Důležité právní upozornění

|

52005PC0524

Návrh nařízení Rady o zavedení některých omezujících opatření vůči Uzbekistánu  /* KOM/2005/0524 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 20.10.2005KOM(2005) 524 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYo zavedení některých omezujících opatření vůči Uzbekistánu(předložený Komisí)ODŮVODNĚNÍ1.  Dne 23. května 2005 Rada důrazně odsoudila „hlášené nadměrné, nepřiměřené a nerozlišující použití síly ze strany uzbeckých bezpečnostních sil“ v Andižanu ve východním Uzbekistánu, ke kterému došlo na začátku měsíce. Rada vyzvala uzbecké orgány, aby odpovídajícím způsobem reagovaly na výzvu Organizace spojených národů k zahájení nezávislého mezinárodního vyšetřování, a dne 13. června 2005 vybídla tyto orgány, aby do konce června 2005 znovu zvážily svůj postoj.2.  Vzhledem k tomu, že doposud nedošlo k odpovídající reakci, společný postoj 2005/…/SZBP mimo jiné stanoví okamžité uložení zákazu vývozu zařízení pro vnitřní represi a zákazu poskytnutí technické a finanční pomoci v souvislosti s tímto zařízením, vojenskými činnostmi, zbraněmi a vojenským vybavením.3.  Jelikož tato omezující opatření spadají do oblasti působnosti Smlouvy o založení Evropského společenství, Komise navrhuje nařízení za účelem přerušení nebo omezení hospodářských vztahů s Uzbekistánem v míře stanovené společným postojem.NávrhNAŘÍZENÍ RADYo zavedení některých omezujících opatření vůči UzbekistánuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 60 a 301 této smlouvy,s ohledem na společný postoj 2005/…/SZBP ze dne xx. října 2005 o omezujících opatřeních proti Uzbekistánu[1],s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Dne 23. května 2005 Rada důrazně odsoudila „hlášené nadměrné, nepřiměřené a nerozlišující použití síly ze strany uzbeckých bezpečnostních sil“ v Andižanu ve východním Uzbekistánu, ke kterému došlo na začátku měsíce. Rada vyjádřila svou hlubokou lítost nad tím, že uzbecké orgány nereagovaly odpovídajícím způsobem na výzvu Organizace spojených národů k zahájení nezávislého mezinárodního vyšetřování. Dne 13. června 2005 vybídla tyto orgány, aby do konce června 2005 znovu zvážily svůj postoj.(2) Vzhledem k tomu, že doposud nedošlo k odpovídající reakci, společný postoj 2005/…/SZBP stanoví, že by měla být uložena některá omezující opatření na počáteční období jednoho roku, během kterého podléhají tato opatření stálému přezkumu.(3) Omezující opatření stanovená společným postojem 2005/…/SZBP zahrnují mimo jiné zákaz vývozu zařízení, která by mohla být použita k vnitřní represi, a zákaz technické pomoci, financování a finanční pomoci v souvislosti s vojenskými činnostmi, se zbraněmi a souvisejícím materiálem a zařízením, které by mohlo být použito k vnitřní represi.(4) Tato opatření spadají do oblasti působnosti Smlouvy, a proto, především aby se zajistilo jejich jednotné používání hospodářskými subjekty ve všech členských státech, jsou k jejich provedení, pokud jde o Společenství, nezbytné právní předpisy Společenství. Pro účely tohoto nařízení se za území Společenství považuje území členských států, na které se vztahuje Smlouva, za podmínek v ní stanovených.(5) V danou dobu by měl být seznam zařízení, která mohou být použita k vnitřní represi, doplněn referenčními čísly z kombinované nomenklatury v souladu s přílohou I nařízení Rady (EHS) č. 2658/1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku[2].(6) Členské státy by měly stanovit sankce za porušení ustanovení tohoto nařízení. Stanovené sankce by měly být přiměřené, účinné a odrazující.(7) Aby se zajistilo, že opatření tohoto nařízení jsou účinná, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost prvním dnem po vyhlášení,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:1. „zařízením, které může být použito k vnitřní represi“ se rozumí zboží uvedené v příloze I;2. „technickou pomocí“ se rozumí jakákoliv technická pomoc, která se vztahuje na opravy, vývoj, výrobu, montáž, zkoušení, údržbu nebo na jiné technické služby a která může mít formu instruktáže, poradenství, školení, předávání pracovních znalostí nebo dovedností nebo konzultací; technická pomoc zahrnuje též ústní formu pomoci;3. „územím Společenství“ se rozumí území členských států, na které se vztahuje Smlouva, za podmínek v ní stanovených.Článek 2Zakazuje se:a) prodávat, dodávat, převádět nebo vyvážet zařízení, které může být použito k vnitřní represi, přímo či nepřímo všem osobám, subjektům nebo orgánům v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi, bez ohledu na to, zda zařízení pochází ze Společenství či nikoli;b) poskytovat technickou pomoc související se zařízením podle písmene a) přímo či nepřímo všem osobám, subjektům nebo orgánům v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi;c) poskytovat financování nebo finanční pomoc související se zařízením podle písmene a) přímo či nepřímo všem osobám, subjektům nebo orgánům v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi;d) vědomě a úmyslně se účastnit činností, jejichž přímým či nepřímým cílem nebo důsledkem je podpora transakcí podle písmen a), b) nebo c).Článek 3Zakazuje se:a) poskytovat technickou pomoc související s vojenskou činností a s poskytováním, výrobou, údržbou a užíváním zbraní a souvisejícího materiálů všech typů včetně zbraní a střeliva, vojenských vozidel a vojenského vybavení, polovojenského vybavení a náhradních dílů k výše uvedenému přímo či nepřímo všem osobám, subjektům nebo orgánům v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi;b) poskytovat financování nebo finanční pomoc související s vojenskou činností, zejména úvěry, půjčky a pojištění vývozních úvěrů, pro jakýkoli prodej, dodávku, převod nebo vývoz zbraní a souvisejícího vojenského materiálu nebo pro jakékoli poskytnutí s tím související technické pomoci a jiných služeb všem osobám, subjektům nebo orgánům v Uzbekistánu nebo pro použití v této zemi;c) vědomě a úmyslně se účastnit činností, jejichž cílem nebo důsledkem je podpora transakcí uvedených v písmenech a) a b).Článek 41. Odchylně od článků 2 a 3 mohou příslušné orgány členských států, které jsou uvedeny v příloze II, povolit:a) prodej, dodávku, převod nebo vývoz zařízení, které může být použito k vnitřní represi, za předpokladu, že je určenoi) pro použití spolupracujícími jednotkami v rámci Mezinárodních bezpečnostních podpůrných sil (ISAF) a „operace Trvalá svoboda“ k podpoře a účasti na operacích v Afghánistánu, neboii) výhradně pro humanitární nebo ochranné účely;b) k poskytování financování, finanční pomoci nebo technické pomoci v souvislosti se zařízením uvedeným v písmenu a);c) k poskytování financování, finanční pomoci a technické pomoci v souvislosti s:i) nesmrtícím vojenským vybavením určeným výhradně pro humanitární nebo ochranné účely nebo pro programy na výstavbu institucí Organizace spojených národů, Evropské unie a Společenství nebo pro operace EU a OSN na řešení krizí; neboii) vojenským vybavením pro použití spolupracujícími jednotkami v rámci Mezinárodních bezpečnostních podpůrných sil (ISAF) a „operace Trvalá svoboda“ k podpoře a účasti na operacích v Afghánistánu.2. Na činnosti, které již proběhly, se neudělují žádná povolení.Článek 5Články 2 a 3 se nevztahují na ochranné oděvy, včetně neprůstřelných vest a vojenských přileb, dočasně vyvážené do Uzbekistánu výlučně pro vlastní potřebu pracovníků Organizace spojených národů, Evropské unie, Společenství nebo jeho členských států, zástupců sdělovacích prostředků a humanitárních a rozvojových pracovníků a doprovodných pracovníků.Článek 6O opatřeních přijatých podle tohoto nařízení se Komise a členské státy neprodleně vzájemně informují a zasílají si veškeré další důležité informace, jež mají k dispozici v souvislosti s tímto nařízením, zejména informace týkající se problémů s jeho porušováním a prosazováním a dále o rozhodnutích vynesených vnitrostátními soudy.Článek 7Komise je oprávněna měnit přílohu II na základě informací poskytnutých členskými státy.Článek 8Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.Členské státy oznámí Komisi tato pravidla neprodleně po vstupu tohoto nařízení v platnost a oznámí jí jejich další pozdější změny.Článek 9Toto nařízení se vztahuje na:a) území Společenství včetně jeho vzdušného prostoru;b) palubu letadel a plavidel, které spadají do pravomoci některého členského státu;c) všechny fyzické osoby, které jsou státními příslušníky členského státu bez ohledu na to, zda se nacházejí na území Společenství či nikoliv;d) všechny právnické osoby, subjekty nebo orgány zapsané nebo zřízené podle právních předpisů některého členského státu;e) všechny právnické osoby, subjekty nebo orgány v souvislosti s jakoukoli obchodní činností, která je provozována zcela nebo částečně v rámci Společenství.Článek 10Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […]Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHA ISeznam zařízení, která mohou být použita k vnitřní represi, podle čl. 1 odst. 1 a čl. 2 odst. 1Poznámka:Níže uvedený seznam nezahrnuje předměty, které jsou zvlášť určené nebo přizpůsobené pro vojenské použití.1. Neprůstřelné přílby, policejní přílby, ochranné štíty a neprůstřelné štíty a díly pro ně zvlášť určené.2. Zařízení zvlášť určená pro snímání otisků prstů.3. Elektrické světloměry.4. Neprůstřelné stavební přístroje.5. Lovecké nože.6. Výrobní zařízení zvlášť určená k výrobě brokovnic.7. Zařízení k ručnímu nabíjení střeliva.8. Zařízení pro odposlouchávání zpráv.9. Optické detektory pevných látek.10. Hlavně se zesilovačem obrazu.11. Teleskopické zbraňové zaměřovače.12. Zbraně s hladkým vývrtem a pro ně určené střelivo, které nejsou zvlášť určené pro vojenské využití, a pro ně zvlášť určené díly; s výjimkou :— signálních pistolí;— vzduchových nebo nábojnicových střelných zbraní určených jako průmyslové nástroje nebo přístroje k omračování zvířat.13. Simulátory výcviku v používání střelných zbraní a pro ně zvlášť určené nebo upravené díly a příslušenství.14. Bomby a granáty, které nejsou zvlášť určené pro vojenské využití, a pro ně zvlášť určené díly.15. Neprůstřelné vesty, které neodpovídají vojenským normám nebo specifikacím, a pro ně zvlášť určené díly.16. Užitková terénní vozidla s pohonem všech kol, která byla vyrobena s balistickou ochranou nebo jí vybavena, a tvarované obrnění pro tato vozidla.17. Vodní děla a pro ně zvlášť určené nebo upravené díly.18. Vozidla vybavená vodním dělem.19. Vozidla zvlášť určená nebo upravená tak, aby elektřinou rozháněla útočící demonstranty, a díly zvlášť určené nebo upravené pro tento účel.20. Akustická zařízení, která výrobce nebo dodavatel uvádí jako vhodná pro účel kontroly nepokojů, a pro ně zvlášť určené díly.21. Boty s kováním, útočné řetězy, pouta a elektrické obušky speciálně určené pro znehybňování lidí, s výjimkou— pout, jejichž celkový maximální rozměr včetně řetězu nepřesahuje při zamčení 240 mm.22. Přenosná zařízení určená nebo upravená pro účel kontroly nepokojů nebo sebeobrany, která využívají paralyzujících látek (například slzný plyn nebo dráždivý plyn), a pro ně zvlášť určené díly.23. Přenosná zařízení určená nebo upravená pro účel kontroly nepokojů nebo sebeobrany, která využívají elektrického šoku (včetně elektrických obušků, elektrických štítů, ochromujících střelných zbraní a střelných zbraní s elektrickými šipkami (taser)), a díly určené nebo upravené pro tento účel.24. Elektronická zařízení, která mohou detekovat uschované výbušniny, a pro ně zvlášť určené díly, s výjimkou— televizních nebo rentgenových kontrolních zařízení.25. Zařízení na elektronické rušení určené k zabránění detonacím způsobeným dálkovým radiovým ovládáním provizorních zařízení a pro ně zvlášť určené díly.26. Zařízení zvlášť určená pro vyvolání explozí elektrickými nebo neelektrickými prostředky, včetně odpalovacích zařízení, rozbušek, roznětek a detonačních kabelů, a pro ně zvlášť určené díly, s výjimkou— zařízení nebo dílů zvlášť určených pro zvláštní obchodní využití, které zahrnují uvedení v pohyb nebo provoz explozivními prostředky jiných zařízení, jejichž funkcí nevznikají exploze (například hustilky airbagů v automobilech, bleskosvody spouštěčů hasicích zařízení).27. Zařízení určená pro odstraňování výbušného zařízení; s výjimkou :— ochranných krytů bomb;— kontejnerů určených pro předměty, o kterých se ví, že jsou improvizovanými výbušnými zařízeními, nebo o kterých existuje takové podezření.28. Zařízení pro noční vidění a termovidění a hlavně se zesilovačem obrazu nebo čidla pevných látek.29. Nálože s lineárním ničivým působením.30. Níže uvedené výbušniny a příbuzné látky:— amatol,— nitrocelulóza (s obsahem dusíku více než 12,5 %),— nitroglykol,— pentaerytritol tetranitrát (PETN),— pikrylchlorid,— trinitrofenylmethylnitramin (tetryl), 2,4,6-trinitrotoluen (TNT)31. Zvlášť určený software a technologie potřebné pro všechny uvedené položky.PŘÍLOHA IISeznam příslušných orgánů podle článku 4(vyplní členské státy)BELGIEČESKÁ REPUBLIKADÁNSKONĚMECKOESTONSKOŘECKOŠPANĚLSKOFRANCIEIRSKOITÁLIEKYPRLOTYŠSKOLITVALUCEMBURSKOMAĎARSKOMALTANIZOZEMSKORAKOUSKOPOLSKOPORTUGALSKOSLOVINSKOSLOVENSKOFINSKOŠVÉDSKOSPOJENÉ KRÁLOVSTVÍEVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍKomise Evropských společenstvíGenerální ředitelství pro vnější vztahyŘeditelství pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (SZBP) a pro evropskou bezpečnostní a obrannou politiku (EBOP): Koordinace a příspěvek KomiseOddělení A.2: Právní a institucionální záležitosti, společné akce v rámci SZBP, sankce, Kimberleyský systémCHAR 12/163B - 1049 Bruxelles/BrusselBelgiumtel.: (32-2) 296 25 56fax: (32-2) 296 75 63E-mail: relex-sanctions@cec.eu.int.[1] Úř. věst. L , , s. .[2] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 493/2005(Úř. věst. L 82, 31.3.2005, s. 1).


