               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 10.12.2015
            COM(2015) 636 final
            2015/0289(COD)
            Návrh
            NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1006/2008
            {SWD(2015) 276 final}{SWD(2015) 279 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Důvody a cíle návrhu

               Předmětem společné rybářské politiky (SRP) je zachování biologických mořských zdrojů a řízení rybolovu a loďstev, jež tyto zdroje využívají. Spadají do ní rybolovné činnosti provozované ve vodách Unie, jakož i činnosti prováděné mimo vody Unie rybářskými plavidly Unie.

               Nařízení (ES) č. 1006/2008
                  1
                (dále jen „nařízení o rybolovných činnostech“) se zabývá oprávněními plavidel Unie k rybolovu mimo vody Unie a oprávněními udělenými plavidlům třetích zemí k vyvíjení činnosti ve vodách Unie. Spolu s nařízením o kontrolním režimu
                  2
                a s nařízením o rybolovu NNN
                  3
                je jedním ze tří prováděcích pilířů SRP.

               Reforma SRP je zakotvena v nařízení (EU) č. 1380/2013
                  4
                (dále jen „základní nařízení“). Podporuje se jí zejména udržitelný přístup k řízení rybolovu založený na ekosystému a předběžné opatrnosti a zdůrazňuje soudržnost mezi vnitřním a vnějším rozměrem této politiky. Rybolovné činnosti Unie mimo vody Unie by měly vycházet z týchž zásad a norem, jež jsou použitelné v rámci práva Unie v oblasti SRP. Unie by měla být schopna sledovat své loďstvo všude, kde vyvíjí činnost, a bez ohledu na konkrétní rámec, jež tyto činnosti upravuje. Stávající nařízení o rybolovných činnostech je nutno revidovat tak, aby byly náležitě zohledněny cíle nové SRP a aby byl zajištěn jeho soulad s nařízením o kontrolním režimu.

               Ve svém sdělení o vnější dimenzi SRP
                  5
                v roce 2011 Komise jako nedílnou součást reformy SRP navrhla revizi nařízení o rybolovných činnostech. Evropský parlament ji podpořil usnesením přijatým v roce 2012
                  6
               .

               Revize nařízení o rybolovných činnostech je iniciativou v rámci Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT), jejímž cílem je zpřehlednit a zjednodušit stávající ustanovení, a to zejména pokud jde o rozdělení odpovědnosti mezi úrovní Unie, států a provozovatelů, a zároveň uvést nařízení o rybolovných činnostech do souladu s nařízením o kontrolním režimu.

               O tom, že je revize potřebná, svědčí i vývoj na mezinárodní úrovni. Unie podpořila Mezinárodní akční plán Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (IPOA-IUU)
                  7
               , přijatý v roce 2001. Plán IPOA-IUU a Dobrovolné pokyny FAO týkající se výkonu povinnosti státu vlajky
                  8
                schválené v roce 2014 zakládají odpovědnost státu vlajky za zajištění dlouhodobého zachování a udržitelného využívání živých mořských zdrojů a mořských ekosystémů. Tyto dobrovolné pokyny doporučují, aby stát vlajky zavedl režim pro udělování oprávnění, který dovolí vyvíjet činnost pouze plavidlům s oprávněním. Rovněž se v nich doporučuje, aby stát vlajky a pobřežní stát udělovaly oprávnění v případech, kdy rybolovné činnosti probíhají na základě dohody o přístupu do rybolovných oblastí nebo i mimo rámec takové dohody
                  9
               . V neposlední řadě vydal v dubnu 2015 Mezinárodní tribunál pro mořské právo (ITLOS) poradní stanovisko ve věci nezákonných, nehlášených a neregulovaných (NNN) činností ve výlučných ekonomických zónách členů Subregionálního výboru pro rybolov. Mezinárodní tribunál pro mořské právo se domnívá, že odpovědnost státu vlajky za předcházení nezákonným, nehlášeným a neregulovaným rybolovným činnostem ve výlučných ekonomických zónách pobřežních států a/nebo za zásahy proti těmto činnostem je povinností vyplývající z „náležité péče“. Mezinárodní tribunál pro mořské právo zdůrazňuje odpovědnost Unie, nikoliv tedy jejích členských států, za jakékoliv porušení dohod o přístupu do rybolovných oblastí, jež uzavřela s pobřežními státy.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Nařízení o rybolovných činnostech je jednou z operativních částí vnější politiky SRP, zakotvené v části VI nařízení (EU) č. 1380/2013 (dále jen „základní nařízení“). Zároveň doplňuje nařízení o kontrolním režimu a jeho prováděcí nařízení Komise (EU) č. 404/2011
                  10
               , která se vztahují na veškeré činnosti v rámci SRP prováděné ve vodách Unie nebo rybářskými plavidly Unie. Předmětem nařízení o rybolovných činnostech jsou oprávnění rybářských plavidel Unie mimo vody Unie a rybářských plavidel třetích zemí ve vodách Unie. Nařízení o rybolovných činnostech se tedy týká oprávnění, zatímco nařízení o kontrolním režimu a prováděcí nařízení k němu se týkají kontroly a prosazování práva. Cílem tohoto návrhu je v souvislosti s nařízením o kontrolním režimu racionalizovat nařízení o rybolovných činnostech tak, aby se v případě tohoto nařízení u aspektů týkajících se kontroly a podávání zpráv mutatis mutandis použilo druhé jmenované nařízení. Vzhledem k tomu, že cílem nařízení o rybolovných činnostech je umožnit Unii lepší sledování jejího vnějšího loďstva, přispěje návrh v neposlední řadě aktivně k boji s nezákonným, nehlášeným a neregulovaným rybolovem.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               V základním nařízení se uvádí, že Unie „zdokonaluje politickou soudržnost iniciativ Unie, zejména s ohledem na činnosti v oblasti životního prostředí, obchodu a rozvoje, a posiluje důslednost opatření přijatých v rámci rozvojové spolupráce a vědeckotechnické a hospodářské spolupráce“
                  11
               . Vzhledem k tomu, že nařízení o rybolovných činnostech podporuje cíle SRP směrem navenek, a to zejména udržitelnost vnějších činností loďstva Unie, je plně v souladu s environmentálními a rozvojovými politikami Unie.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Základem návrhu jsou ustanovení čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, jež se týkají přijetí ustanovení nezbytných pro sledování cílů SRP.

               •Subsidiarita

               Předmětem návrhu je správa oprávnění loďstva Unie mimo vody Unie a oprávnění plavidel třetích zemí ve vodách Unie při provádění rybolovných činností. Návrh tak tvoří součást vnější dimenze zachování biologických mořských zdrojů v rámci SRP, což je oblast ve výlučné pravomoci Unie, a proto se v této souvislosti zásada subsidiarity neuplatní.

