				|

		52013PC0040

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS /* COM/2013/040 final - 2013/0022 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Požadavky
na bezpečnost hrají důležitou úlohu při navrhování, zřizování a využívání
infrastruktur vycházejících z programů Galileo a EGNOS, jejichž používání může
ovlivnit bezpečnost Unie a jejích členských států. Systémy družicové navigace
jsou totiž z důvodu svého strategického rozsahu citlivými
infrastrukturami, které by mohly být předmětem zneužití. Vzhledem ke stále
většímu využívání družicové navigace v řadě oblastí činnosti by navíc
přerušení dodávky služeb mohlo moderní společnosti způsobit značné škody.
Nařízení
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008
o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a
Galileo)[1] stanoví, že Komise řeší všechny otázky
související s bezpečností systémů vycházejících z programů Galileo a
EGNOS. Bezpečnost systémů je nicméně sama o sobě předmětem akreditace, jež
spočívá ve zjištění, zda systémy splňují bezpečnostní požadavky a příslušná
bezpečnostní pravidla a předpisy Rady a Komise. Stejně jako každá akreditační
činnost musí být i bezpečnostní akreditace obou evropských systémů družicové
navigace prováděna nezávisle, a to zejména nezávisle na všech aktérech
zapojených do jejich navrhování, zřizování a využívání.
Agentura
pro evropský GNSS je touto akreditační činností pověřena na základě kombinace
ustanovení nařízení (ES) č. 683/2008 a nařízení Evropského parlamentu a
Rady (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS, kterým se ruší
nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské
družicové navigační programy a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 683/2008[2]. Nařízení (EU) č. 912/2010 upřesňuje podmínky zajišťování bezpečnostní
akreditace, kterou byla agentura pověřena, a stanoví zejména, že rozhodnutí o
bezpečnostní akreditaci jsou přijímána nezávisle na Komisi a na subjektech
odpovědných za provádění programů. Povinná nezávislost se rovněž musí vztahovat
i na další úkoly, kterými je agentura pověřena.
Aby
se zajistilo nezávislé vykonávání bezpečnostní akreditace, ve velké míře i na
ostatních činnostech, kterými byla Agentura pro evropský GNSS pověřena, byl
nařízením (EU) č. 912/2010 vytvořen samostatný orgán agentury, rada pro
bezpečnostní akreditaci, která spolu s výkonným ředitelem a správní radou tvoří
jeden ze tří orgánů agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci má stejný status
jako správní rada a jako jediná je oprávněna přijímat rozhodnutí o bezpečnostní
akreditaci. Tato rozhodnutí jsou nicméně stejně jako rozhodnutí správní rady
přijímána jménem agentury a jsou pro agenturu, která má jako jediná z právního
hlediska právní subjektivitu, závazná.
Agentura
pro evropský GNSS je proto považována za orgán se specifickou organizací, neboť
v rámci agentury jsou činnosti spojené s bezpečností akreditací systémů
odděleny od ostatních činností agentury, jako je řízení bezpečnostního
střediska, podíl na komercializaci systémů a všechny činnosti, kterými Komise
agenturu může pověřit.
Dne
30. listopadu 2011 Komise přijala návrh nařízení Evropského parlamentu a
Rady o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití[3]. Toto budoucí nařízení o GNSS by mělo od 1. ledna 2014 nahradit
nařízení (ES) č. 683/2008 a stanovit rámec veřejné správy programů na
období 2014–2020. Zejména stanoví, že největší částí úkolů spojených s využitím
systémů Galileo a EGNOS bude svěřena Agentuře pro evropský GNSS. S přáním
pověřit těmito úkoly agenturu, které Komise vyjádřila ve svém návrhu, souhlasí
Evropský parlament i Rada, kde byl text projednáván od začátku roku 2012. Rada
dne 7. června 2012 přijala částečný obecný přístup (dokument 11105/12 ze dne
11. června 2012), ve kterém tento postoj potvrzuje.
Vzhledem
k tomu, že Agentura pro evropský GNSS bude od roku 2013 řídit fázi využití u
obou systémů, vyvstává otázka budoucnosti bezpečnostní akreditace v rámci
agentury. Z důvodů souvisejících s rizikem střetu zájmů a vzhledem k tomu, že
není možné být současně soudcem a stranou, je tak potřeba nezávislosti
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci obtížně slučitelná se skutečností, že jsou
rozhodnutí přijímána v rámci subjektu, který je rovněž pověřen využíváním, i
když, jak bylo řečeno výše, nařízení (EU) č. 912/2010 stanoví podmínky
určité nezávislosti rady pro bezpečnostní akreditaci. Komise si je tohoto
problému vědoma, a ve svém návrhu budoucího nařízení o GNSS proto stanovila, že
bezpečnostní akreditaci systémů má agentura zajistit „nejpozději do 30. června
2016“, kdy bude fáze využití plně rozvinuta. Otázku budoucnosti akreditace po
tomto datu tak ponechala otevřenou a měla by být předmětem dalšího návrhu.
Poslanci
různých parlamentních výborů postoj Komise, pokud jde o datum 30. června 2016,
během projednávání textu ve velké míře podpořili. Členské státy na zasedání
Rady trvaly na tom, že je nezbytné provádět akreditaci nezávisle, a projevily
přání, aby otázka budoucnosti akreditace bezpečnostních systémů po
1. lednu 2014 byla vyřešena co nejrychleji. Rada mimoto dne 7. června 2012
přijala prohlášení (dokument 11279/12 ADD 1), ve kterém je toho názoru, že činnosti
týkající se bezpečnostní akreditace by se měly provádět zcela nezávisle na
ostatních činnostech Agentury pro evropský GNSS, že za tímto účelem je nutné
zavést nejpozději ke dni 1. ledna 2014 funkční a strukturální oddělení
těchto různých činností a že předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by měl v
rámci agentury jako jediný odpovídat za činnosti týkající se bezpečnostní
akreditace. Rada proto vyzvala Komisi, aby včas předložila návrh na změnu
nařízení (EU) č. 912/2010 v tomto smyslu.
Otázka
budoucnosti bezpečnostní akreditace evropských systémů družicové navigace musí
být vyřešena během nadcházejícího finanční rámce 2014–2020. To znamená změnit
nařízení (EU) č. 912/2010.
Tato
změna je rovněž příležitostí k tomu, aby do textu nařízení byly zapracovány
změny, které nařízení (EU) č. 912/2010 uvedou do souladu se zásadami,
které jsou obsaženy ve společném přístupu Evropského parlamentu, Rady a Komise
týkajícím se decentralizovaných agentur, který Komise schválila dne 12. června
2012.
Výše
uvedený návrh budoucího nařízení o GNSS, který Komise přijala dne
30. listopadu 2011 a který počítá s případným rozšířením úkolů
Agentury pro evropský GNSS a na základě kterého má být agentura pověřena úkoly
spojenými s fází využití, se rovněž značně dotýká personálních potřeb
agentury a taktéž má vliv na její budoucí rozpočet. Proto je třeba změnit
legislativní finanční výkaz k nařízení (EU) č. 912/2010.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI
STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Návrh
Komise nebyl předmětem posouzení dopadů, ani není výsledkem formálních
konzultací se zúčastněnými stranami.
Pokud
jde o změny za účelem uvedení nařízení (EU) č. 912/2010 do souladu se
zásadami interinstitucionálního přístupu týkajícího se decentralizovaných
agentur, byly posouzení dopadů a formální konzultace se zúčastněnými stranami
bezpředmětné, neboť na konzultacích mezi Komisí, Radou a Evropským parlamentem
byl založen již vlastní přístup.
Pokud
jde o změny týkající se bezpečnostní akreditace evropských systémů družicové
navigace, je třeba připomenout, že členské státy, kterých se veškeré otázky
související s bezpečností velmi týkají, jsou v daném případě vedle orgánů Unie
a Agentury pro evropský GNSS, hlavními, ne-li dokonce jedinými zúčastněnými
stranami. S členskými státy byly o této záležitosti vedeny rozsáhlé
konzultace během diskusí ohledně budoucího nařízení o GNSS v Radě, která jejich
postoj zveřejnila ve výše uvedeném prohlášení ze dne 7. června 2012. Kromě
toho bylo přijaté schéma podrobně prodiskutováno s Agenturou pro evropský GNSS.
Evropský parlament návrh budoucího nařízení o GNSS obdržel, avšak doposud k
této otázce nevydal konkrétní stanovisko.
Též
byla posuzována jednotlivá teoreticky možná řešení bezpečnostní akreditace
systémů po roce 2013. Jedná se o šest řešení.
1) Svěřit akreditaci soukromému sektoru:
Bezpečnostní
akreditace evropských systémů družicové navigace má přímý vliv na bezpečnost
Unie a jejích členských států, které se na činnostech a rozhodnutích
souvisejících s akreditací chtějí ve velké míře podílet. O variantě, že by akreditace
byla svěřena soukromému sektoru, tudíž nelze vážně uvažovat.
2) Vytvořit novou regulační agenturu pro bezpečnostní akreditaci:
Varianta
vytvoření regulační agentury pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů
GNSS se může jevit jako dobrý nápad, nicméně naráží na přání orgánů Unie, které
již několik let nechtějí, aby byly nové regulační agentury vytvářeny. Navíc by
toto řešení s sebou neslo nezanedbatelné náklady, či dokonce skutečným
potřebám neodpovídající náklady. Stálých zaměstnanců, kteří vykonávají
bezpečnostní akreditaci systémů, je ve skutečnosti přibližně deset.
3) Svěřit bezpečnostní akreditaci jiné stávající regulační agentuře:
Alternativním
řešením k vytvoření nové agentury by bylo svěřit bezpečnostní akreditaci jiné
stávající regulační agentuře. Z různých agentur Unie by v zásadě bezpečnostní
akreditaci tak složitých systémů, jako je Galileo a EGNOS, byla schopna
zajistit pouze Evropská agentura pro bezpečnost letectví (AESA) a v menší míře
Evropská obranná agentura.
Je
však třeba uvést, že podobná akreditace není součástí stávajících úkolů těchto
agentur. Kromě toho existuje u AESA, která by nakonec měla zajišťovat
certifikaci systému EGNOS, vážné riziko střetu zájmů mezi její budoucí úlohou
na poli certifikace a případným zapojením do bezpečnostní akreditace. V případě
Evropské obranné agentury, jejímž hlavním posláním je podporovat spolupráci
mezi členskými státy v oblasti vyzbrojování a obrany, by svěření bezpečnostní
akreditace systémů Galileo a EGNOS této agentuře mohlo být v rozporu s
tvrzením, že jsou oba systémy civilní a pod civilní kontrolou.
4) Svěřit
akreditaci Komisi:
S
variantou svěření bezpečnostní akreditace obou evropských systémů družicové
navigace Komisi se počítalo v roce 2007, kdy se připravovalo znění nařízení
(ES) č. 683/2008, které reformovalo veřejnou správu programů. Tehdy se od
tohoto řešení upustilo, protože se jevilo jako neslučitelné s povinnou
nezávislostí, neboť Komise podle tohoto nařízení řeší „všechny otázky
související s bezpečností systémů“. Stejný problém vyvstává i v současnosti,
neboť i budoucí nařízení o GNSS, které má nařízení (ES) č. 683/2008
nahradit od 1. ledna 2014, stanoví, že Komise zajišťuje bezpečnost
programů, včetně bezpečnosti systémů. Členské státy chtějí navíc zachovat strukturu
rady pro bezpečnostní akreditaci ve stávající podobě, v jaké existuje v rámci
Agentury pro evropský GNSS, a z administrativního hlediska by bylo obtížné
takový orgán spojit s útvary Komise.
5) Svěřit akreditaci Radě:
Varianta
svěření bezpečnostní akreditace systémů evropského GNSS Radě má řadu výhod.
Rada není v prvé řadě zapojena do řízení programů a její nezávislost by nebylo
možné zpochybňovat. Dále má určité zkušenosti s akreditací složitých systémů,
neboť pro své vlastní potřeby již akreditovala asi padesát systémů. Kromě toho
může nejlépe nést politickou odpovědnost za rozhodnutí přijatá v oblasti
akreditace, jež mohou mít značný dopad na vývoj programů z hlediska nákladů a
harmonogramu. Členské státy, které chtějí být do procesu akreditace ve velké
míře zapojeny, jsou navíc přirozeně lépe zastoupeny v Radě než v jakémkoli
jiném orgánu Unie.
Nevýhody
související s praktickou stránkou tohoto řešení však převažují nad výhodami.
Rada ve skutečnosti není správním orgánem, a ačkoli má praktické zkušenosti s
akreditací řady systémů, jednalo se až doposud o interní systémy Rady, které
zajišťují pouze její vlastní fungování. Přenesení a začlenění struktury složené
z rady pro bezpečnostní akreditaci a jí podřízených orgánů v její současné
podobě včetně zaměstnanců zahrnujících stálé úředníky do administrativy
generálního sekretariátu Rady, s sebou z administrativního hlediska nese stejné
problémy jako začlenění do Komise.