				|

		52015PC0041

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se mění nařízení (EU) 2015/104, pokud jde o některá rybolovná práva pro mořčáka evropského /* COM/2015/041 final - 2015/0025 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Nařízení Rady (EU) 2015/104 stanovilo pro
rok 2015 rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují
plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace
a skupiny rybích populací. Tato rybolovná práva jsou během doby své
účinnosti zpravidla několikrát pozměněna.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Nevztahuje se na tento návrh.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Účelem navrhovaných úprav je změnit
nařízení (EU) 2015/104, jak je popsáno níže.
Komise do svého návrhu nařízení (EU) 2015/104
(COM(2014) 670) zahrnula opatření na ochranu populace mořčáka
evropského (Dicentrarchus labrax) v
severovýchodním Atlantiku. V červnu 2014 vydala Mezinárodní rada pro
průzkum moří (ICES) vědecké doporučení týkající se této
populace, jejíž velikost se od roku 2012 prudce zmenšuje. Kromě toho se
Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR)
domnívá, že stávající vnitrostátní opatření na ochranu
mořčáka evropského se obecně ukázala jako neúčinná.
Mořčák evropský je druh, který pomalu roste a pozdě dospívá.
Jeho míra úmrtnosti způsobená rybolovem dosahuje v současnosti
čtyřnásobku úrovně maximálního udržitelného výnosu.
Návrh Komise obsahoval omezení množství
úlovků pro rekreační rybáře a soubor opatření
zaměřených na obchodní rybolov tohoto druhu. Tato opatření Rada
nezachovala a v nařízení Rady (EU) 2015/104 proto nejsou obsažena.
Komise nyní pracuje na přijetí
opatření, která by urychleně snížila úmrtnost mořčáka
evropského způsobenou rybolovem v severovýchodním Atlantiku na
základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
o společné rybářské politice (základní nařízení o SRP).
Opatření jsou zaměřena na obchodní rybolov mořčáka
evropského. Vzhledem k tomu, do jaké míry se na úmrtnosti tohoto druhu
způsobené rybolovem podílí rekreační rybolov, je třeba do
nařízení o rybolovných právech pro rok 2015 zahrnout omezení odlovu pro
rekreační rybáře.
2015/0025 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY,
kterým se mění nařízení (EU) 2015/104,
pokud jde o některá rybolovná práva pro mořčáka evropského
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Nařízení Rady (EU) 2015/104[1] neobsahuje rybolovná
práva pro populaci mořčáka obecného (Dicentrarchus
labrax) v severovýchodním Atlantiku.
(2)       V červnu 2014
vydala Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) vědecké
doporučení týkající se populace mořčáka evropského v severovýchodním
Atlantiku a potvrdila, že se její velikost od roku 2012 prudce zmenšuje.
Kromě toho Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro
rybářství (VTHVR) hodnotil zavedená vnitrostátní opatření na ochranu
mořčáka evropského a obecně dospěl k závěru, že jsou
neúčinná. Mořčák evropský je druh, který pomalu roste a
pozdě dospívá. Míra úmrtnosti mořčáka evropského způsobená
rybolovem v severovýchodním Atlantiku dosahuje v současnosti
čtyřnásobku úrovně maximálního udržitelného výnosu.
(3)       Komise na základě
článku 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
1380/2013[2]
přijala naléhavá opatření ke snížení úmrtnosti mořčáka
evropského způsobené určitými druhy obchodního rybolovu.
(4)       K úmrtnosti této populace
způsobené rybolovem významně přispívá také rekreační
rybolov. Je proto vhodné stanovit rybolovná práva pro tuto populaci
ve formě denního limitu pro počet kusů, které si mohou
rekreační rybáři ponechat. Rekreační rybolov má několik forem,
například rybolov z rekreačního plavidla nebo rybolov na
pobřeží.
(5)       Jelikož denní limit
doplňuje naléhavá opatření, která Komise přijala pro
některé formy obchodního rybolovu, mělo by toto nařízení
vstoupit v platnost sedm dní po svém vyhlášení.
(6)       Nařízení Rady (EU) 2015/104
by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1

