návrh/podnět se týká nové akce( Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[14]( Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce( Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci1.4. Cíle1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětemTento návrh dokončuje a vylepšuje návrhy Komise z 29. června 2011 ohledně systému vlastních zdrojů EU [viz KOM(2011) 510, 511 a 512].1.4.2. Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABBSpecifický cíl č.Příslušné aktivity ABM/ABBHlava 1 – vlastní zdroje1.4.3. Očekávané výsledky a dopadyUpřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.Zdanění finančních transakcí (DFT) by mohlo představovat nový tok příjmů, který by mohl snížit stávající příspěvky členských států, poskytnout vnitrostátním vládám dodatečný manévrovací prostor a přispět k obecnému úsilí o rozpočtovou konsolidaci. Ačkoli v některých členských státech v omezené podobě již určitá forma zdanění finančních transakcí existuje, analýza jasně ukázala, že opatření na úrovni EU by se mohlo ukázat jako efektivnější a účinnější než nekoordinovaná opatření členských států vzhledem k míře přeshraniční činnosti a vysoké mobility daňových základů. Navíc by mohlo pomoci omezit současnou roztříštěnost vnitřního trhu. Iniciativa EU bude představovat první krok směrem k uplatnění DFT na globální úrovni.1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadůUpřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.Tento návrh by měl zajistit rámec pro včasné a správné poskytování vlastních zdrojů založených na DFT do rozpočtu EU.1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu1.5.1. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuPravidla poskytování vlastních zdrojů založených na DFT do rozpočtu EU by měla být dohodnuta včas, aby se zajistilo včasné zavedení nového vlastního zdroje.1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EUViz 1.4.3 výše.1.5.3. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulostinepoužije se1.5.4. Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními nástrojiTento návrh je součástí balíku návrhů, jehož součástí je také pozměněný návrh rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropské unie, pozměněný návrh nařízení Rady, kterým se stanoví prováděcí opatření týkající se systému vlastních zdrojů Evropské unie, a navrhovaná směrnice Rady o dani z finančních transakcí v EU. Tyto návrhy společně objasňují možné vzájemné působení mezi směrnicí o DFT a ustanoveními o vlastních zdrojích.1.6. Doba trvání akce a finanční dopad( Časově omezený návrh/podnět-  ( Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR-  ( Finanční dopad od RRRR do RRRR( Časově neomezený návrh/podnět-  Provádění s obdobím rozběhu od 1. 1. 2013 do 31. 12. 2013,-  poté plné fungování od 1. 1. 2014.1.7. Předpokládaný způsob řízení [15]( Přímé centralizované řízení Komisí( Nepřímé centralizované řízení ze strany následujících subjektů pověřených úkoly plnění rozpočtu:-  ( výkonné agentury-  ( subjekty zřízené Společenstvími[16]-  ( vnitrostátní veřejnoprávní subjekty / subjekty pověřené výkonem veřejné služby-  ( osoby pověřené prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označené v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení( Sdílené řízení s členskými státy( Decentralizované řízení s třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi ( upřesněte )Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.Poznámky2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ2.1. Pravidla pro sledování a podávání zprávUpřesněte četnost a podmínky.Ustanovení o monitorování a podávání zpráv v souvislosti s poskytováním vlastního zdroje založeného na DFT se nacházejí v kapitole III a IV navrhovaného nařízení Rady.2.2. Systém řízení a kontroly2.2.1. Zjištěná rizikaK hlavním potenciálním rizikům patří: nesprávné určení vlastního zdroje založeného na DFT, nesprávné zapsání na účty, opožděné poskytnutí zdroje a účetní chyby.2.2.2. Předpokládané metody kontrolyTěmito riziky se návrh systematicky zabývá a obsahuje také zvláštní ustanovení o správní spolupráci a o postupu projednávání ve výborech.2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostíUpřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.Kromě ustanovení uvedených v bodě 2.2.2 je třeba poznamenat, že ustanovení o kontrole a dohledu jsou obsaženy v připojením pozměňovacím návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví prováděcí opatření pro systém vlastních zdrojů Evropské unie.3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linieNevztahuje se na tento návrh.3.2. Odhadovaný dopad na výdaje3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdajeOkruh víceletého finančního rámce | 5 | „Správní výdaje“ |v mil. EUR, v stálých cenách roku 20112013 | 2014 | 2015 | 2016 | Rok 2017 a další roky |( Lidské zdroje | 0,508 | 2,144 | 2,144 | 2,144 | 2,144 |( Ostatní správní výdaje | 0,072 | 0,197 | 0,197 | 0,287 | 0,212 |ROZPOČET GŘ CELKEM | Prostředky | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |Prostředky CELKEM z OKRUHU 5 | Závazky celkem = platby celkem | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |Prostředky CELKEM z OKRUHŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce | Závazky | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |Platby | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky-  ( Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků-  ( Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků.3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy3.2.3.1. Shrnutí-  ( Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků-  ( Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak je vysvětleno dále:v mil. EUR, v stálých cenách roku 20112013 | 2014 | 2015 | 2016 | Rok 2017 a další roky |OKRUH 5 víceletého finančního rámce |Lidské zdroje | 0,508 | 2,144 | 2,144 | 2,144 | 2,144 |Ostatní správní výdaje | 0,072 | 0,197 | 0,197 | 0,287 | 0,212 |Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |Mimo OKRUH 5[17] víceletého finančního rámce |Lidské zdroje |Ostatní výdaje správní povahy |Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce |CELKEM | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů-  ( Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů-  ( Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)2013 | 2014 | 2015 | 2016 | Rok 2017 a další roky |( Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) |27 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) | 4 | 13 | 13 | 13 | 13 |XX 01 01 02 (při delegacích) |XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) |10 01 05 01 (v přímém výzkumu) |( Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[18] |27 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) | 0 | 7 | 7 | 7 | 7 |XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) |XX 01 04 yy [19] | – v ústředí[20] |– při delegacích |XX 01 05 02 (SZ, DZ, VNO v nepřímém výzkumu) |10 01 05 02 (SZ, DZ, VNO v přímém výzkumu) |Jiné rozpočtové linie (upřesněte) |CELKEM |Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.Popis úkolů:Úředníci, dočasní pracovníci a externí zaměstnanci | Nový útvar (oddělení) pro vlastní zdroj založený na DFT by kontroloval, zda členské státy určily, zaúčtovaly, vymáhaly a poskytly správně a včas vlastní zdroj založený na DFT („VZ DFT“), který je vybírán pro účely financování rozpočtu EU. K jeho hlavním úkolům budou patřit: 1) Kontroly - kontrola činnosti členských států v oblasti VZ DFT prostřednictvím kontrolních návštěv na místě vykonávaných na základě ročního programu založeného na posouzení rizika. Kontrolní návštěvy dvakrát ročně by měly zpravidla proběhnout v 5 zemích, které vyberou největší částky, dvakrát ročně a v ostatních státech jednou ročně. Návštěvy nejmenších členských států by však bylo možné uskutečňovat jednou za dva roky. Všechny zprávy z kontrolních návštěv a odpovědi členských států na ně budou projednány s členskými státy na zasedáních Poradního výboru pro VZ DFT, které se konají dvakrát ročně. Jednotlivá zjištění z kontrol si vyžádají návazná finanční nebo právní/správní opatření, jež bude možné uzavřít až poté, co příslušný členský stát přijme nezbytné nápravné kroky. Pokud je nepřijme, bude nutné zahájit řízení o nesplnění povinnosti. 2) Návazná opatření po auditech Účetního dvora Kontroly související s VZ DFT bude v členských státech provádět také Evropský účetní dvůr (zaměřené na vydání prohlášení o věrohodnosti (DAS) nebo speciálně zaměřené). Kromě opatření navazujících na vlastní poznatky z kontrol bude toto oddělení odpovídat i za opatření navazující na všechna zjištění auditů EÚD v členských státech. 3) Sledování vymáhání a opatření navazující na jednotlivé případy Oddělení bude sledovat činnost členských států při vymáhání VZ DFT v konkrétních případech, které mají významný finanční dopad (např. týkajících se rozsáhlých vyšetřování úřadu OLAF). Za účelem celkového sledování vymáhání v případech podvodů a nesrovnalostí bude oddělení zřejmě muset spravovat zvláštní databáze (nových nebo vytvořených v stávajících systémech, např. OWNRES), do nichž by členské státy mohly zasílat zprávy o všech případech nad 10 000 EUR. Navazující opatření budou zřejmě potřebná i ve všech konkrétních případech, v nichž by administrativní chyba členského státu způsobila ztrátu VZ DFT. 4) Správa hlášení členských států o odepsání dluhů Ve všech případech nedobytných částek VZ DFT nad určitou hranici by se od členských států mohlo vyžadovat, aby podaly zprávu s vysvětlením důvodů neúspěšného vymáhaní a neposkytnutí příslušné částky Komisi. Oddělení by ve spolupráci s právní službou, GŘ TAXUD a úřadem OLAF prozkoumalo, zda dotčený členský stát nic nezanedbal a může být tudíž zproštěn povinnosti poskytnout nevymoženou částku. Ve všech případech, kdy by byly členské státy shledány zodpovědnými za ztrátu VZ DFT, by oddělení vyžadovalo návazná opatření. 5) Sledování připravenosti a poskytování pomoci kandidátským zemím Oddělení bude sledovat připravenost kandidátských zemí v oblasti VZ DFT, např. formou monitorovacích návštěv, analyzování jejich odpovědí na dotazníky a simulovaných cvičení. Kandidátské země by krom toho měly možnost využít program předvstupní pomoci včetně seminářů a školení, na nichž by dostaly podrobná vysvětlení svých budoucích povinností v oblasti VZ DFT. |3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem-  ( Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.-  ( Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.Tento návrh úzce souvisí s návrhy příštího víceletého finančního rámce, které Komise přijala dne 29. června 2011. Cílem tohoto návrhu je zajistit přiměřené finanční prostředky pro rozpočet EU od 1. ledna 2014, tj. od počátku příštího finančního rámce.-  ( Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce.3.2.5. Příspěvky třetích stran-  ( Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.-  ( Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu.3.3. Odhadovaný dopad na příjmy-  ( Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.-  ( Návrh/podnět má tento finanční dopad:( dopad na vlastní zdroje( dopad na různé příjmy(v mil. EUR, v běžných cenách)Příjmová rozpočtová linie: | Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce | Dopad návrhu/podnětu[21] || | 2014 |2015 |2016 |2017 |2018 |2019 |2020 | |Nové (v Hlavě 1) | | 43 692 |45 335 |46 801 |48 414 |50 175 |52 108 |54 226 | |Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.Kvantitativní odhad a vysvětlení použitých předpokladů se nachází v příloze zprávy o fungovaní systému vlastní zdrojů [SEK(2011) 876, část II, s. 25–26] a v posouzení dopadu k návrhu směrnice Rady o společném systému daně z finančních transakcí, kterou se mění směrnice 2008/7/ES.Použitý vzorecOdhady jsou založeny na vzorci, který původně vypracovalo francouzské ministerstvo financí v roce 2000, a který nedávno použili Jetin a Denys (2005) a McCulloch a Pacillo (2011). Předpokládá se, že daňové příjmy R lze vypočítat takto:[pic],kde τ je sazba daně, V je roční objem transakcí a E se interpretuje jako přesunování a daňové úniky. Proměnná c popisuje transakční náklady v procentech z objemu transakcí a ε je daňová elasticita, tzn. účinek zvýšení daní na objem transakcí, tj. základ daně. Poslední výraz v závorce popisuje objemovou reakci trhů pouze v důsledku zvýšení transakčních nákladů. Přesunování a daňové úniky jsou v tomto vzorci zachyceny přímo pomocí E .Zdroje údajůÚdaje o měnových transakcích (obrat spotových devizových transakcí, měnových swapů a devizových termínovaných obchodů) pocházejí od Banky pro mezinárodní zúčtování (BIS).Údaje pro výpočet vlastního kapitálu vycházejí z údajů Federace evropských burz cenných papírů (FESE). Tyto údaje obsahují informace o obchodování s akciemi na regulovaných burzách. Zdroje nezahrnují údaje o obratu na soukromých burzách, jako jsou vlastní směnárenské systémy některých velkých bank (např. Sigma X v Goldman Sachs) ani o soukromém umísťovaní akcií.Co se týče derivátů, aktivita na přepážkových trzích s deriváty se měří obratem jejich nevypořádaných pomyslných hodnot a nominálních hodnot hlášeným ze strany BIS.Kvantitativní odhadyPoužité předpoklady mají silný vliv na odhad příjmů a pro jednotlivé segmenty trhu s liší. Níže uvedené výsledné odhady jsou tudíž jen pro ilustraci a byly pro ně použity údaje z roku 2010.Uvedená částka v navrhovaném „RVZ 2014“ odpovídá kombinaci těchto tří kategorií:i) Daň z transakcí s cennými papíry (DTCP) vybíraná ze všech transakcí s dluhopisy a akciemi uskutečněných na regulovaných trzích v sazbě 0,1 %.ii) Uložení daňové sazby 0,01 % na měnové deriváty, konkrétně termínované obchody (futures) s akciemi, futures s opcemi na akciové indexy, dluhopisové opce a termínované obchody (futures) s dluhopisy.iii) Stejná sazba platná pro úrokové deriváty na přepážkových (mimoburzovních) trzích včetně dohod o budoucích úrokových sazbách, swapů a opcí.Konkrétní předpoklady o transakčních nákladech, daňových únicích a fiskální elasticitě jsou obsaženy v posouzení dopadu k návrhu směrnice o dani z finančních transakcí [SEK(2011) 1102 a 1103].Předpokládá se, že pro rozpočet EU budou zachovány dvě třetiny.