6) Posílit
oddělení činností v rámci Agentury pro evropský GNSS:
Jedná
se o změnu vnitřní organizace agentury tak, aby již nebyla žádná pochybnost o
nezávislosti akreditace na ostatních činnostech vykonávaných v rámci agentury.
Toto
řešení, které znamená větší oddělení činností Agentury pro evropský GNSS a
posílení nezávislosti dvou různých subjektů působících pod jednou právní a
institucionální střechou, umožňuje akreditaci zajistit větší stupeň
nezávislosti a nakonec se jeví i jako nejméně nákladné, nejjednodušší a
nejsnáze proveditelné. Kromě toho toto řešení doporučila Rada ve svém
prohlášení ze dne 7. června 2012.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Pokud
jde o potřebu zajistit, aby akreditace systémů byla prováděna nezávisle, a za
tím účelem posílit oddělení těchto činností od ostatních činností Agentury pro
evropský GNSS, počítá návrh především s rozšířením pravomocí rady pro
bezpečnostní akreditaci a jejího předsedy, a to částečně po vzoru správní rady
a výkonného ředitele.
Rovněž
počítá s tím, že by část pracovních programů agentury, která popisuje provozní
činnosti spojené s bezpečnostní akreditací systémů, jakož i část výroční zprávy
o činnostech a výhledech agentury souvisejících s bezpečnostní akreditací
systémů, namísto správní rady vypracovávala a schvalovala rada pro bezpečnostní
akreditaci a včas předávala správní radě, aby byly zahrnuty do pracovního
programu a do výroční zprávy agentury. Rovněž by měla vykonávat disciplinární
pravomoc nad svým předsedou.
Předsedovi
rady pro bezpečnostní akreditaci by v případě bezpečnostní akreditace byla
svěřena podobná úloha, jakou má v případě ostatních činností agentury výkonný
ředitel. Kromě toho, že předseda rady pro bezpečnostní akreditaci zastává v
souladu se stávajícím zněním nařízení (EU) č. 912/2010 funkci zástupce
agentury, řídí bezpečnostní akreditaci pod dohledem rady pro bezpečnostní
akreditaci a zajišťuje provádění části pracovních programů agentury související
s akreditací. Rovněž může na základě výzvy Evropského parlamentu nebo Rady
podávat zprávu o plnění svých úkolů a vystupovat před nimi s prohlášením.
Pokud
jde o provádění interinstitucionálního přístupu týkajícího se
decentralizovaných agentur, má dodržování zásad stanovených v daném přístupu
vliv zejména na pravidla pro přijímání rozhodnutí správní rady, na délku
funkčního období členů správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci a jejích
předsedů, na existenci víceletého pracovního programu, na pravomoci správní
rady v oblasti řízení zaměstnanců, na hodnocení a revizi nařízení, na
předcházení střetu zájmů a na zpracování citlivých neutajovaných informací.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Právní
stránka návrhu uvedená v bodě 3 nemá sama o sobě na rozpočet žádný vliv.
Oproti
tomu legislativní finanční výkaz připojený k nařízení (EU) č. 912/2010,
který návrh doprovází a pracuje s novými personálním potřebami agentury v
souvislosti s novými úkoly, které jí mohou být svěřeny, jako je využívání
systémů evropského GNSS, již tyto potřeby ve finanční rovině vyjadřuje. Z
hlediska rozpočtu jsou nezbytné částky již zahrnuty do návrhu Komise na příští
finanční rámec 2014–2020. Financovány budou přerozdělením prostředků v rámci
rozpočtových položek programů GNSS stejným způsobem jako dodatečné potřeby pro
rok 2013. Je třeba upozornit, že výdaje spojené s novými personálními
potřebami agentury budou během stejného období 2014–2020 částečně kompenzovány
snížením plánu pracovních míst Komise o 30 míst. Podrobnosti týkající se
rozpočtu jsou uvedeny ve finančním výkazu v příloze.
V
každém případě je třeba připomenout, že čísla uvedená v legislativním finančním
výkaze jsou podmíněna na jedné straně schválením finančního rámce 2014–2020
rozpočtovým orgánem a na straně druhé přijetím budoucího nařízení o GNSS.
2013/0022 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
kterým se mění nařízení (EU) č. 912/2010
o zřízení Agentury pro evropský GNSS
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[4],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů[5],
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Z ustanovení článku 16
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července
2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a
Galileo)[6]
a článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 o
zřízení Agentury pro evropský GNSS, kterým se ruší nařízení Rady (ES) č.
1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy
a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008[7], vyplývá, že Agentura pro
evropský GNSS (dále jen „agentura“) zajišťuje bezpečnostní akreditaci
evropských systémů družicové navigace (dále jen „systémy“) a že za tímto účelem
dává podnět k zavádění bezpečnostních postupů a sleduje je a provádí
bezpečnostní prověrky systému.
(2)       Ustanovení nařízení (EU)
č. 912/2010, a to zejména ustanovení kapitoly III, vysvětlují podmínky, za
kterých vykonává agentura svůj úkol, pokud jde o bezpečnostní akreditaci
systémů. Zejména stanoví zásadu, že rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci jsou
přijímána nezávisle na Komisi a na subjektech odpovědných za provádění
evropských programů družicové navigace (dále jen „programy“) a že orgán pro
bezpečnostní akreditaci systémů je tedy v rámci agentury samostatným orgánem,
který rozhoduje nezávisle.
(3)       V souladu s touto zásadou
zřizuje nařízení (EU) č. 912/2010 radu pro bezpečnostní akreditaci systémů
evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“), která vedle
správní rady a výkonného ředitele tvoří jeden ze tří orgánů agentury. Tento
orgán plní úkoly, které byly svěřeny agentuře ve vztahu k bezpečnostní
akreditaci, a jménem agentury přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci.
Vypracuje svůj jednací řád a jmenuje předsedu.
(4)       Nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. xxx/2013 o zřízení evropských systémů družicové
navigace a jejich využití[8],
které nahrazuje nařízení (ES) č. 683/2008 a které vstoupí v platnost dne
1. ledna 2014, stanoví rámec veřejné správy programů na období 2014–2020.
Rozšiřuje úkoly svěřené agentuře a zejména stanoví, že agentura může při
využívání systémů zastávat důležitou úlohu.
(5)       S ohledem na tyto nové
souvislosti je nezbytné zajistit, aby rada pro bezpečnostní akreditaci mohla úkol,
který jí byl svěřen, vykonávat zcela nezávisle, a to zejména nezávisle na
ostatních orgánech a činnostech agentury. Rovněž je důležité, aby i v rámci
agentury byly činnosti spojené s akreditací více odděleny od ostatních
činností, jako je řízení bezpečnostního střediska, podíl na komercializaci
systémů a všechny činnosti, kterými Komise agenturu může pověřit, a to zejména
činnosti spojené s využíváním systémů. Za tímto účelem by měly být jednotlivé
činnosti v rámci agentury konkrétně a efektivně diferencovány nejpozději k
1. lednu 2014.
(6)       Z toho důvodu je třeba
pozměnit nařízení (EU) č. 912/2010, aby se zejména posílila samostatnost a
pravomoci rady pro bezpečnostní akreditaci a jejího předsedy a aby tyto
pravomoci byly z velké části sjednoceny s pravomocemi správní rady a výkonného
ředitele agentury, přičemž by různé orgány agentury měly povinnost vzájemně
spolupracovat.
(7)       Bylo by vhodné, aby část
pracovních programů agentury, která popisuje provozní činnosti spojené s
bezpečnostní akreditací systémů, jakož i část výroční zprávy o činnostech a
výhledech agentury souvisejících s bezpečnostní akreditací systémů, namísto
správní rady vypracovávala a schvalovala rada pro bezpečnostní akreditaci a aby
je včas předávala správní radě, aby byly zahrnuty do pracovního programu a do
výroční zprávy agentury. Rovněž by měla vykonávat disciplinární pravomoc nad
svým předsedou.
(8)       Pokud jde o předsedu rady pro
bezpečnostní akreditaci, bylo by vhodné, aby mu byla v případě bezpečnostní
akreditace svěřena podobná úloha, jakou má v případě ostatních činností
agentury výkonný ředitel. Kromě toho, že předseda rady pro bezpečnostní
akreditaci zastává v souladu se zněním nařízení (EU) č. 912/2010 ze dne
22. září 2010 funkci zástupce agentury, měl by bezpečnostní akreditaci
řídit pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci a měl by zajišťovat
provádění části pracovních programů agentury, která souvisí s akreditací.
Rovněž by měl být na základě výzvy Evropského parlamentu nebo Rady s to podat
zprávu o plnění svých úkolů a vystoupit před nimi s prohlášením.
(9)       Navíc by ve snaze o zajištění
samostatnosti rady pro bezpečnostní akreditaci a ve snaze zabránit jakémukoli
střetu zájmů rovněž bylo vhodné, aby rada pro bezpečnostní akreditaci a
zaměstnanci agentury podléhající její kontrole vykonávali svou činnost v místě,
které zaručuje samostatnost a nezávislost na ostatních činnostech agentury,
zejména na provozních činnostech spojených s využitím systémů, a aby interní
pravidla agentury týkající se zaměstnanců zaručovala samostatnost a nezávislost
zaměstnanců vykonávajících bezpečnostní akreditaci na zaměstnancích
vykonávajících jiné činnosti agentury.
(10)     S ohledem na to, že jsou do
programů evropského GNSS, včetně otázek bezpečnosti, zapojeny některé třetí
země, je rovněž vhodné výslovně stanovit, že zástupci třetích zemí se mohou na
činnostech rady pro bezpečnostní akreditaci podílet za podmínek, které budou
určeny.
(11)     Dále je třeba nařízení (EU)
č. 912/2010 uvést do souladu se zásadami, které jsou obsaženy ve společném
přístupu týkajícím se decentralizovaných agentur, který Parlament přijal dne 5.
července 2012, Rada dne 26. června 2012 a Komise dne 12. června 2012,
zejména pokud jde o pravidla, podle kterých správní rada přijímá svá
rozhodnutí, funkční období členů správní rady a rady pro bezpečnostní
akreditaci a jejích předsedů, existenci víceletého pracovního programu,
pravomoci správní rady v oblasti řízení zaměstnanců, hodnocení a revizi
nařízení, předcházení střetům zájmů, zpracovávání citlivých neutajovaných
informací.
(12)     Finanční zájmy Unie by měly
být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu,
včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání
ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních
prostředků a případných sankcí.
(13)     Vzhledem k tomu, že
článek [8] nařízení (EU) č. xxx/2013 [budoucí nařízení o GNSS] stanoví, že
členské státy mohou poskytnout dodatečné finanční prostředky pro účely
financování určitých prvků programů, je též třeba, aby agentura v případě, že
se to ukáže jako nezbytné pro plnění jejích úkolů, mohla zadávat zakázky
společně s členskými státy.
(14)     Nařízení (EU) č. 912/2010
by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 912/2010 se mění takto:
(1)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
Orgány
1.           Orgány agentury jsou:
a)         správní rada;
b)         výkonný ředitel;
c)         rada pro bezpečnostní
akreditaci evropských systémů GNSS.
2.           Orgány agentury vykonávají
své úkoly, jež jsou vymezeny v článcích 6, 8 a 11, v souladu
s pokyny vydanými Komisí, jak je stanoveno v článku 16 nařízení
(ES) č. 683/2008.
3.           Správní rada a výkonný
ředitel na jedné straně a rada pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů
GNSS a její předseda na straně druhé vzájemně spolupracují ve snaze zajistit
fungování agentury podle vnitřních předpisů agentury, jako je jednací řád
správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy
použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro
přístup k dokumentům.“
(2)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Právní postavení, místní úřadovny
1.           Agentura je institucí Unie.
Má právní subjektivitu.
2.           Agentura má v každém členském
státě nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou jejich vnitrostátní
právo přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat nebo zcizovat movitý i
nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3.           Agentura se může rozhodnout
zřídit místní úřadovny v členských státech, s výhradou jejich souhlasu, nebo ve
třetích zemích účastnících se činností agentury podle článku 23.
Ustanovení o zřízení a fungování agentury
v členských státech a třetích zemích, jakož i o výhodách, které tyto státy
a země poskytují výkonnému řediteli, členům správní rady, zaměstnancům agentury
a jejich rodinným příslušníkům, jsou předmětem zvláštních ujednání, jež mezi
sebou agentura a tyto státy a země uzavřou. Zvláštní ujednání schvaluje správní
rada.