               •Proporcionalita

               Cílem návrhu je posílit schopnost EU sledovat své loďstvo bez ohledu na rámec, na jehož základě vyvíjí činnost. Návrh zohledňuje potřebu najít rovnováhu mezi větší mírou kontroly nad loďstvem Unie a omezením pracovní zátěže správních orgánů členských států a EU. Jak vyplývá z posouzení dopadů, bylo by prospěšné současný systém zjednodušit. Předpokládané výhody ovšem jasně převáží nad nezbytným úsilím, zejména pokud jde o pozitivní vliv na řízení rybolovných zdrojů. V tomto ohledu se navrhovaná ustanovení omezují na to, co je k dosažení cíle nutné, a nepředstavují nepřiměřenou zátěž•Volba nástroje

               Vzhledem k tomu, že nařízení je pro členské státy přímo použitelné a závazné, musí přispívat k jednotnému uplatňování navrhovaných pravidel v celé Unii, a vytvářet tak rovné podmínky pro všechny provozovatele z EU zabývající se rybolovnými činnostmi mimo vody EU.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               V průběhu posuzování dopadů proběhla veřejná konzultace, která vycházela z konzultačního dokumentu a zvláštního dotazníku. Následovala série technických schůzek s nejvíce dotčenými členskými státy, tj. členskými státy s nejvýznamnějšími vnějšími loďstvy. Dále proběhlo mimořádné zasedání regionálního poradního sboru pro zámořské loďstvo, jehož se zúčastnili zástupci odvětví rybolovu a nevládních organizací a jehož cílem bylo prodiskutovat revizi nařízení o rybolovných činnostech.

               Tyto konzultace Komisi umožnily lépe porozumět fungování současného systému řízení vnějšího loďstva na úrovni států a významně napomohly k doladění tohoto návrhu. Všechny skupiny zúčastněných stran, a to včetně členských států, majitelů plavidel a nevládních organizací, měly možnost vyjádřit své názory a cíli návrhu vyslovily jasnou podporu.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

               Spolu s legislativním návrhem bylo vypracováno posouzení dopadů, jehož smyslem bylo zvážit alternativní možnosti a posoudit a srovnat jejich dopad. Zvažovalo se několik možností:

               Možnost 1: spočívá v méně rozsáhlé změně stávajícího nařízení s cílem zajistit soulad s ustanoveními Lisabonské smlouvy.

               Možnost 2: oproti možnosti 1 spočívá v tom, že by navíc byly vypracovány pokyny k výkladu ustanovení, která nejsou dostatečně jasná nebo přesná. To by však znamenalo, že řada cílů stanovených v základním nařízení bude vynechána.

               Možnost 3: spočívá pouze v takové změně nařízení, která by řešila nedostatky, oblasti způsobující nejistotu a mezery v platných právních předpisech. Pak by však nebylo možné řešit některé otázky, např. úpravu přímých oprávnění a předcházení zneužívání výměny vlajky.

               Možnost 4: spočívá v přijetí nového nařízení se širší oblastí působnosti, které by stanovilo i kritéria způsobilosti pro podávání žádostí o přímá oprávnění a jehož součástí by byla ustanovení pro předcházení případům zneužití výměny vlajky.

               Možnost 5: spočívá v kombinaci aspektu právní jistoty a širší oblasti působnosti; výsledkem by tudíž byl plnohodnotný rámec upravující činnost vnějšího loďstva EU za jejími hranicemi. Tato možnost proto byla z hlediska dosažení politických cílů považována za nejúčinnější: zajistila by právní jistotu a posílila by důvěryhodnost Unie v mezinárodním měřítku. Optimalizovala by přínosy pro životní prostředí spojené s ochranou živých mořských zdrojů a její výhody by v krátkodobém horizontu převážily nad případnými adaptačními náklady pro provozovatele a správní orgány. Konečně ze společenského hlediska lze všechny varianty považovat za neutrální.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušování

               Revize nařízení o rybolovných činnostech je součástí Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT): jejím cílem je zjednodušit stávající systém, harmonizovat různé požadavky členských států na údaje, zpřehlednit rozdělení odpovědnosti mezi úrovněmi Unie, států a provozovatelů a posílit soulad mezi nařízením o rybolovných činnostech, nařízením o kontrolním režimu a nařízením o rybolovu NNN.

               Zpřehledněním a zjednodušením pravidel by se mělo racionalizovat a zkvalitnit zpracovávání žádostí o oprávnění, což by hospodářským subjektům poskytlo větší jistotu a odstranilo případy, kdy se činnost příslušných činitelů překrývá. To by mělo napomoci ke zlepšení právního rámce, na jehož základě vnější loďstvo vyvíjí činnost, a zároveň k posílení kontroly ze strany veřejných orgánů.

               Návrh by měly podpořit vhodné nástroje v oblasti informačních technologií, které by zjednodušily zpracování a sledování oprávnění k rybolovu a podnítily elektronickou výměnu údajů mezi správními orgány členských států a Komisí. Návrh rovněž zvýší transparentnost vytvořením rejstříku oprávnění k rybolovu (obsahujícího jednak veřejnou, jednak zabezpečenou část), který v souladu s pravidly pro zpracování osobních údajů umožní všem zúčastněným stranám přístup k informacím o činnostech vnějšího loďstva.

               Dotčené loďstvo se z velké části skládá z plavidel pro průmyslový rybolov provádějících rybolov mimo vody EU. Majitelé těchto plavidel obvykle vlastní loďstvo čítající několik plavidel a definici malého a středního podniku (MSP) naplňují jen v malém počtu případů. Vzhledem k těmto skutečnostem a s ohledem na to, že soukromým provozovatelům nevznikají žádné dodatečné náklady, neobsahuje návrh ustanovení týkající se zvláštních opatření pro mikropodniky či MSP. Návrh navíc nemá žádný negativní dopad na konkurenceschopnost provozovatelů z EU ani na mezinárodní obchod.

               •Základní práva

               Nevztahuje se na tento návrh.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Nevztahuje se na tento návrh.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Komise předpokládá, že vznikne skupina odborníků z vnitrostátních správních orgánů, jejímž úkolem bude sledovat provádění nařízení, jakož i hodnocení zavedeného systému, jež bude k dispozici pět let po vstupu nařízení v platnost.•Informativní dokumenty (u směrnic)

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení zvláštních ustanovení návrhu

               Hlava I — nařízení se vztahuje na veškeré rybolovné činnosti prováděné plavidly Unie mimo vody Unie. Může tedy jít o činnosti na základě dohody o přístupu, na základě přímého oprávnění vydaného třetí zemí a/nebo pod hlavičkou regionální organizace pro řízení rybolovu nebo na volném moři. Nařízení se rovněž vztahuje na plavidla třetích zemí, která vyvíjejí činnost ve vodách Unie. Cílem článku 2 je objasnit vztah k jiným pravidlům týkajícím se oprávnění, která mohou vyplývat z dvoustranných dohod nebo z rozhodnutí regionálních organizací pro řízení rybolovu. Takováto pravidla by měla být považována za pravidla zvláštní, zatímco zde předkládané nařízení stanoví obecný rámec. V případě rozporů by měla mít přednost zvláštní pravidla.