Částky se zvyšují počínaje odhady na rok 2010 s použitím odhadů o růstu nominálního HND.[1] Pozměněný návrh nařízení Rady, kterým se stanoví prováděcí opatření pro systém vlastních zdrojů Evropské unie, KOM(2011) 740 ze dne 9.11.2011.[2] Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1.[3] KOM(2011) 512 ze dne 29. června 2011.[4] Návrh nařízení Rady o metodách a postupech pro poskytování vlastních zdrojů založených na dani z přidané hodnoty, KOM (2011) 737 ze dne 9.11.2011[5] Změněný návrh nařízení Rady o metodách a postupu pro poskytování tradičních vlastních zdrojů a vlastních zdrojů z HND a o opatřeních ke krytí hotovostních nároků, KOM(2011) 742 ze dne 9.11.2011.[6] Úř. věst C. , , s. .[7] Úř. věst. C […], […], s. […].[8] Úř. věst. L […], […], s. […].[9] Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1.[10] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.[11] Úř. věst. L […], […], s. […].[12] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.[13] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).[14] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.[15] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[16] Uvedené v článku 185 finančního nařízení.[17] Technická a/nebo správní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.[18] SZ = smluvní zaměstnanec; DZ = dočasný zaměstnanec; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.[19] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé linie „BA“).[20] V podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.[21] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.


|

52011PC0210

/* KOM/2011/0210 konecném znení - NLE 2011/0088 */  Návrh NAŘÍZENÍ RADY o změně nařízení (ES) č. 1425/2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a kterým se ukončuje řízení týkající se dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Malajsie

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 18.4.2011KOM(2011) 210 v konečném znění2011/0088 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo změně nařízení (ES) č. 1425/2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a kterým se ukončuje řízení týkající se dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z MalajsieDŮVODOVÁ ZPRÁVA1.  SOUVISLOSTI NÁVRHU2.  Odůvodnění a cíle návrhuTento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství.-  Obecné souvislostiTento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuNařízení Rady (ES) č. 1425/2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska.-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNevztahuje se na tento návrh.3.  KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů4.  Konzultace zúčastněných stranZúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo třeba využít externích odborných konzultací.-  Posouzení dopadůTento návrh je výsledkem provádění základního nařízení.Základní nařízení neobsahuje ustanovení týkající se obecného posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny.5.  PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU6.  Shrnutí navrhovaných opatřeníPřiložený návrh nařízení Rady se zakládá na konečném zjištění, že jeden čínský vyvážející výrobce splňuje všechna kritéria k tomu, aby mu byl přiznán status nového vyvážejícího výrobce, a aby se na něj tudíž vztahovalo vážené průměrné antidumpingové clo ve výši 8,4 %.-  Právní základNařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství.-  Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni.Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět.-  Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu:Jiné prostředky by nebyly přiměřené, neboť základní nařízení nestanoví náhradní možnosti.7.  ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie.2011/0088 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo změně nařízení (ES) č. 1425/2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a kterým se ukončuje řízení týkající se dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z MalajsieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“),s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1425/2006[2], a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. PŘEDCHOZÍ POSTUP8.  Nařízením (ES) č. 1425/2006 uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Unie. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících vyvážejících výrobců při šetření, které vedlo k uložení antidumpingového cla (dále jen „původní šetření“) v ČLR, byl vybrán vzorek čínských vyvážejících výrobců a společnostem zařazeným do vzorku byly uloženy individuální celní sazby v rozmezí od 4,8 % do 12,8 %, přičemž na ostatní spolupracující společnosti, které do vzorku zařazeny nebyly, byla uvalena celní sazba ve výši 8,4 %. Nařízením (ES) č. 249/2008 byla pro jistou společnost stanovena celní sazba ve výši 4,3 %. Na společnosti v ČLR, které se samy nepřihlásily ani při šetření nespolupracovaly, byla uvalena celní sazba ve výši 28,8 %.9.  Článek 2 nařízení Rady (ES) č. 1425/2006 stanoví, že pokud nový vyvážející výrobce v ČLR předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že10.  během období šetření (od 1. dubna 2004 do 31. března 2005) (dále jen „období šetření“) nevyvážel do Společenství výrobky popsané v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení (první kritérium),11.  není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v ČLR, jejichž výrobky podléhají antidumpingovým opatřením uloženým uvedeným nařízením (druhé kritérium), a dále12.  skutečně vyvezl do Společenství dotčené výrobky po období šetření, od kterého jsou opatření odvozena, nebo se smluvně neodvolatelně zavázal k vývozu podstatného množství výrobků do Společenství (třetí kritérium),13.  článek 1 uvedeného nařízení může být změněn tak, že novému vyvážejícímu výrobci bude poskytnuta celní sazba použitelná pro spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku, tj. 8,4 %.14.  Seznam společností, na které byla uvalena vážená průměrná celní sazba ve výši 8,4 % pro spolupracující společnosti, byl změněn nařízeními (ES) č. 249/2008[3] a (ES) č. 189/2009[4] a nařízením Rady (EU) č. XXX.B. ŽÁDOSTI NOVÝCH VYVÁŽEJÍCÍCH VÝROBCŮ15.  