Členské státy a třetí země poskytnou optimální
rámec pro řádný průběh činností agentury, zejména pokud jde o:
a)       dostupnost budov;
b)       existenci vhodných vzdělávacích zařízení
pro děti zaměstnanců a vyslaných národních odborníků;
c)       přístup na trh práce, k systému
sociálního zabezpečení a k lékařské péči pro rodinné příslušníky
zaměstnanců a vyslaných národních odborníků.
4.           S výhradou čl. 11a odst. 1
písm. d) zastupuje agenturu její výkonný ředitel.“
(3)
Článek 5 se mění takto:
a)         Odstavec 2 se nahrazuje
tímto:
„2. Správní rada se skládá z:
a)          jednoho zástupce jmenovaného každým
členským státem;
b)         pěti zástupců jmenovaných Komisí;
c)          jednoho zástupce bez hlasovacího práva
jmenovaného Evropským parlamentem.
Funkční období členů správní rady je čtyři roky a
lze je obnovit.
Zástupce rady pro bezpečnostní akreditaci systémů
evropského GNSS, zástupce vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a
politiku a zástupce Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“) jsou k účasti
na zasedání správní rady přizváni jako pozorovatelé.“
b)         Odstavec 4 se nahrazuje
tímto:
„4. Správní rada zvolí ze svých členů předsedu a
místopředsedu. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda
nemůže plnit své povinnosti. Funkční období předsedy a místopředsedy je dva
roky, lze je jednou obnovit a končí v okamžiku, kdy předseda nebo místopředseda
přestávají být členy správní rady.“
c)         Odstavec 6 se nahrazuje
tímto:
„6. Nestanoví-li toto nařízení jinak, přijímá
správní rada rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů svých členů, kteří mají
hlasovací právo.
Dvoutřetinová většina všech členů, kteří mají
hlasovací právo, je nezbytná pro volbu předsedy správní rady a jejího
místopředsedy, při přijímání rozpočtu a pracovních programů.“
(4)
Článek 6 se nahrazuje tímto:
„Článek 6
Úkoly správní rady
1.           Správní rada zajišťuje, aby
agentura vykonávala za podmínek stanovených tímto nařízením úkoly, které jsou
jí svěřeny, a přijímá za tímto účelem veškerá nezbytná rozhodnutí, aniž by byly
dotčeny pravomoci, které se týkají činností spadajících do působnosti kapitoly
III, svěřené radě pro bezpečnostní akreditaci.
2.           Správní rada vykonává mimo
jiné tyto úkoly:
a)         nejpozději 30. června
prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování
Evropské unie přijme víceletý pracovní program agentury na období víceletého
finančního rámce, do kterého byla zahrnuta část podle čl. 11 odst. 3 písm. b)
vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci a který schválila Komise;
b)         každý rok nejpozději 15.
listopadu přijímá pracovní program agentury pro nadcházející rok, do kterého
byla zahrnuta část podle čl. 11 odst. 3 písm. c) vypracovaná radou pro
bezpečnostní akreditaci a který schválila Komise;
c)         plní úkoly týkající se
rozpočtu stanovené v čl. 13 odst. 5, 6, 10 a 11 a v čl. 14 odst. 5;
d)         dohlíží na provoz
bezpečnostního střediska systému Galileo (dále jen „bezpečnostní středisko“),
jak je uvedeno v čl. 16 písm. a) bodě ii) nařízení (ES) č. 683/2008;
e)         v souladu s článkem 21
přijme prováděcí předpisy k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského
parlamentu, Rady a Komise (*);
f)          přijímá výroční zprávu o
činnostech a výhledech agentury, do které byla zahrnuta část podle čl. 11 odst.
3 písm. d) vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci, a postupuje ji do 1.
července Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru;
g)         zajišťuje, aby byly náležitě
provedeny závěry a doporučení vyplývající z hodnocení podle článku 26, jakož i
z vyšetřování prováděného Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a ze
všech zpráv o interním či externím auditu a předává rozpočtovému orgánu veškeré
informace významné pro výsledek hodnotících postupů;
h)         před podpisem pověřovacích
smluv mezi Komisí a agenturou na základě čl. [15 odst. 1 písm. d)] nařízení [budoucí
nařízení o GNSS] konzultuje s výkonným ředitelem otázky týkajících se
těchto smluv;
i)          přijme svůj jednací řád.
3.           Vůči zaměstnancům agentury
vykonává správní rada pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování a pravomoci
orgánu zmocněného uzavírat pracovní smlouvy ve smyslu služebního řádu úředníků
Unie a pracovního řádu ostatních zaměstnanců (pravomoci orgánu oprávněného ke
jmenování).
              Správní rada postupem
stanoveným v článku 110 služebního řádu přijme na základě čl. 2
odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu ostatních zaměstnanců
rozhodnutí, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování
na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto
přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci
přenášet na další osoby.
Při uplatňování předchozího pododstavce může
správní rada, pokud to vyžadují výjimečné okolnosti, rozhodnutím dočasně
pozastavit přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného
ředitele a pravomocí, které výkonný ředitel přenesl na další osoby, a může
tyto pravomoci vykonávat sama nebo je může přenést na jednoho ze svých členů
nebo na jiného zaměstnance než na výkonného ředitele.
Výjimečně a podle případu může správní rada
svěření pravomocí udělené v souladu s druhým pododstavcem odvolat a pravomoci
uvedené v prvním pododstavci po omezené období svěřit jednomu ze svých členů
nebo některému ze zaměstnanců, jinému než výkonnému řediteli.
Odchylně od druhého pododstavce je však správní
rada povinna pravomoci uvedené v prvním pododstavci, pokud jde o přijímání
zaměstnanců zapojených do činností spadajících do působnosti kapitoly III,
jejich hodnocení a změnu jejich pracovního zařazení a o disciplinární opatření
přijímaná vůči těmto zaměstnancům, svěřit předsedovi rady pro bezpečnostní
akreditaci.
Postupem podle článku 110 služebního řádu správní
rada přijme prováděcí pravidla ke služebnímu řádu úředníků Unie a pracovnímu
řádu ostatních zaměstnanců. Při přijímání zaměstnanců, kteří se podílejí na
činnostech spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změně
jejich pracovního zařazení a při přijímání disciplinárních opatřeních vůči
těmto zaměstnancům správní rada nejdříve konzultuje radu pro bezpečnostní
akreditaci a její připomínky náležitě zohledňuje.
Po konzultaci s radou pro bezpečnostní akreditaci
a s ohledem na její připomínky rovněž přijme pravidla pro vysílání
národních odborníků uvedených v článku 15c.
4.           Správní rada jmenuje
výkonného ředitele a může jeho funkční období prodloužit nebo ukončit
v souladu s čl. 15b odst. 4. Nad výkonným ředitelem vykonává
disciplinární pravomoc.
_________________
(*)     Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.“
(5)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Výkonný ředitel
Agenturu řídí její výkonný ředitel, který
vykonává své povinnosti pod dohledem správní rady, aniž by byly dotčeny
pravomoci, které byly na základě článku 11 svěřeny radě pro bezpečnostní
akreditaci a na základě článku 11a předsedovi rady pro bezpečnostní
akreditaci.“
(6)
Článek 8 se mění takto:
„Článek 8
Úkoly výkonného
ředitele
Výkonný ředitel plní tyto úkoly:
(1)
zastupuje agenturu, s výjimkou činností a
rozhodnutí spadající do působnosti kapitol II a III, a je pověřen jejím
řízením; podepisuje pověřovací smlouvy mezi Komisí a agenturou na základě čl.
[15 odst. 1 písm. d)] nařízení [budoucí nařízení o GNSS];
(2)
připravuje práci správní rady. Účastní se činnosti
správní rady bez hlasovacího práva;
(3)
pod dohledem správní rady odpovídá za provádění
pracovních programů agentury, s výjimkou části programů, které spadají do
působnosti kapitoly III;
(4)
činí veškerá potřebná opatření, včetně přijímání
vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení, k zajištění fungování agentury
v souladu s tímto nařízením;
(5)
sestavuje odhad příjmů a výdajů agentury v souladu
s článkem 13 a plní rozpočet v souladu s článkem 14;
(6)
připravuje každoročně návrh obecné zprávy a
předkládá jej správní radě, přičemž náležitě zohledňuje připomínky předsedy
rady pro bezpečnostní akreditaci týkající se činností spadajících do působnosti
kapitoly III;
(7)
zajišťuje, že je agentura jakožto provozovatel
bezpečnostního střediska schopna reagovat na pokyny vydávané na základě
společné akce 2004/552/SZBP;
(8)
určuje organizační strukturu agentury a předkládá
ji ke schválení správní radě;
(9)
vykonává vůči zaměstnancům agentury pravomoci
stanovené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci, pokud mu tyto pravomoci byly
svěřeny v souladu s čl. 6 odst. 3 druhým pododstavcem;
(10)
může po schválení správní rady přijmout potřebná
opatření ke zřízení místních úřadoven v členských státech v souladu s článkem
4;
(11)
zajišťuje, že je radě pro bezpečnostní akreditaci a
orgánům uvedeným v čl. 11 odst. 11 poskytnut sekretariát a všechny zdroje
potřebné pro řádné fungování;
(12)
připravuje akční plán k provedení dřívějších
závěrů a doporučení vyplývajících z hodnocení a předkládá Komisi pololetní
zprávu o dosaženém pokroku;
(13)
přijímá dále uvedená opatření na ochranu finančních
zájmů Unie:
i) přijímá preventivní opatření proti podvodům,
korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti, jakož i prostřednictvím účinných
kontrolních opatření;
ii) v případě nesrovnalostí vymáhá
neoprávněně vyplacené částky a v případě potřeby ukládá účinné, přiměřené
a odrazující správní a finanční sankce;
(14)
vypracovává strategii agentury proti podvodům a
předkládá ji správní radě ke schválení.“
(7)
Vkládá se nový článek 8a, který zní:
„Článek 8a
Pracovní programy
a výroční zpráva
1.           Víceletý pracovní program
agentury podle čl. 6 odst. 2 písm. a) stanoví činnosti, které má agentura
vykonat během období víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o
fungování Evropské unie, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a
komunikací, za něž je agentura odpovědná. Tento program stanoví lidské a
finanční zdroje, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Zohledňuje
výsledek hodnocení podle článku 26.
2.           Na základě víceletého
pracovního programu stanoví roční pracovní program podle čl. 6 odst. 2 písm. b)
činnosti, které má agentura vykonat v nadcházejícím roce, včetně činností
souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž je agentura odpovědná.
Tento program stanoví lidské a finanční zdroje, které jsou na jednotlivé
činnosti vyčleněny. Pro informaci jsou v něm uvedeny úkoly, které Komise
agentuře případně svěřila v souladu s čl. [15 odst. 1 písm. d)] nařízení
(budoucí nařízení o GNSS).
3.           Každoroční obecná zpráva
uvedená v čl. 8 písm. f) podává přehled o provádění pracovních programů
agentury.“
(8)
V článku 10 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g) orgán pro bezpečnostní akreditaci evropských
systémů GNSS je v rámci agentury samostatným orgánem, který přijímá rozhodnutí
zcela nezávisle, a to nezávisle na Komisi a jiných subjektech odpovědných za
provádění programů, na výkonném řediteli a na správní radě agentury;“
(9)
Článek 11 se mění takto:
a)         Odstavec 3 se nahrazuje
tímto:
„3. Rada pro bezpečnostní akreditaci vykonává tyto
úkoly:
a)       provádí bezpečnostní akreditaci systémů,
jež spočívá ve zjištění, zda systémy splňují bezpečnostní požadavky uvedené v
článku 13 nařízení (ES) č. 683/2008 a příslušná bezpečnostní pravidla a
předpisy vztahující se na Radu a Komisi;
b)      připravuje a schvaluje část víceletého
pracovního programu podle čl. 8a odst. 1, která se týká provozních činností
spadajících do působnosti této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež
jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a danou část předá včas správní
radě, aby byla zahrnuta do uvedeného víceletého pracovního programu;
c)       připravuje a schvaluje část ročního
pracovního programu podle čl. 8a odst. 2, která se týká provozních činností
spadajících do působnosti této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež
jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a danou část předá včas správní
radě, aby byla zahrnuta do uvedeného víceletého ročního programu;
d)      připravuje a schvaluje část výroční
zprávy podle čl. 6 odst. 2 písm. f), která se týká činností a výhledů agentury
spadajících do působnosti této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež
jsou nezbytné pro realizaci těchto činností a výhledů, a danou část předá včas
správní radě, aby byla zahrnuta do uvedené zprávy;
e)       vykonává disciplinární pravomoc nad svým
předsedou;
f)       přijímá svůj jednací řád.“
b)         Odstavce 7 a 8 se nahrazují
tímto:
„7. Rada pro bezpečnostní akreditaci se skládá z
jednoho zástupce každého členského státu, jednoho zástupce Komise a jednoho
zástupce vysokého představitele. Funkční období členů rady pro bezpečnostní
akreditaci je čtyři roky a lze je obnovit. Zástupce ESA je k účasti na
zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci přizván jako pozorovatel. Účast
zástupců třetích zemí a její podmínky budou případně určeny v ujednáních podle
článku 23.