Nařízení (EU) 2015/104 se mění
takto:
1)           Článek 2 se nahrazuje tímto:
„Článek
2
Oblast
působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na tato
plavidla:
a)         plavidla Unie;
b)         plavidla třetích zemí ve vodách
Unie.
2. Pro účely článku 11a by se toto
nařízení mělo vztahovat rovněž na rekreační rybolov.“
2)           V článku 3 se doplňuje
nové písmeno m), které zní:
„m) „rekreačním rybolovem“ neobchodní
rybolovné činnosti využívající mořské živé vodní zdroje
například pro rekreační, turistické nebo sportovní účely.“
3)           Vkládá se nový článek 11a,
který zní:
„Článek
11a
Rekreační
rybolov mořčáka evropského v severovýchodním Atlantiku
Při rekreačním rybolovu
v divizích ICES IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj a VIIk
si lze ponechat nejvýše tři jedince mořčáka evropského
na osobu a den.“
Příloha I nařízení (EU) 2015/104 se
mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
4)         Toto nařízení vstupuje
v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské
unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2015/104 ze dne 19. ledna 2015,
kterým se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná
práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro
některé rybí populace a skupiny rybích populací, kterým se mění
nařízení (EU) č. 43/2014 a zrušuje nařízení (EU) č.
779/2014.
[2]               NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č.
1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o
změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č.
1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č.
639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES.
PŘÍLOHA
návrhu nařízení Rady,
kterým se mění nařízení (EU)
2015/104, pokud jde o některá rybolovná práva
Příloha I nařízení (EU) 2015/104 se
mění takto:
1. Do první tabulky (srovnávací tabulka
latinských a obecných názvů) se za položku týkající se Deania calcea
vkládá tato položka:
 „Dicentrarchus labrax || BSS || Mořčák evropský“
2. Do druhé tabulky (srovnávací tabulka
obecných a latinských názvů) se za položku týkající se rejnoka kruhového
vkládá tato položka:
 „Mořčák evropský || BSS || Dicentrarchus labrax“


title: Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY , kterým se mění nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, pokud jde o způsobilost intervencí do bydlení ve prospěch marginalizovaných společenství