Šest čínských společností požádalo, aby měly stejný status jako společnosti, které spolupracovaly při původním šetření, ale nebyly zařazeny do vzorku (dále jen „status nového vyvážejícího výrobce“).16.  Bylo přezkoumáno, zda těchto šest žadatelů splňuje kritéria pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce uvedená v článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1425/2006.17.  Formulář žádosti byl zaslán všem šesti žadatelům, kteří byli požádáni o předložení důkazů svědčících o tom, že splňují tři výše uvedená kritéria.18.  Jedna ze společností požadující status nového vyvážejícího výrobce nepředložila požadované informace. Proto nebylo možné ověřit, zda splňuje kritéria stanovená v článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1425/2006, a její žádost musela být zamítnuta.19.  Jedna ze společností vzala svou žádost zpět.20.  Jedna ze společností nevyvezla po období šetření dotčený výrobek do Unie ani se smluvně neodvolatelně nezavázala k vývozu podstatného množství výrobků do Unie. Nesplnila tak třetí kritérium, a její žádost byla proto zamítnuta.21.  Jedna ze společností nebyla považována za nového vyvážejícího vývozce, jelikož je ve spojení s vyvážejícím výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 1425/2006. Nesplnila tak druhé kritérium, a její žádost byla proto zamítnuta.22.  Jedna ze společností předložila zavádějící informace ohledně svého data založení. Tato skutečnost zpochybňuje spolehlivost poskytnutých informací, včetně časového období, ve kterém mohl být dotčený výrobek vyvážen do EU. Její žádost byla proto zamítnuta.23.  Důkazy předložené zbývajícím čínským vyvážejícím výrobcem byly považovány za dostatečné k prokázání toho, že společnost splňuje kritéria stanovená v článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1425/2006. Tomuto vyvážejícímu výrobci byla tudíž přiznána celní sazba použitelná pro spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku (tj. 8,4 %), a proto může být jeho název doplněn do seznamu vyvážejících výrobců v příloze I nařízení Rady (ES) č. 1425/2006.24.  Žadatelé a výrobní odvětví Unie byli informováni o výsledcích šetření a měli příležitost předložit připomínky.25.  Veškerá tvrzení a podání učiněná zúčastněnými stranami byla přezkoumána a řádně vzata v úvahu, pokud byla oprávněná,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Do seznamu výrobců z Čínské lidové republiky uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 1425/2006 se doplňuje tato společnost:Společnost | Město | Doplňkový kód TARIC |Xiamen Good Plastic Co., Ltd. | Xiamen | B109 |Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda [1] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[2] Úř. věst. L 270, 29.9.2006, s. 4.[3] Úř. věst. L 76, 19.3.2008, s. 8.[4] Úř. věst. L 67, 12.3.2009, s. 5.


Důležité právní upozornění

|

52006PC0640

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady kterým se mění nařízení č. xxx/2006 o léčivých přípravcích používaných v pediatrii a o změně nařízení (EHS) č. 1768/92, směrnice 2001/20/ES, směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004  /* KOM/2006/0640 konecném znení - COD 2006/0207 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 24.10.2006KOM(2006) 640 v konečném znění2006/0207 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení č. xxx/2006 o léčivých přípravcích používaných v pediatrii a o změně nařízení (EHS) č. 1768/92, směrnice 2001/20/ES, směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVACílCílem tohoto návrhu je změna nařízení Komise (ES) č. xxx/2006 o léčivých přípravcích používaných v pediatrii a o změně nařízení (EHS) č. 1768/92, směrnice 2001/20/ES, směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004, aby bylo v souladu s rozhodnutím Rady č. 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[1], naposledy pozměněným rozhodnutím Rady č. 2006/512/ES ze dne 17. července 2006[2].SouvislostiRozhodnutí 2006/512/ES zavedlo nový typ postupu pro výkon prováděcích pravomocí, regulativní postup s kontrolou. Pro všeobecná opatření, jejichž předmětem je změna jiných než podstatných prvků základních aktů přijatých postupem podle článku 251 Smlouvy a to i zrušením některých těchto prvků nebo doplněním aktu o nové jiné než podstatné prvky, je třeba v budoucnu použít regulativní postup s kontrolou.ObsahNařízení (ES) č. xxx/2006 stanoví prováděcí pravomoci Komise prostřednictvím regulativního postupu:-  v čl. 20 odst. 2 s cílem upřesnit důvody poskytnutí zprávy a-  v čl. 49 odst. 3 ohledně maximálních částek, podmínek a postupů vymáhání finančních sankcí.Nařízení (ES) č. xxx/2006 je třeba změnit, aby tato dvě prováděcí opatření mohla být přijata pomocí nového regulativního postupu s kontrolou, protože jejich cílem je doplnění nařízení o jiné než podstatné prvky.Právní základČlánek 95 Smlouvy o ES.Zásada subsidiarityTento návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.Zásada proporcionalityTento návrh je v souladu se zásadou proporcionality, pokud se omezí na změny nezbytně nutné pro uvedení do souladu nařízení (ES) č. xxx/2006.Volba nástrojeNavrženým nástrojem je nařízení. Je to jediný možný nástroj vzhledem ke skutečnosti, že se návrh týká změny již existujícího nařízení.Rozpočtové důsledkyTento návrh nemá žádný dopad na rozpočet Společenství.2006/0207 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení č. xxx/2006 o léčivých přípravcích používaných v pediatrii a o změně nařízení (EHS) č. 1768/92, směrnice 2001/20/ES, směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[3],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[4],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[5],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[6],vzhledem k těmto důvodům:1.  Čl. 20 odst. 2 a čl. 49 odst. 3 nařízení (ES) č. xxx/2006 stanoví použití regulativního postupu podle rozhodnutí Rady č. 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[7].2.  Rozhodnutí 1999/468/ES bylo změněno rozhodnutím 2006/512/ES[8], které stanoví regulativní postup s kontrolou pro všeobecná opatření, jejichž předmětem je změna jiných než podstatných prvků základního aktu přijatého postupem podle článku 251 Smlouvy a to i zrušením některých těchto prvků nebo doplněním aktu o nové jiné než podstatné prvky.3.  V důsledku toho je třeba změnit nařízení (ES) č. xxx/2006,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 51 nařízení (ES) č. xxx/2006 se odstavec 2 nahrazuje tímto:« 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí“.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[2] Úř.věst. L 200, 22.7.2006, s. 11.[3] Úř. věst. C , , s. .[4] Úř. věst. C , , s. .[5] Úř. věst. C , , s. .[6] Úř. věst. C , , s. .[7] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[8] Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11.