8. Rada pro bezpečnostní akreditaci volí ze svých
členů předsedu a místopředsedu dvoutřetinovou většinou všech členů, kteří mají
hlasovací právo. Pokud předseda nemůže plnit své povinnosti, automaticky jeho
místo zaujme místopředseda.
Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc
odvolat předsedu a místopředsedu. Rozhodnutí o odvolání přijímá dvoutřetinovou
většinou.
Funkční období předsedy a místopředsedy rady pro
bezpečnostní akreditaci je dva roky a lze je jednou obnovit. Končí v okamžiku,
kdy předseda nebo místopředseda přestávají být členy rady pro bezpečnostní
akreditaci.“
c)         Odstavec 9 se zrušuje.
d)         Odstavec 10 se nahrazuje
tímto:
„10. Rada pro bezpečnostní akreditaci má přístup k
veškerým lidským a materiálním zdrojům, které jsou nezbytné, aby byly zajištěny
příslušné funkce správní podpory a aby rada mohla, společně s orgány uvedenými
v odstavci 11, vykonávat své úkoly nezávisle, zejména pokud nakládá s
dokumenty, zahajuje a sleduje zavádění bezpečnostních postupů a provádí
bezpečnostní audity systémů, připravuje rozhodnutí a pořádá svá zasedání.
Rovněž má přístup k veškerým informacím agentury, které jsou pro výkon jejích
úkolů nezbytné, aniž by byly dotčeny zásady samostatnosti a nezávislosti
uvedené v čl. 10 písm. g).“
e)         Doplňuje se nový odstavec
17, který zní:
„17. Rada pro bezpečnostní akreditaci a
zaměstnanci agentury podléhající její kontrole vykonávají svou činnost způsobem,
které zaručuje samostatnost a nezávislosti na ostatních činnostech agentury,
zejména na provozních činnostech spojeným s využitím systémů.“
(10)
Vkládá se nový článek 11a, který zní:
„Článek 11a
Úkoly předsedy
rady pro bezpečnostní akreditaci
1.           Předseda rady pro
bezpečnostní akreditaci vykonává tyto úkoly:
a)       pod dohledem rady pro bezpečnostní
akreditaci řídí bezpečnostní akreditaci;
b)      pod dohledem rady pro bezpečnostní
akreditaci odpovídá za provádění části pracovních programů agentury spadajících
do působnosti této kapitoly;
c)       spolupracuje s výkonným ředitelem ve
snaze pomoci mu s přípravou návrhu plánu pracovních míst podle čl. 13 odst. 3;
d)      zastupuje agenturu v otázce činností a
rozhodnutí spadajících do působnosti této kapitoly;
e)       vykonává vůči zaměstnancům agentury,
kteří se podílejí na činnostech spadajících do působnosti této kapitoly,
pravomoci stanovené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci, které mu byly
svěřeny v souladu s čl. 6 odst. 3 čtvrtým pododstavcem.
2.           Evropský parlament nebo Rada
mohou předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci vyzvat, aby podal zprávu o
plnění svých úkolů a vystoupil před nimi s prohlášením.“
(11)
Článek 13 se mění takto:
a)         Odstavec 3 se nahrazuje
tímto:
„3. Výkonný ředitel vypracuje, v případě činností
spadajících do působnosti kapitoly III v úzké spolupráci s předsedou rady pro
bezpečnostní akreditaci, návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující
rok a předá jej správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci spolu s návrhem
plánu pracovních míst.“
b)         Odstavec 5 se nahrazuje
tímto:
„5. Každý rok sestaví správní rada na základě
návrhu odhadu příjmů a výdajů a v případě činností spadajících do působnosti
kapitoly III v úzké spolupráci s radou pro bezpečnostní akreditaci konečný
odhad příjmů a výdajů pro agenturu pro následující rozpočtový rok.“
(12)
V článku 14 se odstavec 10 nahrazuje tímto:
„Na základě doporučení Rady přijatého
kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 30. dubna roku N + 2
výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N;
výjimkou je plnění části rozpočtu, která zahrnuje úkoly, jež jsou případně
podle čl. [15 odst. 1 písm. d)] nařízení [budoucí nařízení o GNSS]
svěřeny agentuře, a na kterou se vztahuje postup uvedený v článcích 164 a 165
nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Evropského parlamentu a Rady ze dne
25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu
Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002.
_________________
(*)     Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.“
(13)
Vkládá se nová kapitola IVa, která zní:
„KAPITOLA IVa
LIDSKÉ ZDROJE
Článek 15a
Zaměstnanci
1.           Na zaměstnance agentury se
vztahují služební řád úředníků Unie, pracovní řád ostatních zaměstnanců a
pravidla společně přijatá orgány Evropské unie za účelem uplatnění tohoto
služebního a pracovního řádu.
2.           Vnitřní předpisy agentury,
jako je jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci,
finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu
a pravidla pro přístup k dokumentům zaručují samostatnost a nezávislost
zaměstnanců vykonávajících bezpečnostní akreditaci na zaměstnancích
vykonávajících jiné činnosti agentury v souladu s čl. 10 písm. g).
Článek 15b
Jmenování
výkonného ředitele a jeho funkční období
1.           Výkonný ředitel se přijme
jako dočasný zaměstnanec agentury v souladu s čl. 2 písm. a)
pracovního řádu ostatních zaměstnanců.
2.           Výkonného ředitele jmenuje
správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i
relevantních schopností a zkušeností ze seznamu kandidátů navržených Komisí po
otevřeném a transparentním výběrovém řízení, které následovalo po zveřejnění
výzvy k projevení zájmu v Úředním věstníku Evropské unie a jinde.
Pro účely uzavření smlouvy s výkonným ředitelem
agenturu zastupuje předseda správní rady.
Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování
výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou svých členů.
3.           Funkční období výkonného
ředitele je pět let. Na jeho konci Komise provede hodnocení, ve kterém zohlední
výsledky výkonného ředitele a budoucí úkoly a výzvy agentury.
Na návrh Komise zohledňující hodnocení uvedené
v prvním pododstavci může správní rada funkční období výkonného ředitele
jednou prodloužit na dobu nejvýše pěti let.
Rozhodnutí o prodloužení funkčního období
výkonného ředitele přijímá správní rada dvoutřetinovou většinou svých členů.
Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo
prodlouženo, se poté, co jeho prodloužený mandát skončí, výběrového řízení na
totéž místo nemůže zúčastnit.
4.           Správní rada může výkonného
ředitele na návrh Komise odvolat rozhodnutím, které přijala dvoutřetinová
většina jejích členů.
5.           Evropský parlament nebo Rada
mohou výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění svých úkolů a
vystoupil před nimi s prohlášením.
Článek 15c
Vyslaní národní
odborníci
Agentura může rovněž využívat národní
odborníky. Tito odborníci musí mít odpovídající bezpečnostní prověrky.“
(14)
Článek 16 se nahrazuje tímto:
„Článek 16
Boj proti podvodům
1.           Za účelem boje proti
podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti se bez omezení použije
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (*). Za tím účelem
Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi
Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o
vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)
(**) a přijme příslušné předpisy vztahující se na zaměstnance agentury a na
vyslané národní odborníky za použití vzorového rozhodnutí uvedeného
v příloze dané dohody.
2.           Účetní dvůr je oprávněn
kontrolovat příjemce finančních prostředků agentury, smluvní strany a jejich
subdodavatele, kteří prostřednictvím agentury obdrželi prostředky Unie, na
základě dokumentů, které jsou mu dány k dispozici, a inspekcí na místě.
3.           Za účelem boje proti
podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti poškozující finanční
zájmy Unie může OLAF v případě grantů financovaných agenturou nebo zakázek
zadaných agenturou provádět vyšetřování, jakož i kontroly a inspekce na místě
v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1073/1999 a nařízení
Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (***).
4.           Aniž jsou dotčeny odstavce 1,
2 a 3 tohoto článku, musí dohody o spolupráci, které agentura uzavírá se
třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, zakázky a grantové dohody, jež
agentura uzavírá se třetími stranami, a veškerá rozhodnutí agentury týkající se
financování výslovně stanovit, že Účetní dvůr a OLAF mohou provádět kontroly a
vyšetřování v rozsahu svých pravomocí.
_________________
(*)     Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
(**)   Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.
(***) Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.“
(15)
Článek 17 se nahrazuje tímto:
„Článek
17
Výsady a imunity
Na agenturu a její zaměstnance se vztahuje
Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie.“
(16)
Článek 18 se zrušuje.
(17)
Článek 22 se nahrazuje tímto:
„Článek 22
Bezpečnostní
předpisy týkající se ochrany utajovaných nebo
citlivých informací
Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy
Komise týkající se ochrany utajovaných informací Unie, které jsou stanoveny v
příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001,
kterým se mění její jednací řád(*). Tyto předpisy rovněž uplatňuje v
případě citlivých neutajovaných informací. Týká se to zejména ustanovení o
výměně, zpracovávání a uchovávání těchto informací.
_________________
(*)       Úř.
věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.“.
(18)
Za článek 22 se vkládá nový článek 22a, který zní:
„Článek 22a
Střet zájmů
1.           Výkonný ředitel a úředníci
dočasně přidělení členskými státy a Komisí činí prohlášení o závazcích a
prohlášení o zájmech, z nichž vyplývá, že neexistují žádné přímé nebo nepřímé
zájmy, které by mohly ovlivňovat jejich nezávislost. Tato prohlášení se činí
písemně při nástupu do funkce a při změně osobní situace.
2.           Externí odborníci, kteří
spolupracují na činnosti pracovních skupin ad hoc, činí před každým zasedáním,
kterého se účastní, písemné prohlášení o zájmech, které by mohly ovlivňovat
jejich nezávislost vzhledem k bodům na pořadu jednání.
3.           Správní rada a rada pro
bezpečnostní akreditaci uplatňují politiku umožňující zabránit střetu zájmů.“.
(19)
Za článek 23 se vkládá nový článek 23a, který zní:
„Článek 23a
Společné zadávání
veřejných zakázek s členskými státy
Za účelem plnění svých úkolů je agentura
oprávněna zadávat zakázky společně s členskými státy podle pravidel stanovených
nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012
o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom)
č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie(*).

_________________
(*)       Úř.
věst. L 362, 31.12.2012, s. 1.“.
(20)
Článek 26 se nahrazuje tímto:
„Článek 26
Hodnocení a revize
tohoto nařízení
1.           Nejpozději v roce 2016 a
následně každých pět let Komise provede hodnocení agentury, které se zaměří
zejména na její dopad, efektivitu, řádné fungování, pracovní postupy, potřeby a
na využívání zdrojů, které jí byly svěřeny. Součástí tohoto hodnocení je
zejména přezkum případné změny úkolů agentury a finančního dopadu této změny.
2.           Hodnotící zprávu, jakož i své
vlastní závěry k obsahu dané zprávy předá Komise Evropskému parlamentu, Radě,
správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci agentury. Výsledky hodnocení se
zpřístupní veřejnosti.
3.           Každé druhé hodnocení sestává
z revize rozvahy agentury s ohledem na její cíle a úkoly. Domnívá-li se Komise,
že zachování agentury již není s ohledem na její cíle a úkoly, které jí
byly svěřeny, odůvodněné, může navrhnout, aby bylo toto nařízení zrušeno.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost
[dvacátým] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle
              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na
prostředky [subjektu]
              3.2.3. Odhadovaný dopad na
lidské zdroje [subjektu]
              3.2.4. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky třetích
stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na příjmy
              3.4.    Odhadovaný dopad na lidské
zdroje Komise
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název návrhu/podnětu
Nařízení
Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 912/2010 ze
dne 22. září 2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS – změna finančního
výkazu
1.2.        Příslušné oblasti politik
podle členění ABM/ABB[9]
Oblasti
politiky, kterých se návrh týká: Podniky a průmysl
Kapitola
02 05: PROGRAM družicové navigace
(Galileo A EGNOS)
1.3.        Povaha návrhu/podnětu
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce
¨ Návrh/podnět se týká
nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[10]
¨ Návrh/podnět se týká
prodloužení stávající akce
þ Návrh/podnět se týká
akce přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem
Podpořit
evropskou přítomnost ve vesmíru a rozvoj služeb souvisejících s družicemi
Programy
družicové navigace (dále jen „programy“) jsou stěžejní projekty Unie. Mají
poskytovat radionavigační služby a umožní významný rozvoj celé řady odvětví
činnosti, jsou faktorem technologických inovací a růstu
konkurenceschopnosti evropské ekonomiky a zdrojem tvorby pracovních míst,
obchodních příjmů a socio-ekonomických výhod. Proto tvoří součást
strategie Evropa 2020 a politik udržitelného rozvoje.
Konkrétně
si program Galileo klade za cíl vytvoření evropského globálního družicového
navigačního systému (dále jen „GNSS“). Umožní, aby uživatelé z celého
světa mohli využívat služby určování polohy, synchronizace a navigační
služby u celé řady aplikací od dopravy po clearing cenných papírů, včetně
dodávek elektřiny, meteorologických předpovědí a mýta.
EGNOS
je evropský systém, jehož úkolem je zlepšit výkonnost amerického GPS
v evropské oblasti. Umožňuje využívat stávající služby družicové navigace
pro aplikace kritické z hlediska bezpečnosti, jako je pilotáž
a přistávání letadel nebo průjezd lodí úžinami, což je několik příkladů
z odvětví letecké a námořní dopravy.
Na
základě struktury veřejné správy, kterou Komise představila v návrhu
nařízení o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití[11], jakož i na základě struktury, kterou v částečném obecném přístupu přijatém
dne 7. června 2012 podpořil Evropský parlament a Rada, se Agentura pro
evropský GNSS (dále jen „agentura“) stane hlavním aktérem fáze využití systémů.
Vzhledem
k tomu, že nařízení o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich
využití (dále jen „nařízení o GNSS“) je však předmětem diskusí mezi
spoluzákonodárci, dosud nebylo přijato a závisí na konečném rozhodnutí o
příštím víceletém finančním rámci, mohou se některé předpoklady, na základě
kterých byl tento legislativní finanční výkaz vypracován, změnit.
1.4.2.     Specifické cíle a příslušné
aktivity ABM/ABB
S
ohledem na větší zapojení agentury do fáze využití programů je cílem tohoto
návrhu podpořit nezávislost rady pro bezpečnostní akreditaci (jeden ze tří
orgánů agentury) a zajistit příslušné lidské a finanční zdroje, aby agentura
mohla vykonávat úkoly, které jí byly svěřeny.
1. Bezpečnostní akreditace:
Evropské
systémy družicové navigace jsou vzhledem ke svému strategickému významu
kritickými infrastrukturami. Mohly by být zneužity, čímž by byla ohrožena
bezpečnost Unie a jejích členských států. Jakýkoli výpadek v poskytování
služeb by navíc mohl pro evropské hospodářství znamenat značné ztráty, neboť na
družicové navigaci je závislých stále více hospodářských odvětví.
Ve
snaze zajistit bezpečnost systémů musí být prováděna bezpečnostní akreditace a
tato akreditace je pro systémy klíčová. Je zárukou, že bezpečnostní opatření
dostatečně chrání systém před hrozbami a zranitelnými místy, že systém sám o
sobě není během své životnosti vystaven působení nepřijatelného rizika a že
může zpracovávat, uchovávat a poskytovat citlivé nebo utajované informace bez
nepřijatelných rizik, a to v souladu se stanovenými zvláštními podmínkami.
Vzhledem
k tomu, že se agentura bude v rámci nové struktury veřejné správy více podílet
na zavádění programů, musí být výrazněji odděleny činnosti spojené s
bezpečnostní akreditací od ostatních činností, aby se zabránilo střetu zájmů
mezi těmito dvěma typy činností a aby byla zajištěna nezávislost bezpečnostní
akreditace.
2. Rozvoj trhu a aplikací:
Agentura
by se měla podílet na komercializaci služeb Galileo a EGNOS, a podporovat tak
jejich přijetí trhem. Komercializace služeb je velmi důležitým aspektem pro
maximalizaci socio-ekonomických výhod systémů.
3. Provoz bezpečnostního střediska systému Galileo a rozvoj
aplikací veřejné regulované služby:
Agentura
bude odpovídat za provoz bezpečnostního střediska systému Galileo.
Bezpečnostní
středisko je „mozkem“ systému Galileo, pokud jde o veškeré otázky související s
bezpečností. Je provozním střediskem, které je pro systém klíčové. Středisko
bude schopno analyzovat a odrážet různé hrozby a útoky. Jeho provoz tudíž musí
být zahájen ještě před zavedením a zprovozněním služeb Galileo. Musí fungovat
nepřetržitě a jeho provoz musí zajišťovat kvalifikovaní odborníci. Středisko
bude geograficky působit na dvou místech – ve Francii v Saint-Germain-en-Laye a
ve Spojeném království v Swanwick.
4. Využití systémů:
Cílem
fáze využití systémů je poskytovat vysoce kvalitní služby, aby byly uspokojeny
požadavky uživatelů, a učinit všechny kroky pro to, aby přijetí těchto služeb
proběhlo v co největším rozsahu a co nejrychleji. Pro zajištění dlouhodobého
fungování systémů a maximalizaci socio-ekonomických výhod je nutné, aby fáze
využití měla odpovídající strukturu.
Rámec
veřejné správy musí být přizpůsoben jednotlivým programům (Galileo a EGNOS),
neboť tyto programy jsou v různých etapách vývoje. Rovněž musí
zohledňovat, v jakých fázích se programy nacházejí, aby zabraňoval riziku
přerušení dodávky služeb. Zatímco systém EGNOS již funguje a je ve fázi
využití, systém Galileo v nejbližší době vstoupí poskytováním služeb do
důležité etapy svého vývoje, která bude znamenat začátek fáze využití.
Pokud
jde o EGNOS,
-
fáze využití byla zahájena v říjnu 2009;
-
řízením fáze využití systému EGNOS je v současné době pověřena Komise. Tato
pravomoc bude od 1. ledna 2014 převedena na agenturu, přičemž se od roku 2012
počítá s postupným zaváděním;
-
podle navrhovaného nového rámce veřejné správy (od roku 2014) bude agentura
řídit všechny činnosti spojené s využíváním systému EGNOS a provádění některých
provozních úkolů zadá jiným subjektům, zejména provozovateli systému EGNOS.
Pokud
jde o Galileo,
-
jednotlivé fáze programů se v nadcházejících letech budou překrývat;
-
v zaváděcí fázi, která v současné době probíhá, bude ve snaze o zajištění
kontinuity a soudržnosti této fáze zachována stávající organizace. Komise tak bude nadále odpovídat za dokončení infrastruktury programu
Galileo;
-
během fáze využití, která by měla být zahájena v roce 2014 poskytováním prvních
služeb, bude agentura na základě pověřovací smlouvy s Komisí postupně pověřena
řízením činností spojených s touto fází využívání. Agentura bude zajišťovat
koordinaci všech úkolů spojených s využíváním systému, jako je údržba, úkoly
nezbytné pro zajištění řádného fungování systému, poskytování služeb a zavádění
budoucích generací systémů. Úkolem agentury rovněž bude přispívat k definování
požadavků budoucích systémů poskytováním zpětné vazby o vývoji provozních
potřeb a potřeb uživatelů. Tato fáze využití představuje pro program a jeho
řízení novou etapu a jejím řízením Komise pověří agenturu.
K
vykonávání úkolů spojených s využitím systémů musí mít agentura k dispozici
dostatečný počet zaměstnanců. Ve snaze zajistit kontinuitu služeb a úspěšný
začátek fáze využití programu Galileo v roce 2014 je rovněž velmi důležité, aby
byla před rokem 2014 zavedena nezbytná přechodná období.
Specifický cíl
Vyvinout
a poskytovat infrastrukturu a služby založené na družicové navigaci (Galileo)
Příslušné aktivity ABM/ABB
02
05 PROGRAM DRUŽICOVÉ NAVIGACE ( Galileo a EGNOS)
1.4.3.     Očekávané výsledky a dopady
Upřesněte účinky,
které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
Evropské
programy družicové navigace byly zahájeny před více než deseti lety a
doprovázela je politická ambice vyvinout a provozovat systém pokrývající
celý svět, který by Evropské unii zajišťoval strategické a hospodářské
výhody a umožnil jí poskytovat služby družicové navigace přizpůsobené civilním
účelům.
Programy
Galileo a EGNOS přinesou Evropské unii značné socio-ekonomické výhody
díky:
i)
přímým výhodám, které jsou výsledkem růstu odběratelského trhu GNSS (přijímače
a aplikace). Bude-li například více letadel vybaveno přijímači GNSS, příjmy
výrobců těchto přijímačů budou vyšší;
ii)
nepřímým výhodám, které vyplynou ze vzniku nových aplikací. Dojde-li díky lepší
navigaci ke snížení doby letů, budou letadla méně znečišťovat a cestující
ušetří čas. Bezpečnější dopravní prostředky a účinnější záchranné služby
navíc zachrání více životů;
iii)
přímým výhodám, které jsou výsledkem růstu dodavatelského trhu a vlivem
technologií na jiná odvětví. Z investic do dodavatelského segmentu GNSS bude
těžit průmysl. Z nového vývoje v kosmickém odvětví však budou
profitovat i další odvětví. Například přístroje, které byly vyvinuty za účelem
hodnocení a sledování stavu struktury nosných raket nebo zásobníků lze
použít v podnicích automobilového odvětví, ve stavebnictví, energetice
a ve veřejných službách.
Ačkoli
bude systém zřízený v rámci programu Galileo nezávislý, jeho služby budou
optimalizovány díky interoperabilitě s ostatními systémy, jako je americký
GPS nebo ruský GLONASS. Spolupráce s ostatními zeměmi, které poskytují
služby družicové navigace, tak uživatelům, občanům nebo hospodářství obecně
umožní větší výhody.
Tím,
že bude agentura řídit fázi využití systémů a bezpečnostní akreditaci, stane se
základním elementem poskytování služeb. Rovněž bude hlavním aktérem
podporujícím rozvoj odběratelského trhu. Proto bude výkonnost agentury přímo
ovlivňovat očekávané socio-ekonomické výhody těchto systémů.
1.4.4.     Ukazatele výsledků a dopadů
Upřesněte ukazatele,
podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
Ukazatele
umožňující sledovat výkonnost agentury budou podle druhu činnosti stanoveny
následovně:
1. Bezpečnostní akreditace:
Agentura
musí zajistit včasné provádění bezpečnostní akreditace pro každou etapu
programu Galileo (např. pro každé vypuštění družice). Provádění bude hodnoceno
na základě jejího přispění k úspěšnému zavádění infrastruktury a na počtu
každoročně provedených ověření/kontrol.
Podstatou
těchto ověření a kontrol je podrobná technická analýza aspektů týkajících se
bezpečnosti systémů, kryptografického nebo informačního produktu souvisejícího
s bezpečností, kterou provádí příslušný orgán nebo jeho jmenovaní zástupci nebo
která je prováděna pro tento orgán. Hodnocení potvrzuje přítomnost požadovaných
bezpečnostních funkcí a hodnotí jejich neporušitelnost. Hodnocení určuje míru,
do jaké jsou uspokojeny bezpečnostní požadavky systému, a stanoví úroveň
zajištění spolehlivosti systému.
Počet
provedených ověření/kontrol závisí na činnosti a na zavádění pozemních stanic.
V
letech 2013 až 2015 bude odhadem každoročně provedeno přibližně 10 ověření/kontrol
a následně v letech 2016 až 2020 přibližně 5.
2. Rozvoj trhu a aplikací:
Činnosti
agentury v souvislosti s komercializací služeb budou hodnoceny podle toho, jak
trh přijme služby poskytované systémy EGNOS a Galileo, pomocí zvláštních ukazatelů,
které budou pro tyto služby vyvinuty v okamžiku jejich zprovoznění. Jedná
se například o počet letišť využívajících postupy založené na systému EGNOS,
počet traktorů vybavených přijímači EGNOS nebo odhadované celkové
socio-ekonomické výhody systémů.
K dnešnímu dni vyvinulo postupy založené na systému EGNOS 82
letišť. Cílem pro rok 2020 je, aby tyto postupy vyvinulo 50 %
přizpůsobených letišť, pro něž je použití systému EGNOS relevantní.
3. Provoz bezpečnostního střediska systému Galileo a rozvoj
aplikací veřejné regulované služby:
Úroveň
funkčnosti těchto činností lze měřit počtem zavedených provozních postupů.
Cílem je, aby v roce 2016 bylo postupů 500. Vzhledem k tomu, že střediska
nefungují, nejsou v současnosti tyto postupy dosud zaváděny.
4. Využití systémů:
V
souladu s návrhem nařízení o zřízení evropských systémů družicové navigace a
jejich využití budou činnosti spojené s využitím systémů založeny na pověřovací
smlouvě mezi Komisí a agenturou. Tato pověřovací smlouva bude obsahovat
podrobné provozní ukazovatele pro sledování těchto činností, jako je tomu již v
případě programu EGNOS.
1.5.        Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.     Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
S
ohledem na stávající částky na rozvoj agentury není možné vykonávat nové úkoly
stanovené v nařízení o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich
využití, a to zejména pokud jde o využití. Finanční výkaz by proto měl být
revidován tak, aby se přizpůsobil skutečným personálním potřebám agentury.
Navíc
je třeba připomenout, že uplatnění navrhovaného modelu veřejné správy vyžaduje,
aby agentura měla k dispozici odpovídající technický a provozní personál s
vysokou úrovní znalostí ve velmi specializované oblasti. Organizační struktura
agentury by rovněž měla zohledňovat specifičnost vykonávaných činností.
Ačkoli
agentura nebude všechny činnosti provádět interně a bude celou řadu úkolů
spojených s poskytováním služeb a s vývojem trendů a nových generací systémů
zajišťovat externě, bude nutné, aby měla k dispozici odpovídající odborníky pro
správu veřejných zakázek, které budou nezbytné, pro kontrolu činností
zajišťovaných externě a pro přípravu vysoce kvalitních zpráv Komisi. S ohledem
na složitost programů je rovněž důležité zabránit jakémukoli „intelektuálnímu
riziku“, které by mohlo bránit řádnému získávání, poskytování a využívání
informací, které jsou pro úspěch operací nezbytné, a představuje tudíž pro
harmonické, racionální a efektivní fungování programů hrozbu.
Financování
těchto dalších zaměstnanců bude zajištěno přerozdělením prostředků v rámci
rozpočtových položek programů GNSS.
1.5.2.     Přidaná hodnota ze zapojení EU
Právo
EU jednat vychází z článku 172 Smlouvy o fungování Evropské unie a z nařízení o
GNSS.
Systémy
vybudované v rámci evropských programů družicové navigace jsou
infrastruktury zřízené jako transevropské sítě, jejichž využívání výrazně
přesahuje hranice členských států. Kromě toho přispívají služby nabízené těmito
systémy zejména k rozvoji transevropských sítí v oblasti dopravních, telekomunikačních
a energetických infrastruktur.
Členské
státy nemohou samy systémy družicové navigace zřizovat, neboť tato činnost
přesahuje jejich finanční a technické schopnosti. Toho lze dosáhnout pouze
opatřením na úrovni EU.
1.5.3.     Závěry vyvozené z podobných
zkušeností v minulosti
Není
relevantní.
1.5.4.     Provázanost a možná synergie s
dalšími relevantními nástroji
Synergie
s dalšími existujícími nebo budoucími kosmickými programy jsou možné,
např. za účelem rozvoje uživatelských segmentů (aplikace pro odběratelský trh).
Zároveň
by se mělo usilovat o vytváření synergií s ostatními ředitelstvími
Evropské komise v oblasti výzkumu a inovací. Aplikace a technologie
využívající systémy družicové navigace mohou mít vliv na různá odvětví
ekonomiky a společnosti, jako je doprava, energetika, lokalizační služby,
bankovní služby, zemědělství apod. Rovněž je třeba zajistit, aby výzkumné a
inovační programy byly koordinovány na úrovni Komise za účelem maximalizace
očekávaných socio-ekonomických výhod programů působících v těchto odvětvích
činnosti.
Dále
je třeba posílit spolupráci se Společným výzkumným střediskem. Programy by pro
činnosti související s bezpečností systémů GNSS a s rozvojem aplikací GNSS
mohly využívat jeho vědecké a technické odbornosti, ultramoderní zkušební a
měřicí zařízení.
1.6.        Doba trvání akce a finanční
dopad
¨ Časově omezený
návrh/podnět
–   ¨  Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do
[DD/MM]RRRR
–   ¨  Finanční dopad od RRRR do RRRR
þ Časově neomezený
návrh/podnět
–   Provádění s obdobím rozběhu od 2014 do
2016,
–   poté plné fungování.
1.7.        Předpokládaný způsob řízení[12]
þ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
–   ¨  výkonným agenturám
–   þ  subjektům zřízeným Evropskou unií[13]
–   ¨  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům /
subjektům pověřeným výkonem veřejné služby
–   ¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních
opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
¨ Společné řízení s
mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky
Současný rámec
správy byl vytvořen pro definiční fázi a zaváděcí fázi Galileo a pro
počáteční využívání systému EGNOS, tj. pro období 2008–2013. Vzhledem
k tomu, že zaváděcí fáze Galileo bude pokračovat i po roce 2013 a že
nová fáze programu, kdy bude zahájeno poskytování prvních služeb, začne
v roce 2014, je tento rámec třeba revidovat. Zároveň by bylo vhodné
stanovit správu systému EGNOS, protože vstoupil do provozní fáze. Cílem návrhu
nařízení o GNSS, který je v současné době projednáván v Evropském parlamentu a
Radě, je vymezit rámec veřejné správy programů v tomto novém kontextu.
V souladu s
návrhem nařízení o GNSS je tedy třeba stanovit stabilní, udržitelný a
dlouhodobý rámec veřejné správy. Tento rámec zajistí optimálnější
a racionálnější využívání stávajících struktur a zajistí postupný
přechod ze zaváděcí fáze na fázi využití při zachování návaznosti poskytování
služeb.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla pro sledování a
podávání zpráv
Upřesněte četnost a
podmínky.
V rámci
svých vlastních úkolů bude agentura uplatňovat pravidla pro sledování a
podávání zpráv stanovená ve společném přístupu týkajícím se decentralizovaných
agentur, který přijala Komise, Evropský parlament a Rada. Agentura proto
navrhne:
-
nejpozději do 30. června 2014 strategický rámec (víceletý pracovní
program) zahrnující hlavní akce, předběžný rozpočet a časový rozvrh pro
realizaci těchto cílů;
-
roční pracovní program zohledňující strategický rámec ve formě opatření
a podrobných ukazatelů, které by měly být navrženy do15. listopadu
předchozího roku;
-
výroční zprávu hodnotící plnění ročního pracovního programu.
Dále
bude každých pět let hodnocena výkonnost agentury ve vztahu k jejím cílům a
úkolům. Rovněž se bude každých deset let hodnotit její legitimita.
Kromě
těchto standardních opatření by agentura, pokud jde o úkoly, které jí svěřila
Komise, měla dohlížet na to, aby všechny smlouvy a dohody uzavřené v rámci
programů Galileo a EGNOS obsahovaly ustanovení o sledování a finančním auditu.
V rámci všech mechanismů pro sledování a hodnocení by měla být zvláštní
pozornost věnována kontrole nákladů programů a poskytování služeb
v souladu s harmonogramem.
Dále
Komise při vykonávání pravomocí politického dohledu nad programy Galileo
a EGNOS posílí mechanismy pro sledování a hodnocení tím, že bude požadovat
podrobné roční plány řízení a zprávy o provádění a bude
organizovat pravidelné schůze o pokroku programů a provádět finanční
a technologické audity.
V rámci
každodenního řízení bude agentura uplatňovat mechanismus řízení rizik
a používat vhodné nástroje řízení za účelem kontroly nákladů spojených
s programy na základě lepšího odhadu nákladů a provede rozbor
získaných zkušeností a skutečného uplatňování systému.
2.2.        Systém řízení a kontroly
2.2.1.     Zjištěná rizika
Agentura
bude odpovídat za činnosti klíčové pro systémy, za jejich bezpečnost a za
jejich přijetí na trhu.
Pokud
nebude mít odpovídající organizační strukturu a zaměstnance, kteří by tyto
úkoly vykonávali, budou programy jako celek ohroženy.
Zjištěna
byla tato hlavní rizika:
•
Tržní rizika: jak budou služby navrhované evropskými systémy družicové navigace
přijaty trhem závisí na dvou faktorech: na kvalitě nabízených služeb a na schopnosti
trhu přijímat nové služby. Nižší technická výkonnost, než jaká byla slibována,
nebo přerušení dodávky služeb negativně ovlivní uživatele na celém světě a
způsobí, že infrastruktury nebudou využívány. Proto je velmi důležité, aby fáze
využití systémů probíhala efektivně. Kromě toho je třeba zaručit dostupnost
spolehlivých přijímačů pro všechny služby, které má Galileo zajišťovat, zejména
pro veřejnou regulovanou službu, a informovat uživatele služeb poskytovaných
systémy Galileo a EGNOS, aby se dosáhlo jejich co nejlepšího přijetí trhem a
očekávaných socio-ekonomických výhod těchto systémů.
•
Technologická rizika: družicová navigace používá špičkové technologie, které
ještě nebyly ověřeny a jejichž specifikace se neustále vyvíjejí. Musí být
zavedeny účinné postupy, které zaručí, aby se vývoj a nové generace systémů
opíraly o nejaktuálnější potřeby a nejvýkonnější technologie. Agentura musí mít
k dispozici odpovídající prostředky pro zavedení těchto postupů a poskytovat
Komisi nezbytné informace, aby jí umožnila stanovit priority v oblasti vývoje
úkolů.
•
Průmyslová rizika: do zřizování infrastruktur je zapojena řada subjektů
z oblasti průmyslu v různých zemích; jejich činnost musí být účinně
koordinována, aby bylo dosaženo spolehlivých a plně integrovaných systémů,
zejména pokud jde o bezpečnost. Pokud nebude uplatňována účinná koordinace
programů, může vést nedostatek prostředků v rámci agentury ke zpožděním a k
překročení nákladů.
•
Bezpečnostní rizika: agentura musí dohlížet na to, aby bezpečnost systémů byla
zajištěna účinným způsobem, a zaručovala tak bezpečnost Unie a jejích členských
států.
•
Riziko v oblasti správy: veřejná správa programů vyžaduje spolupráci
různých subjektů. Proto je důležité zajistit odpovídající stabilitu a
organizaci. Agentura bude ve fázi využití programů zastávat významnou úlohu a
její neschopnost účinně ji provozovat by proto představovala velké riziko v
oblasti správy.
2.2.2.     Předpokládané metody kontroly
Účetní
závěrky agentury budou podléhat schválení Účetním dvorem a postupu udělování
absolutoria. Interním auditorem agentury bude útvar interního auditu Komise.
Agentura rovněž pracuje na certifikaci otázek kvality a bezpečnosti pro klíčové
procesy, která by se měla začít uplatňovat od roku 2014.
2.3.        Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí
Upřesněte stávající či
předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Agentura
podléhá kontrole Evropského úřadu pro boj proti podvodům.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.        Okruhy víceletého finančního
rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
·
Stávající výdajové rozpočtové položky
V pořadí okruhů
víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo[název……………………….……..….] || RP/NRP ([14])   || zemí ESVO[15]   || kandidátských zemí[16]   || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1 || 02.0502.01 Agentura pro evropský GNSS (GSA) – Hlava 1 a 2 02.0502.02 Agentura pro evropský GNSS (GSA) – Hlava 3   || RP || ANO || NE || NE || NE
·
Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se
požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a
rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo[název………………………...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
   || Nepožaduje se vytvoření nových rozpočtových položek ||   ||   ||   ||   ||
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje
Dříve než bude odhadovaný dopad tohoto návrhu
podrobně popsán, je třeba zdůraznit, že odhad je v současné době prozatímní,
neboť je podmíněn schválením příštího víceletého finančního rámce na období
2014–2020[17] ze strany rozpočtového orgánu.
Některé předpoklady, na základě kterých byl
tento legislativní finanční výkaz vypracován, se navíc mohou změnit. Rámec veřejné
správy programů a z toho plynoucí úkoly agentury nejsou stanoveny v tomto
legislativním návrhu, ale jsou předmětem nařízení o GNSS, které je projednáváno
v Evropském parlamentu a Radě. Potřeba dalších zaměstnanců souvisí s
novými úkoly, které byly agentuře přiděleny v návrhu nařízení o GNSS.
Komise si tak vyhrazuje právo tento návrh
změnit, pokud by v textu budoucího nařízení o GNSS došlo k významným změnám
ohledně financování nebo rámce veřejné správy programů. Rozhodne-li se tedy
rozpočtový orgán výrazně snížit rozpočet programů, bude muset být otázka úkolů
a zaměstnanců přidělených agentuře přehodnocena. Stejně tak pokud se rozpočtový
orgán rozhodne agenturu pověřit dalšími úkoly, bude nutné přehodnotit její
personální potřeby. Například v souladu s návrhem zprávy Evropského parlamentu
týkající se nařízení o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich
využívání[18] (zpravodaj: M. Marinescu) má agentura zajišťovat řízení center
excelence, která mají podporovat vývoj a přijetí aplikací GNSS, a to nad rámec
činností, které jí v návrhu nařízení o GNSS stanovila Komise.
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo || Okruh 1 – Inteligentní růst požadující začlenění
 [Subjekt]: <…….> ||   ||   || 2013[19][20] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020
 Rozpočtová položka 02.050201 Agentura pro evropský GNSS (GSA) – Hlava 1 a 2 || Závazky || (1) || 11,087[21] || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Platby || (2) || 11,087 || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Rozpočtová položka 02.050202 Agentura pro evropský GNSS (GSA) – Hlava 3 || Závazky || (1a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
 Platby || (2a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky pro GSA || Závazky || =1+1a -3a || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Platby || =2+2a -3b || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
Rozpočet agentury na období 2014–2020 již byl
zahrnut do návrhu Komise týkajícího se nového finančního rámce 2014–2020. Nové
úkoly a s tím související náklady budou financovány přerozdělením prostředků v
rámci programu GNSS, které bylo původně plánováno pro roky 2013 až 2020. Dopad
bude následující a jeho výše bude činit 117,1 milionu EUR.

 Rozpočtová položka 02.0501 Evropské programy družicové navigace (EGNOS a Galileo) || Závazky || (3a) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
   || Prostředky || (3b) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
 CELKEM prostředky pro GSA ve stávajícím víceletém finančním rámci || Závazky || =1+1a +3a ||   || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Prostředky || =2+2a +3b ||   || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 GŘ: <…….> ||
  Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
  Ostatní správní výdaje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 GŘ <…….> CELKEM || Prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok N[22] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHŮ 5 víceletého finančního rámce || Závazky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 Platby ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
3.2.2.     Odhadovaný dopad na prostředky
agentury GSA – rozdělení podle cílů a hlav
Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na
3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 ||   || Rok 2020
 VÝSTUPY
 Druh výstupu   || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady celkem || Počet výstupů || Náklady celkem || Počet výstupů || Náklady celkem || Počet výstupů || Náklady celkem || Počet výstupů || Náklady celkem || Počet výstupů || Náklady celkem || Počet výstupů || Náklady celkem || Počet výstupů || Náklady celkem
 Cíl č. 1 – Bezpečnostní akreditace GNSS ||
 Hlava 1 a 2 ||   ||   ||   || 2,123 ||   || 2,749 ||   || 2,804 ||   || 2,762 ||   || 2,637 ||   || 2,878 ||   || 2,845 ||   || 2,912
 Hlava 3 ||   ||   ||   || 1,043 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   || 3,166 ||   || 4,149 ||   || 4,204 ||   || 4,162 ||   || 4,037 ||   || 4,278 ||   || 4,245 ||   || 4,312
 Cíl č. 2 – Rozvoj trhu a aplikací GNSS, včetně certifikace kvality a poskytování informací o GNSS ||
 Hlava 1 a 2 ||   ||   ||   || 1,415 ||   || 1,833 ||   || 1,869 ||   || 1,688 ||   || 1,612 ||   || 1,759 ||   || 1,739 ||   || 1,780
 Hlava 3 ||   ||   ||   || 664 ||   || 3,750 ||   || 3,250 ||   || 3,200 ||   || 3,250 ||   || 3,750 ||   || 3,750 ||   || 3,250
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 ||   || 2,079 ||   || 5,583 ||   || 5,119 ||   || 4,888 ||   || 4,862 ||   || 5,509 ||   || 5,489 ||   || 5,030
 Cíl č. 3 – Provoz bezpečnostních středisek systému Galileo a rozvoj aplikací veřejné regulované služby ||
 Hlava 1 a 2 ||   || 3,303 ||   || 5,193 ||   || 5,763 ||   || 6,138 ||   || 5,861 ||   || 6,396 ||   || 6,322 ||   || 6,472
 Hlava 3 ||   || 656 ||   || 1,400 ||   || 1,500 ||   || 1,500 ||   || 1,500 ||   || 1,650 ||   || 1,650 ||   || 1,650
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3 ||   || 3,959 ||   || 6,593 ||   || 7,263 ||   || 7,638 ||   || 7,361 ||   || 8,046 ||   || 7,972 ||   || 8,122
 Cíl č. 4 – Využití systémů GNSS ||
 Hlava 1 a 2 ||   || 1,750 ||   || 6,567 ||   || 8,878 ||   || 9,974 ||   || 10,110 ||   || 11,352 ||   || 11,379 ||   || 11,811
 Podpora (veřejné zakázky, finance, lidské zdroje, správa projektu a dohled nad projektem, právní záležitosti, poskytování informací) ||
 Hlava 1 a 2 ||   || 2,496 ||   || 2,291 ||   || 2,181 ||   || 2,148 ||   || 2,051 ||   || 2,238 ||   || 2,213 ||   || 2,265
 CELKEM NÁKLADY PRO GSA ||   || 13,450 ||   || 25,182 ||   || 27,645 ||   || 28,810 ||   || 28,422 ||   || 31,423 ||   || 31,297 ||   || 31,539
Rozpočet agentury na období 2013–2020 včetně
vychází z těchto předpokladů:
–
nové nařízení o GNSS, které je v současné době
předmětem diskusí mezi Evropským parlamentem a Radou, by mělo být přijato za
podmínek, které navrhla Komise. Pokud se tak stane, mělo by být od
1. ledna 2014 řízení fáze využití programu EGNOS na agenturu převedeno a
řízením fáze využití programu Galileo by měla být agentura pověřena. Pro
provádění těchto velkých úkolů bude agentura potřebovat odpovídající personální
a rozpočtové zdroje pro zajištění jednotlivých etap programu. Na základě
požadavků programů GNSS a jejich vývoje by se měla agentura rozrůst a tento
růst by měl být obzvláště rychlý až do roku 2016 a následný růst by měl být
mírný;
–
probíhají přípravy na zřízení bezpečnostních
středisek systému Galileo ve Francii a ve Spojeném království. Střediska by
měla být dokončena v letech 2013 až 2014, kdy budou zahájeny zkušební provozní
testy v délce 24 měsíců, což vysvětluje, proč je nezbytné počítat v roce 2014 s
určitým počtem dalších zaměstnanců a s určitými jednorázovými náklady.
Skutečnost, že je takové středisko potřebné, vyšla najevo zejména při
detailních přípravách služeb. Středisko musí mít k dispozici kvalifikované
zaměstnance, kteří budou obsluhovat software a zařízení, budou detailně
seznámeni s prvky bezpečnostního systému a kteří budou vyškoleni
v zaváděcí fázi a během postupného poskytování služeb. Zejména musí
reagovat na potřeby uživatelů ve věci přístupu k PRS (veřejné regulované
službě). Též musí vypracovat provozní postupy a zajišťovat sledování a řízení
bezpečnostních incidentů v rámci celého systému;
–
v souvislosti se zřízením agentury v Praze bude
nájemné až do června 2017 poskytováno zdarma. Následně bude agentura hradit
českým orgánům nájemné ve výši 25 % komerční hodnoty využívaných prostor.
Odhad vychází z obvyklých cen v Praze. Dále bude agentura muset hradit nájemné
za další místa, kde působí, například ve Francii (Saint‑Germain‑en‑Laye,
Toulouse), ve Spojeném království (Swanwick) a v Nizozemsku (ESTEC, Evropská
kosmická agentura);
–
výdaje na zaměstnance byly počítány na základě
průměrných nákladů Komise. Počítá se s relativně nízkým střídáním zaměstnanců a
s přijímáním zaměstnanců v průměru každý rok v dubnu. V úvahu byly rovněž vzaty
opravné koeficienty zohledňující životní náklady (koeficient pro Prahu je o
15 % nižší než pro Brusel, který je o 16 % nižší než koeficient pro
Francii);
–
3% roční inflace se vztahuje na platy, nájemné,
náklady spojené s informačními technologiemi a službami, které Komise
poskytuje, a na poštovní a telekomunikační služby. U dalších vypočítaných
nákladů nebyla inflace zohledněna, což pro agenturu znamená snížení reálných
nákladů;
–
stávající administrativní výdaje byly vypočteny na
základě reálných nákladů v letech 2011 a 2012 bez navýšení o inflaci;
–
v letech 2012 a 2013 budou informační
sítě a vybavení agentury po přestěhování do Prahy v září 2012 zcela inovovány.
S ohledem na odpisy a opotřebení by toto vybavení mělo být obnoveno v roce
2018, a to jak v sídle agentury, tak v bezpečnostních střediscích systému
Galileo;
–
mezi roky 2014 a 2020 bude nutné uskutečnit
některé nejdůležitější činnosti v oblasti komunikace: zahájení prvních služeb
systému Galileo v letech 2014–2015, zahájení fáze plného využití systému
Galileo v letech 2018–2019. To si vyžádá, že do globálních komunikačních
kampaní agentury bude nutné zapojit více segmentů trhu a přistoupit k úpravám
internetových stránek a stávajících komunikačních nástrojů (včetně zlepšení
služeb obsahu v reálném čase);
–
náklady vycházejí z předpokladu, že větší oddělení
činností souvisejících s bezpečnostní akreditací a ostatních činností agentury
nepovede ke zdvojení centrálních administrativních služeb.
Níže uvedená tabulka podává podrobný přehled o
rozpočtu agentury v období 2013–2020:
3.2.3.     Odhadovaný dopad na lidské
zdroje a rozpočet agentury
3.2.3.1.  Shrnutí
¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
þ Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak je vysvětleno
dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 Úředníci (třídy AD) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Úředníci (třídy AST) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Smluvní zaměstnanci ||   || 1,125 || 1,276 || 1,376 || 1,393 || 1,435 || 1,478 || 1,522 || 9,606
 Dočasní zaměstnanci ||   || 9,768 || 11,081 || 13,071 || 12,960 || 13,550 || 14,061 || 14,599 || 89,090
 Vyslaní národní odborníci ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM ||   || 10,893 || 12,357 || 14,447 || 14,353 || 14,985 || 15,539 || 16,122 || 98,696
Výdaje na zaměstnance vycházejí z těchto
hlavních předpokladů:
- náklady na DZ = průměrná výše
nákladů Komise (95 000 EUR + inflace);
- náklady na SZ = průměrná výše
nákladů Komise (FGIII a FGIV celkem = 40 000 EUR
+ inflace);
- roční inflace 3 %;
- snížení výdajů na zaměstnance o 3 % z
důvodů pravidelného střídání zaměstnanců;
- snížení nákladů spojených s náborem nových
zaměstnanců – nástup k 1. dubnu v průměru – o 25 %;
- náklady související s přestěhováním podle
služebního řádu: příspěvek na zařízení, denní příspěvek (pouze tři měsíce),
výdaje na stěhování, cestovní výdaje.
Zaměstnanci agentury nezbytní pro období
2013–2020 (v počtech osob)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Dočasní zaměstnanci || 77 || 97 || 109 || 117 || 121 || 123 || 124 || 125
 VNO/SZ || 17 || 25 || 29 || 31 || 31 || 31 || 31 || 31
 CELKEM || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
Zaměstnanci agentury v rozdělení podle
činností (v počtech osob)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Zaměstnanci přímo vyčlenění pro fázi využití systémů GNSS || 20 || 43 || 57 || 65 || 69 || 71 || 72 || 73
 Zaměstnanci přímo vyčlenění pro bezpečnostní středisko || 28 || 34 || 37 || 40 || 40 || 40 || 40 || 40
 Zaměstnanci vyčlenění na vlastní úkoly GSA (stávající úkoly) || 46 || 45 || 44 || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 CELKEM || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
Zaměstnanci agentury v rozdělení podle
činností (v %)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Procentní podíl zaměstnanců GSA vyčleněných pro fázi využití || 21 % || 35 % || 41 % || 44 % || 45 % || 46 % || 46 % || 47 %
 Procentní podíl zaměstnanců GSA vyčleněných pro bezpečnostní středisko || 30 % || 29 % || 27 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 %
 Procentní podíl zaměstnanců GSA vyčleněných na vlastní úkoly GSA (stávající úkoly) || 49 % || 36 % || 32 % || 30 % || 29 % || 28 % || 28 % || 27 %
 CELKEM || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100%
Jak bylo uvedeno výše, úkolem agentury bude
vykonávat různé úkoly, z čehož některé jsou nové a některé jsou pouze
pokračováním stávajících činností. Došlo ke snížení počtu zaměstnanců
vyčleněných na stávající úkoly agentury o 5 %, což vedlo ke zrušení 3 FTE
na výkon těchto úkolů, a to po jednom úvazku v roce 2014, 2015 a 2016.
Personální potřeby agentury zhodnotila Komise
po konzultaci s agenturou a na základě podrobné studie všech činností, které
mají být ve fázi využití programů prováděny[23].
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || 1. Bezpečnostní akreditace systémů GNSS (vlastní úkol agentury) 2. Řízení bezpečnostních středisek systému Galileo (vlastní úkol agentury, který bude ještě významně posílen v roce 2014 poté, co budou v roce 2012 a 2013 zřízena první místa) 3. Rozvoj trhu a aplikací GNSS, včetně technologií, které jsou určeny uživatelům veřejné regulované služby (vlastní úkol agentury, který je případně doplněn o další svěřené úkoly) 4. Poskytování informací o GNSS: (vlastní úkol agentury) 5. Využívání systémů GNSS (nový úkol, kterým agenturu pověřila Komise – ve fázi využití systému EGNOS se jedná o převod pravomocí Komise na agenturu a ve fázi využití systému vytvořeného v rámci programu Galileo Komise agenturu řízením programu pověřuje)   Činnosti, které mají být prováděny ve fázi využití programů, jsou uvedeny a strukturovány ve schématu rozložení úkolů. Odpovědnost za všechny činnosti spojené s fází využití budou přeneseny na agenturu, která má zajišťovat koordinaci, nutně však nemusí zajišťovat jejich provádění. Je třeba poznamenat, že většina těchto činností vychází z potřeby zajistit poskytování služeb a že tyto činnosti nejsou v současné době ve stávající organizaci programů zahrnuty. V rozložení úkolů mohou být všechny činnosti spojené s fází využití rozděleny do pěti os: -           výkonné řízení programů zahrnující zejména: o          upřesnění hlavních cílů, které stanoví Komise a mezinárodní a mezivládní smlouvy, a požadavků na bezpečnost systému ve zvláštním dokumentu s požadavky „Mission Requirement Document“); o          kontrolu plánování, nákladů a rizik programů; o          uzavírání a plnění smluv, které jsou pro fázi využití programů nezbytné; -           technické záležitosti programů, mezi něž patří formulace budoucího vývoje v souladu s dokumentem s požadavky, koordinace procesu normalizace systému, rozvoj a validace nových infrastruktur (včetně softwaru), zajištění technické stránky úkolů a hodnocení výkonnosti systému; -           infrastruktura zahrnující činnosti spojené s řízením návrhu infrastruktur, se zajišťováním systémového inženýrství, s budováním vesmírných a pozemních infrastruktur a se zaváděním aktualizací systémů; -           využívání a poskytování služeb, které spočívají v řízení činností spojených s jejich poskytováním, ve využívání infrastruktur a v dohledu nad řádným průběhem operací; -           využívání služeb na základě stanovené a dodržované obchodní strategie, podpory využívání a přijetí služeb a návrhu a vývoje nových aplikací.
 Externí zaměstnanci || Především pomocné/administrativní úkoly k zajištění řádného chodu operací. Počínaje rokem 2015 budou pomocní zaměstnanci představovat 16 % všech zaměstnanců agentury, což je méně, než jak stanoví příslušné normy pro agentury a Unii (ve skutečnosti se u plně fungujících agentur Unie počítá s 25 % a v rámci Komise je toto procento ještě vyšší).
Níže uvedená tabulka podává podrobný přehled o
zaměstnancích agentury v období 2013–2020:
Další zaměstnanci, kteří jsou vyčleněni pro
fázi využití systémů, mají být na pozici AD, z čehož méně než 10 % má
být ve vedoucím postavení (třídy AD10 až AD12). Vzhledem k tomu, že je obtížné
najmout zkušené a vysoce technicky specializované zaměstnance, bude většina
dalších míst obsazena třídami AD6 až AD9.
3.2.3.2.   Odhadované potřeby v oblasti
lidských zdrojů pro mateřské DG
–   þ  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských
zdrojů
Návrh po Komisi nepožaduje žádné další lidské
zdroje, naopak počítá s jejich snížením a toto snížení je podrobně popsáno v
odstavci 3.4.
–   ¨  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
zdrojů, jak je vysvětleno dále:
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
–   þ  Návrh/podnět je v souladu se stávajícím
víceletým finančním rámcem pro rok 2013, a pokud jde o následující roky, je
v souladu návrhem Komise týkajícím se finančního rámce na období
2014–2020.
–   ¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného
okruhu víceletého finančního rámce.
–   ¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje
pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[24].
Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové
položky a odpovídající částky.
3.2.5.     Příspěvky třetích stran
–   þ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od
třetích stran.
–   Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
podle následujícího odhadu:
3.3.        Odhadovaný dopad na příjmy
–   þ  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na
příjmy.
–   ¨  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨            dopad na vlastní zdroje
–
¨            dopad na různé příjmy
3.4.        Odhadovaný dopad na lidské
zdroje Komise
Ačkoli se tento finanční výkaz zaměřuje na to,
jaký bude mít svěření nových pravomocí v oblasti provozního řízení programů
GNSS dopad na agenturu, je nicméně užitečné zaměřit se i na vliv, který by
budoucí veřejná správa programů mohla mít na lidské zdroje Komise.
Jak bylo vysvětleno dříve, úkoly, které mají
být agentuře přiděleny nově, jsou ve většině případů nové úkoly, jež ve
stávající organizaci programů GNSS nemají obdobu. Pokud tedy budou úkoly
spojené s využitím systému EGNOS převedeny z Komise na agenturu, jsou
úkoly spojené s využitím systému vytvořeného v rámci programu Galileo,
kterými byla agentura pověřena, ve skutečnosti novými úkoly, neboť systém dosud
nefunguje. To je důvodem, proč Galileo dosud neposkytuje služby a proč se týmy
Komise a agentury zaměřovaly na zavádění infrastruktury. Přechod na provozní
infrastrukturu a zahájení poskytování služeb, na nichž jsou závislé životy, si
vyžádá zcela nové činnosti a další zaměstnance. Zatímco počet zaměstnanců
Komise a agentury se celkově zvýší o 31 %, průměrný roční rozpočet se v
letech 2007–2013 a 2014–2020 zvýší o 103 %.
Po několik let a až do ukončení dotčené etapy
bude Komise nadále odpovídat za zavádění infrastruktury Galileo a měla by
zachovat týmy, které na tyto úkoly dohlíží. Následně se Komise zaměří na
politický dohled nad programy, a právě proto Komise navrhuje, aby byl její plán
pracovních míst na období 2014–2020 celkově snížen o 30 míst. Toto snížení je
především odrazem:
procesu převodu činností souvisejících s
fází využití EGNOS (fáze využití programu Galileo představuje nový úkol) na
agenturu, který povede ke snížení zaměstnanců Komise v GNSS o 3 FTE
(3,3 %);
zásady snižování počtu zaměstnanců, o
kterém rozhodla Komise a které se týká stávajících činností, což povede k
dalšímu snížení o 12 FTE (13 %);
zásady dalšího snižování počtu zaměstnanců
o 15 FTP v důsledku interního přeobsazování v Komisi.
Vývoj personální situace Komise, pokud jde o
služby GNSS, je tedy následující:
 Zaměstnanci Komise vyčlenění na úkoly GNSS || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Snížení celkem
 Snížení || 0 || -3 ||   ||   || -3 || -4 || -5 || 0 || -15
 CELKEM || 92 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 77 || 77 ||
Další snižování uvedené v bodě 3) výše
bude nelineárně rozprostřeno do sedmi let. Snížení o 30 míst je nezávislé, a
tedy nad rámec 5% horizontálního snižování počtu zaměstnanců Komise v letech
2013 až 2017; plán pracovních míst Komise bude o tato místa zcela snížen.
Další snižování počtu zaměstnanců Komise
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Snížení celkem
 CELKEM Další snižování počtu zaměstnanců Komise || -2 || -3 || -3 || -2 || -2 || -2 || -1 || -15
Tyto potřeby v oblasti lidských zdrojů
budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly
vnitřně přeobrazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného
přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s
ohledem na rozpočtová omezení.
Toto snížení je uplatňováno i přesto, že je
Komise nadále odpovědná za programy GNSS a že Rada a Evropský parlament
pověřily Komisi novými úkoly (jak bylo konstatováno při projednávání nového
nařízení o GNSS), jako je stanovení nové politiky v oblasti práv k duševnímu
vlastnictví, vývoj úkolů a přísné požadavky na podávání zpráv výboru GNSS, Radě
a Evropskému parlamentu. Komise se s těmito novými úkoly pokusí vypořádat
prostřednictvím interního přesunu zaměstnanců.
Konkrétně lze budoucí úlohu Komise shrnout do
následujících šesti bloků činnosti:
–
přispět k širším strategickým cílům EU: cílem je
podporovat začlenění technologií GNSS do různých oblastí výzkumu a jejich
zohlednění v odvětvových strategických iniciativách, mezi něž například patří
druhy dopravy, zemědělství, mobilita osob, synchronizace nebo energetika, a to
ve snaze zaručit, aby politiky EU v těchto odvětvích co nejvíce využívaly
inovační potenciál a přidanou hodnotu evropských systémů družicové navigace;
–
stanovit a dále rozvíjet ambiciózní cíle programů
tak, aby odrážely požadavky politik a potřeby ostatních aktérů a uživatelů,
převádět tyto požadavky a potřeby do strategií a technických pokynů;
–
stanovit a přizpůsobit podmínky provádění. V
souladu se strategickými cíli Komise v oblasti programů je třeba stanovit
opatření nezbytná pro jejich provádění, např. pověřovací smlouvy, upřesnit
smlouvy o užívání určitých míst a vypracovat příslušné normy. Kromě toho bude
Komise nadále odpovídat za bezpečnost systémů. Musí tedy stanovit požadavky na
bezpečnost a zajistit koordinaci v otázkách bezpečnosti;
–
stanovit a rozvíjet politiky spojené s GNSS,
vytvořit takové právní a mezinárodní prostředí, které je příznivé pro plnění
cílů programů GNSS. V rámci prací na právním rámci programů GNSS se Komise
zaměří na otázku ochrany a bezpečnosti uživatelů GNSS, bude hodnotit slabá
místa systémů a družicových navigačních zařízení a navrhovat opatření
k omezení těchto slabých míst, dohlížet na harmonizaci evropských
navigačních služeb, zvyšovat stabilitu, aby průmysl mohl plánovat budoucí
investice, a bude posilovat ochranu a bezpečnost (například zavedením opatření
omezujících závislost na GPS). Na mezinárodním poli bude připravovat a
vyjednávat mezinárodní dohody a ve snaze zajistit slučitelnost a
interoperabilitu s ostatními systémy GNSS bude spolupracovat s mezinárodními
organizacemi;
–
dohlížet na provádění programů. I když Komise
nebude odpovídat za provozní řízení programů, bude mít nadále obecnou
odpovědnost za jejich řádné fungování a za jakékoli překročení nákladů nebo
zpoždění. Je tudíž důležité, aby Komise pečlivě dohlížela na provádění programů
ze strany Evropské kosmické agentury (pokud jde o dokončení zaváděcí fáze) a
Agentury pro evropský GNSS (pokud jde o fázi využití). Členské státy a Evropský
parlament rovněž předložily formou návrhu nařízení o GNSS, který je nyní v
procesu spolurozhodování, velmi přísné požadavky na podávání zpráv. Komise tedy
bude dohlížet na přípravu, prezentaci a zasílání těchto zpráv výboru GNSS a
především rozpočtovému orgánu;
–
řídit vztahy mezi zúčastněnými stranami tím, že jim
bude poskytovat aktualizované, pozitivní, soudržné a užitečné informace o stavu
provádění programů EGNOS a Galileo a že bude vypracovávat pravidelné odborné
zprávy pro vnitřní i vnější použití.
[1]               Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 11.
[3]               KOM(2011) 814 v konečném znění.
[4]               Úř. věst. C […], […], s. […].
[5]               Úř. věst. C […], […], s. […].
[6]               Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1.
[7]               Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 11.
[8]               Úř. věst. L … ze dne …...2013, s. …[Poznámka: vzhledem k
tomu, že toto nařízení a nařízení, kterým se zavádí budoucí víceletý finanční
rámec, nebyla dosud přijata, nelze okruh úkolů svěřených Agentuře pro evropský
GNSS a vyčleněných rozpočtových částek považovat za konečný.]
[9]               ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based
Budgeting).
[10]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního
nařízení.
[11]             KOM(2011) 814 v konečném znění.
[12]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční
nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html
[13]             Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
[14]             RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
[15]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[16]             Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země
západního Balkánu.
[17]             „Rozpočet – Evropa 2020“, KOM(2011) 500.
[18]             PE489.561v02-00
[19]             Tato částka se liší od rozpočtu agentury pro rok 2013,
neboť zohledňuje financování 20 dalších míst v roce 2013 přerozdělením
prostředků programů GNSS. Komise předloží rozpočtovému orgánu návrh
v průběhu roku 2013.
[20]             K této částce se přičítá převod zůstatku účtu (0,709) a
příspěvek třetích zemí (0,325). Celkově tak částka prostředků pro rok 2013 činí
14,484.
[21]             Do této částky je začleněno 1,75 mil. na financování 20
dalších míst v roce 2013. Odhad pro rok 2013 je vzhledem k času
potřebnému k obsazení 20 nových míst založen na šesti měsíčních platech.
[22]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
provádět.
[23]             Tuto studii vypracovala v roce 2011 pro EGNOS a v roce
2012 pro Galileo poradenská společnost Roland Berger. Jejím výsledkem bylo
schéma rozložení úkolů, které jsou nezbytné pro zajištění fáze využití systémů,
včetně zaměstnanců požadovaných pro provádění těchto úkolů. Shrnutí těchto
úkolů je zapracováno do tabulky s popisem úkolů.
[24]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.