text:
Důležité právní upozornění

|

52009PC0382

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 17.7.2009KOM(2009) 382 v konečném znění2009/0105 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY ,kterým se mění nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, pokud jde o způsobilost intervencí do bydlení ve prospěch marginalizovaných společenstvíDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Cílem tohoto návrhu je povolit finanční podporu EFRR pro intervence do bydlení ve prospěch marginalizovaných společenství žijících v členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo později. V nových členských státech žije převážná většina těchto společenství ve venkovských oblastech a v přístřešcích (ve venkovských i městských oblastech) a nemohou využívat podpory EFRR. Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení o EFRR[1] stanoví způsobilost výdajů na bydlení v nových členských státech. Dosavadní zkušenosti ovšem ukázaly, že podmínky způsobilosti neodpovídají zcela skutečným potřebám. Na základě stávajících pravidel EFRR mohou totiž intervence do bydlení probíhat v rámci operací rozvoje měst a formou renovací existujících domů. Podpora intervencí do bydlení ve venkovských oblastech nebo pro nahrazení „domů“ velmi špatné kvality v městských nebo venkovských oblastech proto nemůže být podle EFRR způsobilá. Ze strany EU je stále větší zájem a závazek bojovat proti sociálnímu vyloučení, mimo jiné pokud jde o zvláštní situaci Romů. Evropský parlament[2] a Rada[3] opakovaně žádaly Komisi, aby přijala opatření na podporu začleňování těchto společenství, která čelí extrémní nouzi a marginalizaci. Komise přijala závazek navrhnout – v rámci strukturálních fondů – opatření pro zlepšení životních podmínek těchto společenství. Tento návrh na změnu nařízení o EFRR představuje splnění tohoto závazku. Kromě toho obsahuje tento návrh za účelem zjednodušení malé formulační úpravy stávajícího čl. 7 odst. 2 nařízení o EFRR, pokud jde o rámec, ve kterém mají intervence do bydlení v městských oblastech probíhat, aniž by však byla změněna stávající pravidla způsobilosti ve prospěch EU-12. Konkrétně: i) Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení o EFRR svěřuje Komisi prováděcí pravomoci k definici kritérií pro výběr oblastí a k přijetí seznamu způsobilých intervencí do bydlení. Komise uplatnila svou pravomoc v článku 47 nařízení (ES) č. 1828/2006. Ovšem vzhledem k tomu, že situace v oblasti bydlení je ve skutečnosti velmi různorodá, se ukázalo, že kritéria stanovená Komisí nejsou přiměřená. Proto se v současnosti zjednodušují. Aby se přihlédlo ke zjednodušení článku 47 nařízení (ES) č. 1828/2006, které v současnosti probíhá, navrhuje se stanovit, aby prováděcí pravomoci svěřené Komisi byly nepovinné a nezávazné. ii) Pro účely přehlednosti by měly být způsobilé typy intervencí v existujících budovách (renovace společných částí obytných budov, renovace a změna využití budov ve veřejném vlastnictví za účelem jejich přeměny na „sociální bydlení“) zahrnuty do navrhovaného nařízení. iii) Stávající znění čl. 7 odst. 2 nařízení o EFRR: „výdaje jsou programovány v rámci operace integrovaného rozvoje měst nebo prioritních os pro oblasti, ve kterých dochází nebo by mohlo docházet k fyzickému chátrání staveb a sociálnímu vyloučení“ je třeba zdokonalit. Proto se navrhuje termíny „operace“ a „prioritní osa“ nahradit termínem „integrovaný přístup“, který zajistí, že intervence do bydlení bude součástí širší intervence, včetně takových aspektů týkajících se bydlení, jako jsou sociální služby, veřejné prostory, kultura, vzdělávání, dopravní infrastruktura, hospodářské činnosti v dané oblasti atd. bez ohledu na zdroj financování. |lt | Obecné souvislosti Přístup k bydlení a přijatelné podmínky bydlení pro všechny občany, zejména pro ty nejzranitelnější, jsou základními požadavky naší společnosti. Životní podmínky společenství, která čelí extrémní nouzi a marginalizaci, jsou v převážné většině případů žalostné: vysoká míra nezaměstnanosti, nízká úroveň vzdělání, nedostatečná kvalifikace, nedostatečné zdravotnické služby, kriminalita, prostorová segregace, sociální vyloučení, rasismus a nucené vystěhovávání vytvářejí smutný obraz, který je v rozporu se základními hodnotami Evropské unie. Finanční podpora ze strukturálních fondů může zásadním způsobem přispět k úsilí vnitrostátních orgánů o vyřešení této nepřijatelné situace. Proto by měly být zpřístupněny i příděly na intervence do bydlení ve prospěch těchto společenství, které v současnosti nejsou podle EFRR způsobilé, např. pro i) intervence do bydlení, které nejsou omezené na městské oblasti, a ii) intervence do bydlení ve formě nahrazení domů velmi špatné kvality bez ohledu na to, zda se nacházejí v „městských“ nebo „venkovských“ oblastech. Aby se zabránilo případům bezdůvodné diskriminace, měla by být hlavní zásadou u navrhovaných intervencí 2. základní zásada o začleňování Romů, podle níž by z intervencí, jejichž cílovou skupinou jsou Romové, neměly být vyloučeni ani jiní lidé, kteří se nacházejí v podobné socioekonomické situaci[4]. Kromě toho tvoří intervence do bydlení ve prospěch marginalizovaných společenství, která čelí extrémní nouzi, pouze jednu část komplexního problému. Měly by proto být vyřešeny v rámci mnohostranného integrovaného přístupu, jenž by měl být určen na vnitrostátní úrovni, spolu se silným partnerstvím a zohledněním aspektů týkajících se vzdělávání, sociálních věcí, integrace, kultury, zdraví, zaměstnanosti, bezpečnosti atd. Proto je cílem návrhu na změnu stávajícího nařízení o EFRR poskytnout v rámci integrovaného přístupu přijatelné podmínky bydlení. V této souvislosti má úloha veřejných orgánů ve všech etapách jeho provádění zásadní důležitost. |Nd | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu S výjimkou intervencí do energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie, které jsou dostupné pro všechny členské státy, jsou intervence podporované EFRR v oblasti bydlení vyhrazeny pouze pro členské státy, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo později, a podle podmínek stanovených v čl. 7 odst. 2 nařízení č. 1080/2006 a v článku 47 nařízení Komise č. 1828/2006. Jak bylo vysvětleno výše, tyto podmínky nejsou dostačující pro řešení specifického problému bydlení marginalizovaných společenství. Je třeba také poznamenat, že EZFRV již zasahuje do oblasti bydlení ve venkovských oblastech na základě nařízení (ES) č. 1698/2005 (např. osa 3: „kvalita života ve venkovských oblastech a diverzifikace hospodářství venkova“ – čl. 52 písm. b) bod ii): „obnova a rozvoj vesnic“). Díky intervencím do bydlení ve prospěch marginalizovaných společenství ve venkovských oblastech s podporou EZFRV i EFRR, které budou prováděny v rámci integrovaného přístupu, kde může přispět i ESF, se zásadním způsobem zvýší dostupná finanční podpora. Bude v pravomoci členských států určit v rámci integrovaného přístupu vzájemné doplňování mezi fondy tak, aby se optimalizoval synergický účinek. |140 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Návrh je zcela v souladu s cíli politiky EU v oblasti nediskriminace, rovných příležitostí, hospodářské a sociální soudržnosti, regionálního rozvoje a územní soudržnosti. |2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |211 | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Při různých příležitostech proběhly neformální konzultace s vnitrostátními orgány, zástupci marginalizovaných společenství a členy Evropského parlamentu o možnostech, které se marginalizovaným společenstvím nabízí na základě čl. 7 odst. 2 nařízení o EFRR, o překážkách a způsobech, jak je překonávat. |212 | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Ze všech uvedených konzultací vyplývá, že možnosti, které poskytuje výklad nařízení (ES) č. 1080/2006, nejsou dostačující. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Tento návrh povoluje finanční podporu EFRR pro intervence do bydlení v případech, kdy jsou životní podmínky marginalizovaných společenství velmi špatné a míra sociálního vyloučení je vysoká. To by nebylo možné bez úpravy stávajícího regulačního rámce. |3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Cílem navrhované změny čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj je povolit a usnadnit intervence do bydlení ve prospěch marginalizovaných společenství v nových členských státech v případech, kdy nelze použít stávající ustanovení. Vzhledem ke složitosti intervencí je důležité, aby vnitrostátní orgány postupovaly v rámci integrovaného přístupu. Kromě toho se za účelem zjednodušení navrhují malé formulační úpravy stávajících ustanovení. |310 | Právní základ Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj definuje v čl. 7 odst. 2 podmínky způsobilosti platné pro oblast bydlení v nových členských státech. |329 | Zásada subsidiarity Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity do té míry, že rozšiřuje možnosti nových členských států, pokud jde o poskytování podpory na intervence do bydlení ve prospěch marginalizovaných společenství způsobem, který považují za vhodný, přičemž minimální podmínkou pro intervenci je integrovaný přístup. Tím bude umožněno zasáhnout způsobem, který „zachytí“ zvláštnosti každého společenství, avšak metoda bude v zásadě společná. |Zásada proporcionality |331 | Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, jelikož se omezuje pouze na povolení podpory EFRR v oblasti bydlení ve prospěch marginalizovaných společenství a v případech, kdy nelze použít stávající ustanovení. Tato intervence je omezená na ty členské státy, které se s tímto problémem v současnosti potýkají. |332 |Volba nástrojů |341 | Navrhovaný nástroj: nařízení. |342 | Komise již prozkoumala možnosti, které nabízejí stávající právní předpisy. I v případě nejflexibilnějšího výkladu nepovolují stávající pravidla, která stanoví omezenou způsobilost, intervence do bydlení mimo městské oblasti ani nahrazení stávajících přístřešků domy ve prospěch marginalizovaných společenství žijících v nových členských státech. |4. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |Návrh2009/0105 (COD)NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. .../2009,kterým se mění nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, pokud jde o způsobilost intervencí do bydlení ve prospěch marginalizovaných společenstvíEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 162 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[5],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[6],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) Pro posílení hospodářské a sociální soudržnosti Společenství je nezbytné podpořit omezené intervence do renovace existujících budov, které slouží k bydlení, v členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo později. Uvedené intervence mohou probíhat za podmínek stanovených v čl. 7 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o zrušení nařízení (ES) č. 1783/1999[8].(2) Výdaje mají být programovány v rámci operace integrovaného rozvoje měst nebo prioritních os pro oblasti, ve kterých dochází nebo by mohlo docházet k fyzickému chátrání staveb a sociálnímu vyloučení. Pro účely přehlednosti by měly být podmínky, za nichž mohou intervence do bydlení v městských oblastech probíhat, zjednodušeny. Proto by měly být výdaje na intervence do bydlení programovány s přihlédnutím k různým parametrům bez ohledu na zdroj financování. Je třeba také uvést, že způsobilé jsou pouze výdaje na intervence do existujících budov.(3) V členských státech, na něž se použije čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1080/2006, žije velké množství marginalizovaných společenství i mimo městské oblasti. Proto je nezbytné rozšířit způsobilost výdajů na intervence do bydlení ve prospěch těchto společenství žijících ve venkovských oblastech.(4) Bez ohledu na to, zda tato společenství žijí v městských či venkovských oblastech, by měly být z důvodu velmi špatné kvality jejich životních podmínek způsobilé i výdaje na nahrazení stávajících domů nově postavenými domy.(5) V souladu se zásadou č. 2 společných základních zásad týkajících se začleňování Romů, které znovu zdůraznila Rada ve svých závěrech o začleňování Romů ze dne 8. června 2009, by intervence do bydlení zaměřené na konkrétní skupinu neměly vyloučit jiné lidi, kteří se nacházejí v podobné socioekonomické situaci.(6) V souladu se zásadou č. 1 uvedených společných základních zásad a za účelem snížení rizika segregace by intervence do bydlení pro marginalizovaná společenství měly probíhat v rámci integrovaného přístupu, který zahrnuje zejména činnosti v oblasti vzdělávání, zdraví, sociálních věcí, zaměstnanosti a bezpečnosti.(7) Na základě stávajícího právního rámce podléhají kritéria pro výběr oblastí pro intervence do bydlení procesu zjednodušení. Vzhledem k tomu, že situace v oblasti bydlení je v členských státech různorodá, by tato kritéria měla být stanovena decentralizovaným způsobem. Proto by Komise neměla mít povinnost tato kritéria přijímat.(8) Nařízení (ES) č. 1080/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 7 nařízení (ES) č. 1080/2006 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Výdaje na bydlení, kromě výdajů na energetickou účinnost a využití obnovitelných zdrojů energie, jak stanoví odstavec 1a, jsou způsobilé pouze v členských státech, které přistoupily k Evropské unii dne 1. května 2004 nebo později, a to za těchto podmínek:a) výdaje jsou programovány v jednom z těchto rámců:i) rámec integrovaného přístupu k rozvoji měst pro oblasti, ve kterých dochází nebo by mohlo docházet k fyzickému chátrání staveb a sociálnímu vyloučení;ii) rámec integrovaného přístupu pro marginalizovaná společenství;b) příděly na výdaje na bydlení nepřekročí buď 3 % přídělu z EFRR na dotčené operační programy, nebo 2 % celkového přídělu z EFRR.Pro účely prvního pododstavce písm. a) bodu i) se výdaje omezí na jednu z těchto intervencí:- renovace společných částí v existujících bytových domech,- renovace a změna využití stávajících budov ve vlastnictví orgánů veřejné moci nebo neziskových provozovatelů a využívaných jako bydlení pro domácnosti s nízkými příjmy nebo pro osoby se zvláštními potřebami.Pro účely prvního pododstavce písm. a) bodu ii) mohou intervence zahrnovat nahrazení stávajícího bydlení nově postavenými domy.Komise může přijmout seznam kritérií nezbytných pro určení oblastí uvedených v prvním pododstavci písm. a) bodu i) a seznam způsobilých intervencí postupem podle čl. 103 odst. 3 nařízení (ES) č. 1083/2006.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyně[…] […] [1] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 ve znění nařízení (ES) č. 397/2009, Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 1.[2] Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o sociální situaci Romů a zlepšení jejich přístupu na pracovní trh v EU (2008/2137/INI).[3] Závěry Rady o začleňování Romů, Lucemburk, 8. června 2009.[4] „Jednoznačné, ale ne výlučné zaměření na Romy je zásadní pro iniciativy, jež jsou součástí politiky začleňování. To předpokládá zaměřit se na Romy jako na cílovou skupinu, ale ne za cenu vyloučení jiných lidí, kteří se nacházejí v podobné socioekonomické situaci (…) “. Společné základní zásady týkající se začleňování Romů projednané na prvním zasedání integrované evropské platformy pro začleňování Romů, duben 2009, připojené k závěrům Rady o začleňování Romů, Lucemburk, 8. června 2009.[5] Úř. věst. C […], […], s. […].[6] Úř. věst. C […], […], s. […].[7] Úř. věst. C […], […], s. […].[8] Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 1.