|

52011PC0554

/* KOM/2011/0554 v konečném znění - 2011/0237 (NLE) */  Návrh NAŘÍZENÍ RADY o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

	DŮVODOVÁ ZPRÁVA1) Souvislosti návrhu-  Odůvodnění a cíle návrhuTento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“), v řízení před pozbytím platnosti týkajícím se antidumpingového cla z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky.-  Obecné souvislostiTento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuKonečné antidumpingové clo z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 pocházejících z Čínské lidové republiky bylo uloženo nařízením Rady (ES) č. 1174/2005 (Úř. věst. L 189, 21.7.2005, s. 1) ve znění nařízení Rady (ES) č. 684/2008 (Úř. věst. L 182, 19.7.2008, s. 1).-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNevztahuje se na tento návrh.2) Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů-  Konzultace zúčastněných stranZúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo třeba využít externích odborných konzultací.-  Posouzení dopadůTento návrh je výsledkem provádění základního nařízení.Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny.3) Právní stránka návrhu-  Shrnutí navrhovaných opatřeníDne 20. července 2010 zahájila Komise na základě odůvodněné žádosti dvou výrobců v Unii přezkum před pozbytím platnosti antidumpingového cla vztahujícího se na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky.Na základě přezkumného šetření byl zjištěn přetrvávající dumping, který by danému výrobnímu odvětví Unie opět působil újmu, pokud by byla antidumpingová opatření zrušena. Dále bylo zjištěno, že pozbytí platnosti opatření by nebylo v zájmu Unie.Proto se navrhuje, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které stávající opatření prodlouží a které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději dne 19. října 2011.-  Právní základNařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství.-  Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni.Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět.-  Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu:Základní nařízení nestanoví náhradní možnosti.4) Rozpočtové důsledkyNávrh nemá žádný dopad na rozpočet Unie.2011/0237 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP1.  Platná opatření2.  Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1174/2005[2] konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v současnosti kódů KN 8427 90 00 a ex 8431 20 00 pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 7,6 % do 46,7 %.3.  Rada na základě prozatímního přezkumu z moci úřední, zaměřeného na definici výrobku, objasnila v nařízení (ES) č. 684/2008[3] definici výrobku původního šetření.4.  Po provedení šetření z moci úřední zaměřeného proti obcházení antidumpingových opatření Rada rozšířila nařízením (ES) č. 499/2009[4] konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené nařízením (ES) č. 1174/2005 na ruční paletové vozíky a jejich základních díly zasílané z Thajska bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.5.  Žádost o přezkum před pozbytím platnosti6.  Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti[5] platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 21. dubna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali dva výrobci v Unii: BT Products AB a Lifter S.r.l. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě téměř veškerou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii.7.  Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.8.  Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti9.  Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 20. července 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie [6] (dále jen „oznámení o zahájení“).10.  Šetření11.  Období šetření12.  Šetření se týkalo pokračování nebo opakování dumpingu a proběhlo v období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).13.  Strany dotčené šetřením14.  O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.15.  Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.16.  Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.17.  Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. Od dvou skupin výrobců v Unii, které jsou žadateli, byly obdrženy odpovědi. Žádný ze známých vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice (dále jen „ČLR“) na přezkumu nespolupracoval. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce ani uživatel nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.18.  Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:Výrobci v Unii-  Lifter SRL, Casole d'Elsa, Itálie;-  BT Products AB, Mjölby, Švédsko.B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK19.  Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření a tentýž, jehož definici objasnil prozatímní přezkum, tedy ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).20.  Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu EU, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU21.  V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.22.  Předběžné poznámky23.  Při zahájení bylo kontaktováno 19 známých čínských vyvážejících výrobců. Původně zareagovala pouze jedna společnost, Crown Equipment (Suzhou), která souhlasila se zařazením do vzorku, následně však svou spolupráci stáhla. Potom už žádný z vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadateli, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, údajích Eurostatu a rovněž úředních statistických údajích o vývozu ČLR.24.  Dumping dovozu během období přezkumného šetření25.  Srovnatelná země26.  V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.27.  Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země Kanada. Jelikož však byla výroba v Kanadě ukončena, byla v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšlena jako srovnatelná země Brazílie. Žádný ze známých brazilských vyvážejících výrobců však se spoluprací nesouhlasil. Alternativně se uvažovalo o spolupráci s 27 indickými výrobci a dvěma tchajwanskými výrobci, avšak ani s nimi nebylo možné navázat spolupráci. Zúčastněné strany nepředložily žádné další návrhy na srovnatelnou zemi.28.  Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise neprokázala, že ve stávajícím případě bylo použití údajů ze srovnatelné země nemožné. Návrhy, které tato společnost podala, byly prověřeny. V některých případech společnosti navrhované nespolupracujícím vývozcem zřejmě nejsou výrobci dotčeného výrobku. Tato společnost rovněž navrhovala, že měl být jako srovnatelná země použit Vietnam. Vietnam však nemohl být vzat v úvahu, protože není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Jak je objasněno výše v 17. a 18. bodě odůvodnění, Komise kontaktovala velké množství společností ve třech potenciálních srovnatelných zemích: Brazílii, Indii a Tchajwanu. Navzdory veškerému úsilí však nedošlo k žádné spolupráci. Za absence spolupráce ze strany některé srovnatelné země se běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela určit na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Evropské unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.29.  Běžná hodnota30.  Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany srovnatelné země na současném přezkumu byla jako základ pro určení běžné hodnoty použita cena skutečně zaplacená nebo splatná za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Stejná metodologie byla použita pro společnost, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, i pro společnosti, kterým zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření přiznáno nebylo.31.  Vývozní cena32.  