               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 11.6.2021
            COM(2021) 307 final
            2021/0142(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na konferenci smluvních stran Úmluvy o sběru, ukládání a příjmu odpadu vzniklého při plavbě na Rýně a jiných vnitrozemských vodních cestách (CDNI) k přijetí usnesení, jehož cílem je rozšířit zákaz vypouštění splašků o plavidla vnitrozemské plavby přepravující mezi 12 a 50 cestujícími

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí, kterým se stanoví postoj, jenž má být jménem Unie zaujat na konferenci smluvních stran Úmluvy o sběru, ukládání a příjmu odpadu vzniklého při plavbě na Rýně a jiných vnitrozemských vodních cestách (CDNI) k přijetí usnesení, jehož cílem je rozšířit zákaz vypouštění splašků o plavidla vnitrozemské plavby přepravující více než 12 cestujících a kajutové osobní lodě s více než 12 lůžky.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.CDNI

               Úmluva o sběru, ukládání a příjmu odpadu vzniklého při plavbě na Rýně a jiných vnitrozemských vodních cestách (CDNI), podepsaná dne 9. září 1996 ve Štrasburku, vymezuje právní rámec pro sběr, ukládání a příjem odpadu vzniklého při plavbě na Rýně a jiných vodních cestách. Po ratifikaci všemi signatářskými státy vstoupila úmluva CDNI v platnost dne 1. listopadu 2009. Jejími smluvními stranami je pět členských států EU (Belgie, Francie, Lucembursko, Německo a Nizozemsko) a Švýcarsko.

               Konference smluvních stran CDNI je orgán odpovědný za sledování uplatňování ustanovení CDNI s regulačními pravomocemi v záležitostech vnitrozemské plavby, pokud jde o odpad na Rýně a jiných vnitrozemských vodních cestách, a je složena ze zástupců smluvních stran CDNI. Zasedá každoročně. Přijímá usnesení CDNI. Každá smluvní strana má jeden hlas a rozhodnutí jsou přijímána jednomyslně. Tato usnesení jsou pro smluvní strany v souladu s články 14 a 19 CDNI právně závazná. Evropská unie smluvní stranou CDNI není.

               2.2.Zamýšlený akt CDNI

               Konference smluvních stran CDNI má na svém zasedání dne 22. června 2021 přijmout usnesení, jehož cílem je rozšířit zákaz vypouštění splašků o plavidla vnitrozemské plavby přepravující více než 12 a méně než 50 cestujících a kajutové osobní lodě s více než 12 a méně než 50 lůžky v oblasti působnosti úmluvy CDNI
                  1
               .

               Toto usnesení se vztahuje na všechna plavidla vnitrozemské plavby přepravující mezi 12 a 50 cestujícími a kajutové osobní lodě s více než 12 a méně než 50 lůžky, které byly uvedeny do provozu po 30. prosinci 2008. Tato záležitost se týká environmentálních a technických požadavků pro plavidla vnitrozemské plavby.

               V souladu s čl. 9.01 odst. 3 přílohy II CDNI je zakázáno vypouštět splašky v případě:

               1)výletních lodí s více než 50 lůžky a

               2)osobních lodí s povolením přepravovat více než 50 cestujících.

               Návrh usnesení rozšiřuje tento zákaz na plavidla vnitrozemské plavby přepravující mezi 12 a 50 cestujícími a kajutové osobní lodě s více než 12 a méně než 50 lůžky. Zákaz vypouštění odpadních vod souvisí s povinností smluvních stran CDNI instalovat podél vodních cest na svém území stanice pro příjem splašků.

               Ustanovení návrhu usnesení by zvýšila soulad s technickými požadavky stanovenými právními předpisy EU.

               CDNI upravuje provoz lodí, pokud jde o vypouštění odpadních vod, v rámci ochrany životního prostředí. Technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby jsou upravovány směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629 ze dne 14. září 2016, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby, mění směrnice 2009/100/ES a zrušuje směrnice 2006/87/ES
                  2
               . Směrnice (EU) 2016/1629 stanoví ustanovení Unie týkající se technických požadavků nezbytných k zajištění bezpečnosti plavidel provozovaných na vnitrozemských vodních cestách s ohledem na konstrukci lodního trupu. Příloha II této směrnice odkazuje na technické normy pro plavidla vnitrozemské plavby (ES-TRIN) stanovené Evropským výborem pro vypracování norem pro vnitrozemskou plavbu (CESNI). V příloze II směrnice (EU) 2016/1629 je uveden odkaz na nejaktuálnější normu ES-TRIN 2019/1.

               Podle článku 19.14 normy ES-TRIN 2019/1 musejí být osobní lodě vybaveny sběrnými nádržemi na splašky podle odstavce 2 tohoto článku nebo vhodnými palubními čistírnami odpadních vod podle kapitoly 18 normy ES-TRIN 2019/1. Tento požadavek se vztahuje na všechny osobní lodě přepravující více než 12 cestujících, avšak s ohledem na tato přechodná ustanovení:

               1.U kajutových osobních lodí s nejvýše 50 lůžky a u výletních osobních lodí s nejvýše 50 cestujícími: požadavek na nádrž nebo čistírnu odpadních vod se nevztahuje na lodě, které byly v provozu již přede dnem 1. ledna 2006.

               2.U kajutových osobních lodí s více než 50 lůžky: požadavek na nádrž nebo čistírnu odpadních vod se již uplatňuje.

               3.U lodí existujících před 30. prosincem 2008 a provozovaných pouze mimo Rýn lze přijmout odchylky podle čl. 29 odst. 1 směrnice (EU) 2016/1629.

               Návrh usnesení CDNI se týká pouze lodí uvedených do provozu po 30. prosinci 2008 (na Rýnu nebo jinde), takže je plně v souladu s normou ES-TRIN 2019/1, která již vyžaduje, aby tyto lodě byly vybaveny sběrnými nádržemi na splašky nebo vhodnými palubními čistírnami odpadních vod.

               Ustanovení CDNI zohledňují ochranu životního prostředí (zákaz vypouštění splašků do vodních cest), zatímco ES-TRIN stanoví technické požadavky na konstrukci lodi a vhodné instalace a zařízení umožňující sběr odpadních vod.

               CDNI i ES-TRIN stanoví data použitelnosti těchto ustanovení. Jelikož se tato ustanovení vzájemně doplňují, je nezbytné zajistit sladění těchto dat, aby se předešlo nejednotnosti v předpisech týkajících se plavidel vnitrozemské plavby provozovaných na Rýně.

               Návrh usnesení CDNI je sladěn s požadavky stanovenými podle směrnice 2016/1629, a zvýšil by tak soulad s požadavky stanovenými právními předpisy EU.

               Ustanovením čl. 9.01 odst. 4 návrhu usnesení CDNI by navíc byly ze zákazu vypouštět odpadní vody podle usnesení CDNI vyňaty lodi, které jsou od požadavku instalovat zařízení sběrných nádrží na splašky nebo vhodných palubních čistíren odpadních vod osvobozeny podle směrnice (EU) 2016/1629.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Navrhovaným postojem Unie je souhlas s přijetím usnesení, jehož cílem je rozšířit zákaz vypouštění splašků o plavidla vnitrozemské plavby přepravující mezi 12 a 50 cestujícími.

               V této oblasti neexistuje žádný rozpor s právními předpisy EU. Kromě toho usnesení značně podporuje iniciativy a cíle v oblasti ochrany životního prostředí.

               CDNI upravuje provoz lodí, pokud jde o vypouštění odpadních vod, v rámci ochrany životního prostředí. Směrnice (EU) 2016/1629 stanoví ustanovení Unie týkající se technických požadavků nezbytných k zajištění bezpečnosti plavidel provozovaných na vnitrozemských vodních cestách s ohledem na konstrukci lodního trupu, včetně záležitostí souvisejících s vybavením lodí sběrnými nádržemi na splašky nebo vhodnými palubními čistírnami odpadních vod.

               Navrhovaným postojem Unie je souhlas s přijetím předmětného usnesení, neboť zvyšuje soulad s požadavky stanovenými právními předpisy EU.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU se použije bez ohledu na to, zda je Unie členem dotyčného orgánu nebo stranou dotyčné dohody
                  3
               .

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  4
               .

               4.1.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Konference smluvních stran CDNI je orgán zřízený na základě mezinárodní dohody. Akt, který má konference smluvních stran CDNI přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt může rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů EU, zejména směrnice (EU) 2016/1629. Důvodem je, že navrhovaný akt ovlivňuje právní předpisy týkající se technických požadavků pro plavidla vnitrozemské plavby, neboť stanoví požadavky týkající se zákazu vypouštění odpadních vod a instalace vhodného zařízení na plavidlech vnitrozemské plavby, zatímco technické požadavky pro tyto lodě (včetně ustanovení o shromažďování odpadních vod) upravuje směrnice (EU) 2016/1629.

               Je tudíž nezbytné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat v rámci konference smluvních stran CDNI k přijetí usnesení, jehož cílem je rozšířit zákaz vypouštění splašků o plavidla vnitrozemské plavby přepravující mezi 12 a 50 cestujícími.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dotyčné dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšlených aktů se týkají společné dopravní politiky.

               Hmotněprávním základem návrhu rozhodnutí je tudíž čl. 91 odst. 1 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 91 odst. 1 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2021/0142 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na konferenci smluvních stran Úmluvy o sběru, ukládání a příjmu odpadu vzniklého při plavbě na Rýně a jiných vnitrozemských vodních cestách (CDNI) k přijetí usnesení, jehož cílem je rozšířit zákaz vypouštění splašků o plavidla vnitrozemské plavby přepravující mezi 12 a 50 cestujícími

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 91 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Úmluva o sběru, ukládání a příjmu odpadu vzniklého při plavbě na Rýně a jiných vnitrozemských vodních cestách (CDNI) ze dne 9. září 1996 vstoupila v platnost dne 1. listopadu 2009.

               (2)Podle článku 19 úmluvy může konference smluvních stran úmluvu a její přílohy měnit.

               (3)Opatření Unie v odvětví vnitrozemské plavby by měla usilovat o to, aby byla zajištěna jednotnost technických požadavků uplatňovaných v Unii, pokud jde o plavidla vnitrozemské plavby v Unii.

               (4)Konference smluvních stran CDNI má na svém zasedání dne 22. června 2021 přijmout usnesení, jehož cílem je rozšířit zákaz vypouštění splašků o plavidla vnitrozemské plavby přepravující více než 12 cestujících a kajutové osobní lodě s více než 12 lůžky. Ustanovení tohoto usnesení zavedou povinnost instalovat na palubě lodí spadajících do oblasti působnosti tohoto usnesení vhodné zařízení.

               (5)Technická norma pro plavidla vnitrozemské plavby (ES-TRIN 2019/1) přijatá Evropským výborem pro vypracování norem pro vnitrozemskou plavbu (dále jen „CESNI“) dne 8. listopadu 2018 stanoví jednotné technické požadavky nezbytné k zajištění bezpečnosti plavidel vnitrozemské plavby. Obsahuje zvláštní ustanovení týkající se zvláštních kategorií lodí, jako jsou například osobní lodě, ustanovení týkající se zařízení a instalací na lodích, včetně zařízení k shromažďování a odstraňování odpadních vod, jakož i pokyny pro uplatňování technické normy.

               (6)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v rámci konference smluvních stran CDNI, neboť ustanovení usnesení mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah práva Unie, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629.

               (7)Návrh usnesení CDNI by měl zvýšit soulad s požadavky stanovenými právem Unie, zejména pokud jde o data použitelnosti pro instalaci vhodného zařízení k shromažďování odpadních vod na plavidlech vnitrozemské plavby. Návrh usnesení CDNI navíc značně podporuje iniciativy a cíle v oblasti ochrany životního prostředí.

               (8)Unie není členem konference smluvních stran CDNI. Postoj Unie mají vyjádřit členské státy Unie, jež jsou členy CDNI, jednajíce společně,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postojem, který má být jménem Unie zaujat na zasedání dne 22. června 2021 v rámci konference smluvních stran Úmluvy o sběru, ukládání a příjmu odpadu vzniklého při plavbě na Rýně a jiných vnitrozemských vodních cestách (dále jen „CDNI“), je souhlas s přijetím usnesení, jehož cílem je rozšířit zákaz vypouštění splašků o plavidla vnitrozemské plavby přepravující mezi 12 a 50 cestujícími.

               Článek 2

               Postoj uvedený v článku 1 vyjádří členské státy Unie, jež jsou členy konference smluvních stran CDNI, jednajíce společně.

               Článek 3

               Drobné technické úpravy postojů uvedených v článku 1 lze dohodnout bez dalšího rozhodnutí Rady.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Podle definice v příloze 1 CDNI.

                     (2)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629 ze dne 14. září 2016, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby, mění směrnice 2009/100/ES a zrušuje směrnice 2006/87/ES (Úř. věst. L 252, 16.9.2016, s. 118).

                     (3)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (4)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 4.1.2022
            COM(2022) 4 final
            2021/0438(COD)

            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice
            {SWD(2022) 1 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Moldavská republika se v posledních letech potýkala s mnoha problémy, a to i v hospodářské a politické oblasti. V roce 2020 zemi zasáhla pandemie COVID-19 i letní sucho, což mělo značný negativní vliv na růst, přičemž HDP klesl o 7 %, což je nejsilnější recese od světové finanční krize. Hospodářský útlum ještě zhoršila vleklá politická krize, která následovala po prezidentských volbách v listopadu 2020 a kterou nakonec vyřešily parlamentní volby v červenci 2021. Od srpna, kdy se ujala úřadu nová, reformám nakloněná vláda, jsou všechny politické síly v Moldavsku (včetně prezidenta, vlády a parlamentu) sladěny a podporují společný ambiciózní program reforem zaměřený na klíčové oblasti politiky, jako jsou reformy v soudnictví, řádná správa věcí veřejných a boj proti korupci.

               Bez ohledu na obnovenou politickou dynamiku a pevné odhodlání provádět reformy se však Moldavsko i nadále potýká se značnými problémy, a to pokud jde o veřejnou správu, korupci, omezené správní kapacity a nedávnou energetickou krizi, které dále oslabily hospodářskou stabilitu Moldavska a vedly k zahájení náročného procesu vyjednávání se společností Gazprom (dne 29. října byla podepsána nová dohoda o dodávkách plynu).

               V této souvislosti a vzhledem k přetrvávajícím značným finančním potřebám Moldavska (nedostatek vnějšího financování se v roce 2022 odhaduje na 1,2 % HDP), požádala moldavská vláda dne 19. listopadu 2021 EU o novou makrofinanční pomoc v návaznosti na dohodu na úrovni pracovních útvarů MMF (oznámenou dne 21. října 2021) o tříleté rozšířené úvěrové facilitě/rozšířené finanční facilitě ve výši 564 milionů USD.

               V souvislosti s obnovenou politickou stabilitou a po důkladném posouzení politické a hospodářské situace v Moldavsku předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na poskytnutí nové makrofinanční pomoci ve výši 150 milionů EUR ve prospěch Moldavské republiky, z čehož by 120 milionů EUR bylo ve formě úvěrů a 30 milionů EUR ve formě grantů.

               Navrhovaná makrofinanční pomoc by Moldavsku pomohla pokrýt část jeho zbývajících potřeb vnějšího financování, které se odhadují na 480 milionů USD, v souvislosti s novým programem MMF na období 2021–2025.

               Vyplácení by se uskutečnilo ve třech tranších, přičemž uvolnění každé tranše, včetně první, by bylo striktně podmíněno dobrým pokrokem při provádění programu MMF a řadou dalších politických opatření, na nichž se Komise a orgány dohodnou a která budou uvedena v memorandu o porozumění. Memorandum o porozumění se pravděpodobně zaměří na politické reformy zaměřené na vymáhání majetku v souvislosti s bankovními podvody v roce 2014, pokračující reformy řízení veřejných financí, reformu soudnictví, odvětví energetiky a podnikatelské prostředí obecně. Očekává se, že navrhovaná operace proběhne současně s poskytnutím pomoci v rámci operací rozpočtové podpory financovaných z evropského nástroje sousedství (ENI).

               Jak je dále rozvedeno v pracovním dokumentu útvarů Komise připojeném k tomuto návrhu, Komise se i díky posouzení politické situace, které provedla Evropská služba pro vnější činnost, domnívá, že pro poskytnutí makrofinanční pomoci v navrhované výši jsou splněny politické a hospodářské podmínky.

               •Obecné souvislosti

               I přes výrazné oživení po vážné recesi v roce 2020 je makroekonomický výhled Moldavska i nadále nejistý. To je částečně způsobeno pokračující obtížnou pandemickou situací (s rostoucím počtem případů COVID-19 a relativně nízkou mírou proočkovanosti pod 30 % k začátku prosince 2021), jakož i nedávnou krizí zásobování plynem, která Moldavsko vystavila dalšímu finančnímu tlaku. Kromě řešení významných strukturálních nedostatků, zejména omezených správních kapacit, je třeba dále zlepšit správu věcí veřejných a zintenzivnit probíhající boj proti korupci.

               Po prudkém poklesu v roce 2020 způsobeném pandemií zaznamenalo hospodářství v první polovině roku 2021 značné oživení, přičemž HDP vzrostl o 11,5 %, z velké části však kvůli nízké výchozí hodnotě. Ve druhé polovině roku se  očekává zpomalení růstu, které bude doprovázeno vyšší inflací a nižší spotřebou domácností. V této souvislosti MMF a Světová banka předpokládají celkové oživení ve výši přibližně 7 % za celý letošní rok a pokles na 4,5 % HDP v příštím roce.

               Po významné dezinflaci v loňském roce se inflace měřená indexem spotřebitelských cen v roce 2021 výrazně zvýšila na 8,8 % v říjnu, čímž byla výrazně překročena cílová sazba ve výši 5 % ±1,5 p.b. stanovená Moldavskou národní bankou (NMB). Většinu z toho lze přičíst růstu cen potravin a vyšším sazbám za energii. V reakci na vysoký inflační tlak centrální banka v letošním roce několikrát zvýšila svou úrokovou sazbu, která v říjnu činila 5,5 %. NBM očekává v první polovině roku 2022 dvoucifernou inflaci až do výše 15 %, přičemž se předpokládá, že bude částečně přechodné povahy, ale může rovněž vést k dalšímu zpřísnění měnové politiky.

               Na základě lepší perspektivy růstu a vyšších daňových příjmů vláda v září pozměnila zákon o státním rozpočtu, přičemž měla za to, že schodek bude nižší, než se původně čekalo (5,1 % HDP ve srovnání s 6,7 % HDP na začátku roku 2021). V souvislosti s probíhající energetickou krizí a vzhledem k tomu, že orgány plánují zavést nová kompenzační opatření na ochranu nejzranitelnějších spotřebitelů, se však předpokládá, že se fiskální pozice Moldavska v příštím roce zhorší. Podle státního rozpočtu na rok 2022, který byl parlamentu předložen dne 25. listopadu, se rozpočtový schodek příští rok zvýší na 6 % HDP, bude tedy ve srovnání s historickými průměry Moldavska vysoký. V letech 2015–2019 se pohyboval pod 2 % HDP.  Předpokládá se, že výdaje vzrostou o 7,6 miliardy lei ve srovnání s nárůstem příjmů o 4,2 miliardy lei, přičemž nárůst příjmů bude podpořen vyšším výběrem DPH.

               Vzhledem ke zvýšeným výdajům a bez ohledu na dodatečnou pomoc na zmírnění dopadů růstu cen energií ze strany mezinárodních partnerů se očekává, že se moldavský veřejný dluh značně zvýší a ve střednědobém horizontu překročí 40 % HDP ve srovnání s přibližně 28 % HDP v roce 2019, tedy před recesí způsobenou pandemií a krizí dodávek plynu.

               Schodek běžného účtu se poté, co se v roce 2020 snížil na 6,6 % HDP, v první polovině roku 2021 meziročně zvýšil na 14 % HDP, čímž se obnovil tlak na moldavskou platební bilanci. Podle prognóz MMF dosáhne schodek běžného účtu do konce tohoto roku 1,5 miliardy USD (přibližně 11 % HDP), což ve srovnání s loňským rokem představuje téměř dvojnásobný nárůst. Velkou část toho lze vysvětlit výrazným nárůstem dovozu i vývozu v roce 2021. V období od ledna do září se vývoz zvýšil o 21,1 % ve srovnání se stejným obdobím v roce 2020, byl však předstižen růstem dovozu o 31,7 %.

               Devizové rezervy Moldavska se v průběhu pandemie v roce 2020 ukázaly jako stabilní a v roce 2021 vzrostly, přičemž v porovnání s historickými standardy zůstaly vysoké a ke konci září činily 4 miliardy USD. To znamená pokrytí osmi měsíců dovozu a do značné míry odráží přidělení zvláštních práv čerpání MMF v srpnu ve výši 236 milionů USD, což bylo součástí globální reakce fondu na krizi COVID-19.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Rozhodnutí č. 701/2020/EU, kterým již byla Moldavské republice poskytnuta makrofinanční pomoc (jako součást balíčku makrofinanční pomoci partnerským zemím v rámci procesu rozšíření a evropského sousedství v souvislosti s krizí COVID-19) ve výši 100 milionů EUR ve formě půjček, přijal Evropský parlament a Rada dne 25. května 2020. Tato pomoc byla zcela vyplacena v letech 2020–2021.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  EU a Moldavská republika navázaly v průběhu let úzké politické a hospodářské vztahy, které vedly k uzavření dohody o přidružení (včetně prohloubené a komplexní zóny volného obchodu), která byla podepsána dne 27. června 2014 a plně vstoupila v platnost dne 1. července 2016, a program přidružení stanoví seznam priorit pro společnou práci. Poslední program přidružení na období 2017–2019 byl prodloužen na období jednoho roku (z důvodu pandemie v minulém roce), zatímco se připravuje nový dokument na období 2021–2027.

                  Hospodářské vztahy Moldavska s EU jsou rovněž dobře rozvinuté. EU je i nadále největším obchodním partnerem Moldavska a v roce 2020 na EU připadlo 52 % celkového obchodu této země (přibližně 67 % celkového vývozu a 45 % celkového dovozu Moldavska), následovalo Rusko (9 %) a Čína (8 %).

               Země, na které se vztahuje evropská politika sousedství, jsou způsobilé pro makrofinanční pomoc (pokud splňují různé podmínky). Makrofinanční pomoc ze strany EU by doplnila granty uvolněné v rámci Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci a dalších programů EU, a zejména by doplnila podmínky stanovené v rámci balíčků rozpočtové podpory, které provádí EU. Tím, že by makrofinanční pomoc EU podpořila moldavské orgány při přijímání vhodného rámce pro makroekonomické politiky a strukturální reformy, zvýšila by přidanou hodnotu a účinnost celkových finančních intervencí EU, a to i prostřednictvím jiných finančních nástrojů.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právním základem tohoto návrhu je článek 212 Smlouvy o fungování EU.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Zásada subsidiarity je dodržena, neboť dosažení cílů obnovení krátkodobé makroekonomické stability v Moldavské republice není v moci jednotlivých členských států. Tuto úlohu může lépe splnit Evropská unie jako celek. Hlavními důvody jsou omezení v rozpočtech členských států a potřeba silné koordinace dárců, aby se maximalizoval rozsah a účinnost pomoci.

               •Proporcionalita

               Návrh je v souladu se zásadou proporcionality: omezuje se na minimum nutné k dosažení cílů krátkodobé makroekonomické stability a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné.

               Jak Komise stanovila na základě odhadů MMF v souvislosti s rozšířenou finanční facilitou, odpovídá částka navrhované nové makrofinanční pomoci 36 % odhadovaného zbývajícího deficitu financování na období 2021–2025. To je v souladu se standardními postupy pro sdílení zátěže u operací makrofinanční pomoci (v případě země s dohodou o přidružení by horní hranice podle závěrů Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ze dne 8. října 2002 činila 60 %) s ohledem na pomoc přislíbenou Moldavsku jinými bilaterálními a multilaterálními dárci.

               •Volba nástroje

               K řešení makroekonomických cílů se nehodí nebo není dostatečné projektové financování ani technická pomoc. Tato makrofinanční pomoc bude mít ve srovnání s ostatními nástroji EU tu klíčovou přidanou hodnotu, že svou rychlou realizací nejen zmírní problémy, které má Moldavsko s nedostatkem okamžitě dostupných prostředků ze zahraničí, ale také pomůže vytvořit stabilní makroekonomický rámec, mimo jiné tím, že podpoří udržitelnou platební bilanci a rozpočtovou situaci, jakož i vhodný rámec pro strukturální reformy. Makrofinanční pomoc může díky tomu, že pomůže vytvořit vhodný celkový politický rámec, zvýšit efektivnost opatření financovaných v Moldavsku v rámci jiných, úžeji zaměřených finančních nástrojů EU.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Makrofinanční pomoc se poskytuje jako nedílná součást mezinárodní podpory pro hospodářskou stabilizaci Moldavské republiky. Při přípravě tohoto návrhu na poskytnutí makrofinanční pomoci útvary Komise konzultovaly MMF a Světovou banku, které již rozsáhlé programy financování zavedly a připravují nové. Komise dne 25. listopadu 2021 vedla konzultace s Hospodářským a finančním výborem – náhradníky, který návrhu vyjádřil podporu. Komise byla rovněž v pravidelném kontaktu s moldavskými orgány.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               V souladu s požadavky finančního nařízení provedly útvary Evropské komise v souvislosti s makrofinanční pomocí v důsledku pandemie COVID-19 operační hodnocení postupů schvalování finančních transakcí a správních postupů Moldavska, aby ověřily, že zavedené postupy pro řízení programu pomoci, včetně makrofinanční pomoci, poskytují dostatečné záruky. Závěrečnou zprávu o operačním hodnocení vypracovanou poradenskou společností obdržely útvary v červnu 2020. Zpráva poukazuje na jasný pokrok v systémech správy veřejných financí a dalších finančních okruhů od roku 2015, kdy bylo provedeno poslední hodnocení, a dochází k závěru, že stav moldavských finančních okruhů a postupů je považován za příznivý pro následnou operaci makrofinanční pomoci. Vývoj v této oblasti bude i nadále pozorně sledován, a to rovněž prostřednictvím pravidelných zpráv o pokroku reforem řízení veřejných financí, které bude připravovat delegace Unie v Kišiněvě.

               •Posouzení dopadů

               Makrofinanční pomoc EU je mimořádný nouzový nástroj pro řešení vážných problémů s platební bilancí v třetích zemích. Z toho důvodu se na návrh poskytnutí makrofinanční pomoci nevztahuje požadavek provést posouzení dopadů v souladu s pokyny Komise ke zlepšování právní úpravy (SWD(2015) 111 final), neboť je politickým imperativem, aby se v situacích, které vyžadují rychlou reakci, postupovalo rychle.

               Návrhy Komise na poskytnutí makrofinanční pomoci vycházely z poznatků získaných na základě hodnocení ex post provedených u minulých operací v sousedství EU. Nová makrofinanční pomoc a hospodářský ozdravný a reformní program, který je s ní spojen, pomůže Moldavsku uspokojit krátkodobé potřeby financování a podpoří opatření politik zaměřená na posílení platební bilance a fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu a na urychlení udržitelného růstu, čímž doplní program, který má být přijat Výkonnou radou MMF. Tyto politické podmínky by se měly týkat zásadních nedostatků, které se v průběhu let projevily v moldavském hospodářství a systému správy ekonomických záležitostí. Tyto podmínky by mohly v zásadě zahrnovat reformy k posílení správy ve finančním sektoru, správu veřejných financí, reformy energetického odvětví a doprovodná opatření k posílení sociální záchranné sítě, zlepšování investičního prostředí a podpory provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu.

               •Základní práva

                  Země, na které se vztahuje evropská politika sousedství, jsou způsobilé pro makrofinanční pomoc. Poskytnutí makrofinanční pomoci Unie je podmíněno tím, že způsobilá země uplatňuje účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv.

                  Obnovený závazek k provádění reforem v klíčových oblastech, včetně reforem soudnictví, řádné správy věcí veřejných, právního státu a boje proti korupci, a silná politická vůle nových moldavských orgánů po červencových volbách jsou jasným pozitivním signálem. Moldavské orgány jsou odhodlány provádět tyto reformy transparentním způsobem a v souladu se standardy EU.
                      Má se tedy za to, že politické podmínky programu makrofinanční pomoci jsou splněny.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Předpokládá se, že navrhovaná operace makrofinanční pomoci ve výši 150 milionů EUR pro Moldavsko bude vyplacena ve třech stejných tranších, které budou uvolněny v letech 2022 až 2024. Finanční plán na období 2022–2024 umožňuje, aby grantová složka ve výši 30 milionů EUR byla financována z dostupného rozpočtu v rozpočtové linii 14 20 03 01 „Makrofinanční pomoc (MFA) – granty“. U úvěrové složky ve výši 120 milionů EUR, která vyžaduje vytvoření rezervy odpovídající 9 % záruky pro vnější činnost, bude tato rezerva plánována v rámci nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) v celkové výši 10,8 milionu EUR (rozpočtová položka 14 02 01 70 „Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Tvorba rezerv společného rezervního fondu“).

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Evropská unie poskytne Moldavsku makrofinanční pomoc v celkové výši 150 milionů EUR, která bude poskytnuta ve formě střednědobých až dlouhodobých půjček, včetně grantové složky, a přispěje k pokrytí zbývající potřeby Moldavska v oblasti financování v období 2022–2024. Pomoc má proběhnout ve třech splátkách a má být vyplácena rovnoměrně po celou dobu trvání makrofinanční pomoci za předpokladu, že politická opatření, jimiž je každá tranše podmíněna, budou v plném rozsahu a včas provedena.

               Za správu pomoci bude odpovídat Komise. V souladu s finančním nařízením jsou použitelná zvláštní ustanovení o předcházení podvodům a jiným nesrovnalostem.

               Komise a moldavské orgány se dohodnou na memorandu o porozumění, v němž by byla stanovena opatření strukturálních reforem související s navrhovanou operací makrofinanční pomoci, včetně aspektů týkajících se načasování a následnosti. Kromě toho, jak je tomu obvykle v případě makrofinanční pomoci, vyplácení prostředků by bylo mimo jiné podmíněno uspokojivými přezkumy v rámci programu MMF, jakož i pokrokem při provádění dohody o přidružení mezi EU a Moldavskem a prohloubené a komplexní zóny volného obchodu. Komise bude úzce spolupracovat s příslušnými orgány s cílem sledovat pokrok, pokud jde o politická opatření a předběžné podmínky, jak je uvedeno výše.

               2021/0438 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 212 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Vztahy mezi Evropskou unií (dále jen „Unie“) a Moldavskou republikou (dále jen „Moldavsko“) se dále rozvíjejí v rámci evropské politiky sousedství a Východního partnerství. Moldavská republika přistoupila k Východnímu partnerství Unie v roce 2009 a poté následovala jednání o dohodě o přidružení mezi EU a Moldavskem. Tato dohoda, která zahrnuje postupné zavádění prohloubené a komplexní zóny volného obchodu (DCFTA), byla podepsána v červnu 2014 a vstoupila v platnost dne 1. července 2016.

               (2)Moldavské hospodářství bylo v roce 2020 významně zasaženo recesí způsobenou pandemií COVID-19, vleklou politickou patovou situací v zemi po prezidentských volbách v listopadu 2020 a nedávnou energetickou krizí. Situace přispěla ke značnému deficitu financování Moldavska, zhoršující se vnější pozici a rostoucím fiskálním potřebám.

               (3)Po volbách v červenci 2021 prokázala nová moldavská vláda pevné odhodlání k dalším reformám s ambiciózním programem „Moldavsko v příznivém období 2021–2025“, který se zaměřuje na klíčové oblasti politiky, mimo jiné na reformy soudnictví, boj proti korupci, řádnou správu věcí veřejných a právní stát.

               (4)Díky obnovenému reformnímu závazku a silné politické vůli orgány výrazně urychlily provádění reforem, což Moldavsku rovněž umožnilo úspěšně dokončit operaci makrofinanční pomoci v souvislosti s onemocněním COVID-19
                  1
               , neboť byla splněna všechna reformní opatření dohodnutá s Unií v memorandu o porozumění, s výjimkou jednoho – týkajícího se navracení majetku –, pro něž bylo uděleno zproštění povinnosti. Za tímto účelem Komise konzultovala Výbor členských států a neobdržela žádné námitky.

               (5)Poté, co se proces přijetí nového programu Mezinárodního měnového fondu (MMF) vyjednaného v roce 2020 pozastavil, obnovil MMF svou spolupráci s Moldavskem po volbách v červenci 2021 a na technické úrovni bylo dosaženo dohody (21. října 2021) o rozšířené úvěrové facilitě/rozšířené finanční facilitě ve výši 564 milionů USD. Nový program byl přijat rozhodnutím Výkonné rady MMF [dne 20. prosince 2021]. Cílem programu je udržet hospodářské oživení a zahájit ambiciózní program reforem v oblasti správy věcí veřejných a institucionálních reforem, posílit transparentnost a odpovědnost, zlepšit předvídatelnost veřejné politiky, posílit finanční instituce a podpořit deregulaci.

               (6)Vzhledem k zhoršující se hospodářské situaci a výhledu požádalo Moldavsko Unii v listopadu 2021 o doplňující makrofinanční pomoc.

               (7)Orientační příspěvek Unie pro Moldavsko v rámci evropského nástroje sousedství (ENI) na období 2014–2020 činí 518,15 mil. EUR, včetně rozpočtové podpory a technické pomoci. Jednotné rámce pro podporu na období 2014–2017 a 2017–2020 určily prioritní odvětví spolupráce s Moldavskem financované z evropského nástroje sousedství pro předchozí rozpočtové období. Priority na období 2021–2027 budou stanoveny v novém víceletém orientačním programu, který byl vypracován v úzké konzultaci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami.

               (8)Vzhledem k tomu, že Moldavsko je země, na kterou se vztahuje evropská politika sousedství, je třeba je považovat za způsobilé pro získání makrofinanční pomoci Unie.

               (9)Makrofinanční pomoc Unie by měla být výjimečným finančním nástrojem, který platební bilanci podpoří formou, jež není účelově vázaná a jejímž cílem je řešit potřeby příjemce, které má ohledně okamžité finanční pomoci ze zahraničí. Tato pomoc by měla podpořit provádění politického programu, jehož součástí jsou silná okamžitá korekční opatření a opatření strukturálních reforem, která mají v krátkodobém výhledu zlepšit situaci platební bilance.

               (10)Vzhledem k tomu, že v platební bilanci Moldavska přetrvává výrazný zbytkový deficit vnějšího financování přesahující výši prostředků poskytnutých MMF a jinými multilaterálními institucemi, je poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavsku ze strany Unie za stávajících výjimečných okolností považováno za vhodnou reakci na žádost Moldavska o podporu hospodářské stabilizace ve spojení s programem MMF. Makrofinanční pomoc Unie by podpořila hospodářskou stabilizaci Moldavska a moldavský program strukturálních reforem a doplnila by zdroje, které jsou k dispozici v rámci finančního ujednání s MMF.

               (11)Cílem makrofinanční pomoci Unie by mělo být podpořit obnovení udržitelného stavu vnějšího financování Moldavska, a tím přispět k jeho hospodářskému a sociálnímu rozvoji.

               (12)Očekává se, že makrofinanční pomoc Unie bude doprovázet vyplácení operací rozpočtové podpory v rámci nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947
                  2
               .

               (13)Stanovení výše makrofinanční pomoci Unie vychází z úplného kvantitativního posouzení zbývajících potřeb vnějšího financování Moldavska a zohledňuje jeho schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které má k dispozici. Makrofinanční pomoc Unie by měla doplňovat programy a zdroje poskytnuté MMF a Světovou bankou. Při určování výše pomoci jsou zohledněny rovněž očekávané finanční příspěvky od multilaterálních dárců a nutnost zajistit spravedlivé rozložení zátěže mezi Unii a ostatní dárce, jakož i dosavadní použití jiných unijních nástrojů vnějšího financování v Moldavsku a přidaná hodnota celkového zapojení Unie.

               (14)S ohledem na zbývající potřeby vnějšího financování Moldavska, na úroveň jeho hospodářského rozvoje posuzovanou podle příjmů na obyvatele a míry chudoby, na jeho schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které má k dispozici, a na jeho schopnost splácet posouzenou na základě analýzy udržitelnosti dluhu by část pomoci měla být poskytnuta ve formě grantů.

               (15)Komise by měla zajistit, aby makrofinanční pomoc Unie byla po právní i obsahové stránce v souladu s hlavními zásadami, cíli a opatřeními, které byly přijaty v rámci jednotlivých oblastí vnější činnosti, a dalšími příslušnými politikami Unie.

               (16)Makrofinanční pomoc Unie by měla podporovat vnější politiku Unie vůči Moldavsku. Komise a Evropská služba pro vnější činnost by v průběhu poskytování makrofinanční pomoci měly úzce spolupracovat v zájmu koordinace vnější politiky Unie a zajištění její ucelenosti.

               (17)Makrofinanční pomoc Unie by měla posilovat oddanost Moldavska hodnotám sdíleným s Unií, včetně demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných, dodržování lidských práv, udržitelného rozvoje a snižování chudoby, jakož i jeho oddanost zásadám otevřeného a spravedlivého obchodu založeného na pravidlech.

               (18)Poskytnutí makrofinanční pomoci Unie by mělo být podmíněno tím, že Moldavsko bude respektovat účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv. Specifické cíle makrofinanční pomoci Unie by měly navíc v Moldavsku posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost systémů řízení veřejných financí, řízení finančního sektoru a dohled nad ním a měly by prosazovat strukturální reformy zaměřené na podporu udržitelného růstu podporujícího začlenění, na vytváření pracovních příležitostí a fiskální konsolidaci. Komise a Evropská služba pro vnější činnost by měly plnění výše uvedených podmínek a dosahování těchto cílů pravidelně sledovat.

               (19)V zájmu zajištění účinné ochrany finančních zájmů Unie souvisejících s makrofinanční pomocí Unie by Moldavsko mělo přijmout vhodná opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí týkajících se pomoci. Kromě toho je třeba stanovit, že Komise bude provádět kontroly a Účetní dvůr audity.

               (20)Uvolněním makrofinanční pomoci Unie nejsou dotčeny pravomoci Evropského parlamentu a Rady (jako rozpočtového orgánu).

               (21)Částky makrofinanční pomoci poskytnuté formou grantů a částky složené pro účely záruky potřebné pro poskytnutí makrofinanční pomoci formou úvěrů by měly být v souladu s rozpočtovými prostředky stanovenými ve víceletém finančním rámci.

               (22)Makrofinanční pomoc Unie by měla být řízena Komisí. Komise by měla pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o vývoji souvisejícím s makrofinanční pomocí a poskytovat jim příslušné dokumenty, aby mohly provádění tohoto rozhodnutí sledovat.

               (23)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011
                  3
               .

               (24)Na makrofinanční pomoc Unie by se měly vztahovat podmínky v oblasti hospodářské politiky, jež budou stanoveny v memorandu o porozumění. V zájmu zajištění jednotných podmínek provádění a z důvodů účinnosti by Komise měla být zmocněna ke sjednání těchto podmínek s moldavskými orgány pod dohledem výboru složeného ze zástupců členských států v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Podle uvedeného nařízení by se měl poradní postup obecně použít ve všech případech, kromě případů stanovených v uvedeném nařízení. Vzhledem k potenciálně významnému dopadu pomoci ve výši více než 90 mil. EUR je vhodné použít na operace přesahující tuto prahovou hodnotu přezkumný postup. Vzhledem k výši makrofinanční pomoci, kterou Unie Moldavsku poskytuje, by měl být pro přijetí memoranda o porozumění nebo pro jakékoliv snížení, pozastavení či zrušení pomoci použit přezkumný postup,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               1.Unie poskytne Moldavsku makrofinanční pomoc (dále jen „makrofinanční pomoc Unie“) v maximální výši 150 milionů EUR s cílem podpořit hospodářskou stabilizaci Moldavska a jeho obsáhlý program reforem. Z této maximální částky bude až 120 milionů EUR poskytnuto ve formě úvěrů a až 30 milionů EUR ve formě grantů. Uvolnění makrofinanční pomoci Unie je podmíněno schválením rozpočtu Unie na příslušný rok Evropským parlamentem a Radou. Pomoc přispěje k pokrytí potřeb Moldavska v oblasti platební bilance uvedených v programu MMF.

               2.Za účelem financování úvěrové části makrofinanční pomoci Unie je Komise zmocněna půjčit si jménem Unie nezbytné finanční prostředky na kapitálových trzích nebo od finančních institucí a dále je půjčit Moldavsku. Úvěry mají průměrnou dobu splatnosti nejvýše 15 let.

               3.Uvolnění makrofinanční pomoci Unie řídí Komise způsobem, který je v souladu s dohodami nebo ujednáními uzavřenými mezi Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Moldavskem a s hlavními zásadami a cíli ekonomických reforem stanovených v dohodě o přidružení mezi EU a Moldavskem, včetně prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, jak bylo dohodnuto v rámci evropské politiky sousedství.

               Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o vývoji v oblasti makrofinanční pomoci Unie, včetně jejího vyplácení, a předkládá těmto orgánům včas příslušné dokumenty.

               4.Makrofinanční pomoc Unie je k dispozici po dobu dvou a půl let od prvního dne po vstupu memoranda o porozumění uvedeného v čl. 3 odst. 1 v platnost.

               5.V případě, že se během období vyplácení makrofinanční pomoci Unie potřeby financování Moldavska oproti původním předpokladům podstatně sníží, Komise poskytovanou pomoc omezí nebo její poskytování pozastaví či zruší v souladu s přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2.

               Článek 2

               1.Poskytnutí makrofinanční pomoci Unie je podmíněno tím, že Moldavsko bude respektovat účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv.

               2.Komise a Evropská služba pro vnější činnost sledují plnění této nezbytné podmínky po celou dobu poskytování makrofinanční pomoci Unie.

               3.Odstavce 1 a 2 se použijí v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU
                  4
               .

               Článek 3

               1.Komise vyjedná v souladu s přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2 s moldavskými orgány jasně vymezené podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky pro makrofinanční pomoc Unie, přičemž se zaměří na strukturální reformy a zdravé veřejné finance; tyto podmínky budou stanoveny v memorandu o porozumění (dále jen „memorandum o porozumění“), které bude zahrnovat časový rámec pro jejich plnění. Podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky stanovené v memorandu o porozumění musí být v souladu s dohodami nebo ujednáními uvedenými v čl. 1 odst. 3, včetně makroekonomických ozdravných programů a programů strukturálních reforem prováděných Moldavskem za podpory MMF.

               2.Podmínky uvedené v odstavci 1 mají zejména posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost systémů řízení veřejných financí v Moldavsku, mimo jiné při využívání makrofinanční pomoci Unie. Při navrhování politických opatření musí být náležitě zohledněn také pokrok v oblasti vzájemného otevírání trhů, rozvoj spravedlivého obchodu založeného na pravidlech a další priority v rámci vnější politiky Unie. Komise pravidelně sleduje pokrok při plnění těchto cílů.

               3.Podrobné finanční podmínky makrofinanční pomoci Unie se stanoví v úvěrové smlouvě a v grantové dohodě uzavřené mezi Komisí a Moldavskem.

               4.Komise pravidelně ověřuje, zda jsou nadále splňovány podmínky, na něž odkazuje čl. 4 odst. 3, včetně toho, zda je hospodářská politika Moldavska v souladu s cíli makrofinanční pomoci Unie. Při tomto ověřování Komise postupuje v úzké koordinaci s MMF a Světovou bankou a v případě potřeby s Evropským parlamentem a Radou.

               Článek 4

               1.S výhradou podmínek v odstavci 3 poskytne Komise makrofinanční pomoc Unie ve splátkách, přičemž každá splátka sestává z úvěrové a grantové části. Výše každé splátky bude stanovena v memorandu o porozumění uvedeném v článku 3.

               2.Je-li to potřeba, jsou ve vztahu k částkám makrofinanční pomoci Unie poskytnuté formou úvěrů složeny částky pro účely záruky v souladu s nařízením Evropského parlamentu Rady (EU) 2021/947.

               3.Komise rozhodne o uvolnění splátek, pokud budou splněny následující podmínky:

               a)nezbytná podmínka stanovená v článku 2;

               b)průběžné uspokojivé výsledky při provádění politického programu, který zahrnuje důrazná opatření zaměřená na ozdravení a strukturální reformy a podporovaná úvěrovou dohodou s MMF, která nemá preventivní charakter;

               c)uspokojivé splnění podmínek v oblasti hospodářské politiky a finančních podmínek dohodnutých v memorandu o porozumění.

               K uvolnění druhé splátky nedojde v zásadě dříve než po třech měsících od uvolnění první splátky. K uvolnění třetí splátky nedojde v zásadě dříve než po třech měsících od uvolnění druhé splátky.

               4.Nejsou-li splněny podmínky podle odstavce 3, Komise vyplácení makrofinanční pomoci Unie pozastaví nebo zruší. V těchto případech Komise informuje o důvodech tohoto pozastavení či zrušení Evropský parlament a Radu.

               5.Makrofinanční pomoc Unie bude vyplacena Moldavské národní bance. S výhradou ustanovení sjednaných v memorandu o porozumění, včetně potvrzení zbývajících rozpočtových finančních potřeb, mohou být finanční prostředky Unie převedeny moldavskému ministerstvu financí jako konečnému příjemci.

               Článek 5

               1.Výpůjční a úvěrové operace týkající se úvěrové části makrofinanční pomoci Unie se provedou v eurech se stejným dnem připsání a Unie se na jejich základě nesmí týkat změna splatnosti, ani nesmí být v jejich důsledku vystavena žádnému riziku směnných kurzů nebo úrokových sazeb ani žádnému jinému obchodnímu riziku.

               2.Umožní-li to okolnosti, může Komise na žádost Moldavska přijmout potřebná opatření s cílem zajistit, aby do podmínek úvěru byla zahrnuta doložka o předčasném splacení a aby byla spojena s odpovídající doložkou v podmínkách výpůjčních operací.

               3.Umožní-li okolnosti zlepšení úrokové sazby úvěru, může se Komise na žádost Moldavska rozhodnout zcela nebo částečně refinancovat svůj původní úvěr nebo restrukturalizovat odpovídající finanční podmínky. Refinanční nebo restrukturalizační operace se uskuteční v souladu s odstavci 1 a 4 a nesmí vést k prodloužení splatnosti dotyčného úvěru nebo zvýšení částky nesplacené jistiny ke dni refinancování nebo restrukturalizace.

               4.Veškeré náklady vzniklé Unii v souvislosti s výpůjčními a úvěrovými operacemi podle tohoto rozhodnutí hradí Moldavsko.

               5.Komise informuje Evropský parlament a Radu o vývoji operací uvedených v odstavcích 2 a 3.

               Článek 6

               1.Makrofinanční pomoc Unie se provádí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1046/2018
                  5
               .

               2.Provádění makrofinanční pomoci Unie podléhá přímému řízení.

               3.Úvěrová smlouva a grantová dohoda, které budou dojednány s moldavskými orgány, musí zahrnovat ustanovení, jež:

               a)zajistí, aby Moldavsko pravidelně kontrolovalo, že bylo financování z rozpočtu Unie použito řádně, přijímalo vhodná opatření pro předcházení nesrovnalostem a podvodům a v případě potřeby podniklo právní kroky s cílem vymoci veškeré finanční prostředky poskytnuté podle tohoto rozhodnutí, které byly získány neoprávněně;

               b)zajistí ochranu finančních zájmů Unie, a to zejména stanovením zvláštních opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí týkajících se této makrofinanční pomoci Unie, v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95
                  6
               , nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96
                  7
               , nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013
                  8
                a v případě členských států, které se účastní posílené spolupráce týkající se Úřadu evropského veřejného žalobce, nařízením Rady (EU) 2017/1939
                  9
               . Za tímto účelem se Evropskému úřadu pro boj proti podvodům výslovně povolí provádět vyšetřování, mimo jiné zejména kontroly a inspekce na místě, včetně digitálních forenzních operací a pohovorů; výslovně povolí Komisi nebo jejím zástupcům provádět kontroly, včetně kontrol a inspekcí na místě;

               c)výslovně povolí Komisi a Účetnímu dvoru provádět audity v průběhu období dostupnosti makrofinanční pomoci Unie a po jeho skončení, včetně auditů na základě dokladů a auditů na místě, například operačních hodnocení;

               d)zajistí, že Unie bude mít nárok na předčasné splacení úvěru a/nebo plné splacení grantu, pokud se prokáže, že Moldavsko se v souvislosti s řízením makrofinanční pomoci Unie dopustilo jakéhokoli podvodu, korupce nebo jakéhokoli jiného protiprávního jednání poškozujícího finanční zájmy Unie;

               e)zajistí, aby veškeré náklady vzniklé Unii v souvislosti s finanční pomocí neslo Moldavsko.

               4.Před provedením makrofinanční pomoci Unie posoudí Komise prostřednictvím operačního hodnocení řádnost finančních opatření, správních postupů a mechanismů vnitřní a vnější kontroly Moldavska, které mají pro tuto pomoc význam.

               Článek 7

               1.Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

               2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

               Článek 8

               1.Komise každý rok do 30. června předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí v předchozím roce, včetně vyhodnocení tohoto provádění. Tato zpráva:

               a)vyhodnotí, jakého pokroku bylo při provádění makrofinanční pomoci Unie dosaženo;

               b)zhodnotí hospodářskou situaci a hospodářské vyhlídky Moldavska, jakož i pokrok dosažený při provádění politických opatření uvedených v čl. 3 odst. 1;

               c)uvede souvislost mezi podmínkami hospodářské politiky stanovenými v memorandu o porozumění, průběžnými výsledky Moldavska v hospodářské a rozpočtové oblasti a rozhodnutími Komise o uvolnění splátek makrofinanční pomoci Unie.

               2.Do dvou let od uplynutí doby dostupnosti makrofinanční pomoci Unie podle čl. 1 odst. 4 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení ex post, v níž vyhodnotí výsledky a účinnost dokončené makrofinanční pomoci Unie a míru, do jaké přispěla k dosažení cílů této pomoci.

               Článek 9

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament

                        Za Radu

                  předseda /

                         předsedkyně

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1Název návrhu/podnětu

               1.2Příslušné oblasti politik

               1.3Návrh/podnět se týká:

               1.4Cíle

               1.4.1Obecné cíle

               1.4.2Specifické cíle

               1.4.3Očekávané výsledky a dopady

               1.4.4Ukazatele výkonnosti

               1.5Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.5.1Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu

               1.5.2Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.

               1.5.3Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

               1.5.4Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji

               1.5.5Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro přerozdělení prostředků

               1.6Doba trvání a finanční dopad návrhu/podnětu

               1.7Předpokládaný způsob řízení

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               2.2Systémy řízení a kontroly

               2.2.1Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie

               2.2.2Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění

               2.2.3Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce)

               2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               3.2Odhadovaný finanční dopad návrhu na prostředky

               3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na operační prostředky

               3.2.2Odhadovaný výstup financovaný z operačních prostředků

               3.2.3Odhadovaný souhrnný dopad na správní prostředky

               3.2.4Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               3.2.5Příspěvky třetích stran

               3.3Odhadovaný dopad na příjmy

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1.Název návrhu/podnětu

                  Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí další makrofinanční pomoci Moldavské republice

               1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
                  10

                  Oblast politiky:
                        Hospodářské a finanční záležitosti

                  Oblast politiky:
                        Hospodářské a finanční záležitosti

               1.3.Povaha návrhu/podnětu

               X Návrh/podnět se týká nové akce

               ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
                  11

               ◻  Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce

               ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na novou akci

               1.4.Cíle

               1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem

                   „Nový impuls pro zaměstnanost, růst a investice: podporovat prosperitu i za hranicemi EU“

               1.4.2.Specifické cíle

                  Specifický cíl č.

                  „Podporovat prosperitu i za hranicemi EU“

                  Příslušné aktivity ABM/ABB

                  Mezi činnosti spadající do oblasti pravomoci GŘ ECFIN patří:

                  a)
                        podporovat makrofinanční stabilitu a reformy na podporu růstu mimo EU, mimo jiné prostřednictvím pravidelných hospodářských dialogů s klíčovými partnerskými zeměmi a poskytováním makrofinanční pomoci; a dále

                  b)
                        podporovat proces rozšíření a realizaci politik EU v oblasti rozšiřování a sousedství a ostatní priority EU u partnerských zemí prováděním ekonomické analýzy a poskytováním hodnocení politik a poradenství.

               1.4.3.Očekávané výsledky a dopady

               Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.

               ·Přispívat k pokrytí potřeb Moldavska v oblasti vnějšího financování, v souvislosti s výrazným zhoršením jejích vnějších účtů, ke kterému došlo v důsledku stávající krize COVID-19.

               ·Mírnit rozpočtové finanční potřeby partnerské země.

               ·Podporovat úsilí o fiskální konsolidaci a vnější stabilizaci v souvislosti s programem MMF.

               ·Podporovat strukturální reformy zaměřené na zlepšení celkového makroekonomického řízení, posilovat správu ekonomických záležitostí a transparentnosti a zlepšovat podmínky pro udržitelný růst.

               1.4.4.Ukazatele výkonnosti

               Upřesněte ukazatele pro sledování pokroku a dosažených výsledků.

                  Moldavské orgány budou muset podávat útvarům Komise pravidelné zprávy o řadě hospodářských ukazatelů a před úhradou obou splátek pomoci rovněž poskytnou komplexní zprávu o dodržování dohodnutých politických podmínek.

                  Po operačním hodnocení finančních okruhů a správních postupů, které bylo u Moldavska provedeno v červnu 2020, budou útvary Komise dále sledovat řízení veřejných financí. Delegace EU v partnerských zemích budou také podávat pravidelné zprávy o záležitostech, které jsou významné pro monitorování pomoci. Útvary Komise budou nadále úzce spolupracovat s MMF a Světovou bankou, aby využily jejich poznatků z probíhajících činností v příslušných partnerských zemích.

                  V navrhovaném legislativním rozhodnutí se počítá s výroční zprávou Radě a Evropskému parlamentu, včetně posouzení provádění této operace. Do dvou let po ukončení prováděcího období bude vypracováno nezávislé hodnocení pomoci ex post. Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu

                  Čerpání pomoci bude podmíněno splněním politických předpokladů a uspokojivými výsledky při provádění ekonomického programu dohodnutým mezi Moldavskem a MMF, který správní rada fondu schválila dne 20. prosince 2021 poté, co moldavské orgány provedly řadu předem požadovaných opatření. Kromě toho se Komise s orgány Moldavska dohodne na specifických podmínkách politik, které budou uvedeny v memorandu o porozumění.

                  Pomoc má být vyplacena ve třech splátkách. Očekává se, že výplata první splátky proběhne v přibližně v polovině roku 2022. Druhá splátka by mohla být vyplacena počátkem roku 2023 a třetí by mohla následovat později v témže roce nebo v první polovině roku 2024 za předpokladu, že budou včas provedena politická opatření, která jsou pro vyplacení splátek podmínkou.

               1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.

                  Nástroj makrofinanční pomoci je nástroj založený na politikách, určený ke zmírnění krátkodobé a střednědobé potřeby v oblasti vnějšího financování. V souvislosti s pokračující pandemií COVID-19 pomůže makrofinanční pomoc poskytnout orgánům prostor v oblasti hospodářské politiky, aby mohly zajistit účinnou hospodářskou reakci na přetrvávající pandemii. Navrhovaná makrofinanční pomoc přispěje k podpoře makroekonomické a politické stability v partnerských zemích tím, že jim pomůže překonat hospodářské obtíže umocněné pandemií COVID-19. Makrofinanční pomoc doplní zdroje, které zpřístupní mezinárodní finanční instituce, bilaterální dárci a další finanční instituce EU. Tím přispěje k celkové účinnosti finanční podpory poskytované mezinárodním společenstvím i další finanční pomoci EU, včetně operací rozpočtové podpory.

                  Kromě toho se očekává, že poskytováním dlouhodobého financování za vysoce zvýhodněných podmínek, obvykle lepších, než jaké nabízejí ostatní mezinárodní nebo bilaterální dárci, pomůže program makrofinanční pomoci vládě plnit svůj rozpočet bez fiskálních odchylek a přispěje k udržitelnosti dluhu.

                  Kromě finančního dopadu makrofinanční pomoci posílí navrhovaný program reformní závazek vlád a jejich úsilí o užší vztahy s EU, jak je uvedeno v dohodě o přidružení, která vstoupila v platnost v roce 2016. Tohoto výsledku se dosáhne mimo jiné díky vhodným podmínkám pro čerpání pomoci. V širších souvislostech bude program signálem, že EU je připravena v době hospodářských obtíží partnery v zemích východního sousedství, včetně Moldavska, podpořit.

               1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

                  Operace makrofinanční pomoci partnerským zemím podléhají hodnocení ex post. Dosud provedená hodnocení (dokončených makrofinančních programů) dospěla k závěru, že operace makrofinanční pomoci partnerským zemím skutečně přispívají (ačkoli občas skromně a nepřímo) ke zlepšení jejich vnější udržitelnosti, makroekonomické stability a k dosažení strukturálních reforem. Ve většině případů měly operace makrofinanční pomoci kladný dopad na platební bilanci partnerských zemí a pomohly zmírnit nedostatek financí v jejich rozpočtech. Díky nim se také mírně zvýšil hospodářský růst.

               1.5.4.Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji

                  Slučitelnost se stávajícím víceletým finančním rámcem

                  Ve víceletém finančním rámci na období 2021–2027 bude poskytování úvěrů makrofinanční pomoci kryto zárukou pro vnější činnost v rámci Globální Evropy (Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci). (Orientační) úvěrová kapacita plánovaná pro makrofinanční pomoc je dostatečná k pokrytí této operace i dalších prováděných operací makrofinanční pomoci.

                  Možné synergie s dalšími vhodnými nástroji

                  EU patří k hlavním dárcům Moldavska a podporuje jeho hospodářské, strukturální a institucionální reformy, jakož i občanskou společnost. Finanční podpora EU Moldavsku v období 2014–2020 činila 518,15 milionu EUR (víceletý orientační program na období 2021–2027, který se připravuje). Program makrofinanční pomoci v této souvislosti doplňuje další vnější činnost EU nebo její nástroje, jejichž cílem je podpora Moldavska. Je rovněž v souladu s novým nástrojem Globální Evropa (Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci) a nástrojem předvstupní pomoci (NPP-III) na období 2021–2027.

                  Klíčovou přidanou hodnotou makrofinanční pomoci ve srovnání s ostatními nástroji EU by byla pomoc při vytváření stabilního makroekonomického rámce, mimo jiné díky podpoře udržitelné platební bilance a stavu rozpočtu, a vhodného rámce pro postupující strukturální reformy. Makrofinanční pomoc neposkytuje pravidelnou finanční podporu a má být ukončena, jakmile se vnější finanční situace partnerské země vrátí k udržitelnému stavu.

                  Makrofinanční pomoc by rovněž doplnila intervence plánované mezinárodním společenstvím, zejména ozdravné a reformní programy podporované MMF a Světovou bankou.

               1.5.5.Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro přerozdělení prostředků

                  Tato operace makrofinanční pomoci využívá formu půjček, a tím zvyšuje účinnost rozpočtu EU prostřednictvím pákového efektu a zajišťuje nejlepší nákladově efektivní řešení.

                  Komise je zmocněna vypůjčit si finanční prostředky z kapitálových trhů jménem Evropské unie i Euratomu a využít při tom záruku rozpočtu EU. Cílem je získat od trhu díky vynikajícímu úvěrovému statusu EU/Euratomu (AAA-rating od agentur Fitch, Moody’s a DBRS, AA od agentury S&P, všechna hodnocení se stabilním výhledem) finanční prostředky za nejlepší dostupné sazby, a poté je dále zapůjčit způsobilým dlužníkům v souvislosti s poskytováním úvěrů v rámci EFSM, podpory platební bilance, makrofinanční pomoci a projektů Euratomu. Výpůjční a úvěrové operace jsou prováděny jako operace „back-to-back“, čímž se zajišťuje, aby rozpočet EU nebyl vystaven úrokovému či měnovému riziku. Cíle získat pro výpůjční a úvěrové operace finanční prostředky za nejlepší dostupné sazby bylo dosaženo, protože tyto sazby odpovídají sazbám spřízněných institucí (EIB, EFSM a ESM).

               1.6.Doba trvání a finanční dopad návrhu/podnětu

               X Časově omezená doba trvání

               –◻
                     s platností od roku 2022 do roku 2024

               –◻
                     finanční dopad od roku 2022 do roku 2024 u prostředků na závazky a od roku 2022 do roku 2025 u prostředků na platby.

               ◻Časově neomezená doba trvání

               –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,

               –poté plné fungování.

               1.7.Předpokládané způsoby řízení
                  12

               X Přímé řízení Komisí

               –X prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie,

               –◻
                     prostřednictvím výkonných agentur.

               ◻ Sdílené řízení s členskými státy

               ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:

               –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi,

               –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte),

               –◻ EIB a Evropský investiční fond,

               –◻ subjekty uvedené v článcích 70 a 71 finančního nařízení,

               –◻ veřejnoprávní subjekty,

               –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém jim byly poskytnuty dostatečné finanční záruky,

               –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství veřejného a soukromého sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky,

               –◻ osoby pověřené prováděním specifických akcí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.

               –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.

               Poznámky

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               Upřesněte četnost a podmínky.

                  Opatření, která mají být financována podle tohoto rozhodnutí, budou prováděna v rámci přímého řízení Komisí z ústředí a s podporou delegací Unie.

                  Pomoc má makroekonomickou povahu a je navržena tak, aby byla slučitelná s programem podporovaným MMF. Útvary Komise budou u každé splátky sledovat pokrok při provádění ujednání s MMF a konkrétních reformních opatření, která budou s orgány partnerských zemí sjednána v memorandu o porozumění (viz rovněž bod 1.4.4).

               2.2.Systémy řízení a kontroly

               2.2.1.Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie

                  Opatření, která mají být financována podle tohoto rozhodnutí, budou prováděna v rámci přímého řízení Komisí z ústředí a s podporou delegací Unie.

                  Vyplácení makrofinanční pomoci je podmíněno úspěšnými přezkumy a plněním podmínek spojených s jednotlivými operacemi. Provádění podmínek Komise pozorně sleduje v úzké koordinaci s delegacemi Unie.

               2.2.2.Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění

                  Zjištěná rizika

                  S navrhovanými operacemi makrofinanční pomoci jsou spojena fiduciární a politická rizika.

                  Existuje riziko, že by makrofinanční pomoc mohla být použita podvodným způsobem. Vzhledem k tomu, že makrofinanční pomoc není určena na konkrétní výdaje (například na rozdíl od projektového financování), souvisí toto riziko s faktory, jako je obecná kvalita systémů řízení v centrální bance partnerské země a na ministerstvu financí, správních postupů, kontrolních a dohledových funkcí, bezpečnosti systémů IT a odpovídající kapacity interního a externího auditu.

                  Druhé riziko pramení z možnosti, že partnerská země nebude splácet finanční závazky vůči EU plynoucí z navrhovaných úvěrů v rámci makrofinanční pomoci (riziko selhání nebo úvěrové riziko), což by mohlo být způsobeno například významným dalším zhoršením platební bilance a fiskální situace dotyčné partnerské země.

                  Systémy vnitřní kontroly

                  Za ověřování, kontrolu a audit makrofinanční pomoci bude odpovídat Komise, včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), a Evropský účetní dvůr, jak stanoví článek 129 finančního nařízení.

                  Ex ante: Komise hodnotí systémy řízení a kontroly v přijímajících zemích. U každé přijímající země provádí Komise s technickou podporou konzultantů v případě potřeby operační hodnocení ex ante postupů schvalování finančních transakcí a kontrolního prostředí. Aby se zajistila přiměřená míra jistoty řádného finančního řízení, je prováděna analýza účetních postupů, oddělení funkcí a interní/externí audit centrální banky a ministerstva financí. Pokud se zjistí nedostatky, stanoví se podmínky, kterým musí být vyhověno před vyplacením pomoci. V případě potřeby se u plateb zavedou zvláštní opatření (např. účelově vázané účty).

                  Během provádění: Komise pravidelně kontroluje prohlášení partnerských zemí. Platba podléhá 1) monitoringu ze strany zaměstnanců GŘ ECFIN v úzké spolupráci s delegacemi EU a s externími zúčastněnými stranami, jako je MMF, kteří sledují, jak jsou prováděny dohodnuté podmínky, a 2) běžnému kontrolnímu postupu stanovenému na základě postupu schvalování finančních transakcí (model 2) používaného v GŘ ECFIN, finanční oddělení zároveň ověřuje plnění podmínek spojených s vyplácením výše uvedené pomoci. Vyplácení prostředků na operace makrofinanční pomoci může být podmíněno dalšími nezávislými kontrolami ex post (dokumentární kontrolou a/nebo kontrolou na místě), které provádějí úředníci z týmu pro provádění kontrol ex post daného GŘ. Tyto kontroly mohou být rovněž zahájeny na žádost odpovědné dále pověřené schvalující osoby. Pokud by to bylo nutné (doposud tomu tak nebylo), je možné platby přerušit, pozastavit, provést finanční opravy (Komisí) a finanční prostředky vymáhat zpět, jak výslovně uvádí dohody o financování uzavřené s partnerskými zeměmi.

               2.2.3.Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce)

                  Zavedené kontrolní systémy, jako je operační hodnocení ex ante nebo hodnocení ex post, zajistily skutečnou míru chyb u plateb makrofinanční pomoci ve výši 0 %. Nejsou známy žádné případy podvodů, korupce nebo nezákonné činnosti. Operace makrofinanční pomoci mají jasnou intervenční logiku, která umožňuje Komisi posoudit jejich dopad. Díky těmto kontrolám je možné zajistit jistotu finančního řízení a dosáhnout politických cílů a priorit.

               2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření, např. opatření uvedená ve strategii pro boj proti podvodům.

                  Ke zmírnění rizika podvodného zneužití již bylo a ještě bude přijato několik opatření:

                  Zaprvé, v dohodě o půjčce bude uveden soubor ustanovení o inspekcích, předcházení podvodům, auditech a vrácení finančních prostředků v případě podvodu nebo korupce. Dále se předpokládá, že pomoc bude vázána na řadu konkrétních podmínek politik, mimo jiné v oblasti řízení veřejných financí, tak aby se zvýšila účinnost, transparentnost a odpovědnost. Pomoc bude navíc vyplacena na zvláštní účet centrální banky partnerské země.

                  V souladu s požadavky finančního nařízení zadaly pracovní útvary Komise operační hodnocení postupů schvalování finančních transakcí a správních postupů Moldavska, aby ověřily, že zavedené postupy pro řízení programu pomoci, včetně makrofinanční pomoci, poskytují dostatečné záruky. Toto hodnocení bylo provedeno v roce 2020 a pokrývá oblasti, jako jsou příprava a plnění rozpočtu, veřejná vnitřní finanční kontrola, interní a externí audit, zadávání veřejných zakázek, správa pokladny a správa veřejného dluhu nebo nezávislost centrální banky. Další vývoj v této oblasti budou v příslušné partnerské zemi dále pozorně sledovat delegace EU. Komise rovněž podporu z rozpočtu využije k tomu, aby pomohla orgánům příslušných partnerských zemí zlepšit jejich systémy správy veřejných financí, a toto úsilí důrazně podporují i ostatní dárci.

                  Za ověřování, kontrolu a audit bude odpovídat Komise, včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), a Evropský účetní dvůr, jak stanoví článek 129 finančního nařízení.

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               ·Stávající rozpočtové položky

               V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.

                        Okruh víceletého finančního rámce

                        Rozpočtová položka

                        Druh
                        výdajů

                        Příspěvek

                        Číslo

                        RP/NRP
                           13

                        ze zemí ESVO
                           14

                        z kandidátských zemí
                           15

                        z třetích zemí

                        ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

                        14.02.01.70.06 [úvěry v rámci makrofinanční pomoci – záruka pro vnější činnost]

                        Rozl.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        14.20.03.01 [granty v rámci makrofinanční pomoci]

                        Rozl.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               ·Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje – Nepoužije se

               3.2.Odhadovaný finanční dopad návrhu na prostředky

               3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na operační prostředky

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků

               –X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        6

                        Okruh 6 – „Sousedství a svět“

                        GŘ: ECFIN

                        Rok
                        2021

                        Rok
                        2022

                        Rok
                        2023

                        Rok
                        2024

                        Rok
                        2025

                        CELKEM

                        • Operační prostředky

                        Rozpočtová položka
                           16

                        14.02.01.70.06 [úvěry v rámci makrofinanční pomoci – záruka pro vnější činnost]

                        Závazky

                        (1a)

                        10,8

                        10,8

                        Platby

                        (2a)

                        10,8

                        10,8

                        Rozpočtová položka

                        14.20.03.01 [granty v rámci makrofinanční pomoci]

                        Závazky

                        (1b)

                        30

                        30

                        Platby

                        (2b)

                        20

                        10

                        30

                        Prostředky správní povahy financované z přídělu pro zvláštní programy
                           17

                        Rozpočtová položka

                        14.20.03.01

                        (3)

                        0,15

                        0,15

                        CELKEM prostředky
                        pro GŘ ECFIN

                        Závazky

                        =1a+1b +3

                        40,8

                        0,15

                        40,95

                        Platby

                        =2a+2b

                        +3

                        30,8

                        10

                           0,15

                        40,95

                        • Operační prostředky CELKEM

                        Závazky

                        (4)

                        40,8

                        40,8

                        Platby

                        (5)

                        30,8

                        10

                        40,8

                        • Prostředky správní povahy financované z přídělu pro zvláštní programy CELKEM

                        (6)

                        0,15

                        0,15

                        CELKEM prostředky
                        v rámci OKRUHU 6
                           víceletého finančního rámce

                        Závazky

                        =4+6

                        40,8

                        0,15

                        40,95

                        Platby

                        =5+6

                        30,8

                        10

                        0,15

                        40,95

               Pokud je návrhem/podnětem dotčen více než jeden operační okruh, zopakuje se výše uvedený oddíl: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        7

                        Okruh 7 – „Evropská veřejná správa“

                        GŘ: ECFIN

                        Rok
                        2021

                        Rok
                        2022

                        Rok
                        2023

                        Rok
                        2024

                        Rok
                        2025

                        CELKEM

                        Lidské zdroje

                        0,034

                        0,044

                        0,022

                        0,011

                        0,011

                        0,122

                        Ostatní správní výdaje

                        0,020

                        0,010

                        0,030

                        CELKEM prostředky
                        v rámci OKRUHU 7
                           víceletého finančního rámce

                        Prostředky

                        0,034

                        0,064

                        0,032

                        0,011

                        0,011

                        0,152

                        (Závazky celkem = platby celkem)

                        0,034

                        0,064

                        0,032

                        0,011

                        0,011

                        0,152

               Tento oddíl se vyplní pomocí „rozpočtových údajů správní povahy“, jež se nejprve uvedou v

                  příloze legislativního finančního výkazu

                (příloha V interních pravidel), která se pro účely konzultace mezi útvary vloží do aplikace DECIDE.

                        Rok
                        2021

                        Rok
                        2022

                        Rok
                        2023

                        Rok
                        2024

                        Rok
                        2025

                        CELKEM

                        CELKEM prostředky
                        z OKRUHU 1 až 7
                           víceletého finančního rámce
                        (Referenční částka)

                        Závazky

                        =4+6

                        0,034

                        30,864

                        10,032

                        0,011

                        0,161

                        41,102

                        Platby

                        =5+6

                        0,034

                        30,864

                        10,032

                        0,011

                        0,161

                        41,102

               3.2.2.Odhadovaný výstup financovaný z operačních prostředků

               Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

               3.2.3.Odhadovaný souhrnný dopad na správní prostředky

               –X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok
                        2021

                        Rok
                        2022

                        Rok
                        2023

                        Rok
                        2024

                        Rok
                        2025

                        CELKEM

                        OKRUH 7
                        víceletého finančního rámce

                        Lidské zdroje

                        0,033

                        0,069

                        0,041

                        0,003

                        0,025

                        0,171

                        Ostatní správní výdaje

                        0,020

                        0,010

                        0,030

                        Mezisoučet za OKRUH 7
                        víceletého finančního rámce

                        0,033

                        0,089

                        0,051

                        0,003

                        0,025

                        0,201

                        Mimo OKRUH 7
                           20

                        víceletého finančního rámce

                        Lidské zdroje

                        Ostatní výdaje
                        správní povahy

                        Mezisoučet
                        mimo OKRUH 7
                        víceletého finančního rámce

                        CELKEM

                        0,033

                        0,089

                        0,051

                        0,003

                        0,025

                        0,201

               Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ.

               3.2.3.1.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů

               –X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:

               Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky

                        Rok
                        2021

                        Rok
                        2022

                        Rok 2023

                        Rok 2024

                        Rok 2025

                        •Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)

                        20 01 02 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)

                        0,100

                        0,250

                        0,150

                        0,010

                        0,100

                        20 01 02 03 (při delegacích)

                        01 01 01 01 (v nepřímém výzkumu)

                         01 01 01 11 (v přímém výzkumu)

                        Jiné rozpočtové položky (upřesněte)

                        •Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: plné pracovní úvazky)
                           21

                        20 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce)

                        0,200

                        0,350

                        0,200

                        0,010

                        0,100

                        20 02 03 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)

                        XX 01 xx yy zz
                           22

                        – v ústředí

                        – při delegacích

                        01 01 01 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)

                         01 01 01 12 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu)

                        Jiné rozpočtové položky (upřesněte)

                        CELKEM

                        0,300

                        0,600

                        0,350

                        0,020

                        0,200

               XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.

               Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               Popis úkolů:

                        Úředníci a dočasní zaměstnanci

                        Ředitel ředitelství D: dohlíží nad operací a řídí ji, jedná s Radou a Parlamentem ohledně přijetí tohoto rozhodnutí, jakož i schválení memoranda o porozumění, jedná s orgány Moldavska o memorandu o porozumění, kontroluje zprávy, vede mise a posuzuje pokrok při dodržování stanovených podmínek.

                        Vedoucí oddělení/zástupce vedoucího oddělení ředitelství D: podporuje ředitele při řízení operace, jednání s Radou a Parlamentem o přijetí tohoto nařízení a schválení memoranda o porozumění, při vyjednávání s moldavskými orgány ohledně memoranda o dohody o mechanismu půjčky (společně s GŘ pro rozpočet), při kontrování zpráv a posuzování pokroku při dodržování pravidel podmíněnosti.

                        GŘ pro rozpočet (oddělení E1, E3 pod dohledem ředitele): připravuje dohodu o mechanismu půjčky, jedná o ní s orgány Moldavska a předkládá ji ke schválení příslušným útvarům Komise a k podepsání oběma smluvními stranami. Sleduje provádění dohody o mechanismu půjčky po jejím nabytí účinnosti. Připravuje rozhodnutí Komise o výpůjčních transakcích, následně sleduje podání žádostí o finanční prostředky, vybírá banky, připravuje a realizuje finanční transakce a vyplácí finanční prostředky Moldavsku. Provádí provozní činnosti v návaznosti na splacení půjčky/půjček. Připravuje odpovídající zprávy o těchto činnostech.

                        Externí zaměstnanci

                        Ekonomové, sektor makrofinanční pomoc (ředitelství D): připravují toto rozhodnutí a memorandum o porozumění, jednají s orgány a mezinárodními finančními institucemi, uskutečňují kontrolní mise, připravují zprávy zaměstnanců Komise a postupy Komise související s řízením pomoci, jednají s externími odborníky, pokud jde o operační hodnocení a hodnocení ex post.

               3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               Návrh/podnět:

               –X
                     může být v plném rozsahu financován přerozdělením prostředků v rámci příslušného okruhu víceletého finančního rámce (VFR).

               3.2.5.Příspěvky třetích stran

               Návrh/podnět:

               –X
                     nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.

               3.3.Odhadovaný dopad na příjmy

               –X
                     Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.

                     (1)

                        Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/701 ze dne 25. května 2020 o poskytnutí makrofinanční pomoci partnerským zemím procesu rozšíření a evropského sousedství v souvislosti s pandemií COVID‐19 (Úř. věst. L 165, 27.5.2020, s. 31).

                     (2)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947 ze dne 9. června 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa, mění a zrušuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2014/EU a zrušují nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1601 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (Úř. věst. L 209, 14.6.2021, s. 1).

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

                     (4)

                        Rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 30).

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1046/2018 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

                     (6)

                        Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

                     (7)

                        Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

                     (8)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

                     (9)

                        Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

                     (10)

                        ABM: řízení podle činností; ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).

                     (11)

                        Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.

                     (12)

                        Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (13)

                        RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.

                     (14)

                        ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.

                     (15)

                        Kandidátské země a případně potenciální kandidáti ze západního Balkánu.

                     (16)

                        Podle oficiální rozpočtové nomenklatury.

                     (17)

                        Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (18)

                        Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).

                     (19)

                        Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle…“.

                     (20)

                        Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (21)

                        SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.

                     (22)

                        Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).