title: Návrh nařízení Rady o elektronickém zaznamenávání a hlášení rybolovných činností a o zařízení pro dálkové snímání . (předložená Komisí)

text:
              KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                            V Bruselu dne 28.10.2004
                                            KOM(2004)724 v konečném znění
                                            2004/0252(CNS)
                                            .
                                   Návrh
                             NAŘÍZENÍ RADY
   o elektronickém zaznamenávání a hlášení rybolovných činností a o zařízení
                            pro dálkové snímání
                                      .
                            (předložená Komisí)
CS                                                                           CS
 ---pagebreak---                                  EXPLANATORY MEMORANDUM
   The European Community is at the forefront in introducing modern technologies in order to
   improve management and monitoring of fisheries activities. Since 1992 it promoted the
   introduction of the satellite-based vessel monitoring system (VMS) as a tool to efficiently
   control its fishing fleet, irrespective of where it is operating, and third country fleets when
   operating within Community waters. After a series of pilot projects, the fitting on board of a
   vessel localisation device became mandatory for certain categories of vessels. As of 1 January
   2005, save few exceptions, all Community vessels greater than 15 metres in length overall
   will be subject to VMS and cannot fish without an operational satellite localisation device on
   board.
   A further step towards the utilisation of modern technologies is now proposed. The rational
   exploitation of fisheries resources, which is one of the main aims of the Common Fisheries
   Policy, requires accurate and timely reporting of information relating to fishing activities,
   such as quantities of catches on board, species, time spent at fishing, the area where catches
   have been taken and the gears used. This essential information is currently collected by the
   masters of the fishing vessels by recording it with a pen on a paperbound logbook. The same
   procedure is used when catches are transhipped, landed, transported or sold.
   As a consequence, in order to be gathered, analysed and transmitted to the authorities in
   charge of managerial or control tasks, this information needs to be digitalised. This process is
   slow, costly and conducive to typing mistakes which can hinder the quality of the data.
   In order to make it more efficient, accurate and less expensive, the Commission favours an
   electronic recording and reporting system which will replace the current manual and
   cumbersome process. It will be designed to alleviate the administrative burden on the masters
   and the main actors of the commercial chain and dramatically simplify the tasks of the
   national authorities.
   Pilot projects on electronic recording and reporting of information relating to fisheries
   activities have been carried out in recent years. Some have already been conducted with
   conclusive results, others are still ongoing. There is no doubt about the feasibility of the
   electronic recording of fishing activities. Specific software is already available on the market.
   What is necessary now is a legislative text laying down the minimal requirements.
   The setting of technical specifications, which are required in order to satisfy Community and
   third countries legislation, is the aim of an international project on secured and harmonised
   electronic logbook. This project is currently being carried out and specifications will be made
   available in 2005. A Commission Regulation will amend the current legislation on logbook
   and other recording requirements accordingly.
   With a view to facilitating the introduction of this technology, the Community may grant
   financial assistance to fishermen as well as to national authorities under the framework of
   Decision 2004/465/EC1, as it did in the past in order to promote the setting up of the vessel
   monitoring systems.
   1
           Council Decision on a Community financial contribution towards Member States fisheries control
           programmes (JO L 157, 30.4.2004, p. 114).
CS                                                   2                                                    CS
 ---pagebreak---    Furthermore, the Commission proposes to take advantage of the Vessel Monitoring System
   (VMS) in order to track fishing vessels operating in a given fishing zone which may be in
   breach of national or Community legislation. Remotely sensed images may be used to detect
   such vessels. This technology is not new since it is already in use in other fields. Pilot projects
   focused on fishing activities have been carried out and they have proved to be successful. The
   objective is to cross-check the status of fishing vessels detected, thanks to this technology
   (Vessel Detection System), with position reports from VMS. Fisheries Monitoring Centres
   may wish to further investigate as regards those vessels which do not transmit position
   reports.
CS                                                3                                                    CS
 ---pagebreak---                                                              2004/0252(CNS)
                                                     Návrh
                                               NAŘÍZENÍ RADY
          o elektronickém zaznamenávání a hlášení rybolovných činností a o zařízení
                                              pro dálkové snímání
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této
   smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    Nařízení Rady (ES) č. 2371/20022 stanoví rámec, kterým se zajišťuje zachování
          a udržitelné využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky.
   (2)    Cílů zachování a udržitelného využívání rybolovných zdrojů se dosahuje za pomoci
          podmínek, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům, konkrétně omezením odlovů
          a intenzity rybolovu a přijímáním technických opatření, jež se vztahují k lovným
          technikám a zařízením a k velikostem úlovků.
   (3)    Proto ve snaze řádně spravovat rybolovná práva a dosahovat těchto cílů je třeba
          sledovat rybolovné činnosti co nejvhodnějšími prostředky. Ulovená množství se
          především kontrolují prostřednictvím sběru informací o úlovcích, vykládkách,
          překládkách, přepravě a prodejích, zatímco intenzita rybolovu se především kontroluje
          prostřednictvím sběru informací o charakteristických znacích plavidel, době trvání
          rybolovu a použitých zařízeních. Kromě toho technologie dálkové kontroly umožňují
          kontrolním rybářským orgánům, aby sledovaly výskyt plavidel v dané oblasti. Spojení
          všech těchto prostředků zvyšuje přesnost informací.
   (4)    Ustanovení čl. 22 odst. 1 a čl. 23 odst. 3 nařízení č. 2371/2002 stanoví, že Rada
          rozhodne v roce 2004 o povinnosti elektronicky zaznamenávat a předávat příslušné
          informace vztahující se k rybolovným činnostem včetně vykládky nebo překládky
          úlovků a dokladu o prodeji a o povinnosti zavést zařízení pro dálkové snímání.
   (5)    V minulých letech byly ve členských státech a v ostatních zemích provedeny pilotní
          projekty týkající se elektronického zaznamenávání a hlášení, jakož i dálkového
          snímání. Prokázala se jejich opodstatněnost a výhodnost z hlediska nákladů.
   2
          Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.
CS                                                     4                                        CS
 ---pagebreak---    (6)  Měly by být proto stanoveny podmínky, za nichž se budou pro kontrolní účely
        používat elektronické záznamy a hlášení, jakož i zařízení pro dálkové snímání.
   (7)  Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení se stanoví v souladu s rozhodnutím
        Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích
        pravomocí svěřených Komisi3,
   PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
                                                 Článek 1
                                      Elektronické záznamy a hlášení
   1.     Velitel rybářského plavidla Společenství elektronickými prostředky zaznamená
          informace vztahující se k rybolovným činnostem, které má podle právních předpisů
          Společenství za povinnost zaznamenat do lodního deníku, a zašle je elektronickou
          cestou příslušným orgánům.
   2.     Je třeba elektronicky zaznamenat prohlášení o vykládce úlovků provedené
          rybářským plavidlem Společenství, jakož i první doklad o prodeji vztahující se
          k těmto úlovkům.
   3.     Členské státy zřídí správní a technické zázemí, které jim umožní, aby obdržely,
          zpracovávaly, prověřovaly a předávaly elektronickou cestou informace obsažené
          v lodním deníku, prohlášení o vykládce a dokladu o prodeji uvedených v odstavcích
          1 a 2.
   4.     Prováděcí pravidla k odstavcům 1 a 2 lze přijmout postupem podle čl. 30 odst. 2
          nařízení č. 2371/2002. Tato pravidla mohou rovněž stanovit výjimky z povinností
          stanovených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku, pokud lze takové výjimky zdůvodnit
          nerovnoměrným zatížením, které by tyto povinnosti pro subjekt představovaly
          v porovnání s hospodářským významem dané činnosti.
                                                 Článek 2
                                             Dálkové snímání
   1.     Členské státy zajistí, aby jejich střediska sledování lovišť měla technické zázemí,
          které jim umožní sladit v reálném čase polohu získanou dálkově snímanými obrazy
          zaslanými k zemi satelity se systémem satelitního sledování plavidel za účelem
          určení výskytu rybářských plavidel v dané oblasti.
   2.     Prováděcí pravidla k odstavci 1 tohoto článku lze přijmout postupem podle čl. 30
          odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002.
   3
         Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.
CS                                                   5                                        CS
 ---pagebreak---                                               Článek 3
                                         Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2006.
   Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
   V Bruselu dne
                                               Za Radu
                                               předseda / předsedkyně
CS                                               6                                         CS