Vzhledem k tomu, že nebylo možné navázat spolupráci s čínskými vyvážejícími výrobci, byla vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů. Za účelem stanovení vývozní ceny byly použity různé zdroje informací. Údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců, které předložili žadatelé a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států.33.  Srovnání34.  Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, které ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu a také na pojištění ve vyvážející zemi.35.  Dumpingové rozpětí36.  V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Toto srovnání prokázalo během období přezkumného šetření existenci podstatného dumpingu s dumpingovým rozpětím od 97 % do 224 %. Značný rozdíl v dumpingovém rozpětí je dán různými údaji použitými pro stanovení vývozní ceny.37.  Vývoj dovozu v případě zrušení opatření38.  Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na údajích poskytnutých žadateli, údajích Eurostatu a úředních statistických údajích o vývozu ČLR.39.  V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, volná kapacita vývozců a atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí.40.  Vývoj dovozu z ČLR41.  Čínští vyvážející výrobci i po uložení opatření v roce 2005 nadále dodávali na trh EU značné objemy ručních paletových vozíků. Objem dovozu z ČLR do EU během období přezkumného šetření, téměř 400 000 jednotek, což představuje 99 % celkového dovozu EU, značně překročil úroveň zaznamenanou před uložením opatření (v rozmezí od 118 000 jednotek v roce 2000 do 280 000 jednotek v původním období šetření).42.  Volná kapacita vývozců43.  Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné zdroje informací o výrobě a kapacitě v ČLR, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů poskytnutých žadateli. Informace o trhu obsažené v žádosti o přezkum, které zúčastněné strany nenapadly, ukazují na ohromnou kapacitu v ČLR. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů, resp. 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu EU. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009).44.  Úroveň výroby jasně poukazuje k závěru, že pokud by nebyla uložena opatření, mohlo by směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.45.  Atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí46.  Pro čínské vyvážející výrobce je trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen. Dovoz z ČLR vstupuje na trh EU přibližně za třetinovou cenu, jakou výrobní odvětví Unie požaduje od svých odběratelů v EU, s nimiž není ve spojení.47.  Na základě čínských vývozních statistik bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření směřovalo do Unie 40 % veškerého čínského vývozu ručních paletových vozíků. Druhým největším vývozním trhem pro čínské ruční paletové vozíky jsou USA, kam směřuje 20 % veškerého čínského vývozu, a zbývající objem je rozdělen fragmentárně mezi různé destinace.48.  Čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí kromě USA. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu EU a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do různých zemí.49.  Čínské vývozní ceny do EU jsou značně vyšší než čínské vývozní ceny do USA (během období přezkumného šetření byly vyšší o 17 %). Vzhledem k nespolupráci čínských vývozců nelze určit, do jaké míry lze tento cenový rozdíl vysvětlit rozdíly ve skladbě sortimentu výrobků. Na základě dostupných údajů o vývozu však nelze vyloučit, že by ruční paletové vozíky vyvážené v současnosti do USA za nižší ceny nebyly (zčásti) přesměrovány na trh Unie, pokud by opatření byla zrušena. Takový vývoj by mohl být vysvětlen důvody, které jsou uvedeny v 31. bodě odůvodnění.50.  Výše uvedené srovnání cen prokazuje, že pro čínské vyvážející výrobce zůstává EU i nadále vysoce atraktivní destinací, a že by tito výrobci velmi pravděpodobně i nadále vyváželi velká množství ručních paletových vozíků za nízké ceny.51.  Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu52.  Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE53.  Výroba v Unii54.  V Unii vyrábí obdobný výrobek dvě skupiny společností, které jsou žadateli, a třetí výrobce ručních paletových vozíků v Unii. Výroba uvedených společností představuje celkovou výrobu obdobného výrobku ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.55.  Výrobní odvětví Unie56.  Jelikož tito výrobci představují celkovou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii, má se za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.57.  Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise použila nepřesnou definici výrobního odvětví Unie, jelikož do definice výrobního odvětví Unie a do své analýzy újmy zahrnula nespolupracujícího výrobce v Unii. Argumentoval, že tímto porušila čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Avšak podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení výrobní odvětví Unie zahrnuje výrobce obdobných výrobků v Unii jako celek. Nespolupracující výrobce proto tvoří část výrobního odvětví Unie podle základního nařízení. Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, údaje pro nespolupracujícího výrobce v Unii byly zahrnuty pouze s ohledem na analýzu objemu prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a analýzu podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Také je třeba poznamenat, že pokud by byl nespolupracující výrobce v Unii z analýzy vyloučen, zjištění, ke kterým šetření dospělo, by zůstala nezměněna.E. SITUACE NA TRHU UNIE58.  Předběžná poznámka59.  Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce dotčeného výrobku na tomto šetření nespolupracoval, údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR (dále jen „dotčená země“) do Evropské unie jsou založeny na údajích Eurostatu.60.  Spotřeba na trhu Unie61.  Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.62.  Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009.Tabulka 12007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Celková spotřeba EU (v kusech) | 783 330 | 654 843 | 385 410 | 468 557 |Index (2007 = 100) | 100 | 84 | 49 | 60 |63.  Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR64.  Objem dovozu pocházejícího z ČLR v posuzovaném období poklesl o 37 % a během období přezkumného šetření dosáhl úrovně 387 907 kusů. Navzdory značnému poklesu poptávky v Unii se však podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období zvýšil, protože čínský dovoz neklesal stejným tempem jako spotřeba v Unii. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se proto mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 83 %, značně zvýšil. Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období mírně kolísala.Tabulka 22007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Objem dovozu z dotčené země (v kusech) * | 612 222 | 522 573 | 300 222 | 387 907 |Index (2007=100) | 100 | 85 | 49 | 63 |Podíl dovozu z dotčené země na trhu* | 78 % | 80 % | 78 % | 83 % |Cena dovozu z dotčené země (EUR/kus)* | 96 | 92 | 100 | 97 |Index (2007 = 100) | 100 | 96 | 104 | 101 |* Údaje Eurostatu. V roce 2007 a 2008 byla část čínských výrobků deklarována jako mající původ v Thajsku, dokud nebyla v roce 2008 proti dovozu z Thajska zavedena opatření zaměřená proti obcházení. Tento dovoz z Thajska byl proto přidán k dovozu z dotčené země, což poněkud ovlivnilo údaje z let 2007 a 2008 v tabulce 2 výše.65.  Hospodářská situace výrobního odvětví Unie66.  V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Z důvodů zachování důvěrnosti (na přezkumu spolupracovali pouze dva výrobci – žadatelé) jsou níže uvedeny pouze indexy. Pokud jde o celkový objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, uvedené níže v tabulkách 6 a 7, jsou z důvodu soudržnosti s výše uvedenými tabulkami 1 a 2 (spotřeba a podíl čínského dovozu na trhu) údaje založeny na zahrnutí všech tří výrobců v Unii, tj. včetně dvou skupin – žadatelů a třetího výrobce, který na přezkumu nespolupracovat (údaje o objemu prodeje nespolupracujícího výrobce jsou založeny na informacích předložených žadateli).67.  