               Hlava II – kapitola I stanoví hlavní zásadu nařízení, a sice že by každé plavidlo dříve, než začne provádět rybolov mimo vody Unie, mělo obdržet oprávnění od svého členského státu vlajky, a jestliže tato činnost probíhá ve vodách pobřežního státu, pak i od tohoto pobřežního státu. Toto oprávnění by měl stát vlajky vydat pouze tehdy, jsou-li splněna kritéria způsobilosti stanovená v článku 5, a to za všech okolností. Odpovědnost státu vlajky je v tomto ohledu zásadní. Zvláštní ustanovení o výměně vlajky umožňuje členskému státu vlajky lépe zjistit případy, kdy výměna vlajky naznačuje úmysl nedodržet pravidla, což by mělo zabránit vydání oprávnění.

               Hlava II – kapitola II stanoví dodatečné podmínky, které musí splnit plavidla Unie, aby mohla provádět rybolov ve vodách třetích zemí, a to jak na základě dohody o přístupu, tak na základě přímého oprávnění. Ústředním prvkem je zákaz rybolovu na základě přímého oprávnění, jestliže existuje platná dohoda o přístupu, není-li v dotčené dohodě v tzv. ustanovení o výlučnosti, které v dohodách odráží tuto zásadu, stanoveno jinak. Tato hlava vychází ze zásady, že Unie musí zajistit, aby činnosti jejího vnějšího loďstva nenarušovaly udržitelnost živých mořských zdrojů ve vodách pobřežních států. V případě přímého oprávnění by se měl členský stát vlajky při vydávání oprávnění svým plavidlům řídit nejlepšími vědeckými doporučeními a zásadou předběžné opatrnosti. Veškeré příslušné informace jsou předávány Komisi, která může v případě pochybností o dodržování nařízení při plánované rybolovné operaci zasáhnout.

               Hlava II – kapitola III stanoví postup provádění rybolovných činností pod záštitou regionální organizace pro řízení rybolovu nebo na volném moři. Komise může zasáhnout, jestliže se domnívá, že nejsou dodržována kritéria způsobilosti. Kromě toho se působnost některých regionálních organizací pro řízení rybolovu vztahuje i na vody Unie, a proto je vhodné, aby plavidla Unie pod záštitou takovéto regionální organizace pro řízení rybolovu spadala do působnosti tohoto nařízení.

               Hlava II – kapitola V stanoví základní pravidla pro nájem plavidel, který představuje zvláštní formu přímého oprávnění a který se doposud těžko sledoval. Hlavním cílem je stanovit pro tuto praxi právní rámec, aby bylo možno lépe sledovat plavidla Unie provádějící rybolov na základě dohody o nájmu a aby byly naše právní předpisy sladěny s pravidly přijatými v tomto ohledu některými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu.

               Hlava II – kapitola VI se zabývá použitím nařízení o kontrolním režimu na činnosti vnějšího loďstva Unie a souvisejícími povinnostmi, pokud jde o podávání zpráv, a dále některými zvláštními povinnostmi v souvislosti s vnější povahou těchto činností.

               Hlava III stanoví pravidla pro oprávnění k rybolovným činnostem v případě plavidel třetích zemí ve vodách Unie. Cílem této části je zajistit, aby se na rybolovné činnosti probíhající ve vodách Unie nezávisle na vlajce plavidla vztahovala táž pravidla, čímž se pro provozovatele z Unie a provozovatele ze třetích zemí ve vodách Unie prosazují rovné podmínky.

               Hlava IV zavádí rejstřík oprávnění k rybolovu, jehož cílem je lépe sledovat vnější loďstvo Unie a zvýšit transparentnost, pokud jde o tyto činnosti, přičemž část rejstříku je veřejně přístupná. Mělo by být možné v kterémkoli okamžiku zjistit, co a kde je které plavidlo oprávněno lovit.

               2015/0289 (COD)

               Návrh

               NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1006/2008

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru
                  12
               ,

               s ohledem na stanovisko Výboru regionů
                  13
               ,

               s ohledem na stanovisko evropského inspektora ochrany údajů
                  14
               ,

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nařízení Rady (ES) č. 1006/2008
                  15
                (dále jen „nařízení o rybolovných činnostech“) zavedlo režim pro udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Unie mimo vody Unie a přístup plavidel třetích zemí do vod Unie.

               (2)Unie je smluvní stranou Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982
                  16
                (dále jen „úmluva UNCLOS“) a ratifikovala Dohodu OSN o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací ze dne 4. srpna 1995 (dále jen „dohoda OSN o populacích ryb“)
                  17
               . Tyto mezinárodní předpisy stanoví zásadu, že všechny státy musí přijmout odpovídající opatření k zajištění udržitelného řízení mořských zdrojů a za tímto účelem vzájemně spolupracovat.

               (3)Unie přijala Dohodu Organizace OSN pro výživu a zemědělství k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři ze dne 24. listopadu 1993 (dohoda FAO o dodržování opatření)
                  18
               . Tato dohoda stanoví, že smluvní strany nebudou vydávat oprávnění k využití plavidel k rybolovu na volném moři, jestliže nebudou splněny určité podmínky, a že budou uplatňovat sankce, jestliže nebudou plněny určité oznamovací povinnosti.

               (4)Unie schválila Mezinárodní akční plán FAO pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (IPOA-IUU) přijatý v roce 2001. Plán IPOA-IUU a Dobrovolné pokyny FAO týkající se výkonu povinnosti státu vlajky schválené v roce 2014 zakládají odpovědnost státu vlajky za zajištění dlouhodobého zachování a udržitelného využívání živých mořských zdrojů a mořských ekosystémů. Plán IPOA-IUU stanoví, že by stát vlajky měl plavidlům plujícím pod jeho vlajkou vydávat oprávnění k rybolovu ve vodách mimo jeho svrchovanost a jurisdikci. V dobrovolných pokynech se rovněž doporučuje, aby oprávnění v případech, kdy rybolovné činnosti probíhají na základě dohody o přístupu do rybolovných oblastí nebo i mimo rámec takové dohody, uděloval stát vlajky a pobřežní stát. Oba státy by se měly ujistit, že tyto činnosti nenaruší udržitelnost populací ve vodách pobřežního státu (článek 40 a 41).

               (5)Na otázku závazků a souvisejících povinností a odpovědnosti státu vlajky a případně i mezinárodní organizace vlajky, pokud jde o zachování a řízení živých zdrojů na volném moři podle úmluvy UNCLOS, je na mezinárodní úrovni kladen stále větší důraz. Nejinak je tomu u souběžné jurisdikce pobřežního státu, jurisdikce státu vlajky a případně i jurisdikce mezinárodní organizace vlajky, pokud jde o řádné zachování biologických mořských zdrojů v mořských oblastech spadajících pod vnitrostátní jurisdikci, přičemž tato otázka se řeší pod hlavičkou povinnosti náležité péče vyplývající z úmluvy UNCLOS. Povinnost náležité péče znamená, že stát musí vyvíjet veškeré možné úsilí a učinit maximum k tomu, aby se předešlo nezákonnému rybolovu, což obnáší i povinnost přijímat nutná správní opatření a opatření pro prosazování práva k tomu, aby nedošlo k zapojení rybářských plavidel plujících pod jeho vlajkou, jeho státních příslušníků a rybářských plavidel vyvíjejících činnost v jeho vodách do činností porušujících platná opatření pro zachování a řízení zdrojů. Z těchto důvodů je důležité uspořádat jednak činnosti rybářských plavidel Unie mimo vody Unie, jednak s tím spojený systém správy takovým způsobem, aby mohly být účinně a účelně plněny mezinárodní závazky Unie a aby se předcházelo situacím, kdy může být Unii vyčítáno jednání, jež je v rozporu s mezinárodním právem.

               (6)Do vnější rybářské politiky Unie by se měly promítnout výsledky konference Organizace spojených národů o udržitelném rozvoji „Rio + 20“
                  19
                konané v roce 2012, jakož i nejnovější dění na mezinárodní úrovni, pokud jde o boj proti nezákonnému obchodu s volně žijícími živočichy a planě rostoucími rostlinami.

               (7)Cílem společné rybářské politiky (dále jen „SRP“), kterou vymezuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (dále jen „základní nařízení“)
                  20
               , je zajistit, aby rybolovné činnosti byly environmentálně, hospodářsky a sociálně udržitelné, aby byly řízeny v souladu s cílem dosáhnout přínosů v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti a aby přispívaly k dostupnosti dodávek potravin.

               (8)Nařízení (EU) č. 1380/2013 zdůrazňuje potřebu podporovat cíle SRP na mezinárodní úrovni a tak zajistit, aby rybolovná činnost Unie mimo vody Unie vycházela ze stejných zásad a norem, jako jsou ty, které se používají na základě práva Unie, a podporovat rovné podmínky pro hospodářské subjekty Unie a hospodářské subjekty třetích zemí.

               (9)Cílem nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 bylo vytvořit společný základ pro udělování oprávnění k rybolovným činnostem prováděným plavidly Unie mimo vody Unie s úmyslem podpořit boj proti rybolovu NNN a zajistit lepší kontrolu a sledování loďstva EU po celém světě.

               (10)Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008
                  21
                o rybolovu NNN bylo přijato souběžně s nařízením Rady (ES) č. 1006/2008 a nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (dále jen „nařízení o kontrolním režimu“)
                  22
                bylo přijato o rok později. Tato nařízení jsou třemi prováděcími pilíři ustanovení o kontrole a prosazování práva v rámci SRP.

               (11)Tato tři nařízení však nebyla prováděna jednotně; zejména panovala nejednotnost mezi nařízením o rybolovných činnostech a nařízením o kontrolním režimu, které bylo přijato po něm. Provádění nařízení o rybolovných činnostech rovněž odhalilo několik mezer: chyběla úprava některých otázek v oblasti kontroly, jako je např. nájem plavidel, výměna vlajky a vydávání oprávnění k rybolovu příslušným orgánem třetí země rybářskému plavidlu Unie mimo rámec dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu (dále jen „přímá oprávnění“). Kromě toho se ukázalo, že se některé oznamovací povinnosti plní s obtížemi a že podobně problematické je i rozdělení správních úkolů mezi členské státy a Komisi.

               (12)Základní zásada zde předkládaného nařízení spočívá v tom, že každému plavidlu Unie provádějícímu rybolov mimo vody Unie by měl oprávnění vydat jeho členský stát vlajky a tento členský stát by rovněž měl provádět sledování plavidla v tomto směru bez ohledu na to, kde a na základě jakého rámce plavidlo vyvíjí činnost. Vydání oprávnění by mělo být závislé na splnění základního souboru společných kritérií způsobilosti. Informace, jež členské státy shromažďují a předávají Komisi, by jí měly umožnit do sledování rybolovných činností všech rybářských plavidel Unie zasahovat, a to kdykoliv a ve kterékoliv oblasti mimo vody Unie.

               (13)Podpůrná plavidla mohou mít zásadní vliv na to, nakolik jsou rybářská plavidla schopna provádět rybolovné činnosti, a na množství ryb, jež jsou schopna nalovit; proto je nezbytné, aby tato plavidla byla v tomto nařízení v procesech vydávání oprávnění a podávání zpráv zohledněna.

               (14)Výměna vlajky se stává problémem v okamžiku, když je jejím cílem obejít pravidla SRP nebo stávající opatření pro zachování a řízení zdrojů. Unie by proto měla být schopna takové případy výměny vlajky definovat, zjistit a bránit jim. V průběhu celé životnosti plavidla by měla být zajištěna sledovatelnost a řádné sledování dodržování pravidel v minulosti. Tomuto účelu by měl sloužit i požadavek, aby Mezinárodní námořní organizace (IMO) každému plavidlu vydala jedinečné číslo.

               (15)Ve vodách třetích zemí mohou plavidla Unie vyvíjet činnost buď na základě dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu uzavřených mezi Unií a třetími zeměmi, nebo jestliže není v platnosti žádná dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, na základě přímých oprávnění k rybolovu získaných od třetích zemí. V obou případech by tyto činnosti měly být prováděny transparentním a udržitelným způsobem. Členské státy vlajky by tedy měly být zmocněny k tomu, aby plavidlům plujícím pod jejich vlajkou na základě stanoveného souboru kritérií a s výhradou jejich sledování vydávaly oprávnění žádat třetí pobřežní státy o přímá oprávnění a tato oprávnění získat. Oprávnění k rybolovné činnosti by mělo být vydáno, jakmile se členský stát vlajky ujistí, že tato činnost nenaruší udržitelnost. Jestliže Komise nebude mít dalších námitek, provozovateli, jemuž udělil oprávnění jak členský stát vlajky, tak pobřežní stát, by mělo být umožněno, aby zahájil rybolovné operace.

               (16)Specifickou otázkou související s dohodami o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu je přerozdělování nevyužitých rybolovných práv, ke kterému dochází, jestliže rybolovná práva přidělená členským státům příslušným nařízením Rady nejsou plně využita. Vzhledem k tomu, že náklady na přístup stanovené v dohodách o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu jsou z velké části financovány z rozpočtu Unie, je systém přerozdělování důležitý pro ochranu finančních zájmů Unie a pro to, aby se s uhrazenými rybolovnými právy neplýtvalo. Je tedy nezbytné systém přerozdělování, který by měl být mechanismem poslední instance, zpřehlednit a zkvalitnit. Jeho užití by mělo být dočasné a nemělo by mít vliv na počáteční rozdělování rybolovných práv mezi členské státy. K přerozdělování by mělo docházet pouze v případě, že se příslušné členské státy vzdají svých rybolovných práv za účelem jejich vzájemné výměny.

               (17)Oprávnění k rybolovným činnostem pod záštitou regionálních organizací pro řízení rybolovu a na volném moři by rovněž měl vydávat členský stát vlajky a tyto činnosti by měly být v souladu se zvláštními pravidly regionálních organizací pro řízení rybolovu nebo s právními předpisy Unie upravujícími rybolovné činnosti na volném moři.

               (18)Účinnost opatření na zachování a řízení zdrojů mohou snižovat nájemní dohody, které mohou rovněž mít negativní dopad na udržitelné využívání živých mořských zdrojů. Proto je nezbytné zavést právní rámec, který Unii pomůže lépe sledovat činnosti najatých rybářských plavidel Unie na základě pravidel přijatých příslušnou regionální organizací pro řízení rybolovu.

               (19)Postupy by měly být transparentní a předvídatelné jak pro provozovatele z Unie a třetích zemí, tak pro jejich příslušné orgány.

               (20)Mělo by se zajistit, aby výměna údajů mezi členskými státy a Komisí stanovená v nařízení o kontrolním režimu probíhala v elektronické podobě. Členské státy by měly shromažďovat veškeré požadované údaje o svých loďstvech a jejich rybolovných činnostech, provádět správu těchto údajů a poskytovat je Komisi. Kromě toho by v případech, kdy je to z hlediska koordinace činností v oblasti shromažďování těchto údajů vhodné, měly spolupracovat mezi sebou, s Komisí a s třetími zeměmi.

               (21)Za účelem zvýšení transparentnosti a přístupnosti informací o oprávněních k rybolovu vydávaných v Unii by Komise měla zřídit elektronický rejstřík oprávnění k rybolovu obsahující jednak veřejnou, jednak zabezpečenou část. Informace v elektronickém rejstříku oprávnění k rybolovu Unie obsahují osobní údaje. Zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení by mělo být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001
                  23
               , se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES
                  24
                a s platnými vnitrostátními zákony.

               (22)Za účelem náležitého řešení přístupu rybářských plavidel plujících pod vlajkou třetí země do vod Unie by měla příslušná pravidla odpovídat pravidlům, jež v souladu s nařízením o kontrolním režimu platí pro rybářská plavidla Unie. Zejména článek 33 uvedeného nařízení týkající se hlášení úlovků a údajů spojených s úlovky by se měl vztahovat i na plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách Unie.

               (23)Rybářská plavidla ze třetích zemí, kterým nebylo uděleno oprávnění podle tohoto nařízení, by při plavbě vodami Unie měla mít povinnost zajistit, aby jejich lovná zařízení byla umístěna tak, že nejsou k dispozici pro okamžité použití k rybolovným operacím.

               (24)Členské státy by měly odpovídat za kontrolu rybolovných činností plavidel třetích zemí ve vodách Unie a v případě porušení předpisů za zaznamenání těchto porušení do vnitrostátního rejstříku podle článku 93 nařízení o kontrolním režimu.

               (25)Za účelem zjednodušení postupu při vydávání oprávnění by měly členské státy a Komise využívat společný systém pro výměnu a uchovávání údajů, který zajistí nezbytné informace a aktualizace a zároveň minimalizuje administrativní zátěž. V tomto ohledu by měly být plně využity údaje obsažené v rejstříku loďstva Unie.

               (26)Za účelem zohlednění technického pokroku a případných nových požadavků mezinárodního práva by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o přijímání změn v přílohách tohoto nařízení, které stanoví seznam informací, jež má provozovatel za účelem získání oprávnění k rybolovu poskytnout. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti provedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty současně, včas a vhodným způsobem předány Evropskému parlamentu a Radě.

               (27)Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci za účelem zajištění jednotných podmínek pro provádění tohoto nařízení, pokud jde o zaznamenávání, formát a předávání údajů spojených s oprávněními k rybolovu ze strany členských států Komisi a do elektronického rejstříku oprávnění k rybolovu Unie, jakož i za účelem stanovení metodiky přerozdělování nevyužitých rybolovných práv. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011
                  25
               .

               (28)Bude-li to v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech spojených s přerozdělováním rybolovných práv nezbytné, měla by Komise přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty.

               (29)Vzhledem k množství a významu změn, které mají být provedeny, by nařízení (ES) č. 1006/2008 mělo být zrušeno,

               PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

               HLAVA I
                  OBECNÁ USTANOVENÍ

               Článek 1
                  Předmět

               Toto nařízení stanoví pravidla pro vydávání a správu oprávnění k rybolovu pro:

               a)rybářská plavidla Unie vyvíjející činnost ve vodách pod svrchovaností nebo v jurisdikci třetí země, pod záštitou regionální organizace pro řízení rybolovu, a to jak ve vodách Unie, tak mimo ně, nebo na volném moři a

               b)rybářská plavidla třetích zemí vyvíjející činnost ve vodách Unie.

               Článek 2
                  Vztah k mezinárodnímu právu a právu Unie

               Tímto nařízením nejsou dotčena ustanovení:

               a)dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a obdobných dohod o rybolovu uzavřených mezi Unií a třetími zeměmi;

               b)přijatá regionálními organizacemi pro řízení rybolovu nebo obdobnými rybolovnými organizacemi, jejichž je Unie smluvní nebo nesmluvní spolupracující stranou;

               c)právních předpisů Unie, kterými se uplatňují nebo provádějí ustanovení uvedená v písmenech a) a b).

               Článek 3
               Definice

               Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 1380/2013. Vedle toho se rozumí:

               a)„podpůrným plavidlem“ plavidlo, které není vybaveno provozuschopným lovným zařízením, které usnadňuje rybolovné činnosti, pomáhá při nich nebo zajišťuje přípravy na ně;

               b)„oprávněním k rybolovu“ oprávnění vydané rybářskému plavidlu Unie nebo rybářskému plavidlu třetí země, které je opravňuje k provádění určitých rybolovných činností v průběhu určitého období, v určité oblasti nebo v určitém lovišti za určitých podmínek;

               c)„rejstříkem oprávnění k rybolovu“ systém správy oprávnění k rybolovu a související databáze;

               d)„přímým oprávněním“ oprávnění k rybolovu vydané příslušným orgánem třetí země rybářskému plavidlu Unie mimo rámec dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu;

               e)„vodami třetích zemí“ vody pod svrchovaností a v jurisdikci třetí země;

               f)„pozorovatelským programem“ program pod záštitou regionální organizace pro řízení rybolovu, v jehož rámci jsou za určitých podmínek na palubě rybářských plavidel přítomni pozorovatelé, jejichž úkolem je ověřovat, zda plavidlo dodržuje pravidla přijatá příslušnou organizací.

               HLAVA II
                  RYBOLOVNÉ ČINNOSTI RYBÁŘSKÝCH PLAVIDEL UNIE MIMO VODY UNIE

               Kapitola I
                  Společná ustanovení

               Článek 4
                  Obecná zásada

               Aniž je dotčena povinnost získat oprávnění od příslušné organizace nebo třetí země, nesmí rybářské plavidlo Unie provádět rybolovné činnosti mimo vody Unie, pokud mu jeho členský stát vlajky nevydal oprávnění k rybolovu.

               Článek 5
                  Kritéria způsobilosti

               1.Členský stát vlajky smí vydat oprávnění k rybolovu pro rybolovné činnosti mimo vody Unie, pouze pokud:

               a)obdržel v souladu s přílohami 1 a 2 úplné a přesné informace o rybářském plavidle a souvisejícím podpůrném plavidle (podpůrných plavidlech) včetně neunijních podpůrných plavidel;

               b)rybářské plavidlo má platnou licenci k rybolovu podle článku 6 nařízení (ES) č. 1224/2009;

               c)rybářské plavidlo a případné související podpůrné plavidlo mají číslo IMO;

               d)provozovateli a rybářskému plavidlu nebyla po dobu 12 měsíců před podáním žádosti o oprávnění k rybolovu uložena na základě vnitrostátních právních předpisů členského státu ve smyslu článku 42 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 a článku 90 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 sankce za závažné porušení předpisů;

               e)rybářské plavidlo není na seznamu plavidel provádějících rybolov NNN přijatém regionální organizací pro řízení rybolovu a/nebo Unií podle nařízení Rady (ES) 1005/2008;

               f)členský stát vlajky v relevantních případech disponuje na základě příslušné dohody o rybolovu nebo na základě příslušných předpisů regionální organizace pro řízení rybolovu rybolovnými právy a

               g)rybářské plavidlo v relevantních případech splňuje požadavky stanovené v článku 6.

               2.Komisi je svěřena pravomoc přijímat za účelem změny příloh 1 a 2 akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 43.

               Článek 6
                  Výměna vlajky

               1.Tento článek se použije na plavidla, která byla do pěti let ode dne podání žádosti o oprávnění k rybolovu:

               a)vyňata z rejstříku rybářského loďstva Unie a došlo u nich k výměně vlajky za vlajku třetí země a

               b)následně byla do rejstříku rybářského loďstva Unie do 24 měsíců ode dne vynětí opět zapsána.

               2.Členský stát vlajky smí vydat oprávnění k rybolovu, pouze pokud se ujistí, že plavidlo uvedené v odstavci 1 v období, kdy vyvíjelo činnost pod vlajkou třetí země:

               a)neprovozovalo nezákonné, nehlášené a neregulované rybolovné činnosti a že

               b)nevyvíjelo činnost ve vodách nespolupracující třetí země ve smyslu článků 31 a 33 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008.

               3.Za tímto účelem předloží provozovatel veškeré informace vztahující se k příslušnému období požadované členským státem vlajky, přičemž předloží přinejmenším všechny tyto doklady:

               a)prohlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu během příslušného období;

               b)kopii oprávnění k rybolovu vydaného státem vlajky na příslušné období;

               c)kopii veškerých oprávnění k rybolovu povolujícího rybolovné operace ve vodách třetích zemí během příslušného období;

               d)úřední prohlášení třetí země, pod jejíž vlajkou se po výměně vlajky plavidlo plavilo, uvádějící přehled sankcí uložených plavidlu nebo provozovateli během příslušného období.

               4.Členský stát vlajky nevydá oprávnění k rybolovu plavidlu, u něhož proběhla výměna vlajky:

               a)za vlajku třetí země, která byla, pokud jde o boj proti rybolovu NNN, podle článků 31 a 33 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 určena jako nespolupracující země nebo je zapsána do seznamu nespolupracujících zemí; nebo

               b)za vlajku třetí země, která byla označena za zemi umožňující neudržitelný rybolov podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1026/2012
                  26
               .

               5.Odstavec 4 se neuplatní v případě, že se členský stát vlajky ujistí, že ihned poté, co byla příslušná země určena jako země nespolupracující v oblasti rybolovu NNN nebo byla označena za zemi umožňující neudržitelný rybolov, provozovatel:

               a)zastavil rybolovné operace a

               b)zahájil příslušné správní postupy k vynětí plavidla z rejstříku rybářského loďstva této třetí země.

               Článek 7
                  Sledování oprávnění k rybolovu

               1.Při podání žádosti o oprávnění k rybolovu předloží provozovatel členskému státu vlajky úplné a přesné údaje.

               2.Provozovatel neprodleně vyrozumí členský stát vlajky o jakékoliv změně souvisejících údajů.

               3.Členský stát vlajky v průběhu platnosti oprávnění k rybolovu sleduje, zda jsou nadále dodržovány podmínky, na jejichž základě bylo vydáno.

               4.Pokud již některá z podmínek, na jejichž základě bylo oprávnění k rybolovu vydáno, splňována není, členský stát vlajky oprávnění změní nebo odejme a oznámí to provozovateli a Komisi.

               5.Na žádost Komise členský stát vlajky odmítne, pozastaví nebo odejme oprávnění v případě, že je to opodstatněno naléhavými politickými důvody spojenými s udržitelným využíváním, řízením a zachováním biologických mořských zdrojů nebo s prevencí či potlačováním nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, nebo v případě, že se Unie rozhodla pozastavit nebo přerušit styky s příslušnou třetí zemí.

               6.Jestliže členský stát vlajky neodmítne, nezmění, nepozastaví ani neodejme oprávnění podle odstavců 4 a 5, může o odnětí oprávnění rozhodnout Komise, která tuto skutečnost oznámí členskému státu vlajky a provozovateli.

               Kapitola II
                  Rybolovné činnosti rybářských plavidel Unie ve vodách třetích zemí

               Oddíl 1
                  Rybolovné činnosti na základě dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu

               Článek 8
                  Členství v regionální organizaci pro řízení rybolovu

               Rybářské plavidlo Unie smí provádět rybolovné činnosti ve vodách třetí země v populacích řízených regionální organizací pro řízení rybolovu pouze v případě, že tato země je smluvní stranou nebo nesmluvní spolupracující stranou příslušné regionální organizace pro řízení rybolovu.

               Článek 9
                  Oblast působnosti

               Tento oddíl se použije na rybolovné činnosti prováděné rybářskými plavidly Unie ve vodách třetích zemí na základě dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu.

               Článek 10
                  Oprávnění k rybolovu

               Rybářské plavidlo Unie nesmí provádět rybolovné činnosti ve vodách třetí země na základě dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, jestliže mu nevydal oprávnění k rybolovu:

               a)jeho členský stát vlajky a

               b)třetí země se svrchovaností a jurisdikcí nad vodami, v nichž činnosti probíhají.

               Článek 11
                  Podmínky pro udělení oprávnění k rybolovu členským státem vlajky

               Členský stát vlajky smí vydat oprávnění k rybolovu pro rybolovné činnosti prováděné ve vodách třetích zemí na základě dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu pouze v případě, že:

               a)jsou splněna kritéria způsobilosti stanovená v článku 5;

               b)jsou splněny podmínky stanovené příslušnou dohodou o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu;

               c)provozovatel uhradil veškeré poplatky a finanční postihy, jež příslušný orgán třetí země za posledních 12 měsíců požadoval.

               Článek 12
                  Správa oprávnění k rybolovu

               1.Jakmile členský stát vlajky vydá oprávnění k rybolovu, zašle Komisi odpovídající žádost o oprávnění třetí země.

               2.Žádost uvedená v odstavci 1 musí obsahovat informace uvedené v přílohách 1 a 2 spolu s veškerými dalšími údaji požadovanými na základě dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu.

               3.Členský stát vlajky odešle Komisi žádost alespoň 10 kalendářních dnů před uplynutím lhůty pro předání žádostí stanovené v příslušné dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu. Komise může případně požádat členský stát vlajky o dodatečné informace, jež považuje za nezbytné.

               4.Poté, co se Komise ujistí, že jsou splněny podmínky v článku 11, odešle žádost třetí zemi.

               5.Jestliže některá třetí země vyrozumí Komisi, že rozhodla o vydání, odmítnutí, pozastavení či odnětí oprávnění k rybolovu rybářskému plavidlu Unie, vyrozumí o tom Komise členský stát vlajky.

               Článek 13
                  Přerozdělení nevyužitých rybolovných práv v rámci dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu

               1.Během určitého roku nebo jiného příslušného období provádění protokolu k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu může Komise určit, nakolik nebyla rybolovná práva využita, a vyrozumět o tom členské státy, jimž příslušné podíly na rozdělených rybolovných právech přísluší.

               2.Do 10 dnů od obdržení této informace od Komise mohou členské státy uvedené v odstavci 1:

               a)vyrozumět Komisi, že svá rybolovná práva využijí později v průběhu roku nebo příslušného prováděcího období, a to tak, že předloží plán rybolovu s podrobnými informacemi o počtu žádaných oprávnění k rybolovu, odhadovaném úlovku, rybolovné oblasti a rybolovném období; nebo

               b)oznámit Komisi výměnu rybolovných práv podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013.

               3.Jestliže některé členské státy nevyrozuměly Komisi o jednom z kroků uvedených v odstavci 2 a rybolovná práva v důsledku toho zůstanou nevyužita, může Komise oznámit výzvu k vyjádření zájmu o dostupná nevyužitá rybolovná práva určenou ostatním členským státům, jimž přísluší podíly na rozdělených rybolovných právech.

               4.Tyto členské státy mohou do 10 dnů od obdržení této výzvy k vyjádření zájmu sdělit Komisi, že mají o nevyužitá rybolovná práva zájem. Ke své žádosti doloží plán rybolovu s podrobnými informacemi o počtu žádaných oprávnění k rybolovu, odhadovaném úlovku, rybolovné oblasti a rybolovném období.

               5.Považuje-li to Komise za nezbytné, může požádat příslušné členské státy o dodatečné informace.

               6.V případě, že o nevyužitá rybolovná práva neprojeví zájem žádný z členských států, jimž přísluší podíly na rozdělených rybolovných právech, může Komise oznámit výzvu k vyjádření zájmu určenou všem členským státům. Členský stát může vyjádřit zájem o nevyužitá rybolovná práva za podmínek uvedených v odstavci 4.

               7.Komise na základě informací předložených členskými státy podle odstavce 4 nebo 5 nevyužitá rybolovná práva na přechodnou dobu přerozdělí, a to podle metodiky stanovené v článku 14.

               Článek 14
                  Metodika přerozdělení

               1.Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit metodiku přerozdělení nevyužitých rybolovných práv. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 45 odst. 2.

               2.V řádně odůvodněných a naléhavých případech daných omezenou dobou, ve které je třeba nevyužitá rybolovná práva využít, přijme Komise postupem uvedeným v čl. 45 odst. 3 okamžitě použitelné prováděcí akty. Tyto akty platí po dobu nepřekračující 6 měsíců.

               3.Při stanovení metodiky přerozdělení použije Komise tato kritéria:

               a)rybolovná práva, která jsou k dispozici pro přerozdělení;

               b)počet členských států předkládajících žádost;

               c)podíl přidělený při počátečním rozdělování rybolovných práv jednotlivým členským státům předkládajícím žádost;

               d)historické úlovky a intenzitu rybolovu jednotlivých členských států předkládajících žádost;

               e)číslo, typ a charakteristiku používaných plavidel a zařízení;

               f)soulad plánu rybolovu předloženého členskými státy předkládajícími žádost s prvky uvedenými v písmenech a) až e).

               Článek 15
                  Rozdělení roční kvóty rozčleněné na několik po sobě následujících omezení odlovu

               1.V případech, kdy protokol k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu stanoví měsíční nebo čtvrtletní omezení odlovu nebo jiné dílčí členění roční kvóty, může Komise přijmout prováděcí akt, kterým stanoví metodiku rozdělování odpovídajících rybolovných práv mezi členské státy s měsíční, čtvrtletní nebo jinou periodicitou. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 45 odst. 2.

               2.Rozdělování rybolovných práv uvedené v odstavci 1 musí být v souladu s ročními rybolovnými právy rozdělenými členským státům podle příslušného nařízení Rady.

               Oddíl 2

                  Rybolovné činnosti na základě přímých oprávnění

               Článek 16
                  Oblast působnosti

               Tento oddíl se použije na rybolovné činnosti prováděné rybářskými plavidly Unie mimo rámec dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu ve vodách třetí země.

               Článek 17
                  Oprávnění k rybolovu

               Rybářské plavidlo Unie nesmí provádět rybolovné činnosti ve vodách třetí země mimo rámec dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, jestliže mu nevydaly oprávnění k rybolovu:

               a)jeho členský stát vlajky a

               b)třetí země se svrchovaností nebo jurisdikcí nad vodami, v nichž činnosti probíhají.

               Článek 18
                  Podmínky pro udělení oprávnění k rybolovu členskými státy vlajky

               Členský stát vlajky smí vydat oprávnění k rybolovu pro rybolovné činnosti prováděné ve vodách třetích zemí mimo rámec dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu pouze v případě, že:

               a)s příslušnou třetí zemí neexistuje žádná platná dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu anebo platná dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu výslovně stanoví možnost přímých oprávnění;

               b)jsou splněna kritéria způsobilosti stanovená v článku 5;

               c)provozovatel poskytl všechny tyto náležitosti:

               –písemné potvrzení o podmínkách zamýšleného přímého oprávnění vystavené třetí zemí po jednání s provozovatelem, na jehož základě má mít provozovatel přístup k rybolovným zdrojům této země, v němž se mimo jiné uvádí trvání, předpoklady a rybolovná práva vyjádřená v podobě omezení intenzity rybolovu nebo odlovů,

               –doklad o udržitelnosti plánované rybolovné činnosti v podobě:

               vědeckého hodnocení poskytnutého třetí zemí a/nebo regionální organizací pro řízení rybolovu a

               její přezkoumání ze strany členského státu vlajky na základě posouzení jeho vnitrostátním vědeckým ústavem.