				|

		52011PC0599

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se provádí dvoustranná ochranná doložka a mechanismus stabilizace pro banány Dohody zakládající přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Střední Amerikou na straně druhé /* KOM/2011/0599 v konečném znění - 2011/0263 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Odůvodnění a cíle návrhu
Tento návrh se týká začlenění
ochranné doložky a mechanismu stabilizace stanovených dohodou o přidružení
uzavřenou se Střední Amerikou do právních předpisů Evropské
unie.
Obecné souvislosti
Dne 23. dubna 2007 zmocnila Rada Komisi k
zahájení jednání s některými zeměmi Střední Ameriky, jež
vyústila v dohodu o přidružení se Střední Amerikou. Dohoda
byla parafována dne 22. března 2011.
Uvedená dohoda obsahuje dvoustrannou ochrannou
doložku, která umožňuje znovuzavedení celní sazby podle doložky nejvyšších
výhod (dále jen „DNV“), pokud v důsledku liberalizace obchodu dochází k
dovozu v takovém zvýšeném množství a za takových podmínek, které
představují (nebo hrozí způsobit) vážnou újmu výrobnímu odvětví
Unie vyrábějícímu obdobný nebo přímo konkurující produkt.
Dohoda dále obsahuje mechanismus stabilizace
pro banány, podle něhož lze do 1. ledna 2020 v případě
dosažení daného ročního objemu dovozu pozastavit používání
preferenční celní sazby.
Mají‑li být tato opatření
funkční, měly by být ochranná doložka i mechanismus stabilizace
začleněny do právních předpisů Evropské unie a je
třeba upřesnit procesní aspekty jejich používání a práva
zúčastněných stran.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A HODNOCENÍ DOPADU
Tento návrh prováděcího nařízení je
přímo odvozen od znění dohody vyjednané se Střední Amerikou. Z
toho důvodu není třeba provést ani hodnocení dopadu ani konzultace
s jednotlivými zúčastněnými stranami. Návrh je z velké
části založen na stávajících prováděcích nařízeních.
3.           PRÁVNÍ PRVKY NÁVRHU
Shrnutí navrhovaných opatření
Přiložený návrh nařízení Evropského
parlamentu a Rady představuje právní nástroj pro provádění ochranné
doložky a mechanismu stabilizace pro banány dohody o přidružení mezi
Evropskou unií a Střední Amerikou.
Právní základ
Ustanovení čl. 207 odst. 2 Smlouvy o
fungování Evropské unie.
2011/0263 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
kterým se provádí dvoustranná ochranná
doložka a mechanismus stabilizace pro banány Dohody zakládající přidružení
mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a
Střední Amerikou na straně druhé
EVROPSKÝ
PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu
o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 této
smlouvy,
s ohledem na návrh
Evropské komise,
po postoupení návrhu
legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s
řádným legislativním postupem[1],
vzhledem
k těmto důvodům:
(1)
Dne 23. dubna 2007 zmocnila Rada Komisi k
tomu, aby jménem Evropské unie a jejích členských států zahájila
jednání s některými zeměmi Střední Ameriky (dále jen
„Střední Amerika“) o Dohodě zakládající přidružení mezi
Evropskou Unií a jejími členskými státy na jedné straně a
Střední Amerikou na straně druhé (dále jen „dohoda“).
(2)
Tato jednání byla uzavřena a dohoda byla
parafována dne 22. března 2011 a v souladu
s rozhodnutím Rady č. …./2011/EU ze dne […][2]
byla dohoda podepsána jménem Evropské unie dne […] s výhradou jejího
pozdějšího uzavření. Dne […] s dohodou vyslovil souhlas Evropský
parlament. Následně Rada přijala rozhodnutí Rady č. …/2011
ze dne […][3] o uzavření
dohody.
(3)
Je nezbytné stanovit postupy pro uplatňování
některých ustanovení dohody, která se týkají dvoustranné ochranné doložky,
a pro uplatňování mechanismu stabilizace pro banány, který byl se
Střední Amerikou dohodnut.
(4)
Měly by se definovat pojmy „vážná újma“,
„hrozba vážné újmy“ a „přechodné období“, na které odkazují
články 104 a 105 dohody.
(5)
Ochranná opatření by měla přicházet
v úvahu pouze tehdy, jestliže se dotyčný produkt dováží do Unie
v takovém zvýšeném množství, v absolutních číslech nebo
v poměru k výrobě v Unii, a za takových podmínek,
které představují nebo hrozí způsobit vážnou újmu výrobcům
v Unii vyrábějícím obdobné nebo přímo konkurující produkty, jak
je stanoveno v článku 104 dohody.
(6)
Ochranná opatření by měla mít jednu
z forem uvedených v čl. 104 odst. 2 dohody.
(7)
Šetření by měla být prováděna a
případná nezbytná ochranná opatření ukládána co
nejtransparentněji.
(8)
Je třeba stanovit podrobnou úpravu zahájení
řízení. Komise by měla od členských států obdržet informace
včetně dostupných důkazů o jakémkoli vývoji dovozu,
který by mohl vyžadovat použití ochranných opatření.
(9)
Existují-li dostatečné důkazy prima
facie odůvodňující zahájení řízení, měla by Komise
v souladu s čl. 111 odst. 3 dohody zveřejnit
oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
(10)
Je třeba stanovit podrobnou úpravu zahájení
šetření, přístupu zúčastněných stran k získaným
informacím a kontroly těchto informací, slyšení účastníků
řízení, jakož i možnosti účastníků řízení předložit
svá stanoviska, jak stanoví čl. 111 odst. 3 dohody.
(11)
Komise by měla uvědomit Střední
Ameriku písemně o zahájení šetření a Výbor pro přidružení
o výsledcích šetření, jak je stanoveno v článku 116
dohody.
(12)
Dále je nutno v souladu
s článkem 112 dohody stanovit lhůty pro zahájení
šetření a pro rozhodnutí o vhodnosti případných
opatření, a to v zájmu zajištění rychlého rozhodování za
účelem zvýšení právní jistoty dotčených hospodářských
subjektů.
(13)
Před uplatněním ochranného opatření by
mělo být provedeno šetření, aniž by tím byla Komise zbavena možnosti
za kritických okolností uplatnit prozatímní opatření, jak stanoví
článek 106 dohody.
(14)
Ochranná opatření by se měla
uplatňovat pouze do té míry a tak dlouho, jak je nezbytné
k předejití vážné újmě a k lepšímu přizpůsobení se.
Měla by být stanovena maximální doba trvání ochranných opatření
a konkrétní ustanovení o prodloužení a přezkumu takových
opatření, jak je stanoveno v článku 105 dohody.
(15)
Provádění dvoustranné ochranné doložky dohody
vyžaduje jednotné podmínky pro přijetí prozatímních a konečných
ochranných opatření, zavedení opatření předchozí kontroly,
zastavení šetření bez uložení opatření a dočasné pozastavení
preferenční celní sazby stanovené na základě mechanismu stabilizace
pro banány, který byl se Střední Amerikou dohodnut. Tato opatření by
měla Komise přijmout v souladu s nařízením Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne
16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady
způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
prováděcích pravomocí[4].
(16)
Je vhodné, aby se poradní postup používal k
přijetí kontrolních a prozatímních opatření s ohledem na
účinky uvedených opatření a jejich postupnou logiku ve vztahu k
přijetí konečných ochranných opatření. V případě,
že by prodlení při zavádění opatření mohlo způsobit
obtížně napravitelnou škodu, je nezbytné, aby byla Komise oprávněna
přijmout okamžitě použitelná prozatímní opatření.
(17)
Toto nařízení by se mělo použít pouze pro
produkty pocházející z Unie nebo ze Střední Ameriky,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Kapitola I – Ochranné ustanovení
Článek
1
Definice
Pro účely tohoto
nařízení se rozumí:
a)           „produkty“ zboží pocházející
z Unie nebo ze země Střední Ameriky. Produkt, který je
předmětem šetření, může zahrnovat jednu či více
celních položek nebo jejich dílčích segmentů v závislosti na
konkrétních tržních podmínkách nebo jakoukoli segmentaci produktů, která
se běžně používá ve výrobním odvětví Unie;
b)           „zúčastněnými stranami“
strany dotčené dovozem dotyčného produktu;
c)           „výrobním odvětvím Unie“
výrobci obdobných nebo přímo konkurujících produktů, kteří
působí na území Unie, jako celek, nebo ti výrobci v Unii, jejichž
společná výroba obdobných nebo přímo konkurujících produktů tvoří
většinový podíl celkové výroby uvedených produktů v Unii. V
případě, že je obdobný nebo přímo konkurující produkt pouze
jedním z několika produktů, které výrobci v rámci výrobního
odvětví Unie vyrábějí, definuje se toto výrobní odvětví jako
specifické provozy účastnící se výroby obdobného nebo přímo
konkurujícího produktu;
d)           „vážnou újmou“ významné celkové
poškození situace výrobců Unie;
e)           „hrozbou vážné újmy“ vážná újma,
která jednoznačně a bezprostředně hrozí. Zjištění
existence hrozby vážné újmy musí být založeno na ověřitelných
faktech, a ne na pouhých tvrzeních, dohadech nebo málo pravděpodobných
možnostech. Pro účely zjištění existence hrozby vážné újmy by se mimo
jiné měly vzít v úvahu prognózy, odhady a analýzy vypracované na
základě faktorů uvedených v čl. 4 odst. 5;
f)            „přechodným obdobím“ doba
deseti let ode dne uplatňování dohody pro jakýkoli produkt,
u něhož Sazebník pro odstraňování cel stanoví dobu
odstraňování cel kratší než deset let. V případě
produktů, u nichž Sazebník pro odstraňování cel stanoví dobu
odstraňování cel deset či více let, se „přechodným obdobím“
rozumí doba odstraňování cel stanovená pro produkt v daném sazebníku
navýšená o tři roky.
g)           „zemí Střední Ameriky“
Kostarika, Salvador, Guatemala, Honduras, Nikaragua nebo Panama.
Článek
2
Zásady
1.
Ochranné opatření může být uloženo
v souladu s tímto nařízením, jestliže se produkt pocházející ze
země Střední Ameriky v důsledku snížení nebo
odstranění cel týkajících se dotčeného produktu dováží do Unie
v takovém zvýšeném množství, v absolutních číslech nebo v
poměru k výrobě v Unii a za takových podmínek, které
představují nebo hrozí způsobit vážnou újmu výrobnímu odvětví
Unie vyrábějícímu obdobný nebo přímo konkurující produkt.
2.
Ochranná opatření mohou mít jednu z
těchto forem:
a)      pozastavení dalšího snižování celní sazby
na dotčený produkt podle sazebníku EU stanoveného v příloze I
(Odstraňování cel) dohody;
b)      zvýšení celní sazby na dotčený
produkt na úroveň, která nepřesahuje nižší z následujících
sazeb:
–
celní sazbu podle doložky nejvyšších výhod (dále
jen „DNV“) uplatňovanou na produkt a platnou v okamžiku přijetí
opatření, nebo
–
sazbu podle DNV uplatňovanou na produkt
v den bezprostředně předcházející datu vstupu dohody
v platnost.
3.
Žádné z výše uvedených opatření se neuplatní v
rámci limitů preferenčních celních kvót s nulovou sazbou, které
zaručuje tato dohoda.
Článek
3
Zahájení řízení
1.
Šetření se zahajuje na žádost členského
státu, jakékoli právnické osoby nebo sdružení bez právní subjektivity, jež
jednají jménem výrobního odvětví Unie, nebo z podnětu Komise,
pokud je Komisi zřejmé, že existují dostatečné důkazy prima
facie zjištěné na základě faktorů uvedených
v čl. 4 odst. 5, které zahájení šetření
odůvodňují.
2.
Žádost o zahájení šetření musí obsahovat
důkazy o splnění podmínek pro uložení ochranného opatření
stanovené v čl. 2 odst. 1. Žádost musí obecně
obsahovat tyto informace: tempo a rozsah nárůstu dovozu dotčeného
produktu v absolutních a relativních číslech, podíl zvýšeného dovozu
na domácím trhu a změny v úrovni prodeje, výroby, produktivity, využití
kapacity, zisků a ztrát a zaměstnanosti.
3.
Šetření může být zahájeno též v
případě, že je náhlý nárůst dovozu soustředěn
v jednom nebo více členských státech, pokud existují dostatečné
důkazy prima facie o splnění podmínek pro jeho zahájení
zjištěné na základě faktorů uvedených v čl. 4
odst. 5.
4.
Pokud by vývoj dovozu ze země Střední
Ameriky vyžadoval zavedení ochranných opatření, sdělí to členský
stát Komisi. Toto sdělení musí obsahovat dostupné důkazy
zjištěné na základě faktorů uvedených v čl. 4
odst. 5. Komise toto sdělení předá všem členským státům.
5.
Je-li zřejmé, že existují dostatečné
důkazy prima facie zjištěné na základě faktorů
uvedených v čl. 4 odst. 5 odůvodňující zahájení
řízení, zveřejní Komise oznámení v Úředním věstníku
Evropské unie. Řízení se zahájí do jednoho měsíce od obdržení
žádosti či sdělení podle odstavce 1.
6.
Oznámení uvedené v odstavci 5 musí:
a)      obsahovat souhrn získaných informací
a výzvu ke sdělení všech relevantních informací Komisi;
b)      stanovit lhůtu, v níž mohou
zúčastněné strany písemně vyjádřit své stanovisko
a předat informace, mají‑li být tato stanoviska
a informace vzaty v úvahu při šetření;
c)      stanovit lhůtu, během níž mohou
zúčastněné strany požádat o slyšení před Komisí podle
čl. 4 odst. 9.
Článek
4
Šetření
1.
Po zahájení řízení započne Komise
šetření. Lhůta uvedená v odstavci 3 začíná běžet
dnem, kdy je rozhodnutí o zahájení šetření zveřejněno v Úředním
věstníku Evropské unie.
2.
Komise může požádat členské státy, aby jí
předaly informace, a členské státy učiní veškerá nezbytná
opatření, aby každé takové žádosti vyhověly. Pokud jsou tyto
informace v obecném zájmu a nejsou důvěrné ve smyslu článku
11, připojí se k souborům, které nejsou důvěrné, jak
stanoví odstavec 8.
3.
Šetření se, kdykoli je to možné, uzavře
do šesti měsíců od jeho zahájení. Ve výjimečných případech,
jako je neobvykle vysoký počet zúčastněných stran nebo složitá
situace na trhu, může být tato lhůta prodloužena o další
tři měsíce. Komise informuje všechny zúčastněné strany o
každém takovém prodloužení a vysvětlí důvody, které k tomuto prodloužení
vedly.
4.
Komise vyhledá všechny informace, které považuje za
nezbytné pro posouzení splnění podmínek uvedených v čl. 2
odst. 1, a pokud to uzná za vhodné, snaží se tyto informace
ověřit.
5.
Při šetření Komise zhodnotí všechny
příslušné faktory objektivní a vyčíslitelné povahy, které mají
dopad na výrobní odvětví Unie, zejména pak tempo a rozsah
nárůstu dovozu dotčeného produktu v absolutních
a relativních číslech, podíl zvýšeného dovozu na domácím trhu a
změny v úrovni prodeje, výroby, produktivity, využití kapacity,
zisků a ztrát a zaměstnanosti. Tento seznam není
vyčerpávající a Komise může při zjišťování existence vážné
újmy nebo hrozby vážné újmy zohlednit i jiné relevantní faktory, jako jsou
zásoby, ceny, návratnost investovaného kapitálu, hotovostní toky a jiné
faktory, které způsobují nebo mohly způsobit vážnou újmu nebo
představují hrozbu vážné újmy výrobnímu odvětví Unie.
6.
Zúčastněné strany, které se
vyjádřily podle čl. 3 odst. 6 písm. b), a zástupci dotčené
země Střední Ameriky mohou na základě písemné žádosti nahlížet
do všech informací poskytnutých Komisi v rámci šetření, kromě
interních dokumentů orgánů Unie nebo jejích členských
států, pokud jsou uvedené informace relevantní pro uplatnění jejich
argumentů, nejsou důvěrné ve smyslu článku 11
a Komise je při šetření používá. Zúčastněné strany,
které se vyjádřily, mohou Komisi k informacím sdělit své
stanovisko. Uvedená stanoviska jsou brána v úvahu, pokud se opírají
o dostatečné důkazy prima facie.
7.
Komise zajistí, aby všechny údaje a statistiky
používané k šetření byly dostupné, srozumitelné, transparentní
a ověřitelné.
8.
Jakmile bude vytvořen nezbytný technický
rámec, Komise zajistí heslem chráněný internetový přístup
k souboru, který není důvěrný (dále jen „internetová
platforma“), a bude jej spravovat a jeho prostřednictvím poskytovat
veškeré informace, jež jsou užitečné a nejsou přitom ve smyslu
článku 11 důvěrné. Zúčastněným stranám šetření,
členským státům a Evropskému parlamentu se poskytne k této
internetové platformě přístup.
9.
Komise zúčastněné strany vyslechne,
zejména pokud o to písemně požádají ve lhůtě stanovené
oznámením zveřejněném v Úředním věstníku Evropské
unie a prokáží, že budou výsledkem šetření
pravděpodobně dotčeny a že existují zvláštní důvody
pro jejich slyšení.
Komise vyslechne zúčastněné strany
znovu, pokud existují zvláštní důvody pro jejich opětovné slyšení.
10.
Nejsou-li informace předloženy
v příslušných lhůtách stanovených Komisí nebo jsou‑li
šetření závažným způsobem kladeny překážky, lze zjištění
učinit na základě dostupných údajů. Jestliže Komise zjistí, že
jí zúčastněná strana nebo třetí osoba sdělily nesprávné
nebo zavádějící informace, nebere tyto informace v úvahu a může
využít dostupné údaje.
11.
Komise písemně informuje dotčenou zemi
Střední Ameriky o zahájení šetření.
Článek
5
Opatření předchozí kontroly
1.
Pokud je vývoj dovozu produktu pocházejícího ze
země Střední Ameriky takový, že by mohl vést k jedné ze situací
uvedených v článcích 2 a 3, může být dovoz uvedeného
produktu podroben opatřením předchozí kontroly.
2.
Opatření předchozí kontroly přijímá
Komise poradním postupem podle čl. 12 odst. 2.
3.
Doba platnosti opatření předchozí
kontroly je omezená. Pokud není stanoveno jinak, končí jejich platnost na
konci druhého šestiměsíčního období následujícího po prvním
šestiměsíčním období od zavedení opatření.
Článek
6
Uložení prozatímních ochranných opatření
1.
Prozatímní ochranná opatření se použijí za
kritických okolností, kdy by prodlení mohlo způsobit obtížně
napravitelnou škodu, podle předběžného zjištění na základě
faktorů uvedených v čl. 4 odst. 5, že existují
dostatečné důkazy prima facie o tom, že dovoz produktu
pocházejícího ze země Střední Ameriky vzrostl v důsledku snížení
nebo odstranění cel v souladu se Sazebníkem pro odstraňování cel
Evropské unie stanoveným v příloze I (Odstraňování cel)
dohody a tento dovoz představuje nebo hrozí způsobit vážnou újmu
výrobnímu odvětví Unie.
Prozatímní opatření přijímá Komise
poradním postupem podle čl. 12 odst. 2. V závažných, naléhavých a
řádně odůvodněných případech, včetně
případu uvedeného v odstavci 2, přijme Komise okamžitě
použitelná prozatímní ochranná opatření postupem podle čl. 12 odst.
4.
2.
Pokud některý členský stát požádá Komisi
o okamžitý zásah a jsou‑li splněny podmínky stanovené
v odstavci 1, rozhodne Komise do pěti pracovních dnů od obdržení
žádosti.
3.
Doba platnosti prozatímních opatření nesmí
přesáhnout 200 dnů.
4.
Pokud jsou prozatímní ochranná opatření
zrušena, protože šetření prokáže, že nebyly splněny podmínky
stanovené v čl. 2 odst. 1, všechna cla vybraná v důsledku
těchto prozatímních opatření se automaticky vracejí.