Výroba68.  V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2007 klesla o 35 %.Tabulka 32007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Výroba (v kusech) |Index (2007 = 100) | 100 | 84 | 55 | 65 |69.  Kapacita a využití kapacity70.  Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2007 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 20 procentních bodů mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy bylo využití kapacity na velmi nízké úrovni.Tabulka 42007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Výrobní kapacita (v kusech) |Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |Využití kapacity |Index (2007 = 100) | 100 | 84 | 55 | 65 |71.  Stav zásob72.  Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 56 %.Tabulka 52007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Konečný stav zásob (kusy) |Index (2007 = 100) | 100 | 131 | 59 | 156 |73.  Objem prodeje74.  Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během posuzovaného období o 50 % s tím, že k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a 2009.Tabulka 62007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Prodej EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v kusech) |Index (2007 = 100) | 100 | 79 | 55 | 50 |75.  Podíl na trhu76.  Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil z již i tak nízké úrovně v roce 2007 o dalších 16 %. Dva ze čtyř výrobců v Unii, kterých se týkalo původní šetření, výrobu ručních paletových vozíků ukončili. Obě události lze vnímat jako následek zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu na evropský trh, přičemž tento tlak pociťovalo výrobní odvětví Unie tím více v situaci výrazně klesající spotřeby.Tabulka 72007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Podíl výrobního odvětví Unie na trhu |Index (2007 = 100) | 100 | 95 | 111 | 84 |77.  Růst78.  Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo 3,2 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 5 procentních bodů.79.  Zaměstnanost80.  Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Poukazuje to na úsilí výrobního odvětví Unie racionalizovat výrobu v situaci výrazně klesající poptávky.Tabulka 82007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob) |Index (2007 = 100) | 100 | 84 | 76 | 83 |81.  Produktivita82.  Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 22 %.Tabulka 92007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Produktivita (v kusech na zaměstnance) |Index (2007 = 100) | 100 | 103 | 74 | 78 |83.  Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu84.  Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšily o 4 %.Tabulka 102007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Jednotková cena na trhu EU (EUR/kus) |Index (2007 = 100) | 100 | 101 | 103 | 104 |85.  Mzdy86.  Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se snížila průměrná mzda na zaměstnance o 29 %. To rovněž poukazuje na úspěšné úsilí výrobního odvětví Unie omezit náklady navzdory problémům způsobeným drastickým snížením objemu výroby.Tabulka 112007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) |Index (2007 = 100) | 100 | 91 | 63 | 71 |87.  Investice88.  Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie prudce snížil o 91 %.Tabulka 122007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Čisté investice (v EUR) |Index (2007 = 100) | 100 | 58 | 27 | 9 |89.  Ziskovost a návratnost investic90.  Ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření značně poklesla, a to o 66 %.91.  Návratnost investic se během posuzovaného období rovněž značně snížila, a to o 57 %.Tabulka 132007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) |Index (2007 = 100) | 100 | 68 | -2 | 34 |Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) |Index (2007 = 100) | 100 | 80 | -2 | 43 |92.  Peněžní tok a schopnost získat kapitál93.  Čistý peněžní tok z provozních činností je uveden níže v tabulce 14. Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.Tabulka 142007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Peněžní tok (v EUR) |Index (2007 = 100) | 100 | 84 | 65 | 73 |94.  Rozsah dumpingového rozpětí95.  Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.96.  Zotavení z účinků předchozího dumpingu97.  Z pečlivého zvážení výše uvedených ukazatelů vyplývá, že navzdory zavedení antidumpingových opatření v roce 2005 zůstala i nadále hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie zranitelná kvůli zahlcení trhu EU levnými čínskými výrobky. Tato již dosti prekérní situace se během roku 2009 a období přezkumného šetření zvrátila v situaci, kdy docházelo zcela jasně k újmě – značný pokles spotřeby v Unii ještě zdůraznil celý rozsah negativního tlaku vyvíjeného dumpingovým dovozem z Číny. Během uvedeného období bylo výrobní odvětví Unie svědkem toho, že jeho objem výroby a prodeje klesal rychlejším tempem než spotřeba v Unii a utrpělo proto značné dodatečné ztráty, pokud jde o podíl na trhu. Během stejného období, a navzdory opatřením, se podíl čínského dovozu na trhu dále zvýšil a čínské výrobky byly i nadále dováženy za podstatně nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření se zisky výrobního odvětví Unie dále snížily. Výrobní odvětví Unie se proto nemohlo zotavit z účinků dumpingu a jeho situace se během období přezkumného šetření ještě dále zhoršila.98.  Závěry99.  Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů negativně: ziskovost klesla o 4,9 procentních bodů, objem výroby a prodeje klesl o 35, respektive 50 %, využití kapacity o 35 % a poté následoval pokles zaměstnanosti. I když je možné část tohoto negativního vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 40 %, je další pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 4 procentní body) a neustálé zvyšování podílu dovozu z Číny na trhu jasnou známkou narůstajícího tlaku vyplývajícího z čínského dumpingového dovozu. Vzhledem k téměř monopolní situaci, které již čínský dovoz na trhu Unie dosáhl, by jakékoli další zvýšení čínského dovozu – a to také z důvodu jeho značně nízkých cen –, mohlo snížit úroveň využití výroby výrobního odvětví Unie až pod minimální hranici, nezbytnou k zajištění její udržitelnosti. V tomto ohledu se připomíná, že dva výrobci v Unii byli přinuceni během posuzovaného období ukončit svou obchodní činnost v oblasti ručních paletových vozíků, jak již bylo uvedeno výše ve 47. bodě odůvodnění.100.  V připomínkách k poskytnutým informacím jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že některé ukazatele včetně výroby, objemu prodeje, ziskovosti, využití kapacit a zaměstnanosti ve skutečnosti neukazují na žádný negativní vývoj pro výrobní odvětví Unie. Avšak tato společnost se zabývala pouze vývojem mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, zatímco pro posouzení újmy je třeba posoudit celkový vývoj výrobního odvětví Unie během posuzovaného období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Jak bylo objasněno výše (viz 43. až 49. bod odůvodnění), veškeré ukazatele újmy uvedené čínským vývozcem se během posuzovaného období vyvíjely negativně.101.  Stejný vývozce navíc tvrdil, že Komise nerozlišovala mezi újmou způsobenou následkem dumpingového dovozu a mezi jinými následky, zejména poklesem poptávky v důsledku hospodářské krize. Zatímco však spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 40 %, podařilo se čínským vývozcům ve stejném období citelně zvýšit svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Navíc, jak bylo objasněno výše v 58. bodě odůvodnění, se připomíná, že dopad dumpingového dovozu způsobil ve skutečnosti větší újmu během období slabé poptávky.Závěrem je proto třeba říci, že navzdory existenci antidumpingových opatření utrpělo výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření podstatnou újmu.102.  Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů103.  Dopad dumpingového dovozu104.  Navzdory snížení spotřeby v Evropské unii během posuzovaného období neklesal objem dovozu z dotčené země stejným tempem, což mělo za následek další zvýšení podílu čínského dovozu na trhu. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracují, cenové podbízení a prodej pod cenou byly vypočítány na základě nejlepších dostupných údajů, které zahrnovaly nejrůznější zdroje informací, jako jsou údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců předložené žadateli a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států. Bylo zjištěno, že u dovozu z dotčené země dochází ke zřejmému prodeji pod cenou výrobního odvětví Unie v rozsahu od 43 % do 78 % v závislosti na zdroji použitých informací.105.  Dovoz z ostatních zemí106.  Dovoz z ostatních zemí je na velmi nízké úrovni a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ještě dále poklesl o 79 %. Podíl dovozu z jiných zemí na trhu se během období přezkumného šetření rovněž snížil. Z důvodu důvěrnosti (dva výrobci tvoří výrobní odvětví Unie) jsou níže uvedeny pouze indexy.Tabulka 152007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Objem dovozu z ostatních zemí (v kusech) |Index (2007 = 100) | 100 | 60 | 6 | 21 |Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu |Index (2007 = 100) | 100 | 71 | 12 | 34 |107.  Závěr108.  Jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, dovoz z dotčené země se v souvislosti s podílem na trhu během posuzovaného období zvýšil, k čemuž došlo navzdory značnému poklesu spotřeby v Unii. To zvýšilo podíl čínského dovozu na trhu během sledovaného období na 83 % spotřeby v Unii. Tento zvýšený tlak, pokud jde o objem, navzdory celkovému poklesu poptávky, byl zároveň spojen se značně nízkými cenami čínského dovozu do Unie, což vedlo k velkému cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie. Závěrem je proto třeba říci, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření.F. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY109.  Předběžné poznámky110.  Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření neumožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.111.  Pravděpodobný vývoj čínského vývozu v případě zrušení opatření112.  Jak bylo uvedeno výše v 27. bodě odůvodnění, v ČLR jsou k dispozici obrovské výrobní kapacity. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů a 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu EU. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009). Proto, pokud by nebyla opatření uložena, by mohlo směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.113.  Jak bylo uvedeno výše v 31. bodě odůvodnění, čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu EU a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do množství různých zemí.114.  Závěr115.  Ve světle zjištění uvedených výše v 66. a 67. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování podstatné újmy zjištěné během období přezkumného šetření, pokud by opatření byla zrušena. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu zhoršování hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, což by mohlo dokonce ve střednědobém horizontu ohrozit jeho samotnou existenci.G. ZÁJEM UNIE116.  Úvod117.  V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.118.  Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.119.  Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování škodlivého dumpingu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.120.  Zájem výrobního odvětví Unie121.  Výrobní odvětví Unie svůj podíl na trhu stále ztrácelo, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Dva z původních čtyř výrobců v Unii zastavili výrobu dotčeného výrobku. Během posuzovaného období navíc výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Bez opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.122.  Zájem dovozců a uživatelů123.  Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, ani žádný z uživatelů se nepřihlásil ke spolupráci. Je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný. Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží hlavně v Číně. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Dále je třeba připomenout, že během původního šetření byli spolupracující uživatelé vůči zavedení opatření neutrální a dospělo se k závěru, že ruční paletové vozíky mají pro jejich obchodní činnost pouze malý význam. Během tohoto přezkumu nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek. Ve skutečnosti by mohlo dojít k tomu, že bez uložení opatření by čínský dumpingový dovoz získal na trhu s ručními paletovými vozíky v EU monopol.124.  Závěr125.  Vzhledem k tomu, co bylo výše uvedeno, nelze dospět k jednoznačnému závěru, že zachování stávajících antidumpingových opatření by nebylo v zájmu Unie.H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ126.  Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.127.  Ve svých připomínkách k poskytnutým informacím zdůraznilo výrobní odvětví Unie, že úroveň dumpingu a cenového podbízení zjištěná během přezkumu je mnohem vyšší, než jaká byla při původním šetření, a že existuje zvyšující se tlak ze strany čínského dovozu. Výrobní odvětví Unie proto předložilo návrh, že by Komise měla rovněž zvážit přehodnocení výše antidumpingových cel. Vzhledem k těmto připomínkám a rovněž vzhledem ke zjištěním tohoto přezkumu se zvažuje možnost zahájení úplného prozatímního přezkumu omezeného na dumping.128.  Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření použitelná na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel různých sazeb.129.  Připomíná se, že opatření, jichž se týká tento přezkum, byla nařízením Rady (ES) č. 499/2009 rozšířena na dovoz stejného výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv. V rámci tohoto přezkumu nebyly v tomto ohledu předloženy žádné nové informace. Konečné antidumpingové clo ve výši 46,7 %, použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ na dovoz pocházející z ČLR by proto mělo být rozšířeno na dovoz téhož výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv.130.  Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.131.  Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi[7] se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 (kódy TARIC 8427 90 00 11 a 8427 90 00 19) a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8431 20 00 11 a 8431 20 00 19), pocházejících z Čínské lidové republiky. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:Společnost | Sazba cla (%) | dodatečný kód TARIC |Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Čínská lidová republika | 32,2 | A600 |Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika | 28,5 | A601 |Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika | 39,9 | A602 |Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Čínská lidová republika | 7,6 | A603 |Všechny ostatní společnosti | 46,7 | A999 |3. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, podrobněji definovaných v odstavci 1, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427 90 00 11 a 8431 20 00 11), zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[2] Úř. věst. L 189, 21.7.2005, s. 1.[3] Úř. věst. L 192, 19.7.2008, s. 1.[4] Úř. věst. L 151, 16.6.2009, s. 1.[5] Úř. věst. C 70, 19.3.2010, s. 29.[6] Úř. věst. C 196, 20.7.2010, s. 15.[7] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgie.