				|

		52011PC0834

			Návrh REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL kterým se zřizuje Program pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (2014–2020) /* KOM/2011/0834 v konečném znění - 2011/0394 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Odůvodnění návrhu
Podniky, zejména malé a střední
podniky (MSP), jsou důležitým přispěvatelem k růstu
a zaměstnanosti v Unii. Má-li Unie dosáhnout prioritních
cílů své strategie Evropa 2020 v oblasti inteligentního a udržitelného
růstu podporujícího začlenění, musí být ve středu zájmu
konkurenceschopnost.
Zatímco má Unie k dispozici
regulační prostředky, včetně inteligentních právních
předpisů a omezování byrokracie pro podniky v Unii, lze
některá selhání trhu účinně řešit prostřednictvím
veřejného financování na úrovni EU.
To se
již děje. Finanční prostředky na příslušná opatření
poskytuje rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace. Ve sdělení
Komise „Rozpočet pro Evropu 2020”[1]se poukazuje na to, že
v takové finanční podpoře je nutno pokračovat a dále ji
rozvíjet. Nyní Komise navrhla „Program pro konkurenceschopnost podniků
s důrazem na malé a střední podniky“ (zkráceně COSME)
s celkovým objemem přidělených prostředků na období
2014–2020 ve výši 2,5 miliardy EUR.
Obecné souvislosti
Podniky v Unii jsou pod tlakem, aby obstály v
celosvětové konkurenci. Brzdí je však selhání trhu, jež podkopávají jejich
schopnost soutěžit s protějšky v jiných částech
světa. V důsledku toho jsou malé a střední podniky
v Unii méně produktivní z hlediska pracovní síly a zdrojů
a rostou pomaleji než jejich protějšky například ve Spojených
státech a mají menší schopnost úspěšně se
přizpůsobovat měnícím se rámcovým podmínkám než velké podniky
v Evropě. Potíže, jež malé a střední podniky pociťují,
ještě zhoršila současná hospodářská a finanční krize a
nárůst cen komodit a surovin.
Odpovědnost za řešení těchto
selhání trhu mají především členské státy a regiony, ale
v některých oblastech může jasně přispět EU. Unie
může například pomoci tím, že bude posilovat jednotný trh, podporovat
provázanost a soulad vnitrostátních opatření, docílí urychlujících
účinků šíření osvědčených postupů nebo dosáhne
úspor z rozsahu. Kromě záruky hladkého fungování jednotného trhu
může EU přispět ke zlepšování podmínek pro podnikání, což
zajistí silné a diverzifikované podniky v EU a malé a střední
podniky, které jsou schopné konkurence v celosvětovém
měřítku a současně se dokážou přizpůsobovat
požadavkům nízkouhlíkové a úsporné ekonomiky.
Tento program se navrhuje jako prostředek
k řešení hlavních selhání trhu, která omezují růst podniků,
a zejména malých a středních podniků, v Unii.
Z hlediska konkurenceschopnosti a podnikání budou podniky v Unii
i nadále vystaveny těmto hlavním výzvám:
–
potíže s přístupem k financím
pro malé a střední podniky, které zápasí
s prokazováním své úvěrové bonity a obtížně získávají
přístup k rizikovému kapitálu;
–
slabý podnikatelský duch – pouze 45 % evropských občanů by chtělo být
samostatně výdělečně činnými, oproti například
55 % ve Spojených státech;
–
podmínky pro podnikání, které nemotivují
k zahájení podnikatelské činnosti a růstu a které se vyznačují přetrvávající roztříštěností
právního prostředí a přílišnou byrokracií;
–
nízká přizpůsobivost malých a
středních podniků z hlediska
příklonu k nízkouhlíkové ekonomice, která je odolná vůči
změně klimatu a šetrná z hlediska využívání energie a
zdrojů, přičemž důvodem jsou omezené finanční
prostředky nedostatečná expertíza;
–
nízká schopnost malých a středních
podniků expandovat na trzích za hranicemi
domovské země, a to v rámci jednotného trhu i mimo něj.
Tyto potíže mají za následek, že nevzniká
dostatek podniků a ty, které zahajují činnost, nejsou často
životaschopné nebo si nevedou dobře z hlediska produktivity
a životaschopnosti nově zakládaných podniků. Na makroekonomické
úrovni dochází k postupné ztrátě konkurenčních výhod
hospodářství EU.
V souladu se strategií Evropa 2020 je
záměrem tohoto programu vytvořit podmínky pro zdravý rozvoj
evropských podniků a zajistit, aby malé a střední podniky mohly
plně využívat obrovského potenciálu jednotného trhu, a povzbudit je
k tomu, aby uvažovaly i o možnostech za jeho hranicemi. Zvýšené úsilí je
třeba vynaložit na podporu rozvoje malých a středních podniků,
které jsou důležitým zdrojem hospodářského růstu
a vytváření pracovních příležitostí v Unii, neboť na
ně připadá 67 % pracovních míst v soukromém sektoru
a produkují více než 58 % celkového obratu v EU.
Zvláštní pozornost bude věnována zlepšení
konkurenceschopnosti podniků v odvětví cestovního ruchu,
neboť toto odvětví významně přispívá k HDP Unie a
zároveň v něm provozuje činnost velký počet malých a
středních podniků, přičemž se bude možné opřít
o nové pravomoci, které Unii poskytuje Lisabonská smlouva.
Cíle návrhu
Tento program si klade tyto hlavní cíle:
·
posílit konkurenceschopnost a udržitelnost
podniků v Unii, včetně odvětví cestovního ruchu;
·
povzbudit podnikatelskou kulturu a podporovat
zakládání a růst malých a středních podniků.
Program bude financovat činnosti
zaměřené na:
·
Zlepšení rámcových podmínek pro dosažení
konkurenceschopnosti a udržitelnosti podniků Unie, včetně podniků
v odvětví cestovního ruchu pomocí podpory
provázanosti a souladu při provádění a informované
tvorbě politik na úrovni Unie. Hospodářské a právní
prostředí lze zlepšit prostřednictvím referenčního srovnávání,
výměny osvědčených postupů a odvětvových iniciativ.
Politika v oblasti malých a středních podniků bude
rozvíjena a jejich konkurenceschopnost podporována v souladu s cíli
dokumentu Small Business Act (SBA) a se strategií Evropa 2020. Unijní
opatření budou zahrnovat podporu používání zásady „zelenou malým
a středním podnikům“ při tvorbě politik na
úrovni Unie a v členských státech, zjišťování
a výměnu osvědčených postupů, jež mohou
přispět k provádění Small Business Act, a podporu
malých a středních podniků za účelem co nejlepšího využívání
potenciálu jednotného trhu. Posílena budou odvětví podnikání
zaměřená na výrobu a služby a vybraná odvětví
s vysokým podílem malých a středních podniků.
·
Povzbuzování k podnikání, a to
i v rámci specifických cílových skupin: Činnosti
budou zahrnovat zjednodušování správních postupů, rozvíjení
podnikatelských schopností a podnikatelských přístupů, zejména
u nových podnikatelů, mladých lidí a žen, a rovněž podporu
druhé šance pro podnikatele po úpadku.
·
Zlepšení přístupu k financím pro malé
a střední podniky ve formě vlastního kapitálu a úvěrů: Finanční nástroje růstu, včetně nových platforem
vlastního kapitálu a dluhových platforem pro poskytování kapitálových
nástrojů a úvěrových záruk, umožní malým a středním
podnikům snáze získat přístup k financování. Za prvé, kapitálový
nástroj pro investice ve fázi růstu poskytne malým a středním
podnikům prostřednictvím finančních zprostředkovatelů
obchodně orientované vratné finanční prostředky především
ve formě rizikového kapitálu. Za druhé, úvěrový nástroj poskytne
malým a středním podnikům přímá ujednání a jiné systémy
sdílení rizik s finančními zprostředkovateli za účelem
zajištění úvěrů.
·
Zlepšení přístupu na trhy uvnitř Unie
a celosvětově: Prostřednictvím
sítě Enterprise Europe Network budou podnikům poskytovány
podpůrné služby orientované na růst k usnadnění expanze
podniků na jednotném trhu i za jeho hranicemi. Tento program bude
rovněž poskytovat podporu malým a středním podnikům na trzích
mimo Unii. Podporována bude i mezinárodní průmyslová spolupráce,
především proto, aby se zmenšily rozdíly v právním prostředí
a podmínkách pro podnikání mezi EU a jejími hlavními obchodními
partnery.
Přidaná hodnota EU
Přínos akcí na úrovni EU pramení
z těchto pěti hlavních zdrojů:
·
Posilování jednotného trhu překonáním jeho
roztříštěnosti v oblastech, jako jsou rizikové kapitálové
investice, posilování přeshraničních půjček
a úvěrů i informační a organizační omezení,
jež brání malým a středním podnikům využívat příležitostí, které
nabízí jednotný trh. Hlavním účelem těchto finančních
nástrojů bude například zlepšit přístup malých
a středních podniků k financím v tržním segmentu,
který není pokryt opatřeními členských států, jež se omezují na
investice a podporu v jednotlivých zemích. Důraz bude kladen na
financování expanze růstově orientovaných podniků, které usilují
o mezinárodní expanzi, přeshraničních činností a na rozvoj
přeshraničního finančního trhu pro malé a střední podniky.
Tuto úlohu může plnit pouze program na úrovni Unie.
·
Demonstrační a urychlující účinky
díky šíření osvědčených postupů v průmyslu
a politice. V rámci stávajícího programu mohou být nejlepší
příklady povzbuzování k podnikání a podpory malých a
středních podniků na celostátní, regionální a místní úrovni
vybrány do soutěže o cenu European Enterprise Award. Smyslem
těchto cen je odměnit nejlepší opatření přijatá
veřejnými orgány například při zjednodušování a snižování
administrativní zátěže. Každoročně soutěží ve
vnitrostátních soutěžích přibližně 400 projektů
a přibližně 56 je jejich zeměmi vybráno k účasti
v evropské soutěži, kde evropská porota vybere šest vítězů.
Z 250 uchazečů nominovaných členskými zeměmi získalo
cenu více než 30 projektů, které byly představeny celé
Evropě jako příklady nejlepších postupů. Předávání
dovedností a znalostí přes hranice přispívá ke sjednocování politik
členských států, vytváření nových partnerství a ke snižování
rozdílů mezi evropskými ekonomikami. Evropské vnitrostátní a místní
správy mají možnost prezentovat své úspěšné iniciativy na konferenci SBA,
kterou každoročně pořádá Komise a předsednictví Unie.
Tato konference se stala významnou událostí z hlediska podpory výměny
osvědčených postupů v Unii i mimo ni. Například
zatím poslední konference SBA v Budapešti přilákala 340
účastníků z členských států EU a 30
účastníků ze zemí, které nejsou členy EU. Na pracovních
seminářích bylo představeno 28 osvědčených postupů.
Pokud jde o finanční nástroje, zapojení EIF usnadňuje stálou
výměnu osvědčených postupů v oblasti záruk i
v oblasti rizikového kapitálu, přičemž se uznává, že urychlující
účinek je zvlášť vysoký u rizikového kapitálu.
·
Úspory z rozsahu v oblastech, kde by
jednotlivé členské státy obtížně dosahovaly potřebného
kritického množství. Například v oblasti podpory pro malé a
střední podniky v zahraničí spočívá přínos Evropy ve
sdružování vnitrostátních cílů a v zavádění služeb,
u kterých by kritického množství nebylo dosaženo, kdyby byly poskytovány
na vnitrostátní úrovni (např. podpora při vymáhání práv duševního
vlastnictví). Asistenční služba The China IPR SME Helpdesk (Poradenské
centrum pro malé a střední podniky a právo duševního vlastnictví
v Číně) financovaná stávajícím programem nabízí poradenství,
které by jinak pro malé a střední podniky z menších
členských států nebylo dostupné.[2] Kromě toho
angažmá Unie může přispět k zamezení zdvojování úsilí,
k podpoře spolupráce mezi členskými státy a ke koordinaci
s příslušnými státy, které nejsou členy EU.
V případě cestovního ruchu je jasnou přidanou hodnotou
angažování se na úrovni Unie zejména v těchto oblastech: posilování
znalostní základny pomocí celoevropských průzkumů a studií za
účelem lepšího pochopení poptávky i nabídky, bez něhož by nebylo
možné porovnávat údaje a zajistit jejich soulad v rámci celé Unie[3];
rozvoj společných nadnárodních strategií, které budou Evropu propagovat
jako oblast s kvalitními a udržitelnými turistickými cíli[4];
identifikace osvědčených postupů, z nichž mohou těžit
specifická odvětví, např. námořní a pobřežní cestovní ruch;
a rovněž prodloužení turistické sezóny, jehož by bylo možné lépe dosáhnout
výměnami mezi různými členskými státy než individuálním úsilím
každé země.
·
Provázanost a soulad vnitrostátních
opatření prostřednictvím výměny osvědčených
postupů na evropské úrovni a referenčního srovnávání. Jedním
z nejlepších příkladů úspěšného uplatnění
referenčního srovnávání financovaného v rámci stávajícího programu je
opatření ke zjednodušení postupů pro založení podniku. Od roku 2008
je každoročně sledována situace ve všech zemích
s přihlédnutím ke třem aspektům zjednodušení (pro které
Rada pro konkurenceschopnost nechala provést referenční srovnání):
průměrná doba, správní náklady a postupy potřebné pro
založení společnosti s ručením omezeným. Akce sestávala ze schůzek
odborníků (síť vnitrostátních koordinátorů pro zakládání
podniků) jmenovaných členskými státy, konaných dvakrát do roka. Cílem
bylo vypracovat metodiku měření, sledovat pokrok a podpořit
jej výměnou osvědčených postupů a informací. Doba pro
registraci podniků se od roku 2002 zkrátila o 70 %
a náklady se snížily na méně než polovinu. Po úspěchu tohoto
opatření byly v rámci přezkumu dokumentu Small Business Act
(SBA) v únoru 2011 zrevidovány jeho cíle.
·
Jedinečné odborné poznatky získané institucemi
EU:
–
Jedná se o finanční instituce EU,
Evropskou investiční banku (EIB) a Evropský investiční fond
(EIF), jejichž poznatky v oblasti plánování a provádění
mechanismů financování malých a středních podniků jsou
bezprecedentní. Zkušenosti, které získal za více než deset let EIF,
představují aktivum jedinečné hodnoty. Od roku 2007 působí jako
investor v 19 fondech rizikového kapitálu podporovaných CIP, ve
kterých často hraje zásadní roli, a zmobilizoval celkové investice ve
výši více než 1,4 miliardy EUR do růstově orientovaných
malých a středních podniků. Z hlediska historické výkonnosti
z první generace rizikového kapitálu EU (nástroj na rozběh ETF
v rámci Iniciativy pro růst a zaměstnanost na léta
1998–2000) 98 % investovaných prostředků již bylo, nebo
v zásadě mělo být příjemci splaceno, včetně
projektů Skype (telefonování pomocí internetu), Vertaris (recyklace
papíru) a Solaire Direct (fotovoltaické systémy).
–
Síť Enterprise Europe Network dosáhla
hmatatelných výsledků díky tomu, že klade důraz na podporu internacionalizace
malých a středních podniků (na jednotném trhu i na jiných
trzích) prostřednictvím poskytování informací o záležitostech Unie
a že jim umožňuje začlenit se do rozhodovacího procesu. Její
úloha je zvlášť důležitá při překonávání informačních
asymetrií, které dopadají na malé a střední podniky, a snižování
transakčních nákladů spojených s přeshraničními
činnostmi. Hodnota sítě Enterprise Europe Network spočívá ve
sdílených metodikách, nástrojích a prostředcích, jež používají
kvalifikovaní poskytovatelé služeb pověření a (spolu)financovaní
svými regionálními/vnitrostátními orgány.
Provázanost s jinými politikami
a programy
Je důležité, aby při plánování všech
politik Unie a ve všech programech financování bylo přihlíženo k
zájmům a k situaci malých a středních podniků. Budoucí
finanční rámec bude plánován tak, aby usnadňoval účast malých
podniků na programech financování tím, že se zjednoduší pravidla, sníží
náklady na účast, zrychlí postupy schvalování a poskytne se jediné
správní či kontaktní místo, což příjemcům unijního financování
usnadní život.
Vzhledem ke svému významu pro dosažení
cílů strategie Evropa 2020 je zlepšení podmínek pro podnikání malých a
středních podniků zmíněno v šesti ze sedmi stěžejních
iniciativ strategie Evropa 2020: Průmyslová politika pro éru globalizace,
Unie inovací, Mládež v pohybu, Digitální agenda pro Evropu, Evropa
účinněji využívající zdroje, Agenda pro nové dovednosti
a pracovní místa. Zvlášť velký význam má pro nový program stěžejní
iniciativa Průmyslová politika pro éru globalizace, která vytyčila
nový strategický přístup a která se zabývá evropskou konkurenceschopností
i vytvářením a růstem malých a středních podniků
a podporou podnikatelské kultury.
Navrhovaný nový program poskytne nástroj,
který může sloužit i cílům jiných politik. Síť Enterprise Europe
Network poskytne nástroj pro propojení s jinými programy
a iniciativami, pokud jde o přenos informací směrem „shora
dolů“, jejich podporu a rovněž shromažďování zpětné vazby
od zúčastněných stran směrem „zdola nahoru“. Malým a
středním podnikům bude i nadále poskytovat informace, rady a podporu
týkající se programů souvisejících s problematikou životního
prostředí a plněním stanovených požadavků. Součinnost
s jinými programy bude co největší. Například garanční
činnosti navrhované v novém programu budou probíhat
souběžně s garančními činnostmi financovanými ze
strukturálních fondů Unie a pomocí nástroje mikrofinancování
Progress. Nástroje rizikového kapitálu budou doplňovat nástroje
poskytované v rámci programu Horizont 2020 – nového rámcového
programu pro výzkum a inovace. Program se rovněž vyvaruje
překrývání s jinými programy, zejména v oblasti podpory
podnikání a dovedností. Velká pozornost bude věnována také tomu, aby
nový program doplňoval navrhovaný nástroj partnerství. Bude zásadní, aby
vnější činnosti Unie doplňovaly vnější rozměr
vnitřní agendy zajišťování udržitelného růstu a pracovních
míst v Evropě.
Řízení programu
Jak bylo oznámeno ve sdělení Komise
„Rozpočet pro Evropu 2020“[5], bude řízení
z velké části svěřeno externím subjektům.
–
Finanční nástroje budou řízeny jménem
Komise skupinou Evropské investiční banky.
–
Jiná opatření mohou být řízena výkonnou
agenturou na základě pozitivních zkušeností[6] s Výkonnou
agenturou pro konkurenceschopnost a inovace (EACI) ve stávajícím víceletém
finančním rámci. Bude provedena analýza nákladů
a přínosů.
Svěření CIP externímu subjektu se
ukázalo jako zvlášť úspěšné z hlediska zjednodušení, neboť
EACI v důsledku své specializace zjednodušila a rozpracovala
postupy přizpůsobené malým a středním podnikům.
EACI by mohly být externě
svěřeny také části jiných budoucích výdajových programů
týkající se malých a středních podniků. Mohou zahrnovat části
programu Horizont 2020, čímž by se tato agentura stala jediným
správním či kontaktním místem pro malé a střední podniky, které
chtějí získat přístup k unijním programům financování.
Využití jediné výkonné agentury by vedlo i k jednoduššímu využívání
IT nástrojů a elektronických portálů, což ještě více
usnadní jejich dostupnost pro malé a střední podniky.
Zjednodušení
Jednou z priorit pro Komisi je u tohoto
programu, jakož i u jiných programů, které jsou součástí
víceletého finančního rámce, co nejvíce zjednodušit právní prostředí
a co nejvíce usnadnit podnikům EU, a zejména malým a
středním podnikům, přístup k financím. Tento celkový
přístup je v Programu pro konkurenceschopnost podniků a pro
malé a střední podniky (COSME) uplatněn tak, že se v něm
vychází bez výjimek pouze z pravidel finančního nařízení. To
zajišťuje podnikům jednoduché, jasné a standardizované správní
postupy pro přístup k financím.
Revize finančního nařízení usnadní
účast malých podniků na programech financování, například tím,
že zjednoduší pravidla, sníží náklady na účast, zrychlí postupy
schvalování a zajistí jediné správní či kontaktní místo, aby byl
přístup k financování z Unie jednodušší. Navrhuje se nový systém
financování paušální částkou.
Tyto prvky reagují na požadavky
zúčastněných stran vyjádřené na veřejných konzultacích
o budoucnosti rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP):
·
zjednodušit správní postupy a postupy
sítě Enterprise Europe Network pomocí zjednodušení přípravy
návrhů;
·
více využívat financování paušální částkou,
pevnou sazbou;
·
zrušit požadavek na uvádění jmen
pracovníků zaměstnaných na projektu;
·
zjednodušit správní dokumenty, které je třeba
předkládat při uzavírání smluv;
·
zrušit požadavek na zřizování bankovních záruk
soukromými příjemci.
Tento program bude reagovat na tyto návrhy
tak, že v maximální míře využije nového finančního nařízení
a bude usilovat o další zjednodušení požadavků na podávání
zpráv, mimo jiné rozsáhlejším využitím podávání zpráv po internetu. Aby byl
umožněn lepší přístup malých a středních podniků k financování,
budou také v co největší míře sjednocena pravidla pro účast
a způsobilost pro všechny budoucí programy financování z Unie.
Využívání finančních nástrojů jako
takových bude pro podniky jednoduché, neboť se obrátí na svou banku nebo
na fond rizikového kapitálu s běžným požadavkem na poskytnutí finančních
prostředků, a nikoli s návrhem projektu, jako je tomu při
financování grantů. Pokud jde o finanční nástroje, které mají
být prováděny Evropským investičním fondem (EIF) nebo jinými vhodnými
finančními institucemi, budou správní požadavky finančních
nástrojů upraveny návrhem Komise na zřízení platforem vlastního
kapitálu a dluhů a revidovaným finančním nařízením.
Pravidla budou co nejvíce zjednodušena, aby byla dosažena rovnováha mezi
oznamovacími povinnostmi týkajícími se zprostředkovatelů
a příjemců na jedné straně, a řádným finančním
řízením včetně požadavků auditu na straně druhé.
Komise navíc zjednodušené postupy vypracované
EACI přenese i na podobné druhy projektů. Budou sdíleny
osvědčené postupy, například zjednodušení, jež tato agentura
zavedla v grantových dohodách, smlouvách a postupech. Další
zjednodušení by mohlo zahrnovat pružnější podmínky pro provádění
grantových dohod, aby nebylo nutné v pozdější fázi dohody měnit.
VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI
STRANAMI A HODNOCENÍ DOPADU
Konzultace se zúčastněnými
stranami
CIP bude ukončen
31. prosince 2013. V rámci procesu posouzení dopadů
následného programu Komise zorganizovala veřejnou konzultaci, při
které oslovila širší publikum včetně veřejných a soukromých
organizací a jednotlivců a která sestávala ze čtyř
kroků:
–
internetový průzkum (včetně
zvláštního průzkumu o finančních nástrojích[7]),
který proběhl v době od 8. listopadu 2010 do
11. února 2011;
–
veřejná konference 25. ledna 2011;
–
schůzky se zástupci členských států
ve Výboru programu pro podnikání a inovace (EIP) a na společné schůzi
výborů CIP;
–
zasedání Strategického poradního sboru CIP dne
2. února 2011.
Konzultace potvrdily, že mnohé části
stávajícího programu fungují dobře a že existuje široká podpora pro
zachování programu Unie na podporu malých a středních podniků
a vytváření příznivých podmínek pro podnikání. Otázky týkající
se přístupu malých a středních podniků k financování byly
diskutovány také na zasedáních finančního fóra pro malé a střední
podniky, jež se konala v září 2010
a v březnu 2011.
Hodnocení stávajícího programu
V rámci stávajícího CIP se provádějí
hodnocení na úrovni konkrétních programů i na úrovni rámcového
programu. Většina akcí navrhovaného programu je pokračováním akcí
prováděných podle Programu podnikání a inovací v rámci CIP.
Hlavní poznatky hodnocení EIP jsou shrnuty
dále.
Hodnocení v polovině období
Hodnocení EIP v polovině období[8]
posoudilo první výsledky EIP s důrazem na zřízení sítě
Enterprise Europe Network a na dopady finančních nástrojů
financovaných v rámci EIP a programu, který mu předcházel.
Hodnocení potvrdilo, že cíle EIP byly efektivně zaměřeny na
nejdůležitější překážky a omezení, na které narážejí malé a
střední podniky, jako je regulační a správní zátěž
a omezený přístup k financím. Finanční nástroje, jež EIP
podporuje, jsou potřebné v důsledku selhání trhu,
zaměřují se na finanční omezení, jimž čelí malé a
střední podniky v počáteční fázi a ve fázi růstu
v celé Unii. Finanční nástroje EIP byly považovány za inovativní
přístup, který řeší selhání trhu v oblasti financování malých a
středních podniků.
Doporučení na další zlepšení zahrnovala:
·
vypracovat standardní soubor ukazatelů pro
sledování, aby bylo možné zaznamenávat pokrok dosahovaný při plnění
programu a podávat o něm zprávy;
·
zlepšit fungování zpětné vazby v síti
Enterprise Europe Network;
·
zjednodušit strukturu EIP, aby byla dosažena lepší
provázanost mezi jednotlivými opatřeními a celkovými cíli EIP.
Závěrečné hodnocení
Závěrečné hodnocení EIP[9]
posoudilo relevantnost, účinnost, efektivitu, informace
a osvětu, užitečnost a udržitelnost programu
s konkrétním zaměřením na jeho hlavní složky: finanční
nástroje, Enterprise Europe Network a inovace. Součástí tohoto
hodnocení byly rozsáhlé konzultace zúčastněných stran
a příjemců formou průzkumů a dotazování.
Poznatky získané při hodnocení jsou
povzbudivé. EIP byl hodnocen tak, že směřuje k dosažení
předpokládaných dopadů, zaměřuje se na potřeby,
problémy a otázky, pro které byl zřízen, a činí tak na evropské
úrovni zvlášť účinným způsobem.
Jeho cíle byly považovány za vysoce relevantní
z hlediska potřeby podniků a v souladu s cíli
strategie Evropa 2020. Program byl hodnocen jako efektivní
a prospěšný konečným uživatelům, zejména malým a středním
podnikům. Bylo shledáno, že opatření EIP, zejména finanční
nástroje, skutečně vytvářela podmínky pro skutečnou
replikaci na trhu.
Byla přednesena tato doporučení, jak
dále zlepšovat provádění EIP:
·
rozvíjet systematický proces řízení, který
umožní plnění průřezových cílů v rámci programu
a propojení cílů na vysoké úrovni s jednotlivými financovanými
akcemi a opatřeními,
·
zvýraznit propojení s jinými prvky politiky
v oblasti podnikání, např. s odkazy na priority iniciativy
Small Business Act nebo na příslušné stěžejní iniciativy strategie
Evropa 2020,
·
vypracovat systém sledování a ukazatele, které
jsou velmi přínosné pro posuzování výsledků programu, ale ještě
potřebují doladit.
Větší důraz na měření
výsledků a na ukazatele výsledků obsahuje již stávající program
a bude jim patřit důležité místo v novém programu. Nový program
zohlední výše uvedená doporučení, přičemž zejména posílí
intervenční logiku programu a pevněji ho sváže se strategickými
prioritami Unie.
Posouzení dopadů
Bylo provedeno posouzení dopadů, které se
zaměřilo na nástroje programu, a doprovází návrh Komise.
Posouzení dopadů zvážilo čtyři varianty:
–
Varianta 1, pokračovat jako dosud, by
zahrnovala stejné prvky související s konkurenceschopností a malými a
středními podniky, které má podle očekávání zahrnovat EIP v roce
2013;
–
Varianta 2 by všechny stávající finanční
zásahy ukončila;
–
Varianta 3b by zachovala stávající rozsah
zásahů při vyváženém zvýšení rozpočtu;
–
Varianta 3c by znamenala cílené zvýšení
rozpočtu, přičemž finanční podpora by se omezila na
finanční nástroje a na Enterprise Europe Network.
Posouzení dopadů dospělo
k závěru, že upřednostňovanou variantou je mírné zvýšení
rozpočtu, neboť by zajistilo vyvážený přístup z hlediska
podpory růstu účinnosti, kritického množství, provázanosti
a efektivity a řešilo by selhání trhu a selhání právních
předpisů.
Na základě stanoviska Rady pro posouzení
dopadů byla zpráva vylepšena takto:
–
v textu byly podrobněji rozvedeny
poznatky z hodnocení a názory zúčastněných stran;
–
do větší hloubky byly posouzeny sociální
dopady;
–
zevrubněji byla posouzena provázanost politik
a soulad s jinými programy EU.
PRÁVNÍ PRVKY NÁVRHU
Právní základ
Návrh je založen na článku 173
a článku 195 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Obsahuje tato ustanovení:
–
Článek 1 zavádí program;
–
Článek 2 definuje obecné cíle a
článek 3 specifické cíle;
–
Článek 4 popisuje rozpočet programu;
–
Článek 5 se týká účasti třetích
zemí;
–
Články 6, 7, 8 a 9
popisují oblasti působnosti programu;
–
Článek 10 definuje roční pracovní
prováděcí program;
–
Článek 11 definuje rozsah podpůrných
opatření, jež má podnikat Komise;
–
Článek 12 popisuje ustanovení pro
sledování a hodnocení;
–
Článek 13 popisuje formy finanční
pomoci;
–
Článek 14 poskytuje informace
o uplatňování finančních nástrojů;
–
Článek 15 popisuje ustanovení pro ochranu
finančních zájmů Unie;
–
Článek 16 stanoví ustanovení týkající se
výboru;
–
Články 17, 18 a 19 popisují akty
v přenesené pravomoci, výkon svěřené pravomoci
a ustanovení o naléhavém postupu;
–
Článek 20 stanoví datum vstupu tohoto
nařízení v platnost.
Zásada subsidiarity a zásada
proporcionality
Navrhovaný zásah EU je v souladu
s Lisabonskou smlouvou, neboť bude konkrétně zaměřen
na řešení selhání politiky, jako je nedostatečná koordinace
a nedostatečně efektivní vytváření sítí, a selhání
trhu, jako jsou informační asymetrie, které mohou být řešeny pouze na
úrovni EU. Stanovení koordinované a konsolidované politiky je považováno
za velmi cenné, neboť spojuje všechny hlavní zúčastněné strany,
zajišťuje sdílení znalostí, myšlenek a obav a pomáhá zvýšit
informovanost ve vládách a napříč vládami a u širší
veřejnosti.
Žádné z opatření uvažovaných
v rámci budoucího programu nevyžaduje opatření na úrovni EU, jež by
nahrazovala vnitrostátní iniciativy, ani závazná rozhodnutí na úrovni EU. Zásah
EU je koncipován tak, aby podpořil fungování vnitropolitických opatření
tím, že jim dodá rozměr EU, zlepšením koordinace a odstraněním
přeshraničních překážek, jež brání spolupráci soukromých
účastníků nebo orgánů veřejné správy. Spolupráce
vnitrostátních a regionálních účastníků a struktur je
podporována spíše budováním „horizontálních“ sítí než „vertikální“
centralizací.
Opatření EU musí být proporcionální,
jinými slovy vyvíjené úsilí a používané prostředky musí být plně
oprávněny z hlediska dosažení cílů. V této souvislosti
a vzhledem k výzvám, jakým je ekonomika EU vystavena, se
očekává, že rozměr a rozsah opatření EU bude díky svým
integrujícím a znásobujícím účinkům mít pozitivní dopady
v celé Evropě. Vzhledem k rozpočtovým omezením byla
navrhovaná opatření na úrovni EU pečlivě zvolena tak, aby
prokázala přidanou hodnotu EU.
Na základě uvedené analýzy lze
dospět k závěru, že navrhovaný zásah na úrovni EU na podporu
podnikání a konkurenceschopnosti je plně oprávněný, zejména
s přihlédnutím k potřebám malých a středních
podniků.
DOPAD NA ROZPOČET
Vyčleněné finanční prostředky
na provádění tohoto programu v období od 1. ledna 2014 do
31. prosince 2020 činí 2,522 miliardy EUR.[10]
2011/0394 (COD)
Návrh
REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND
OF THE COUNCIL
kterým se zřizuje Program pro
konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední
podniky (2014–2020)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA
EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na články 173 a 195 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru
regionů,
v souladu s řádným
legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise v březnu 2010 přijala
sdělení „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný
růst podporující začlenění“[11] (dále jen
„strategie Evropa 2020“). Sdělení schválila Evropská rada
v červnu 2010. Strategie Evropa 2020 reaguje na hospodářskou
krizi a jejím záměrem je připravit Evropu na příští
desetiletí. Vytyčuje pět ambiciózních cílů v oblasti
klimatu a energetiky, zaměstnanosti, inovací, vzdělávání
a sociálního začlenění, které mají být dosaženy do roku 2020,
a identifikuje klíčové hybatele růstu, které mají dodat
Evropě větší dynamiku a větší konkurenceschopnost.
Zdůrazňuje také význam opětovného posílení růstu evropského
hospodářství při současném zajištění vysoké míry
zaměstnanosti, nízkouhlíkového a energeticky účinného
hospodářství účinně využívajícího zdroje a sociální
soudržnosti.
(2)
S cílem zajistit, aby ústřední roli při
generování hospodářského růstu měly podniky, přijala Komise
v říjnu 2010 sdělení nazvané „Integrovaná průmyslová politika
pro éru globalizace – Konkurenceschopnost a udržitelnost ve středu zájmu“[12],
kterou schválila Evropská rada ve svých závěrech z prosince 2010. Jedná se
o jednu ze stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. Sdělení
stanoví strategii, jejímž cílem je podpořit růst a pracovní
místa zachováním a podporou silné, diverzifikované a konkurenceschopné
průmyslové základny v Evropě, zejména prostřednictvím
zlepšování rámcových podmínek pro podniky a stejně tak i
prostřednictvím posilování některých aspektů jednotného trhu,
včetně služeb souvisejících s podnikáním.
(3)
V červnu 2008 přijala Komise sdělení
„Zelenou malým a středním podnikům – „Small Business Act“ pro Evropu“[13],
kterou schválila Evropská rada v prosinci 2008. Small Business Act (SBA)
poskytuje komplexní politický rámec pro malé a střední podniky (MSP),
podporuje podnikání a právně a politicky zakotvuje zásadu
„nejprve myslet v malém“, aby se posílila konkurenceschopnost malých a
středních podniků. SBA stanoví deset zásad a vytyčuje
politická a legislativní opatření na podporu potenciálu malých a
středních podniků pro růst a vytváření pracovních
míst. Provádění SBA přispívá k dosažení cílů strategie
Evropa 2020. Některé akce pro malé a střední podniky již byly
stanoveny ve stěžejních iniciativách.
(4)
Sdělení Komise s názvem „Přezkum
iniciativy Small Business Act pro Evropu“[14]
z února 2011, kterou schválila Rada pro konkurenceschopnost
v květnu 2011, obsahuje přehled o provádění SBA
a posouzení nových potřeb malých a středních podniků, pro
něž je za současných hospodářských podmínek stále
obtížnější získávat finance a přístup na trhy. Tento přezkum
poskytuje přehled o pokroku dosaženém během prvních dvou let
uplatňování SBA, vytyčuje nová opatření, jež mají umožnit
vyrovnat se s problémy plynoucími z hospodářské krize, na
něž poukázaly zúčastněné strany, navrhuje způsoby, jak
zlepšit využití a provádění SBA, a jasně stanoví úlohu
zúčastněných stran, v první řadě obchodních
organizací.
(5)
S návrhem nařízení Rady, které stanoví
víceletý finanční rámec na období 2014–2020[15]
a byl přijat dne 29. června 2011, předkládá
Komise soubor legislativních návrhů a dokumentů pro
rozpočet Unie na období 2014–2020. Tento víceletý finanční rámec
popisuje, jak bude dosaženo politických cílů zvyšování růstu
a vytváření většího počtu pracovních míst
v Evropě, vytváření nízkouhlíkové ekonomiky, která bere
větší ohled na životní prostředí, a Evropy hrající významnou
úlohu na mezinárodní scéně.
(6)
Aby se přispělo k posílení
konkurenceschopnosti a udržitelnosti podniků Unie, zejména malých a
středních podniků, k pokroku ve vytváření znalostní
společnosti a k rozvoji založenému na vyváženém
hospodářském růstu, měl by být zřízen Program pro
konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a
střední podniky (dále jen „program“).
(7)
Komise se zavázala, že téma klimatu bude mít
významné místo ve výdajových programech Unie a že nejméně 20 % rozpočtu
Unie bude směřovat na cíle související s touto problematikou. Je
důležité zajistit, aby zmírňování změny klimatu a
přizpůsobení se jejím dopadům, jakož i prevence rizik hrály
důležitou úlohu při přípravě, koncipování a provádění
programu. Opatření obsažená v tomto nařízení by měla
přispět k prosazování přechodu k nízkouhlíkovému
hospodářství a společnosti, které se dokáží vyrovnat se změnou
klimatu.
(8)
Smyslem politiky Unie v oblasti
konkurenceschopnosti je takové nasměrování politiky a vytvoření
institucionálního uspořádání, které vytvoří podmínky, za nichž budou
podniky moci růst udržitelným způsobem. Lepší produktivita je hlavním
zdrojem udržitelného růstu příjmu, který následně přispívá
ke zlepšení životní úrovně. Konkurenceschopnost rovněž závisí na
schopnosti firem plně využívat příležitosti, které nabízí
například jednotný trh. Zvláště důležité je to pro malé a
střední podniky, které představují 99 % podniků v Unii,
aktuálně poskytují dvě ze tří pracovních míst v soukromém
sektoru, a 80 % nově vytvořených pracovních míst, a celkově
přispívají více než polovinou k celkové přidané hodnotě, kterou
vytvářejí podniky v Unii. Malé a střední podniky jsou zásadním
hybatelem hospodářského růstu, zaměstnanosti a sociální
integrace.
(9)
Konkurenceschopnost se dostala v posledních
letech do ohniska tvorby politiky Unie proto, že selhání trhu, politická
a institucionální selhání oslabují konkurenceschopnost podniků Unie,
zejména malých a středních podniků.
(10)
Program by se proto měl zaměřit na
selhání trhu, jež ovlivňují konkurenceschopnost ekonomiky Unie
v celosvětovém měřítku, zejména v důsledku
problémů, jež podkopávají schopnost podniků soutěžit se svými
protějšky v jiných částech světa.
(11)
Program by měl být věnován především
malým a středním podnikům, jež definuje doporučení Komise
2003/361/ES ze dne 6. května 2003, které se týká definice
mikropodniků a malých a středních podniků.[16]
Zvláštní pozornost je třeba věnovat mikropodnikům,
podnikům, které se zabývají řemeslnými činnostmi, a sociálním
podnikům. Pozornost je třeba věnovat specifickým rysům
a požadavkům mladých podnikatelů, nových a potenciálních
podnikatelů a podnikajících žen a také specifickým cílovým skupinám,
jako jsou migranti a podnikatelé, kteří jsou příslušníky
sociálně znevýhodněných nebo zranitelných skupin, např.
zdravotně postiženým. Program by měl povzbudit také starší
občany, aby se stali a zůstali podnikateli a také prosazovat
možnost druhé šance v podnikání.
(12)
Mnohé z problémů Unie v oblasti
konkurenceschopnosti souvisejí s tím, že malé a střední podniky
obtížně získávají přístup k financování, protože zápasí
s prokazováním své úvěrové bonity a obtížně se dostávají
k rizikovému kapitálu. To má nepříznivý dopad na úroveň
a kvalitu nově zakládaných podniků a na růst
podniků. Přínos navrhovaných finančních nástrojů pro Unii
spočívá mimo jiné v posílení jednotného trhu z hlediska
rizikového kapitálu a v rozvoji celoevropského finančního trhu pro
malé a střední podniky. Opatření Unie by měla doplňovat
využívání finančních nástrojů pro MSP ze strany členských
států. Subjekty, které budou mít na starost provádění opatření,
by měly zajistit, že se opatření budou vzájemně doplňovat,
a zabránit dvojímu financování z prostředků EU.
(13)
Síť Enterprise Europe Network prokázala
svůj přínos pro evropské malé a střední podniky jako jediné
správní či kontaktní místo pro podporu podniků tím, že pomáhá
podnikům zlepšovat jejich konkurenceschopnost a využívat obchodní
příležitosti na jednotném trhu i na jiných trzích. Zlepšení
účinnosti metodik a pracovních metod a dodání evropského
rozměru službám na podporu podnikání může být dosaženo pouze na
úrovni Unie. Tato síť pomáhá zejména malým a středním podnikům
nalézt partnery pro spolupráci nebo pro transfery technologií, pomáhá jim
získat poradenství týkající se zdrojů financování, duševního vlastnictví,
ekologických inovací a udržitelné výroby. Získává také zpětnou vazbu pro
potřeby právních předpisů a norem Unie. Její jedinečné
odborné poznatky jsou zvlášť důležité pro překonání informačních
asymetrií a ke snížení transakčních nákladů spojených
s přeshraničními transakcemi.
(14)
Konkurenceschopnost nepříznivě
ovlivňuje omezená internacionalizace malých a středních podniků
v rámci Evropy i mimo Evropu. Podle některých odhadů
v současnosti vyváží nebo v posledních třech letech uskutečnilo
vývoz 25 % malých a středních podniků v Unii, z nichž
pouze 13 % vyváží pravidelně mimo Unii a pouze 2 %
investovaly za hranicemi své domovské země. V souladu
s iniciativou Small Business Act, která Unii a členské státy vyzvala,
aby podporovaly a povzbuzovaly malé a střední podniky k tomu,
aby využívaly rostoucích trhů mimo Unii, EU podporuje síť evropských
obchodních organizací na více než 20 zahraničních trzích. Poskytuje
finanční pomoc Středisku pro průmyslovou spolupráci mezi EU a
Japonskem, obchodním subjektům v Hongkongu, Malajsii a Singapuru
a rovněž Evropskému obchodnímu a technickému středisku v Indii,
střediskům EU pro malé a střední podniky v Číně a
Thajsku a Poradenskému centru pro malé a střední podniky a právo
duševního vlastnictví v Číně. Evropská přidaná hodnota
spočívá ve sdružování vnitrostátních snah v této oblasti,
v zamezení zdvojování, v podpoře spolupráce a v nabízení
služeb, které by nedosáhly kritického množství, kdyby byly poskytovány na vnitrostátní
úrovni.
(15)
Aby se zlepšila konkurenceschopnost evropských
podniků, a zejména malých a středních podniků, musí
členské státy a Komise vytvářet příznivé podmínky pro
podnikání. Pozornost vyžadují zejména zájmy malých a středních
podniků a odvětví, ve kterých jsou malé a střední
podniky nejaktivnější. Iniciativy na úrovni Unie jsou nezbytné pro
vytváření rovných podmínek pro malé a střední podniky a pro
výměnu informací a znalostí v evropském měřítku.
(16)
Jiným faktorem, který ovlivňuje
konkurenceschopnost, je poměrně slabý podnikatelský duch v Unii.
Samostatně výdělečně činnými by chtělo být pouze
45 % občanů Unie (a méně než 40 % žen)
v porovnání s 55 % obyvatel ve Spojených státech
a 71 % v Číně.[17] Velkou evropskou
přidanou hodnotou je demonstrační a urychlující účinek,
například evropských cen a konferencí, jakož i opatření
k posílení provázanosti a souladu, jako je referenční srovnávání
a výměna osvědčených postupů.
(17)
Celosvětová hospodářská soutěž,
demografické změny, omezené zdroje a nově vznikající sociální
trendy přinášejí výzvy a příležitosti pro podniky
v některých odvětvích. Například designérská odvětví,
která jsou vystavena globálním výzvám a pro které je typický vysoký podíl
malých a středních podniků, se musí přizpůsobovat, aby mohly
dosáhnout na výhody a využívat dosud nevyužitého potenciálu vysoké
poptávky po individualizovaných, komplexních produktech. Protože se tyto výzvy
vztahují na všechny malé a střední podniky v Unii působící
v těchto odvětvích, je nezbytné vyvinout jednotné úsilí na
úrovni Unie.
(18)
Jak bylo zdůrazněno ve sdělení
Komise z června 2010 nazvaném „Evropa jako přední světová
destinace cestovního ruchu – nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“[18],
které schválila Evropská rada v závěrech z října 2010, je
cestovní ruch jedním z důležitých odvětví evropské ekonomiky.
Podniky v tomto odvětví významně přispívají k tvorbě
hrubého domácího produktu (HDP) Unie a k vytváření pracovních míst
a mají značný potenciál pro rozvoj podnikatelské činnosti,
neboť v něm působí hlavně malé a střední podniky.
Na význam cestovního ruch poukazuje i Lisabonská smlouva a vymezuje
pro Unii konkrétní pravomoci v této oblasti, jež doplňují akce
členských států. Iniciativa v oblasti cestovního ruchu na úrovni
Unie má jasnou přidanou hodnotou, zejména v oblasti poskytování
informací a analýz, vypracování nadnárodních podpůrných strategií
a výměny osvědčených postupů.
(19)
Tento program by měl vymezit akce pro tyto
cíle, celkový finanční rámec pro dosažení těchto cílů,
různé druhy prováděcích opatření a opatření pro sledování
a hodnocení a na ochranu finančních zájmů Unie.
(20)
Tento program by měl doplňovat jiné
programy Unie, přičemž je nutné si uvědomit, že každý
z nástrojů by měl fungovat v souladu se svými vlastními
konkrétními postupy. Jedny a tytéž způsobilé náklady by tedy
neměly být financovány z více zdrojů. V zájmu dosažení
přidané hodnoty a výrazného dopadu unijního financování by se měla
rozvíjet úzká součinnost programu s jinými programy Unie a se
strukturálními fondy.
(21)
Ve všech příslušných iniciativách
a opatřeních, které jsou součástí tohoto programu, by měly
být brány v úvahu zásady transparentnosti a rovných příležitostí
pro ženy a muže. Při těchto iniciativách
a činnostech je třeba také dbát na dodržování lidských práv
a základních svobod.
(22)
Toto nařízení by mělo stanovit
finanční rámec na celou dobu trvání programu, který bude během
ročního rozpočtového procesu představovat pro rozpočtový
orgán hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 17
interinstitucionální dohody ze dne XX/YY/201Z mezi Evropským parlamentem, Radou
a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech
a řádném finančním řízení[19].
(23)
Aby bylo zajištěno, že se financování omezí na
řešení selhání trhu, politiky a institucí, a s cílem
zamezit narušením trhu, mělo by poskytování finančních
prostředků z tohoto programu být ve shodě s pravidly
Unie pro poskytování státní pomoci.
(24)
Dohoda o Evropském hospodářském prostoru
a protokoly k dohodám o přidružení zajišťují
účast příslušných zemí v programech Unie. Účast
třetích zemí by měla být možná, jestliže to stanoví dohody
a postupy.
(25)
Provádění programu je třeba sledovat
a vyhodnocovat, aby bylo možné provádět úpravy.
(26)
Finanční zájmy Unie by měly být
chráněny během celého výdajového cyklu pomocí
přiměřených opatření, jež zahrnují prevenci,
zjišťování a nápravu nesrovnalostí, vymáhání ztracených, neoprávněně
vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků
a případně i postihy.
(27)
K zajištění jednotných podmínek pro
provádění tohoto nařízení by prováděcí pravomoci měly být
svěřeny Komisi, aby mohla přijímat roční pracovní plán
k provádění tohoto programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány
v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví
pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují
Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[20].
(28)
Pravomoc přijímat akty v souladu
s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie by měla být
udělena Komisi s ohledem na specifická pravidla účasti
a svěření určitých úkolů externí agentuře. Je
zvláště důležité, aby Komise během své přípravné práce
prováděla potřebné konzultace, a to i na expertní úrovni.
(29)
Při přípravě a tvorbě
aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit
souběžné, včasné a řádné předávání příslušných
dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Předmět
Článek 1
Zavedení
Na období od 1. ledna 2014 do
31. prosince 2020 se zavádí program pro opatření Unie ke
zlepšení konkurenceschopnosti podniků, se zvláštním důrazem na malé a
střední podniky (MSP) (dále jen „program“).
Článek 2
Obecné cíle
1.
Program přispěje ke splnění
následujících hlavních cílů, přičemž obzvláštní pozornost se
věnuje specifickým potřebám malých a středních podniků
v evropském a celosvětovém měřítku:
a)      posilování konkurenceschopnosti
a udržitelnosti podniků v Unii, včetně odvětví
cestovního ruchu;
b)      povzbuzení podnikatelské kultury
a podpora zakládání a růstu malých a středních
podniků.
2.
Dosahování cílů uvedených v odstavci 1 se
měří těmito ukazateli:
a)      procentním růstem průmyslového
odvětví Unie v porovnání s celkovým růstem hrubého domácího
produktu (HDP);
b)      růstem výrobní produkce ekologických
průmyslových odvětví v Unii;
c)      změnami v administrativní
zátěži pro malé a střední podniky;
d)      růstem malých a středních
podniků vyjádřeným výší přidané hodnoty a počtem
zaměstnanců;
e)      a hodnotou obratu připadající na
malé a střední podniky.
3.
Program podporuje provádění strategie Evropa
2020 a přispívá k dosažení cíle „inteligentního
a udržitelného růstu podporujícího začlenění“. Program
zejména přispívá k dosažení hlavního cíle, který se týká zaměstnanosti.

KAPITOLA II
Specifické cíle a oblasti působnosti
Článek 3
Specifické cíle
1.
Specifickými cíli programu jsou:
a)      zlepšit rámcové podmínky pro dosažení
konkurenceschopnosti a udržitelnosti podniků v Unii, včetně
odvětví cestovního ruchu;
b)      povzbuzovat k podnikání, a to i
v rámci specifických cílových skupin;
c)      zlepšit přístup k financím pro
malé a střední podniky ve formě vlastního kapitálu a dluhů;
d)      zlepšit přístup na trhy uvnitř
Unie a celosvětově.
2.
Při provádění programu se bude brát na
zřetel, že se podniky potřebují přizpůsobit
hospodářství, které bude nízkouhlíkové, účinně využívající
energie a zdroje, a schopné vyrovnat se s klimatickou změnou,
3.
K měření účinku programu při
dosahování specifických cílů, které jsou uvedeny v odstavci 1,
se použijí ukazatele výkonu. Tyto ukazatele jsou stanoveny v příloze
I.
Článek 4
Rozpočet
1.
Finanční krytí na provádění programu
činí 2,522 miliardy EUR, z toho přibližně
1,4 miliardy EUR bude vyčleněno na finanční nástroje.
2.
Finanční krytí stanovené podle tohoto
nařízení se může vztahovat také na náklady vzniklé při
přípravných, sledovacích, auditních a hodnotících činnostech,
které jsou nutné pro řízení programu a splnění jeho cílů;
konkrétně jde o studie, schůzky odborníků, informační
a komunikační akce včetně komunikační činnosti
týkající se politických priorit Unie, vztahují-li se k obecným cílům
tohoto programu, náklady spojené s informačními sítěmi
s důrazem na zpracování a výměnu informací, jakož
i všechny ostatní náklady na technickou a správní pomoc, které Komisi
vzniknou v souvislosti s řízením tohoto programu.
3.
Finanční příděl smí být použit
rovněž na výdaje technické a správní pomoci nezbytné pro
zajištění přechodu mezi tímto programem a opatřeními
přijatými podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
č. 1639/2006/ES[21].
V případě potřeby mohou být vyčleněné
prostředky zapsány do rozpočtu na období po roce 2020 za
účelem pokrytí podobných výdajů, aby se umožnilo řízení akcí,
které do 31. prosince 2020 nebudou ještě dokončeny.
Článek 5
Účast třetích zemí
1.
Tento program je otevřen pro účast:
a)      zemím Evropského sdružení volného obchodu
(ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP),
v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP,
a dalším evropským zemím, jestliže to dohody a postupy dovolují;
b)      přistupujícím zemím, kandidátským
zemím a potenciálním kandidátským zemím, v souladu s obecnými
zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí
v programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových
dohodách a v rozhodnutích příslušných rad pro přidružení
nebo podobných dohodách;
c)      zemím, jež spadají do oblasti
působnosti evropských politik sousedství, jestliže to dohody a postupy
dovolují, a v souladu s obecnými zásadami a obecnými
podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie, jež jsou
stanoveny v příslušných rámcových dohodách, protokolech
k dohodám o přidružení a v rozhodnutích příslušných
Rad přidružení.
2.
Akcí prováděných podle tohoto programu se
mohou účastnit subjekty usazené v zemích, které jsou uvedeny
v odstavci 1, v případě, že nejsou splněny podmínky
stanovené v uvedeném odstavci nebo jestliže se tyto země rozhodnou
nepřipojit se k tomuto programu, nebo subjekty usazené v jiných
třetích zemích.
3.
Tyto subjekty nemají nárok na získání
finančních příspěvků Unie vyjma případů, kdy je
to pro tento program nepostradatelné, zejména z hlediska
konkurenceschopnosti podniků Unie a jejich přístupu na trhy.
Uvedená výjimka se nevztahuje na subjekty, které vytvářejí zisk.
Článek 6
 Opatření ke zlepšení rámcových podmínek pro konkurenceschopnost a
udržitelnost podniků Unie
1.
Komise podporuje opatření ke zlepšení
a posílení konkurenceschopnosti a udržitelnosti podniků Unie,
zejména malých a středních podniků, s cílem zlepšit efektivitu,
provázanost a soulad vnitrostátních politik na podporu
konkurenceschopnosti, udržitelnosti a růstu podniků
v Evropě.
2.
Komise může podpořit opatření,
jejichž cílem je vypracovat nové strategie konkurenceschopnosti. Taková
opatření mohou zahrnovat:
a)      opatření zaměřená na
zlepšení designu, provádění a hodnocení politik ovlivňujících
konkurenceschopnost a udržitelnost podniků, včetně
odolnosti vůči katastrofám, a na zajištění rozvoje vhodných
infrastruktur, klastrů světové třídy a obchodních sítí,
rámcových podmínek a vývoje udržitelných výrobků, služeb a postupů;
b)      opatření zaměřená na
podporu spolupráce v oblasti tvorby politik a výměny
osvědčených postupů mezi členskými státy s jinými
zeměmi, které se účastní tohoto programu, a hlavními konkurenty
Unie, a na řešení mezinárodních aspektů politik konkurenceschopnosti;
c)      podporu vývoje politik pro malé a
střední podniky a spolupráce mezi tvůrci politik, zejména
s cílem usnadnit malým a středním podnikům přístup k
programům a opatřením.
3.
Komise může podpořit iniciativy
urychlující vznik konkurenceschopných odvětví založených na
meziodvětvových činnostech v oblastech, pro které je typický
vysoký podíl malých a středních podniků a s velkým
přínosem pro HDP Unie. Takové iniciativy povzbudí rozvoj nových trhů
a nabídku zboží a služeb založených na vysoce konkurenceschopných
obchodních modelech nebo na modifikovaných hodnotových řetězcích.
Patří zde iniciativy k posílení konkurenceschopnosti,
účinnějšího využívání zdrojů, udržitelnosti a sociální
odpovědnosti podniků.
Článek 7
Opatření na podporu podnikání
1.
Komise přispívá k podpoře podnikání
zlepšováním rámcových podmínek, jež ovlivňují rozvoj podnikání. Komise
podporuje takové podmínky pro podnikání, které jsou příznivé pro rozvoj
a růst podniků.
2.
Zvláštní pozornost je věnována mladým
podnikatelům, novým a potenciálním podnikatelům
a ženám-podnikatelkám a rovněž specifickým cílovým skupinám.
3.
Komise může podpořit opatření
členských států zaměřená na zavádění vzdělávání
pro podnikatele, podnikatelských dovedností a podnikatelských
přístupů, zejména u potenciálních a nových
podnikatelů.
Článek 8
Opatření ke zlepšení přístupu malých a středních podniků
k financím
1.
Komise podpoří opatření, jejichž cílem je
zlepšit přístup k financím pro malé a střední podniky
v jejich počáteční a růstové fázi a které
doplňují použití finančních nástrojů členských států
pro malé a střední podniky na celostátní a regionální úrovni. Aby se
zajistila doplňkovost, budou tato opatření úzce koordinována s
opatřeními v rámci politiky soudržnosti a na vnitrostátní úrovni. Cílem
takových opatření je povzbudit nabídku kapitálového i úvěrového
financování.
2.
V rámci opatření uvedených
v odstavci 1 Komise v závislosti na tržní poptávce navrhne
opatření zaměřená na zlepšení přeshraničního
a nadnárodního financování, což malým a středním podnikům
pomůže dát své činnosti mezinárodní rozměr v souladu
s právními předpisy Unie.
3.
Podrobnosti o opatřeních uvedených
v odstavci 1 tohoto článku jsou stanoveny v příloze II.
Článek 9
Opatření ke zlepšení přístupu na trhy
1.
Aby bylo možné nadále zlepšovat konkurenceschopnost
podniků v Unii a jejich přístup na trhy, bude Komise
pokračovat v podpoře sítě Enterprise Europe Network.
2.
Komise může podpořit opatření ke
zlepšení přístupu malých a středních podniků na jednotný trh,
včetně poskytování informací a zlepšování informovanosti.
3.
Konkrétní opatření se zaměří na
usnadnění přístupu malých a středních podniků na trhy mimo
Unii a na posilování existujících podpůrných služeb na těchto
trzích. Malé a střední podniky mohou z programu obdržet podporu
v oblasti norem a práv duševního vlastnictví v prioritních
třetích zemích.
4.
Opatření v rámci programu mohou být
zaměřena na posilování mezinárodní průmyslové spolupráce,
včetně průmyslových a regulačních dialogů se
třetími zeměmi. Konkrétní opatření mohou být zaměřena
na snižování rozdílů mezi Unií a jinými zeměmi
v regulačních rámcích pro průmyslové výrobky, na
průmyslovou politiku a zlepšování podmínek pro podnikání.
KAPITOLA III
Provádění programu
Článek 10
Roční pracovní program
1.
K provádění programu Komise přijme
roční pracovní program podle přezkumného postupu uvedeného
v čl. 16 odst. 2. Roční pracovní programy stanoví cíle,
předpokládané výsledky, metodu provádění a jejich celkovou
částku. Obsahují rovněž popis opatření, která mají být
financována, s uvedením částky vyčleněné na každé opatření,
orientačního rozvrhu provádění a také vhodných ukazatelů
pro sledování efektivity při dosahování výsledků a plnění
cílů. V případě grantů obsahují priority, základní
hodnotící kritéria a maximální míru spolufinancování.
2.
Komise program provádí v souladu
s finančním nařízením (nařízení (EU) č. XXX/2012 [nové
finanční nařízení]).
3.
Program bude prováděn tak, aby se zajistilo,
že podporované akce zohledňují budoucí vývoj a budoucí potřeby,
zejména po hodnocení v polovině období uvedeném
v čl. 12 odst. 3, a že jsou relevantní pro vyvíjející
se trhy, ekonomiku a změny ve společnosti.
Článek 11
Podpůrná opatření
1.
Kromě opatření obsažených
v pracovním programu uvedeném v článku 10 přijímá
Komise pravidelně podpůrná opatření, včetně
těchto:
a)      analýza a sledování problematiky
odvětvové a meziodvětvové konkurenceschopnosti;
b)      identifikace osvědčených
postupů a politických přístupů a jejich další
rozvíjení;
c)      posouzení dopadů opatření Unie,
jež mají zvlášť velký význam z hlediska konkurenceschopnosti podniků,
aby se zjistilo, ve kterých oblastech je nutno zjednodušit stávající právní
předpisy nebo ve kterých oblastech je nutno navrhnout nové právní
předpisy;
d)      hodnocení právních předpisů
ovlivňujících podniky, specifické průmyslové politiky
a opatření souvisejících s konkurenceschopností.
2.
Podpůrná opatření uvedená
v odstavci 1 nejsou nutně součástí ročních pracovních
programů uvedených v článku 10.
Článek 12
Sledování a hodnocení
1.
Komise sleduje provádění a řízení
programu.
2.
Komise zpracuje výroční zprávu o sledování,
v níž zhodnotí účelnost a efektivitu podporovaných opatření
z hlediska finančního plnění, výsledků a pokud možno
i dopadu. Zpráva zahrnuje informace o výši výdajů souvisejících s klimatem
a o účinku podpory cílů souvisejících se změnou klimatu do
takové míry, aby sběr těchto informací nevytvářel
neopodstatněnou administrativní zátěž pro malé a střední
podniky.
3.
Nejpozději do roku 2018 Komise vypracuje
hodnotící zprávu o dosažení cílů všech opatření podpořených
z programu co do úrovně výsledků a dopadů,
účinnosti využití zdrojů a jejich evropské přidané hodnoty,
aby bylo možné rozhodnout o prodloužení, úpravě nebo zrušení
těchto opatření. Toto hodnocení se bude také zabývat rozsahem
zjednodušení, jeho vnitřní a vnější provázaností, stálou
platností všech cílů a také přínosem opatření
z hlediska priorit Unie, inteligentního a udržitelného růstu
podporujícího začlenění. Vezme v úvahu výsledky hodnocení
dlouhodobého dopadu opatření předchozího programu.
4.
Hodnotící zpráva podá obraz
o dlouhodobějších dopadech a o udržitelnosti
účinků těchto opatření, aby mohly být zahrnuty do
rozhodování o možném prodloužení, úpravě nebo zrušení následného
opatření.
5.
Vypracuje se soubor klíčových ukazatelů
výkonnosti jako základ pro posouzení toho, do jaké míry bylo dosaženo cílů
opatření, která byla z programu podpořena. Měří se na
základě předem vymezených výchozích úrovní, které budou odrážet
situaci před provedením opatření.
6.
Všechny zúčastněné strany poskytnou
Komisi veškeré nezbytné údaje a informace, aby bylo možné sledování
a hodnocení příslušných opatření.
KAPITOLA IV
Finanční ustanovení a formy finanční pomoci
Článek 13
Formy finanční pomoci
Finanční pomoc Unie v rámci tohoto
programu může být provedena nepřímo přenesením provádění
rozpočtových úkolů na subjekty uvedené v čl. XX
nařízení (EU) č. XXX/2012 [nového finančního
nařízení].
Článek 14
Finanční nástroje
1.
Finanční nástroje programu jsou využívány
s cílem usnadnit růstově orientovaným malým a středním
podnikům přístup k financím. Finanční nástroje sestávají
z kapitálového nástroje a nástroje úvěrových záruk.
2.
Finanční nástroje pro růstově
orientované malé a střední podniky mohou být případně
kombinovány s jinými finančními nástroji zřízenými
členskými státy a jejich správními orgány v souladu s [čl. 33
odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. XXX/201X [nové
nařízení o strukturálních fondech] a s granty financovanými
Unií, a to i podle tohoto nařízení.
3.
Finanční nástroje mají za cíl zachovat hodnotu
aktiv poskytnutých z rozpočtu Unie. Mohou vytvářet
přijatelnou návratnost, aby splňovaly cíle jiných partnerů nebo
investorů.
4.
V souladu s čl. 18 odst. 4
nařízení (EU) č. XXXX/2012 [nového finančního
nařízení] příjmy a platby vytvořené jedním finančním
nástrojem musí být přiřazeny k tomuto finančnímu nástroji.
U finančních nástrojů, které byly zřízeny již
v předchozím víceletém finančním rámci na období 2007–2013, musí
být příjmy a platby z operací zahájených v tom období
přiřazeny k dotyčnému finančnímu nástroji
v období 2014–2020.
Článek 15
Ochrana finančních zájmů Unie
1.
Komise přijme vhodná opatření, která
zajistí, aby v případě provádění opatření
financovaných podle tohoto nařízení byly chráněny finanční zájmy
Unie přijetím preventivních opatření proti podvodům, korupci
a jakýmkoli jiným protiprávním činnostem, pomocí účinných kontrol
a – v případě zjištění nesrovnalostí – pomocí navracení
neoprávněně vyplacených částek a případně též
pomocí účinných a přiměřených sankcí s odrazujícím
účinkem.
2.
Komise nebo její zástupci a Účetní
dvůr jsou zmocněni ke kontrole všech dokladů a ke kontrole
na místě všech příjemců, dodavatelů
a subdodavatelů a jiných třetích stran, kteří obdrželi
prostředky Unie podle tohoto nařízení.
3.
Evropský úřad pro boj proti podvodům
(OLAF) může u hospodářských subjektů, jichž se toto
financování přímo či nepřímo týká, provádět kontroly
a inspekce na místě v souladu s postupy stanovenými
v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96, aby se zjistilo, zda
nedošlo k podvodu, korupci nebo jakékoli jiné protiprávní činnosti
dotýkající se finančních zájmů Unie v souvislosti s dohodou nebo
rozhodnutím o grantu či smlouvou týkající se financování ze strany Unie.
4.
Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, musí dohody
o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi
a rovněž dohody a rozhodnutí o grantech a smlouvy
vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně
zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF
k provádění takových auditů, kontrol na místě a inspekcí.
KAPITOLA V
Výbor a závěrečná ustanovení
Článek 16
Výbor
1.
Komisi je nápomocen výbor. Tímto výborem je výbor
ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se
článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 17
Akty v přenesené pravomoci
1.
Komise se zmocňuje k přijímání
aktů v přenesené pravomoci v souladu
s článkem 18, pokud jde o změny ukazatelů
uvedených na seznamu v příloze I tohoto nařízení, ukáže-li se,
že tyto ukazatele nejsou vhodné k měření pokroku
v dosahování obecných a specifických cílů programu.
2.
Komise se zmocňuje k přijímání
aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem
18, pokud jde o změny podrobných náležitostí konkrétních opatření
uvedených v příloze II tohoto nařízení, vyžaduje-li si to vývoj
hospodářské a tržní situace, nebo podle výsledků dosažených
prostřednictvím nástroje úvěrových záruk (LGF) a nástroje pro sdílení
rizika (RSI) rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace spadajícího
do Sedmého rámcového programu pro finanční nástroj ke sdílení rizik.
3.
Tam, kde je to nutné z mimořádně
naléhavých důvodů, např. kvůli rychle se měnícím
ekonomickým podmínkám, uplatní se na akty v přenesené pravomoci
přijaté podle tohoto článku postup stanovený
v článku 19.
Článek 18
Výkon přenesené pravomoci
1.
Pravomoc přijímat akty v přenesené
pravomoci se Komisi uděluje v souladu s podmínkami stanovenými
v tomto článku.
2.
Přenesení pravomoci na Komisi uvedené
v článku 17 platí po dobu sedmi let od [datum vstupu
základního legislativního aktu v platnost].
3.
Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení
pravomoci uvedené v článku 17 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o
zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže
určené. Nabývá účinnosti dnem následujícím po zveřejnění
rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo
k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn.
Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4.
Přijetí aktu v přenesené pravomoci
Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu
a Radě.
5.
Akt v přenesené pravomoci přijatý
podle článku 17 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský
parlament a Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od
oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky, nebo pokud
Evropský parlament a Rada před uplynutím této lhůty Komisi
informují, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo
Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 19
Naléhavý postup
1.
Akty v přenesené pravomoci přijaté
podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou
použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu
s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci
Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití naléhavého
postupu.
2.
Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu
v přenesené pravomoci vyslovit námitky v souladu s postupem
uvedeným v čl. 18 odst. 5. V takovém případě
Komise akt poté, co ji Evropský parlament nebo Rada uvědomí o svém
rozhodnutí vyslovit proti aktu námitky, neprodleně zruší.
Článek
20
Zrušení a
přechodná ustanovení
1.
Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se zrušuje
s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2.
Opatření zahájená podle rozhodnutí č.
1639/2006/ES a finanční závazky související s uvedenými
opatřeními se však až do svého dokončení dále řídí uvedeným
rozhodnutím.
3.
Příděl finančních
prostředků uvedený v článku 4 může být použit
rovněž na uhrazení výdajů na technickou a administrativní pomoc
nezbytnou k zajištění přechodu mezi tímto programem a opatřeními
přijatými podle rozhodnutí č. 1639/2006/ES.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské
unie.
Toto
nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech
členských státech.
Ve Štrasburku dne […].
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda/předsedkyně
PŘÍLOHA
Ukazatele pro obecné a specifické cíle
 Obecný cíl: || 1. Posilovat konkurenceschopnost a udržitelnost podniků Unie, včetně podniků v odvětví cestovního ruchu
 Ukazatel dopadu[22]   || Současný stav || Dlouhodobý cíl a milník (2020)
 Růst konkurenceschopnosti průmyslu[23] Změna administrativní zátěže pro malé a střední podniky (počet dní potřebných k založení nového podniku). Růst průmyslové výroby EU v ekologických odvětvích (změna proti předchozímu roku v %). || 2009: -3,1 %, 2008: -0,3 %, 2007: +0,7 %.   2009: -3.1 % Počet dní potřebných na založení nového malého nebo středního podniku 7 pracovních dnů. Roční růst o 6–7 % během posledních let. || Roční růst o 1 % a růst o 5 % v roce 2015. Snížení počtu dní potřebných na založení nového malého nebo středního podniku (MSP): 3 pracovní dny v roce 2020. Roční růst v průměru o 8 % během příštích deseti let; do roku 2015 se plánuje 50% růst výroby.
 Obecný cíl: || 2. Povzbudit podnikatelskou kulturu a podporovat vytváření a růst MSP
 Ukazatel dopadu || Současný stav || Dlouhodobý cíl a milník (2020)
 Růst MSP vyjádřený v přidané hodnotě a počtu zaměstnanců. Zpětná vazba od MSP a jiných konečných příjemců, pokud jde o přínos, užitečnost a relevanci programu (budou měřeny při hodnoceních programu) získaná prostřednictvím Europe Enterprise Network (EEN) a internetových průzkumů. Míra kolísání počtu MSP (založení a uzavření podniku). || V roce 2010 MSP vyprodukovaly více než 58 % celkového obratu (HPH = hrubá přidaná hodnota) EU; celkový počet zaměstnanců v MSP: 87,5 milionu (67 % pracovních míst v soukromém sektoru v EU). 78% spokojenost a pozitivní zpětná vazba, pokud jde o přínos EEN. || Plánovaný růst celkové přidané hodnoty MSP o 4 % ročně; roční růst počtu zaměstnanců v MSP o 1 %. Zvýšení spokojenosti s přínosem EEN na více než 80 %.
 Specifický cíl: || Zlepšovat rámcové podmínky pro konkurenceschopnost a udržitelnost podniků v Unii, včetně podniků v odvětví cestovního ruchu
 Ukazatel výsledků || Nejnovější známé výsledky || Střednědobý cíl (výsledek) 2017
 Aktivity ke zlepšení konkurenceschopnosti Počet přijatých zjednodušujících opatření. Počet kontrol „účelnosti“ zaměřených na kvalitu a přínos činností. Míra, do jaké si firmy osvojily evropské nástroje pro udržitelnou výrobu a produkty, včetně EMAS, ekoznačky a ekodesignu.   || Program zjednodušování Komise byl v roce 2010 aktualizován a směřuje ke snížení byrokracie o 25 % do roku 2012. Do roku 2010 bylo přijímáno 5 zjednodušujících opatření ročně. V roce 2010 byly u zúčastněných stran provedeny čtyři kontroly „účelnosti“ zaměřené na politiky v oblasti životního prostředí, dopravy, zaměstnanosti a průmyslu. Zpětná vazba zahrnovala komentáře k právním předpisům a přínosu činností. Přibližně 35 000 osvědčení ISO 14001 EMS a 4 500 registrací EMAS; 18 000 licencí pro používání ekoznačky EU. || Přibližně sedm zjednodušujících opatření ročně. Přístup zpětné vazby uplatňovaný při kontrolách „účelnosti“ bude rozšířen na další politiky a povede ke zjednodušením, jež budou mít pozitivní vliv na průmysl. Předpokládá se provést až 12 kontrol „účelnosti“, přičemž cílem je lepší regulace. Významný počet firem sleduje svou výkonnost, používá systémy environmentálního řízení a dosahuje zlepšení ve využívání zdrojů a dopadu své činnosti na životní prostředí. Významnou část výroby tvoří výrobky šetrné k životnímu prostředí a účinně využívající zdroje.
 Rozvoj politiky pro MSP Počet členských států, které používají test dopadů na MSP. Větší celoevropská publicita European Enterprise Awards s publikacemi/klipy v médiích ve všech členských státech. Zkracování doby potřebné k založení nového podniku a zjednodušení tohoto úkonu. || Počet členských států, které používají test dopadů na MSP: 15 členských států. Počet publikací/klipů v médiích ve všech členských státech: 60 v roce 2010. Zkracování doby potřebné k založení nového podniku: 7 pracovních dnů. || Počet členských států, které používají test dopadů na MSP: 21 členských států. Počet publikací/klipů v médiích ve všech členských státech: 80. Zkracování doby potřebné k založení nového podniku: 5 pracovních dnů.
 Nové podnikatelské koncepce Počet nových výrobků/služeb na trhu. Výše dodatečného vývozu a odpovídající peněžní částky. Zpětná vazba od zúčastněných stran týkající se kvality a přínosu činností.   || Až dosud se tato činnost omezovala na analytickou práci v omezeném rozsahu. || Cíl pro kumulativní počet nových výrobků/služeb je 5 v roce 2017 (se zvýšením na 15 v roce 2018 a na 25 v roce 2019). V roce 2017 se ještě neočekává žádný dopad na vývoz. Podíl první generace MSP účastnících se programu na vývozu začne být patrný v roce 2018, přičemž cílem je zvýšení o 20 %. Nejméně 70 % MSP účastnících se programu v roce 2014 ohlásí pozitivní dopad na jejich obrat v průzkumu provedeném koncem roku 2017.
 Cestovní ruch Počet žadatelů o financování. Podíl MSP (a trend) na žádostech o poskytnutí finančních příležitostí souvisejících s cestovním ruchem. Počet subjektů, jež převzaly evropské označení kvality pro oblast cestovního ruchu. Počet turistických destinací, jež převzaly modely udržitelného rozvoje cestovního ruchu propagované iniciativou Evropské turistické destinace nejvyšší kvality. || Počet žádostí o financování (na všechny výzvy k předkládání návrhů) celkem: přibližně 75 za rok (průměr za rok 2011). Až dosud nebyly MSP přímo adresovány žádné výzvy k předkládání návrhů. Až dosud neobdržel evropské označení kvality pro oblast cestovního ruchu žádný subjekt (akce se připravuje). Počet udělených Evropských turistických destinací nejvyšší kvality – celkem 98 (průměrně 20 za rok – 10 v roce 2007, 20 v roce 2008, 22 v roce 2009, 25 v roce 2010, 21 v roce 2011). || Počet žádostí o financování (na všechny výzvy k předkládání návrhů) celkem: více než 100 za rok. 30 % výzev k předkládání návrhů přímo adresovaných MSP. 50% pokrytí hodnocených systémů způsobilých k účasti na soutěži o evropské označení kvality pro oblast cestovního ruchu. 200 a více turistických destinací, jež převzaly modely udržitelného rozvoje cestovních ruchu propagované iniciativou Evropské turistické destinace nejvyšší kvality (až 30 za rok).
 Specifický cíl: || Povzbuzovat k podnikání, a to i v rámci specifických cílových skupin
 Ukazatel výsledku || Nejnovější známé výsledky || Střednědobý cíl (výsledek) 2017
 Podpora podnikání Zpětná vazba, jak veřejnost pohlíží na podnikání (% občanů EU, kteří by chtěli být samostatně výdělečně činní, měřeno agenturou Eurobarometer). Počet států, které provádějí řešení v oblasti podnikání rozvíjená na úrovni EU. Počet vnitrostátních programů, které jsou dostupné pro MSP z jiných členských států. Počet přijatých zjednodušujících opatření pro MSP. || Údaje za roky 2007 a 2009 jsou stabilní a činí 45 %. Počet států, které provádějí řešení v oblasti podnikání rozvíjená na úrovni EU: 22 (2010). Počet vnitrostátních programů, které jsou dostupné pro MSP z jiných členských států: 5. 5 zjednodušujících opatření za rok (2010). || Zvýšení počtu občanů EU, kteří by chtěli být samostatně výdělečně činní, na 50 %. Počet států, které provádějí řešení v oblasti podnikání rozvíjená na úrovni EU: 25. Počet vnitrostátních programů, které jsou dostupné pro MSP z jiných členských států: 10. Přibližně 7 zjednodušujících opatření za rok.
 Specifický cíl: || Zlepšit přístup k financím pro MSP ve formě kapitálu a dluhů
 Ukazatel výsledku || Nejnovější známé výsledky || Střednědobý cíl (výsledek) 2017
 Finanční nástroje pro růst Počet podniků, jež získaly záruky na půjčky (úvěry), a výše poskytnutých prostředků. Počet firem podporovaných rizikovým kapitálem a hodnota investic (z toho přeshraničních operací). || Navrhované nástroje nebyly dosud zahájeny a nejsou totožné se stávajícími nástroji, a proto údaje týkající se stávajících nástrojů nemusí být srovnatelné. || Počet podniků, jež získaly záruky na půjčky (úvěry), a výše poskytnutých prostředků. Počet firem podporovaných rizikovým kapitálem: (+/- 180) a hodnota investic (+/- €220m).
 Specifický cíl: || Zlepšit přístup na trhy uvnitř Unie a celosvětově
 Ukazatel výsledku || Nejnovější známé výsledky || Střednědobý cíl (výsledek) 2017
 Enterprise Europe Network Počet podepsaných dohod o partnerství. Větší uznání značky Network a značkové kultury (např. povědomí o značce u personálu MSP). Míra spokojenosti zákazníků (% MSP, jež vyjadřují spokojenost, přínos konkrétní služby). Počet MSP, jež využívají podpůrných služeb. Počet MSP, které se účastní případů zprostředkování a firemních misí. || Enterprise Europe Network Podepsáno dohod o partnerství: 1 950 (2010). Větší uznání značky Network a značkové kultury: dosud neměřeno. Míra spokojenosti zákazníků (% MSP, jež vyjadřují spokojenost, přínos konkrétní služby): 78 %. Počet MSP, jež využívají podpůrných služeb: 435 000 (2010). Počet MSP, které se účastní případů zprostředkování a firemních misí: 45 000 (2010). || Enterprise Europe Network Podepsáno dohod o partnerství: 3 000/rok. Větší uznání značky Network a značkové kultury: 30 % z dosažených MSP. Míra spokojenosti zákazníků (% MSP, jež vyjadřují spokojenost, přínos konkrétní služby): >80%. Počet MSP, jež využívají podpůrných služeb: 500 000/rok. Počet MSP, které se účastní případů zprostředkování a firemních misí: 60 000/rok.
 Podpora podnikání MSP na trzích mimo EU Podíl (%) MSP zapojených do mezinárodních činností (vývoz, dovoz, přímé zahraniční investice a jiné aktivity) ||   13 % (2009) ||   17 % (2017)
 Mezinárodní průmyslová spolupráce Počet případů většího sblížení předpisů EU a třetích zemí, které se týkají průmyslových výrobků. Počet oblastí a osvědčených postupů v rámci iniciativy Small Business Act, jež byly zavedeny v sousedních zemích EU a v kandidátských zemích. || Odhaduje se, že v oblasti regulační spolupráce s hlavními obchodními partnery (USA, Japonsko, Čína, Brazílie, Rusko, Kanada, Indie) existují v průměru 2 dotčené oblasti významného sblížení technických předpisů.   Odhaduje se, že ve třech politických regionech (region kandidátských zemí, sousedních východních zemích a sousedních zemí ve Středomoří) je v těchto zemích v průměru regulováno nejméně 3 z 10 politických oblastí SBA. || Tři relevantní oblasti sbližování technických předpisů s hlavními obchodními partnery (USA, Japonsko, Čína, Brazílie, Rusko, Kanada, Indie) (2017). Pět oblastí politiky SBA ve třech politických regionech (region kandidátských zemí, sousedních východních zemí a sousedních zemí ve Středomoří) (2017).
PŘÍLOHA
II
Opatření ke zlepšení
přístupu malých a středních podniků k financím
1.
Opatření ke zlepšení přístupu malých a
středních podniků k financím zahrnují kapitálový nástroj a
nástroj úvěrových záruk.
2.
Kapitálový nástroj Programu pro konkurenceschopnost
podniků s důrazem na MSP - nástroj pro kapitálové investice do
růstu (EFG) - se provádí jako součást jednotného kapitálového
nástroje EU podporujícího růst podniků v Unii a výzkum, vývoj
a inovace od raného stadia (včetně založení podniku) do
růstového stadia za finanční podpory z iniciativy Horizont 2020
a z tohoto programu.

Nástroj pro kapitálové investice do růstu (EFG) používá stejný
prováděcí mechanismus jako kapitálový nástroj pro výzkum, vývoj a inovace,
který bude zřízen v rámci iniciativy Horizont 2020, a to za níže
stanovených podmínek.
3.
Nástroj úvěrových záruk (LGF) se provádí jako
součást jednotného úvěrového finančního nástroje EU pro
růst podniků a výzkum, vývoj a inovace, přičemž používá
stejný prováděcí mechanismus, jako z poptávky vycházející složka pro
MSP v rámci úvěrového nástroje iniciativy Horizont 2020 (RSI II), a
to za níže stanovených podmínek.
4.
Kapitálový nástroj a nástroj úvěrových záruk
musí splňovat požadavky ustanovení o finančních nástrojích ve
finančním nařízení a v aktu v přenesené pravomoci,
který nahrazuje prováděcí pravidla, a podrobnější operační
požadavky, které budou stanoveny v pokynech Komise.
5.
Kapitálový nástroj a nástroj úvěrových záruk
se budou doplňovat s finančními prostředky používanými
členskými státy pro MSP v rámci politiky soudržnosti.
6.
Kapitálový nástroj a nástroj úvěrových záruk
mohou ve vhodných případech dovolovat spojení finančních
prostředků s členskými státy, které si přejí
přispět částí, která je jim přidělena ze
strukturálních fondů v souladu s [čl. 33 odst. 1 písm. a)
nařízení o strukturálních fondech].
7.
Příjmy a splátky související s mechanismem
GIF 2 podle rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace
(rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES) se
přidělí programu pro konkurenceschopnost podniků s důrazem
na MSP.
8.
Finanční nástroje pro růstově
zaměřené malé a střední podniky se provádějí v souladu
s příslušnými pravidly EU pro státní podporu.
Nástroj pro
kapitálové investice do růstu (EFG)
1.
EFG se zaměří na fondy poskytující
rizikový kapitál a mezaninové financování, např. podřízené a
účastnické půjčky, podnikům ve fázi expanze nebo
růstu, zejména těm se zahraničním působením,
přičemž bude moci investovat do nově založených podniků,
spolu s kapitálovým nástrojem pro výzkum, vývoj a inovace spadajícím pod
iniciativu Horizont 2020. V tomto druhém případě nesmí investice z
EFG přesáhnout 20 % z celkové investice EU s výjimkou víceetapového
financování, kde bude financování z EFG a z kapitálového nástroje pro
výzkum, vývoj a inovace poskytováno poměrně na základě
investiční strategie fondů. EFG se vyhne výkupnímu nebo náhradnímu kapitálu
určenému na likvidaci pořízeného podniku. Na základě vývoje
tržních podmínek může Komise rozhodnout o změně uvedené 20%
hranice.
2.
Podpora se provádí formou jedné z následujících
investic:
a)      přímo Evropským investičním
fondem (EIF) nebo jinými subjekty, jimž je svěřeno provádění
jménem Komise, nebo,
b)      fondy fondů nebo investičními
nástroji investujícími přeshraničně, které byly zřízeny
Evropskými investičním fondem, nebo jinými subjekty, jimž je
svěřeno provádění jménem Komise, společně se
soukromými investory a/nebo státními finančními institucemi.
Nástroj pro
úvěrové záruky (LGF)
1.
Správu LGF vykonává jménem Komise Evropský
investiční fond nebo jiné subjekty, jimž je svěřeno
provádění jménem Komise. Tento nástroj poskytuje:
·
protizáruky a jiné dohody o sdílení rizik
v rámci záručních systémů,
·
přímé záruky a jiné dohody o sdílení
rizik pro ostatní finanční zprostředkovatele, kteří splňují
kritéria způsobilosti.
2.
LGF tvoří tato dvě opatření:
·
první opatření, dluhové financování prostřednictvím
úvěrů, včetně podřízených a účastnických
půjček, nebo leasingu, zmenší obtíže, s nimiž se setkávají
zvláště malé a střední podniky, potřebují-li si zajistit
přístup k finančním prostředkům, a to buď
v důsledku toho, že jsou vnímány jako rizikové, nebo
v důsledku nedostupnosti dostatečného zajištění;
·
druhé opatření, sekuritizace portfolií
závazků malých a středních podniků, mobilizuje dodatečné
dluhové financování malých a středních podniků na základě
příslušných ujednání o sdílení rizik s dotčenými
institucemi. Podpora takových transakcí závisí na tom, zda se emitující
instituce zavážou použít významnou část vzniklé likvidity nebo
mobilizovaného kapitálu pro další úvěrování malých a středních
podniků v přiměřené lhůtě. Výše tohoto
nového dluhového financování se vypočte podle výše zaručených
portfoliových rizik a sjedná se spolu s danou lhůtou
s každou emitující institucí jednotlivě.
3.
S výjimkou půjček v rámci
sekuritizovaného portfolia poskytuje LGF záruky pro úvěry do
150 000 EUR a s minimální dobou splatnosti 12 měsíců.
LGF je koncipován takovým způsobem, aby bylo možné podávat zprávy o MSP,
které byly podpořeny, a to co do jejich počtu i objemu
půjček.
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ NÁVRHŮ
1.         RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
            1.1.      Název návrhu/podnětu
            1.2.      Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
            1.3.      Povaha
návrhu/podnětu
            1.4.      Cíl(e)

            1.5.      Odůvodnění
návrhu/podnětu
            1.6.      Doba
trvání akce a finanční dopad
            1.7.      Předpokládané
metody řízení
2.         OPATŘENÍ PRO SPRÁVU
            2.1.      Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
            2.2.      Systém
řízení a kontroly
            2.3.      Opatření
k zamezení podvodům a nesrovnalostem
3.         ODHADOVANÝ FINANČNÍ
DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
            3.1.      Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové
linie
            3.2.      Odhadovaný
dopad na výdaje
            3.2.1.   Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
            3.2.2.   Odhadovaný
dopad na operační prostředky
            3.2.3.   Odhadovaný
dopad na výdaje správní povahy
            3.2.4.   Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem
            3.2.5.   Podíl
třetí strany na financování
            3.3.      Odhadovaný
dopad na příjmy
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ NÁVHŮ
1.         RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.      Název
návrhu/podnětu
Návrh nařízení Evropského parlamentu
a Rady, kterým se zřizuje Program pro konkurenceschopnost
podniků s důrazem na malé a střední podniky (2014–2020)
1.2.      Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB[24]
Oblast politiky: Podniky a průmysl
Činnosti:           Konkurenceschopnost,
průmyslová politika, inovace a podnikání
Tato oblast politiky odpovídá stávajícímu
členění ABM/ABA. Na rozpočtový rok 2014 může být definováno
nové členění rozpočtu po schválení interinstitucionální dohody
na finanční výhled 2014–2020.
1.3.      Povaha
návrhu/podnětu
¨ Návrh/podnět se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se týká nové akce
následující po pilotním projektu/přípravné akci[25]

x Návrh/podnět se týká prodloužení
stávající akce
¨ Návrh/podnět se týká akce
přesměrované na jinou akci
1.4.      Cíle
1.4.1.   Víceleté
strategické cíle, které Komise návrhem/podnětem sleduje
Víceletým strategickým cílem, který sleduje
navrhovaný program, je provádění strategie Evropa 2020, která se svou
stěžejní iniciativou inteligentního a udržitelného růstu
podporujícího začlenění stanoví opatření na posílení dlouhodobé
udržitelnosti a konkurenceschopnosti podniků EU do budoucna. Program
bude také propagovat podnikatelskou kulturu a podporovat vytváření
a růst malých a středních podniků. Navrhovaný program
zejména přispěje k dosažení hlavního cíle v oblasti
zaměstnanosti (aby bylo zaměstnáno 75 % osob ve věku 20–64
let).
1.4.2.   Specifické
cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
1.         Zlepšovat rámcové podmínky pro
konkurenceschopnost a udržitelnost podniků v Unii,
včetně podniků v odvětví cestovního ruchu;
2.         Povzbuzovat k podnikání, a to
i v rámci specifických cílových skupin;
3.         Zlepšit přístup k financování
pro malé a střední podniky;
4.         Zlepšit přístup na trhy
uvnitř Unie a celosvětově.
Střednědobé cíle pro tyto specifické
cíle jsou vytyčeny v příloze I nařízení.
Příslušné aktivity ABM / ABB
Může být definováno nové
členění rozpočtu po schválení interinstitucionální dohody na
finanční výhled 2014–2020.
1.4.3.   Očekávané
výsledky a dopady
Upřesněte účinky, které by
návrh/podnět měl mít na příjemce/cílové skupiny.
Konečným cílem navrhovaného programu je
dosáhnout pozitivní změny v hospodářské situaci Evropské unie
a jejích podniků, jako je vyšší růst, vyšší zaměstnanost
a vyšší počet nově zakládaných podniků. Úsilí se
zaměří na přispění k cílům strategie Evropa 2020
a jejích hlavních cílů, a to podporou činností stěžejní
iniciativy „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace“
a přezkumu iniciativy Small Business Act.
Klíčovým záměrem a úkolem
programu je podporovat rozvoj, koordinaci a provádění moderní
a efektivní evropské politiky pro konkurenceschopnost, se zvláštním
zaměřením na malé a střední podniky.
Konkrétněji budou specifické cíle
zmíněné v bodu 1.4.2 dosahovány:
–
zlepšením přístupu k financování pro
růstově orientované malé a střední podniky a ty podniky,
které jsou schopné se internacionalizovat
–
větší podporou podnikání a poskytováním
informačních služeb malým a středním podnikům na vnitřním
trhu i na jiných trzích;
–
zlepšením výměny osvědčených
postupů a informací, referenčním srovnáváním a koordinací
politiky na regionální, vnitrostátní a evropské úrovni;
–
zvýšením konkurenceschopnosti cílových
odvětví.
Hlavními zúčastněnými stranami, jež
postihují důsledky problémů, na které by měl tento nový program
reagovat, jsou evropské firmy. Malé a střední podniky jsou více postiženy
než velké firmy vzhledem ke svým charakteristickým rysům, pokud jde
o vlastnictví kapitálu, řízení a způsoby financování, které
vyžadují politické zásahy přesně uzpůsobené jejich
potřebám. Vzhledem k tomu, že jsou malé a střední podniky
hlavním zdrojem nových pracovních míst v EU, jejich vývoj přímo
ovlivňuje pracovní síly. Řešení problémů malých a středních
podniků by značně zlepšilo také vyhlídky EU v oblasti
zaměstnanosti.
1.4.4.   Ukazatele
výsledků a dopadů
Upřesněte ukazatele, podle
kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
Ukázalo se, že přístup k řízení
založený na výsledcích, který je uplatňován na stávající program,
a roční sledování výkonnosti jsou úspěšné při prokazování
dosažených výsledků programu, jakož i při zvyšování
odpovědnosti EU. Na základě těchto zkušeností
a s přihlédnutím k doporučením získaným během
hodnocení má nový program jasnou intervenční logiku (přičemž
specifické cíle SMART přispívají k dosahování obecných cílů)
a soubor odpovídajících ukazatelů dopadů a výsledků.
Vzhledem k časovému odstupu mezi vznikem výstupů a jejich
dopadem na obecné cíle bude pokrok při jejich plnění měřen
zpravidla v tříletých intervalech, zatímco pokrok při dosahování
operačních cílů bude měřen každoročně. Celý
seznam ukazatelů obsahuje příloha I návrhu tohoto nařízení,
který předkládá Komise.
1.5.      Odůvodnění
návrhu/podnětu
1.5.1.   Potřeby,
které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
Navrhovaný program bude podporovat Komisi,
členské státy a hlavní zúčastněné strany při
plánování, koordinaci a provádění účinných politik, jež
souvisejí s konkurenceschopností a podnikáním, a podporovat
činnosti, jejichž cílem je zvládnutí těchto dlouhodobých výzev:
–
ztížený přístup k finančním
prostředkům
–
nízký počet nově vytvářených malých
a středních podniků;
–
problémy odvětvové specializace
–
slabá přizpůsobivost vůči
výzvám ohrožujícím udržitelnost
–
nízká internacionalizace malých a středních
podniků
–
slabý podnikatelský duch a
–
nevstřícné podmínky pro podnikání.
V krátkodobém až střednědobém
horizontu bude nový program řešit tato selhání politiky, trhu
a institucí:
–
nedostatečná koordinace politik
–
informační asymetrie
–
vysoké transakční náklady a
–
roztříštěnost právního prostředí.
1.5.2.   Přidaná
hodnota ze zapojení EU
EU má jedinečnou možnost poskytnout
evropskou platformu pro výměnu politik a vzájemné učení
v oblasti konkurenceschopnosti a politik souvisejících s malými
a středními podniky, jež se týkají zúčastněných stran ve
vnitrostátním, regionálním a evropském měřítku. Činnosti EU
doplňují činnosti na vnitrostátní nebo regionální úrovni tak, že
dodávají evropský rozměr shromažďování a analýze údajů,
rozvoji statistických nástrojů a metod a společným
ukazatelům. Takové celoevropské poznatky jsou nezbytnou podmínkou pro
řádnou analýzu klíčových faktorů, jež ovlivňují
konkurenceschopnost a malé a střední podniky.
1.5.3.   Závěry
vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
Hodnocení EIP
Komise provedla hodnocení v polovině
období a závěrečné hodnocení Programu pro podnikání
a inovace (dokončené v dubnu 2009 a dubnu 2011) a
hodnocení CIP v polovině období (březen 2010). Tato hodnocení
EIP a CIP ukázala, že cíle těchto programů jsou nastaveny
správně a jsou sladěny se strategickými cíli politik EU.
Nehledě na omezený rozpočet je viditelný pokrok, zejména pokud jde
o nejdůležitější akce, které se zaměřují na malé a
střední podniky. Dotazování a jiné důkazy prokazují jasnou
evropskou přidanou hodnotu
Hodnocení EACI
Část rozpočtu EIP byla
přenesena na Výkonnou agenturu pro konkurenceschopnost a inovace
(EACI). Hodnocení dokončené v květnu 2011 dospělo
k závěru, že EACI si vedla dobře a byla účelným
a efektivním prováděcím mechanismem pro iniciativy, za jejichž
provádění odpovídala. Potvrdilo, že rozpočet byl čerpán
téměř ze 100 %.
Veřejná konzultace
V rámci procesu hodnocení dopadů
byla zahájena veřejná konzultace ohledně možného nástupnického
programu po CIP. Byla zaměřena na veřejné i soukromé
organizace či jednotlivce, kteří si přáli vyjádřit své
názory, jako jsou podniky, obchodní organizace, poskytovatelé podpory pro
výzkum a inovace a orgány vnitrostátní, regionální a veřejné správy.
Proces veřejných konzultací sestával
z internetového průzkumu, veřejné konference, schůzek
s představiteli členských států v různých
řídících výborech CIP a zasedání Strategického poradního sboru CIP.
Tyto konzultace potvrdily, že mnohé části stávajícího programu fungují
dobře a že existuje široká podpora pro zachování programu EU
zaměřeného na podporu malých a středních podniků a na
vytváření příznivých podmínek pro podnikání. Otázky týkající se
přístupu malých a středních podniků k financování byly
diskutovány také na zasedáních finančního fóra pro malé
a střední podniky, jež se konala v září 2010
a v březnu 2011.
1.5.4.   Provázanost
a možná synergie s dalšími relevantními nástroji
Komise zajistí účinnou koordinaci mezi
iniciativami Unie a členských států na jedné straně,
a mezi různými iniciativami Unie v souvisejících oblastech na
straně druhé, přičemž se soustředí na evropskou
přidanou hodnotu a na minimalizaci překrývání.
Synergie s jinými programy bude
maximalizována zejména poskytnutím nástroje, který může sloužit také
cílům jiných politik. Nástroj pro propojení s jinými programy
a iniciativami, pokud jde o přenos informací směrem „shora
dolů“, jejich podporu a rovněž shromažďování zpětné vazby
od zúčastněných stran směrem „zdola nahoru“ poskytne síť
Enterprise Europe Network.
Nový program by se vyhýbal překrývání
s jinými programy: nebude pokrývat akce zaměřené na řešení
selhání trhu související s inovacemi, které budou pokryty programem
Horizont 2020. Konkrétněji by se finanční nástroje, které se
předpokládají v rámci programu Horizont 2020, zaměřily
na financování podniků založených na výzkumu a inovacích, zatímco
nový program by se zaměřil na malé a střední podniky ve fázích
růstu a internacionalizace. S touto cílovou skupinou by se nový
program vyhnul také překrývání s evropským nástrojem pro
mikrofinancování Progress. Posledně jmenovaný program byl zřízen jako
součást reakce Unie na krizi s rostoucí nezaměstnaností
a rostoucím sociálním vyloučením. Cílem nástroje pro mikrofinancování
Progress je zlepšit přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost
pro zranitelné skupiny, zejména v oblasti sociální ekonomiky. Totéž by
platilo o jeho nástupci po roce 2013, který bude rozšířen
o investice do sociálních podniků. Kromě toho by záruční
činnosti v rámci navrhovaného programu fungovaly souběžně
se záručními činnostmi financovanými ze strukturálních fondů.
Nástupce garančního prostředku pro malé a střední podniky se
bude více zaměřovat na záruky podporující přeshraniční
a nadnárodní úvěrování a také na sekuritizaci v souladu
s doporučeními Evropského účetního dvora. To by zajistilo
vysokou míru doplňkovosti s programy jako JEREMIE, které se
zaměřují na vnitrostátní a regionální úroveň.
Velká pozornost bude věnována také tomu,
aby nový program doplňoval navrhovaný nástroj partnerství. Bude
důležité, aby vnější akce Evropské unie doplňovaly vnější
rozměr vnitřní agendy zajišťování udržitelného růstu
a pracovních míst v Evropě.
K dosažení cílů nového programu, jak
bylo zdůrazněno ve sdělení Komise o příštím víceletém
finančním rámci, je důležité, aby při plánování všech politik
Unie a programů financování Unie byly brány v úvahu specifické
zájmy a podmínky malých a středních podniků. Budoucí
finanční rámec bude plánován tak, aby usnadňoval účast malých
podniků na programech financování tím, že se zjednoduší pravidla, sníží
náklady na účast, zrychlí postupy schvalování a zajistí se jediné
správní či kontaktní místo, což příjemcům financování ze strany
Unie usnadní život.
1.6.      Doba
trvání akce a finanční dopad
X Časově omezený
návrh/podnět
–
X       Návrh/podnět účinný od 1. ledna
2014 do 31. prosince 2020
–
X       Finanční dopad (prostředky na
platby) od roku 2014 do roku 2024 (pokud jde o finanční nástroje, do
roku 2035)
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s počátečním obdobím
RRRR až RRRR,
–
poté plné fungování.
1.7.      Předpokládaný
způsob(y) řízení[26]
X Přímé centralizované
řízení Komisí
X Nepřímé centralizované řízení
ze strany následujících subjektů pověřených úkoly plnění
rozpočtu:
–
X       výkonných agentur
–
X       subjektů zřízených
Společenstvími[27]
–
¨      vnitrostátních veřejných subjektů/subjektů
pověřených výkonem veřejné služby
–
¨      osob pověřených prováděním zvláštních
opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii
a označených v příslušném základním právním aktu ve smyslu
článku 49 finančního nařízení
¨ Sdílené řízení s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
X Společné řízení
s mezinárodními organizacemi
Poznámky:
Předpokládá se, že tato akce bude
řízena zčásti přímo Komisí a zčásti nepřímo na
základě pověření pro výkonné agentury.
Pokud jde o jiné možnosti nepřímého
řízení, a vzhledem k povaze akcí a projektů, které se
předpokládají v rámci navrhovaného programu, zvažuje Komise využití
existující výkonné agentury. To se bude týkat pouze úkolů, které nejsou
spojeny s přijímáním politických rozhodnutí.
U některých analytických
činností a činností referenčního srovnávání se rovněž
předpokládá společné řízení s mezinárodními organizacemi,
jako je Rada Evropy, OECD, UNWTO (Světová organizace cestovního ruchu Organizace
spojených národů) a ETC – Evropská komise cestovního ruchu.
Finanční nástroje budou prováděny
Evropským investičním fondem.
2.         OPATŘENÍ PRO SPRÁVU
2.1.      Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
Upřesněte četnost
a podmínky
Sledování
provádění budoucího programu bude průběžně zajišťovat
Evropská komise, a to přímo prostřednictvím útvarů Komise
a nepřímo prostřednictvím zprostředkovatelů jako EIF
a výkonných agentur, které mohou být pověřeny prováděním
částí programu. Komise vypracuje každoroční zprávu o sledování,
v níž posoudí účelnost a efektivitu podporovaných činností
z hlediska finančního provádění, výsledků, a je-li to
možné, i dopadů, za účelem případných nezbytných úprav
priorit politik a financování. Měření výkonů bude
prováděno podle jednotného souboru ukazatelů.
Systém sledování
a hodnocení bude z velké části převzat ze stávajícího
programu, ale budou provedena následující zlepšení v systému
shromažďování a analýzy dat, jakož i v přístupu
hodnocení a sledování (na základě doporučení vzešlých
z hodnocení stávajícího programu):
–
formulování nového souboru specifických
ukazatelů a opatření pro sledování;
–
křížový odkaz na stěžejní ukazatele
strategie Evropa 2020 za účelem usměrňování procesu řízení
programu a poskytnutí dodatečného vkladu do procesu sledování
strategie Evropa 2020;
–
použití srovnávacích metodik, jež porovnávají
vzorky příjemců s podobným souborem těch, kdo nejsou
příjemci, je-li to použitelné, a aby bylo možné rozlišovat mezi
dopadem programu na navrhované ukazatele a účinkem měnících se
ekonomických podmínek.
–
využití tematických hodnocení napříč
různými složkami budoucího programu, je-li to použitelné.
Nový program bude
podroben hodnocení v polovině období a hodnocení ex-post, aby
bylo možné posoudit pokrok při dosahování cílů a výsledků.
Hodnocení v polovině období bude dokončeno do konce roku 2017,
aby bylo možné ho zahrnout do přípravy nástupnického nástroje k tomuto
programu. Hodnocení ex post bude provedeno do dvou let po
ukončení programu.
2.2.      Systém
řízení a kontroly
2.2.1.   Zjištěná
rizika
Rozpočet programu bude prováděn
prostřednictvím finančních nástrojů, grantů
a veřejných zakázek. U každého z těchto různých
druhů výdajů jsou různá rizika. Audity provedené Evropským účetním
dvorem a vlastní audity ex post provedené Komisí poukázaly na tato
hlavní rizika, která zůstávají potenciálně platná i pro tento
program:
u finančních nástrojů: hlavní
zjištěná rizika se týkají způsobilosti (mezinárodních finančních
zprostředkovatelů (MFI) a konečných příjemců),
dodržování smluv (převedení požadavků Komise do smluvní dokumentace),
dodržování postupů (nedodržování postupů předepsaných Komisí)
a výkonnosti (nedosažení stanovených cílů).
Tyto druhy rizik budou řešeny
s přihlédnutím k těmto faktorům:
·
zásadní aspekty procesu řízení a kontroly
provádějí MFI;
·
Komise musí do značné míry spoléhat na systémy
řízení a kontroly MFI;
·
je důležité zajistit přiměřenou
míru kontroly v celém prováděcím řetězci s jasně
vymezenou odpovědností každého ze zúčastněných partnerů;
·
centrální předběžné ověřování
finanční skupinou GŘ se týká pouze rozpočtových transakcí
s MFI, a nikoli transakcí vázaných na konkrétní projekt.
U grantů: složitá pravidla uznatelnosti
nákladů a relativně omezené odborné znalosti v oblasti
řízení financí určitých příjemců (malých a středních
podniků) by mohly vést k vysokému riziku nesprávně vykazovaných
nákladů (např. uplatňování nákladů řídícího
pracovníka, který je majitelem malých a středních podniků, jež nebyly
vynaloženy, ze strany příjemců)
Neexistence úplné databáze s informacemi
o příjemcích, projektech a vykazovaných nákladech, by ztížila
zjišťování rizikových příjemců a možného dvojího
uplatňování nákladů nebo jiných nesrovnalostí, což by
v důsledku mohlo znemožnit účinné odhalování podvodů.
U veřejných zakázek: neodhalené chyby
a nenapravené nepřesnosti v nabídkových řízeních nebo ve
specifikacích pro nabídkové řízení by mohly vést k nesprávnému
provádění zakázek.
2.2.2.   Předpokládané
metody kontroly
K řešení různých rizik
uvedených výše se předpokládá použít různé metody kontroly
1. FINANČNÍ NÁSTROJE
Informace o nastavení systému
vnitřní kontroly
Předpokládá se systém řízení
a kontroly finančních nástrojů založený na těchto
opatřeních:
–
předběžné posouzení MFI;
–
sledování založené na rizicích, a to i na
základě systému podávání standardizovaných zpráv;
–
preventivní akce pomocí navrhování dostatečné
způsobilosti, dodržování smluv, dodržování postupů
a požadavků na výkony;
–
prostředky nápravy smluv umožňující
provést úpravy v případě nesprávného provádění
z hlediska způsobilosti, dodržování smluv, dodržování postupů
a požadavků na výkonnost;
–
předběžné kontroly u plateb
prováděných GŘ na svěřenecký účet u MFI;
–
opatření ke sladění zájmů;
–
účast na řízení;
–
právo přístupu k auditům týkajícím
se MFI, subzprostředkovatelů a konečných
příjemců;
–
úplné auditní řízení pokrývající celý
prováděcí řetězec;
–
kontroly shody a výkonů prováděné
zmocněnci Komise;
–
integrované získání jistoty zohledňující
systém vnitřních kontrol a vnitřního auditu zavedený u MFI
a subzprostředkovatelů zaměřený na způsobilost,
dodržování smluv, dodržování postupů a požadavků na výkon;
–
finanční výkazy zkoumané externími auditory;
–
prohlášení o věrohodnosti
předkládaná ze strany MFI každoročně.
Ověřování, zda postupy fungují tak,
jak mají, bude zajištěno pomocí několika informačních
kanálů:
–
povědomí manažerů o stavu
vnitřních systémů kontroly GŘ, získané během každodenní
práce a ze zkušeností;
–
formální dohled GŘ, opatření
v oblasti kontroly a sledování;
–
výsledky každoročního přezkumu norem pro
vnitřní kontrolu (ICS) („plný soulad se základními požadavky“);
–
výsledky provedených posouzení rizik;
–
předběžné a následné kontroly,
včetně zpráv o výjimkách nebo nedostatcích vnitřní
kontroly;
–
výsledky externích finančních auditů
prováděných GŘ;
–
auditní a konzultační činnost prováděná
oddělením interního auditu GŘ;
–
hodnocení programů prováděná externími
hodnotiteli.
Další zpětnou vazbu ohledně
přiměřenosti kontrolního systému poskytnou hodnocení
prováděná oddělením vnitřního auditu (IAC), útvaru
vnitřního auditu (IAS) nebo Evropským účetním dvorem.
Odhad nákladů a přínosů
kontrol, jež zavádí kontrolní systém
Předpokládané kontroly jsou pojímány
v širokém smyslu v souladu s definicí vnitřní kontroly
podle modelu COSO, která je definována jako „proces nastavený tak, aby
poskytoval přiměřenou jistotu, pokud jde o dosahování
cílů v oblasti efektivity a účelnosti operací, spolehlivost
finančního výkaznictví a dodržování platných právních
předpisů a nařízení“. Náklady na kontrolní opatření se
odhadují na komplexním základě, který pokrývá veškeré činnosti, jež
přímo či nepřímo souvisejí s ověřováním práv MFI,
finančních zprostředkovatelů a konečných
příjemců a správnosti výdajů. Tam, kde je to možné, se poskytují
podrobné údaje v členění podle různých fází řízení
a v souladu s popisem, který bude obsahovat předpokládaný
kontrolní systém.
Úpravy nového návrhu k zohlednění
očekávaných změn se týkají údajů o těchto
klíčových změnách:
a) vyjasnění platných pravidel
v rámci kapitálových/úvěrových platforem a posílení prevence
prostřednictvím přijetí příslušných požadavků;
b) opatření ke sladění zájmů
a další prostředky nápravy smluv umožňující provést úpravy
v případě nesprávného provádění z hlediska
požadavků.
Posouzení očekávané míry rizika
nedodržení platných pravidel
Očekávaná míra rizika nedodržení
předpisů (definovaná jako očekávané riziko chyb, pokud jde
o legalitu a správnost, vznikající na úrovni transakcí) v rámci
předpokládaného systému kontroly bude udržována na víceletém základě
pod úrovní 2 %, avšak s nižšími náklady v důsledku
četnosti rizik a zmírnění dopadu rizik, jež vyplývá
z dalších zavedených opatření.
Očekává se, že v důsledku
vyjasnění platných pravidel včetně požadavků SMART,
v důsledku dalšího posílení prostředků nápravy smluv a
v důsledku zvýšeného sladění zájmů se chybovost sníží.
2. GRANTY
Předpokládá se, že významná část
rozpočtu na tento program bude prováděna pod centralizovaným
nepřímým řízením, tj. výkonnými agenturami.
Informace o zavedeném systému
vnitřní kontroly
Stávající rámec vnitřní kontroly je
postaven na provádění norem vnitřní kontroly Komise, postupů pro
výběr nejlepších projektů a na jejich převedení do právních
nástrojů, řízení projektů a smluv po celý životní cyklus
projektu, předběžných kontrol nároků včetně
přijetí osvědčení o kontrolách, předběžného
certifikování metodik nákladů, auditů ex post a oprav
a hodnocení.
Dokumentace výzev k předkládání
návrhů obsahuje podrobné pokyny týkající se pravidel způsobilosti,
a zejména nejčastějších chyb v souvislosti s osobními
náklady. Příjemci se vyzývají, aby již při předkládání
projektů předkládali dostatečně podrobné údaje
o předpokládaných nákladech, což umožňuje provádět
předběžné ověřování a odhalovat možné chyby nebo
nedorozumění, a je-li to nezbytné, provádět změny
v provádění projektu nebo přizpůsobení grantové dohody. To
značně zvýší právní jistotu o příjemcích a sníží riziko
chyb.
Budou prováděny následné kontroly
s cílem určit reprezentativní průměrnou míru chybovosti,
která potrvá nehledě na výcvik, předběžné kontroly
a opravy. Strategie auditů ex post zaměřených
na výdaje v rámci programu bude založena na finančním auditu transakcí
metodou výběru podle hodnoty měnové jednotky, doplněnou
namátkovou kontrolou na základě posouzení rizika. Strategie auditů ex
post zaměřených na legalitu a správnost bude doplněna
posíleným operačním hodnocením a strategií boje proti podvodům
(viz dále bod 2.3).
Odhad nákladů a přínosů
kontrol, jež zavádí kontrolní systém
Bude třeba nalézt rovnováhu mezi
zvyšováním přitažlivosti programu pomocí snižování zátěže kontrol pro
příjemce (větší důvěra a přijetí většího
rizika v důsledku využití pevných sazeb, paušálních částek a
rozsahu jednotkových nákladů) na jedné straně, a zajištěním
toho, aby míra neopravených chyb zůstala tak nízká, jak je rozumně
možné, na straně druhé.
Generální ředitelství ENTR zavede
nákladově efektivní systém vnitřní kontroly, který poskytne
přiměřenou jistotu, že riziko chyb v průběhu
víceletého výdajového období na ročním základě zůstane v rozmezí
2–5 %, s tím, že konečným cílem je dosáhnout při uzavírání
víceletých programů míry reziduálního rizika chyb po přihlédnutí
k finančním dopadům všech auditů, korekcí a vymáhacích
opatření co nejblíže 2 %.
Auditní strategie se zaměří na to,
aby zohledňovala korektní a spolehlivou úroveň rizika chyby a na
efektivní a účelné zkoumání náznaků podvodů. Předběžné
kontroly návrhů před podpisem grantové dohody a vyjasnění
pravidel způsobilosti by neměly výrazně prodloužit dobu do
uzavření smlouvy. Pověření schvalující úředníci budou
každoročně podávat zprávy o nákladech a přínosech
kontroly a Komise v rámci střednědobého přezkumu bude
informovat legislativní orgán o míře nedodržování pravidel, jež by
mohla být dosažena.
Posouzení očekávané míry rizika
nedodržování platných pravidel
A. Stávající zdroje chyb
Na základě dosavadních výsledků byly
zjištěny opakující se chyby v těchto oblastech:
·
osobní náklady:
uplatňování průměrných nebo rozpočtových nákladů
(namísto skutečných nákladů), nedodržování povinnosti vést
příslušné záznamy o čase stráveném při provádění
programu, uplatňování nezpůsobilých položek (nákladů
řídícího pracovníka, který je majitelem malého nebo středního
podniku);
·
jiné přímé náklady: často zjištěnou chybou je zadávání subdodávek bez
předchozího povolení nebo bez dodržení pravidel finanční rentability
atd.;
·
nepřímé náklady:
nepřímé výdaje v řadě případů představují
paušální procentní sazbu přímých nákladů, takže chyba
v nepřímých nákladech je úměrná chybě v přímých
nákladech.
B. Navrhované možnosti zjednodušení
Program bude využívat zjednodušujících
opatření, jež obsahuje tříletý přezkum finančního
nařízení. V tomto rámci Komise využije možnosti přijmout
zjednodušující opatření například pro stanovení rozsahu jednotkových
nákladů pro řídící pracovníky, kteří jsou vlastníky malého nebo
středního podniku, nebo pro použití paušálních osobních nákladů
v souladu s běžnými účetními zásadami příjemců.
C. Přínos změn v kontrole ke
snižování očekávané míry nedodržování předpisů
Výchozím bodem je současný stav založený
na dosud prováděných auditech grantů CIP. Chybovost odhalená
v dosavadním průběhu auditů CIP se pohybuje kolem 5 %.
Na základě předpokladů, že:
–
příjemci grantů podle budoucího programu
pro konkurenceschopnost s důrazem na malé a střední podniky
jsou podobní jako ti, kdo se účastnili programu CIP, a že
–
se odhaduje, že jedna třetina zdrojů chyb
jsou chyby uvedené výše v bodě B,
se předpokládá, že zjednodušující
opatření obsažená ve finančním nařízení povedou ke snížení míry
chybovosti. Další snížení chyb se očekává od předem prováděného
vyjasnění pravidel způsobilosti.
Závěr: s přihlédnutím ke všem výše
uvedeným opatřením je konečným cílem dosáhnout reziduální míry
rizika chyb na konci životního cyklu co nejblíže 2 %.
Tento scénář je založen na
předpokladu, že opatření ke zjednodušení nedoznají v procesu rozhodování
zásadních změn.
3. VEŘEJNÉ ZAKÁZKY
Rámec vnitřní kontroly postavený na
provádění norem vnitřní kontroly stanovených Komisí, postupů
veřejných zakázek při výběru nejlepších návrhů
a při řízení smluv po celou dobu projektu/smlouvy a předběžných
kontrol faktur a plateb zamezí tomu, aby zbytkové chyby přesáhly
2 %.
2.3.      Opatření
k zamezení podvodům a nesrovnalostem
Upřesněte stávající či
předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
V rámci strategie Komise pro boj proti
podvodům[28] a s pomocí
úřadu OLAF ve formě konzultací a účasti v síti pro
prevenci a odhalování podvodů (FPDNet) organizované úřadem OLAF
vypracovalo GŘ ENTR svou vlastní strategii boje proti podvodům (AFS),
jež zahrnuje opatření zaměřená na prevenci a odhalování
podvodů a nesrovnalostí jak interně, tak ve vztahu
k příjemcům a dodavatelům. AFS bude ročně
aktualizována.
Zejména u grantů předpokládá
akční plán AFS GŘ ENTR vytvoření centrálního rejstříku
všech příjemců (koordinátorů, partnerů, subdodavatelů
a jiných aktérů) a projektů (zpráv a prohlášení
o výdajích). Tato databáze ve spojení s plánovaným získáním výkonného
nástroje pro analýzu dat pro odhalování ukazatelů podvodů neboli
„červených praporků“ výrazně zlepší jeho kontrolní funkce a schopnosti
kontroly.
Aby se zvýšily znalosti a schopnosti k
provádění preventivních a účinných kontrol, předpokládá
akční plán AFS GŘ ENTR nabídku specifických školících kurzů
a metodických pokynů. Dále bude vypracována a prováděna
strategie kontroly zaměřené na vyhodnocení finanční
a technické způsobilosti příjemců a dále kategorizace rizik
příjemců založená na ukazatelích podvodů, na registraci IT
v nástrojích a upozorněních při
předběžných/následných kontrolách.
Kromě toho budou vypracovány kontrolní
postupy a pokyny pro audity ex post založené na rizicích, které se
zaměří na možné případy podvodů a na nesrovnalosti.
Tato AFS bude také lépe sladěna s normami vnitřní kontroly,
zejména s prováděným posouzením rizik a s AFS jiných
GŘ a dále pověřených subjektů.
Pokud jde o finanční nástroje,
Komise zajistí, aby smluvní dokumentace s MFI obsahovala opatření
k prevenci podvodů, korupce a dalších protiprávních
činností a povinnost MFI převést tato opatření do jejich
smluv se zvolenými zprostředkovateli a také do jejich systémů
řízení a kontroly, včetně např. sledovacích
činností založených na předem definovaných požadavcích Komise.
3.         ODHADOVANÝ FINANČNÍ
DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.      Okruh(y)
víceletého finančního rámce a dotčená(é) výdajová(é)
rozpočtová(é) linie
·
Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření
se požaduje (orientační)
V pořadí okruhů víceletého
finančního rámce a rozpočtových linií
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Okruh 1 || RP || od zemí ESVO || od kandidátských zemí || od třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 [1] || Linie provozních výdajů: 02 02 01 Program pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na MSP || RP || ANO || ANO || ANO || ne
 [1] || Linie správních výdajů || NRP || ANO || ANO || ANO || ne
3.2.      Odhadovaný
dopad na výdaje
3.2.1.   Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: 1 || Číslo || [Okruh ……………...……………………………………………………………….]
 GŘ: ENTR ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Po roce 2020 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie || Závazky || 1) || 213,600 || 256,000 || 300,500 || 346,000 || 393,500 || 441,000 || 492,400 ||   || 2 443,000
 Platby || 2) || 110,240 || 235,240 || 287,240 || 311,240 || 327,240 || 368,240 || 439,240 || 364,320 || 2 443,000
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[29]   || 02.0104 || 3) || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 12,000 || 12,000 ||   || 79,000
 CELKEM prostředky pro GŘ ENTR || Závazky || =1+3 || 224,600 || 267,000 || 311,500 || 357,000 || 404,500 || 453,000 || 504,400 ||   || 2 522,000
 Platby || =2 +3 || 121,240 || 246,240 || 298,240 || 322,240 || 338,240 || 380,240 || 451,240 || 364,320 || 2 522,000
  CELKEM operační prostředky || Závazky || 4) || 213,600 || 256,000 || 300,500 || 346,000 || 393,500 || 441,000 || 492,400 ||   || 2 443,000 ||
 Platby || 5) || 110,240 || 235,240 || 287,240 || 311,240 || 327,240 || 368,240 || 439,240 || 364,320 || 2 443,000 ||
  CELKEM prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy || 6) || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 12,000 || 12,000 ||   || 79,000 ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU <1> víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 224,600 || 267,000 || 311,500 || 357,000 || 404,500 || 453,000 || 504,400 ||   || 2 522,000 ||
 Platby || =5+ 6 || 121,240 || 246,240 || 298,240 || 322,240 || 338,240 || 380,240 || 451,240 || 364,320 || 2 522,000 ||
 ||
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 GŘ: ENTR ||
  Lidské zdroje || 18,764 || 19,140 || 19,522 || 19,913 || 20,311 || 20,717 || 21,131 || 139,498
  Jiné správní výdaje || 0,086 || 0,088 || 0,089 || 0,091 || 0,093 || 0,095 || 0,097 || 0,639
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 GŘ ENTR víceletého finančního rámce[30]   || Závazky celkem = Platby celkem || 18,850 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Po roce 2020 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 243,450 || 286,228 || 331,111 || 377,004 || 424,904 || 473,812 || 525,628 ||   || 2 662,137
 Platby || 140,090 || 265,468 || 317,851 || 342,244 || 358,644 || 401,052 || 472,468 || 364,320 || 2 662,137
3.2.2.   Odhadovaný
dopad na operační prostředky
–
¨      Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
–
X       Návrh/podnět vyžaduje využití
operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
Položky závazků v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || Uveďte cíle a výstupy [31] ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 || VÝSTUPY
 || Druh výstupu[32]   || Prům. nákl. na výstup || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů celkem || Náklady celkem
 || SPECIFICKÝ CÍL č. 1: Zlepšování rámcových podmínek pro dosažení konkurenceschopnosti a udržitelnosti podniků EU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Činnosti ke zlepšení konkurenceschopnosti || Studie, hodnocení dopadů, hodnocení, konference || 0,250 || 54 || 13,500 || 55 || 13,750 || 57 || 14,250 || 58 || 14,500 || 60 || 15,000 || 61 || 15,250 || 62 || 15,500 || 407 || 101,680
 || Činnosti pro rozvoj politik pro MSP a na podporu konkurenceschopnosti malých a středních podniků || Schůzky, zprávy, databáze || 0,075 || 98 || 7,350 || 98 || 7,350 || 122 || 9,150 || 124 || 9,300 || 128 || 9,600 || 138 || 10,350 || 152 || 11,400 || 860   || 64,480
 || Cestovní ruch || Projekty, ceny, průzkumy, události || 1,000 || 9 || 9,000 || 12 || 12,000 || 16 || 16,000 || 19 || 19,000 || 22 || 22,000 || 25 || 25,000 || 28 || 28,000 || 131 || 131,440
 ||  Nové koncepce podnikání v oblasti spotřebního zboží || Projekty typu tržní replikace || 1,000 || 8 || 8,000 || 9 || 9,000 || 11 || 11,000 || 13 || 13,000 || 14 || 14,000 || 15 || 15,000 || 17 || 17,000 || 87 || 86,800
 || Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 384,400
 || SPECIFICKÝ CÍL č. 2: Povzbuzování k podnikání ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Činnosti propagující podnikání || Studie, kampaně, události || 0,5 || 5 || 2,500 || 6 || 3,000 || 5 || 2,500 || 6 || 3,000 || 6 || 3,000 || 6 || 3,000 || 7 || 3,500 || 41 || 20,720
 || Počet výměn || 0,007 || 600 || 4,200 || 720 || 5,040 || 1300 || 9,100 || 1400 || 9,800 || 1650 || 11,550 || 1770 || 12,390 || 2000 || 14,000 || 9440 || 66,080
 || Mezisoučet za specifický cíl č. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 86,800
 || SPECIFICKÝ CÍL č. 3: Zlepšení přístupu MSP k financím ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Finanční nástroje || Počet příjemců-MSP (úvěrové záruky) || 0,004 || 7500 || 30,000 || 17000 || 68,000 || 27000 || 108,000 || 31 000 || 124,000 || 31 000 || 124,000 || 31 000 || 124,000 || 42 000 || 168,000 || 186500 || 746,320
   || Objem půjček (v milionech EUR) ||   || 1 071 ||   || 2 201 ||   || 3 384 ||   || 3 995 ||   || 4 065 ||   || 4 119 ||   || 5 420 ||   || 24 255 ||
   || Počet příjemců-malých a středních podniků (rizikový kapitál) || 1 220 || 10 || 12,200 || 30 || 36,600 || 46 || 56,120 || 85 || 103,700 || 115 || 140,300 || 140 || 170,800 || 140 || 170,800 || 566 || 690,000
   || v milionech EUR zmobilizovaných (rizikový kapitál) ||   || 103 ||   || 343 ||   || 686 ||   || 1 064 ||   || 1 445 ||   || 1 817 ||   || 1 869 ||   || 7 327 ||
 || Mezisoučet za specifický cíl č. 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1436,320
 || SPECIFICKÝ CÍL č. 4: Zlepšení přístupu na trhy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Enterprise Europe Network || Návrhy partnerství   || 0,005 || 5732 || 28,660 || 5821 || 29,105 || 5923 || 29,615 || 6040 || 30,200 || 6106 || 30,530 || 6336 || 31,680 || 6540 || 32,700 || 42 498 || 212,500
 || MSP využívající podpůrných služeb (na tisíc MSP) || 0,065 || 403 || 26,195 || 418 || 27,170 || 438 || 28,47 || 458 || 29,77 || 488 || 31,720 || 508 || 33,020 || 539 || 35,035 || 3,252 || 211,380
 || Podpora MSP v zahraničí || Studie || 0,250 || 10 || 2,500 || 12 || 3,000 || 15 || 3,750 || 14 || 3,500 || 15 || 3,750 || 18 || 4,500 || 20 || 5,000 || 104 || 25,951
 ||   || Centra pro MSP; poradní místa pro MSP || 1,000 || 5 || 5,000 || 6 || 6,000 || 7 || 7,000 || 9 || 9,000 || 10 || 10,000 || 11 || 11,000 || 12 || 12,000 || 60 || 60,000
 ||   || Platformy, události, propagační činnosti || 0,200 || 6 || 1,200 || 6 || 1,300 || 8 || 1,600 || 10 || 1,900 || 10 || 2,000 || 12 || 2,400 || 13 || 2,600 ||   || 13,249
 || Podpora mezinárodní spolupráce || Pracovní semináře, zasedání || 0,200 || 5 || 1,000 || 7 || 1,400 || 8 || 1,600 || 9 || 1,800 || 10 || 2,000 || 11 || 2,200 || 12 || 2,400 || 62 || 12,400
 || Mezisoučet za specifický cíl č. 4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 535,480
 || NÁKLADY CELKEM ||   || 213,600 ||   || 256,000 ||   || 300,500 ||   || 346,000 ||   || 393,500 ||   || 441,000 ||   || 492,400 ||   || 2 443,000
3.2.3.   Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.            Shrnutí

–
¨      Návrh/podnět nevyžaduje využití správních
prostředků
–
X       Návrh/podnět vyžaduje využití
správních prostředků, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 18,764 || 19,140 || 19,522 || 19,913 || 20,311 || 20,717 || 21,131 || 139,498
 Jiné správní výdaje || 0,086 || 0,088 || 0,089 || 0,091 || 0,093 || 0,095 || 0,097 || 0,639
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 18,850 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
 Mimo OKRUH 5[33] víceletého finančního rámce   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné výdaje správní povahy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 18,85050 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
3.2.3.2.            Odhadované
potřeby v oblasti lidských zdrojů
–
¨      Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
X       Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
zdrojů, jak je vysvětleno dále:
Odhad
vyjádřený v ekvivalentu plného pracovního úvazku (FTE)
 ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 || XX 01 01 01 (v ústředí a zastoupeních Komise) || 110 || 110 || 110 || 110 || 110 || 110 || 110
 || XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (nepřímý výzkum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (přímý výzkum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zaměstnanci(v přepočtu na plné pracovní úvazky) [34]   ||
 || XX 01 02 01 (SZ, DZ, VNO z „celkového rámce”) || 58 || 58 || 58 || 58 || 58 || 58 || 58
 || XX 01 02 02 (SZ, DZ, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 rr [35]   || v ústředí[36]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   || při delegacích ||   ||   ||     ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (SZ, DZ, VNO – nepřímý výzkum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (SZ, DZ, VNO – přímý výzkum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || CELKEM || 168 || 168 || 168 || 168 || 168 || 168 || 168
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti lidských zdrojů
budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na
řízení akce nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci
GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu,
který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního
přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. GŘ
ENTR předpokládá částečné využití existující externí výkonné
agentury. Částky a hodnoty budou v případě potřeby
upraveny dle výsledku využití externí agentury.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci ||
 Externí zaměstnanci ||
3.2.4.   Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem
–
X       Návrh/podnět je v souladu
s víceletým finančním rámcem na období 2014–2020 navrženým Komisí,
KOM(2011) 500 v konečném znění.
–
¨      Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu
víceletého finančního rámce.
Vysvětlete,
jaká úprava je vyžadována, uveďte příslušné rozpočtové linie a
odpovídající částky.
[…]
–
¨      Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo
změnu víceletého finančního rámce[37].
Vysvětlete,
co je vyžadováno, uveďte příslušné okruhy a rozpočtové linie a
odpovídající částky.
[…]
3.2.5.   Příspěvky
třetích stran [bude doplněno]
–
Návrh/podnět nepočítá se
spolufinancováním od třetích stran.
Prostředky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Celkem
 Státy, které nejsou členy EU a účastní se programu[38]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm
3.3.      Odhadovaný
dopad na příjmy
–
X       Návrh/podnět nemá žádný finanční
dopad na příjmy.
–
¨      Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨         dopad na vlastní zdroje
–
¨         dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
 Příjmová rozpočtová linie || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[39]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ...… podle doby trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) vložte pro každý rok sloupec
 Položka ………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U různých účelově vázaných
příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové
linie.
[…]
Upřesněte způsob výpočtu
dopadu na příjmy.
[1]               KOM(2011) 500 v konečném znění.
[2]               Více než 50 000 různých uživatelů
webového portálu IPR a služeb elektronického učení za první tři
roky, s více než 2 miliony požadavků; více než 30 školicích
seminářů a interaktivních pracovních seminářů
pořádaných každoročně, z toho dvě třetiny
v Evropě, s cílem podporovat zájmy malých a středních
podniků.
[3]               Studie/průzkumy prováděné jednotlivými menšími
členskými státy by byly pro Evropu méně přínosné
a nepokrývaly by celoevropský rozsah a mohly by vést ke zdvojení výzkumu,
který je již prováděn v jiných zemích.
[4]               Tento druh opatření má větší přínos a
větší dopad, je-li prováděn v rámci
koordinovaného/doplňujícího se přístupu členských států;
navíc menší členské státy mají většinou méně prostředků
na propagaci svých turistických cílů, natož na propagaci nadnárodních
turistických produktů.
[5]               KOM(2011) 500 v konečném znění, SEK(2011)
867–868 v konečném znění. Sdělení Komise Evropskému
parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru
a Výboru regionů: Rozpočet na projekt Evropa 2020 – Část
II: Politické informační listy.
[6]               Závěrečná zpráva: Hodnocení Výkonné agentury
pro konkurenceschopnost a inovace; 12. května 2011.
http://ec.europa.eu/cip/files/docs/evaluation-of-eaci-may-2011_en.pdf
[7]               http://ec.europa.eu/cip/files/docs/public-consultation-annex2-to-final-report_en.pdf

[8]               http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/final_report_eip_interim_evaluation_04_2009_en.pdf

[9]               http://ec.europa.eu/cip/files/docs/eip-final-evaluation-report_en.pdf

[10]             Oproti částce zveřejněné ve sdělení
Komise „Rozpočet pro Evropu 2020“ (KOM(2011)500) byl rozpočet
programu snížen kvůli tomu, že opatření na podporu normalizace budou
financována až do výše 182 milionů EUR mimo rámec programu, aby byla
zachována jejich dobře fungující struktura a efektivní provádění.
[11]             KOM(2010) 2020 v konečném znění.
[12]             KOM(2010) 614 v konečném znění.
[13]             KOM(2008) 394 v konečném znění.
[14]             KOM(2011) 78 v konečném znění.
[15]             KOM(2011) 398 v konečném znění.
[16]             Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36
[17]             Průzkum agentury Eurobarometer o podnikání,
2009.
[18]             KOM(2010) 352 v konečném znění.
[19]             Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.
[20]             Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[21]             Úř. věst. L 310 9.11.2006, s. 15.
[22]             Tyto ukazatele odrážejí vývoj v oblastí politik
zaměřených na průmysl a podniky. Za dosažení těchto
cílů není odpovědná pouze samotná Komise. Výsledky v této
oblasti ovlivňuje i řada jiných faktorů, nad nimiž Komise
nemá kontrolu.
[23]             NEER/REER založený na ULC, vyjma dopadu kolísání
měnového kursu (NEER = nominální efektivní směnný kurs; REER = reálný
efektivní směnný kurs; ULC = jednotkové náklady práce
[24]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(Activity-Based Budgeting).
[25]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a)
nebo b) finančního nařízení.
[26]             Podrobnosti o způsobech řízení
a odkazy na finanční nařízení lze najít na internetové stránce
BugdWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[27]             Uvedené v článku 185 finančního
nařízení.
[28]             KOM(2011) 376, 24.6.2011.
[29]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na
podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“),
výkonné agentury (bez přihlédnutí k další předpokládané
externalizaci), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[30]             GŘ ENTR předpokládá částečné využití
existující externí výkonné agentury. Částky a hodnoty budou
v případě potřeby upraveny podle výsledků procesu
externalizace. „Jiné správní výdaje“ pokrývají financování povinných zasedání
výboru.
[31]             Toto orientační rozdělení operačních
prostředků a přidělování prostředků
z rozpočtu na navrhované akce, jež z toho vyplývá, vychází
z povahy předpokládaných akcí: například činnosti
zaměřené na vypracování politik pro MSP a na podporu
konkurenceschopnosti MSP jsou rozvojem politiky založené na studiích
a událostech, které budou prováděny prostřednictvím
veřejných zakázek a budou méně nákladné ve srovnání
s činnostmi, které se předpokládají v oblasti cestovního
ruchu a spotřebního zboží a které budou zahrnovat výzvy
k předkládání návrhů.
[32]             Výstupy jsou výrobky a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných výměn studentů, počet
vybudovaných kilometrů silnic atd.).
[33]             Technická nebo administrativní pomoc a výdaje na
podporu provádění programů nebo akcí EU (bývalé linie „BA“),
nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[34]             SZ = smluvní zaměstnanec; DZ = dočasný
zaměstnanec; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.
[35]             Dílčí strop na externí pracovníky
z operačních prostředků (bývalé linie „BA“).
[36]             V zásadě na strukturální fondy, Evropský
zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský
fond.
[37]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[38]             Program bude za specifických podmínek a po úhradě
finančního příspěvku pro účely programu otevřen
účasti zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou
členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), kandidátským zemím a potenciálním
kandidátským zemím a zemím, které jsou zahrnuty do oblasti působnosti
evropských politik sousedství (viz článek 5).
[39]             Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky
z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé
částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.