5.
Opatření uvedená v tomto článku se
po jejich vstupu v platnost použijí na všechny produkty propuštěné do
volného oběhu. Tato opatření ale nebrání tomu, aby byly do volného
oběhu propuštěny produkty, které již jsou na cestě do Unie,
pokud již nelze místo určení těchto produktů změnit.
Článek
7
Zastavení šetření a řízení bez přijetí opatření
1.
Pokud se prokáže, že podmínky stanovené
v čl. 2 odst. 1 nejsou splněny, Komise přijme rozhodnutí
o zastavení šetření a řízení přezkumným postupem podle
čl. 12 odst. 3.
2.
Komise zveřejní zprávu, v níž uvede svá
zjištění a odůvodněné závěry týkající se všech
podstatných věcných a právních otázek a vezme přitom náležitý
ohled na ochranu důvěrných informací ve smyslu článku 11.
Článek
8
Uložení konečných opatření
1.
Pokud se prokáže, že podmínky stanovené v čl.
2 odst. 1 jsou splněny, Komise postoupí záležitost Výboru pro
přidružení v souladu s článkem 116 dohody. Pokud Výbor pro
přidružení nepředloží žádná doporučení nebo pokud není dosaženo
žádného jiného uspokojivého řešení do třiceti dnů ode dne, kdy
mu byla tato záležitost postoupena, může Komise přijmout rozhodnutí
o uložení konečných ochranných opatření v souladu
s přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 3.
2.
Komise zveřejní zprávu, v níž uvede shrnutí
podstatných skutečností a ohledů relevantních pro dané
zjištění a vezme přitom náležitý ohled na ochranu důvěrných
informací ve smyslu článku 11.
Článek
9
Trvání a přezkum ochranných opatření
1.
Ochranné opatření zůstává
v platnosti pouze po takovou dobu, která je nezbytná k zabránění
nebo nápravě vážné újmy a k usnadnění přizpůsobení se.
Uvedená doba nesmí přesáhnout dva roky, není-li prodloužena podle odstavce
3.
2.
V průběhu prodloužení doby trvání
ochranných opatření zůstávají tato opatření v platnosti až
do doby, než budou známy výsledky přezkumu podle odstavce 3.
3.
Původní doba trvání ochranného opatření
může být výjimečně prodloužena až o dva roky, pokud se
zjistí, že ochranné opatření je nadále nezbytné k zabránění nebo
nápravě vážné újmy, a pokud existují důkazy o tom, že se
výrobní odvětví Unie přizpůsobuje.
4.
Jakémukoli prodloužení podle odstavce 3 musí
předcházet šetření na žádost členského státu, jakékoli právnické
osoby nebo sdružení bez právní subjektivity, jež jednají jménem výrobního
odvětví Unie, nebo z podnětu Komise, pokud existují
dostatečné důkazy prima facie o splnění podmínek
stanovených v odstavci 3 na základě faktorů uvedených
v čl. 4 odst. 5.
5.
Zahájení šetření se zveřejní v souladu s
čl. 3 odst. 5 a čl. 3 odst. 6. Šetření musí
být provedeno a jakékoli rozhodnutí o prodloužení podle odstavce 3
musí být učiněno v souladu s ustanoveními článků
4, 7 a 8.
6.
Celková doba trvání ochranného opatření
včetně jakéhokoli prozatímního opatření nesmí přesáhnout
čtyři roky.
7.
Ochranné opatření se nepoužije po uplynutí
přechodného období, s výjimkou situace, kdy s tím dotčená
země Střední Ameriky souhlasí.
8.
Pro dovoz produktu, na který se již dříve
takové opatření vztahovalo, se žádné ochranné opatření nepoužije,
pokud neuplynula doba rovnající se polovině doby, během níž bylo
ochranné opatření použito po dobu bezprostředně
předcházející.
Článek 10
Nejvzdálenější
regiony Evropské unie
1.
Pokud se jakýkoli produkt pocházející ze země
Střední Ameriky dováží v takovém zvýšeném množství a za takových podmínek,
které představují nebo hrozí způsobit vážné zhoršení hospodářské
situace jednoho nebo více nejvzdálenějších regionů Unie uvedených
v článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie, může
být ochranné opatření zavedeno v souladu s ustanoveními stanovenými v
této kapitole.
Článek 11
Důvěrnost
informací
1.
Informace získané na základě tohoto
nařízení smějí být použity pouze k účelu, k němuž
byly vyžádány.
2.
Žádné informace důvěrné povahy
ani informace, které jsou důvěrně sděleny na
základě tohoto nařízení, nesmějí být zveřejněny bez
zvláštního povolení od poskytovatele těchto informací.
3.
V každé žádosti o důvěrné
zacházení se uvedou důvody, proč je informace důvěrná.
Nechce-li ten, kdo informaci poskytl, povolit její zveřejnění ani
její sdělení v obecné nebo souhrnné formě a prokáže-li se, že
žádost o důvěrné zacházení není oprávněná, nemusí být
dotyčná informace brána v úvahu.
4.
Informace je v každém případě
považována za důvěrnou, pokud by její sdělení mohlo mít závažný
nepříznivý dopad na toho, kdo ji poskytl nebo je jejím zdrojem.
5.
Odstavce 1 až 4 nevylučují, aby
se orgány Unie odvolávaly na obecné informace a zejména na důvody, na
kterých jsou založena rozhodnutí přijatá na základě tohoto
nařízení. Orgány Unie však musí přihlížet k oprávněnému
zájmu dotčených fyzických a právnických osob na zachování jejich obchodního
tajemství.
Článek
12
Postup projednávání ve výboru
1.
Komisi je nápomocen výbor zřízený čl. 4
odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 260/2009 ze dne 26. února 2009
o společných pravidlech dovozu[5]. Tento výbor je
výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se
článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se
článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se
článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 4
uvedeného nařízení.
Kapitola II – Mechanismus stabilizace pro banány
Článek
13
Mechanismus
stabilizace pro banány
1.
Pro banány pocházející ze Střední Ameriky
podpoložky kombinované nomenklatury 0803.00.19 (banány čerstvé, kromě
banánů plantejnů) a zahrnuté v kategorii „ST“ sazebníku Evropské
unie stanoveném v příloze I (Odstraňování cel) dohody platí
do 1. ledna 2020 mechanismus stabilizace.
2.
Pro dovoz produktů uvedených v odstavci 1 jsou
stanoveny jednotlivé roční spouštěcí objemy dovozu z každé země
Střední Ameriky, jak je uvedeno v tabulce v příloze tohoto
nařízení. Pro dovoz produktů uvedených v odstavci 1, na něž
se uplatňuje preferenční celní sazba, je nezbytné vedle důkazu
původu stanoveného v příloze III (Definice pojmu „původní
produkty“ a metody administrativní spolupráce) dohody se Střední Amerikou
předložit rovněž vývozní osvědčení vydané příslušným
orgánem republiky na straně Střední Ameriky, z níž se
dotčené produkty vyvážejí. Jakmile je
v průběhu odpovídajícího kalendářního roku dosaženo spouštěcího
objemu dovozu, může Komise v souladu s přezkumným postupem podle
čl. 12 odst. 3 během téhož roku dočasně
pozastavit preferenční celní sazby na dobu ne delší než tři
měsíce a nepřesahující konec odpovídajícího kalendářního roku.
3.
V případě, že se Komise rozhodne
pozastavit použitelné preferenční celní sazby, použije Komise základní
celní sazbu nebo celní sazbu podle DNV uplatňovanou v době, kdy
se opatření přijímá, podle toho, která z nich je nižší.
4.
V případě, že Komise použije
opatření uvedená v odstavcích 2 a 3, okamžitě provede konzultace s
dotčenou zemí v zájmu analýzy a zhodnocení situace na základě
dostupných faktických údajů.
5.
Opatření uvedená v odstavcích 2 a 3 lze
použít jen v průběhu období, které končí dne
31. prosince 2019.
Kapitola III - Závěrečná ustanovení
Článek
14
Vstup v platnost
Toto nařízení
vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním
věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se
použije ode dne uplatňování dohody, jak stanoví článek 353 dohody.
V Úředním věstníku Evropské unie se zveřejní
oznámení uvádějící přesné datum uplatňování dohody.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne […].
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda/předsedkyně                                   předseda/předsedkyně
Příloha
Tabulka
spouštěcích objemů dovozu pro použití mechanismu stabilizace pro
banány stanoveného v dodatku 3 přílohy I dohody.
 Rok || Spouštěcí objem dovozu, v tunách
 Kostarika || Panama || Honduras || Guatemala || Nikaragua || Salvador
 Do 31. prosince 2010 || 1 025 000 || 375 000 || 50 000 || 50 000 || 10 000 || 2 000
 1.1.–31.12.2011 || 1 076 250 || 393 750 || 52 500 || 52 500 || 10 500 || 2 100
 1.1.–31.12.2012 || 1 127 500 || 412 500 || 55 000 || 55 000 || 11 000 || 2 200
 1.1.–31.12.2013 || 1 178 750 || 431 250 || 57 500 || 57 500 || 11 500 || 2 300
 1.1.–31.12.2014 || 1 230 000 || 450 000 || 60 000 || 60 000 || 12 000 || 2 400
 1.1.–31.12.2015 || 1 281 250 || 468 750 || 62 500 || 62 500 || 12 500 || 2 500
 1.1.–31.12.2016 || 1 332 500 || 487 500 || 65 000 || 65 000 || 13 000 || 2 600
 1.1.–31.12.2017 || 1 383 750 || 506 250 || 67 500 || 67 500 || 13 500 || 2 700
 1.1.–31.12.2018 || 1 435 000 || 525 000 || 70 000 || 70 000 || 14 000 || 2 800
 1.1.–31.12.2019 || 1 486 250 || 543 750 || 72 500 || 72 500 || 14 500 || 2 900
 Od 1.1.2020 dále || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se
[1]               Postoj Evropského parlamentu ze dne 17. února 2011
(dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady
ze dne […].
[2]
[3]
[4]               Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[5]               Úř. věst. L 84, 31.3.2009, s. 1.