               –kopii právních předpisů třetí země upravujících rybolov,

               –číslo úředně stanoveného veřejného bankovního účtu k úhradě veškerých poplatků a

               d)je třetí země smluvní stranou nebo nesmluvní spolupracující stranou regionální organizace pro řízení rybolovu, a to v případě, že se rybolovné činnosti mají týkat druhů řízených touto regionální organizací.

               Článek 19
                  Správa přímých oprávnění

               1.Jakmile členský stát vlajky vydá oprávnění k rybolovu, zašle Komisi příslušné informace uvedené v přílohách 1 a 2 a v článku 18.

               2.Jestliže si Komise do 15 kalendářních dnů od předání informací uvedených v odstavci 1 nevyžádá další informace nebo odůvodnění, vyrozumí členský stát vlajky provozovatele, že může příslušné rybolovné činnosti zahájit za předpokladu, že získal i přímé oprávnění od třetí země.

               3.Jestliže Komise poté, co si podle odstavce 2 vyžádá další informace nebo odůvodnění, zjistí, že podmínky v článku 18 nejsou splněny, může do dvou měsíců od obdržení všech vyžádaných informací nebo odůvodnění vznést proti udělení oprávnění k rybolovu námitku.

               4.Jestliže některá třetí země vyrozumí Komisi, že rozhodla o vydání, odmítnutí, pozastavení či odnětí přímého oprávnění rybářskému plavidlu Unie, vyrozumí o tom Komise členský stát vlajky.

               5.Jestliže třetí země vyrozumí členský stát vlajky, že rozhodla o vydání, odmítnutí, pozastavení či odnětí přímého oprávnění rybářskému plavidlu Unie, vyrozumí o tom členský stát vlajky Komisi.

               6.Provozovatel předloží členskému státu vlajky kopii konečných podmínek sjednaných mezi ním a příslušnou třetí zemí, včetně kopie přímého oprávnění.

               Kapitola III
                  Rybolovné činnosti rybářských plavidel Unie pod záštitou regionálních organizací pro řízení rybolovu

               Článek 20
                  Oblast působnosti

               Tato kapitola se použije na rybolovné činnosti prováděné rybářskými plavidly Unie v populacích pod záštitou regionální organizace pro řízení rybolovu ve vodách Unie, na volném moři a ve vodách třetích zemí.

               Článek 21
                  Oprávnění k rybolovu

               Rybářské plavidlo Unie nesmí provádět rybolovné činnosti v populacích řízených regionální organizací pro řízení rybolovu v případě, že:

               a)mu jeho členský stát vlajky nevydal oprávnění k rybolovu;

               b)nebylo zařazeno do příslušného rejstříku nebo na seznam regionální organizace pro řízení rybolovu a

               c)příslušná třetí země mu, pokud se rybolovné činnosti provádějí ve vodách třetích zemí, nevydala oprávnění k rybolovu podle kapitoly II.

               Článek 22
                  Podmínky pro udělení oprávnění k rybolovu členskými státy vlajky

               Členský stát vlajky smí vydat oprávnění k rybolovu pouze v případě, že:

               a)jsou splněna kritéria způsobilosti stanovená v článku 5;

               b)jsou splněna pravidla stanovená regionální organizací pro řízení rybolovu nebo prováděcí právní předpisy Unie a

               c)jsou, pokud se rybolovné činnosti provádějí ve vodách třetích zemí, splněna kritéria stanovená v článku 11 nebo 18.

               Článek 23
                  Registrace regionálními organizacemi pro řízení rybolovu

               1.Členský stát vlajky zasílá Komisi seznam(y) plavidel, jimž vydal oprávnění k rybolovné činnosti pod záštitou regionální organizace pro řízení rybolovu.

               2.Seznam(y) uvedený(é) v odstavci 1 bude(ou) sestavován(y) v souladu s požadavky regionální organizace pro řízení rybolovu a budou k němu(nim) připojeny informace uvedené v přílohách 1 a 2.

               3.Komise si může od členského státu vlajky vyžádat jakékoliv dodatečné informace, které považuje za nezbytné.

               4.Poté, co se Komise ujistí, že jsou podmínky uvedené v článku 22 splněny, odešle seznam(y) plavidel, jež mají oprávnění, regionální organizaci pro řízení rybolovu.

               5.Jestliže rejstřík nebo seznam regionální organizace pro řízení rybolovu není veřejný, oznámí zapsání daných plavidel do tohoto rejstříku či seznamu členskému státu vlajky Komise.

               Kapitola IV
                  Rybolovné činnosti rybářských plavidel Unie na volném moři

               Článek 24
                  Oblast působnosti

               Tato kapitola se použije na rybolovné činnosti prováděné na volném moři rybářskými plavidly Unie o celkové délce větší než 24 metrů.

               Článek 25
                  Oprávnění k rybolovu

               Rybářské plavidlo Unie nesmí provádět rybolovné činnosti na volném moři v případě, že:

               a)mu jeho členský stát vlajky nevydal oprávnění k rybolovu a

               b)oprávnění k rybolovu nebylo oznámeno Komisi v souladu s článkem 27.

               Článek 26
                  Podmínky pro udělení oprávnění k rybolovu členskými státy vlajky

               Členský stát vlajky smí vydat oprávnění k rybolovu pro rybolovné činnosti na volném moři pouze v případě, že jsou splněna kritéria způsobilosti uvedená v článku 5.

               Článek 27
                  Oznámení Komisi

               Členský stát vlajky uvědomí Komisi o vydání oprávnění k rybolovu alespoň 15 kalendářních dnů před zahájením plánované rybolovné činnosti na volném moři, přičemž poskytne informace uvedené v přílohách 1 a 2.

               Kapitola V
                  Nájem rybářských plavidel Unie

               Článek 28
                  Zásady

               1.Rybářské plavidlo Unie nesmí provádět rybolovné činnosti na základě nájemních dohod, jestliže existuje platná dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, nestanoví-li taková dohoda jinak.

               2.Plavidlo Unie nesmí provádět rybolovné činnosti v jednom okamžiku na základě více než jedné nájemní dohody a účastnit se podnájemního vztahu.

               3.Najaté plavidlo Unie nesmí využívat rybolovných práv svého členského státu vlajky. Úlovky najatého plavidla se odečítají od rybolovných práv státu pronájmu.

               Článek 29
                  Správa oprávnění k rybolovu v rámci nájemní dohody

               Členský stát vlajky při vydávání oprávnění k rybolovu plavidlu podle článku 11, 18, 22 nebo 26 a v případě, že jsou příslušné rybolovné činnosti prováděny v rámci nájemní dohody, ověří, zda:

               a)příslušný orgán státu pronájmu úředně potvrdil, že je dotyčná nájemní dohoda v souladu s jeho vnitrostátními právními předpisy a

               b)nájemní dohoda je konkrétně uvedena v oprávnění k rybolovu.

               Kapitola VI
                  Kontrolní a oznamovací povinnosti

               Článek 30
                  Údaje z pozorovatelského programu

               Jestliže jsou na palubě rybářského plavidla Unie shromažďovány údaje v rámci pozorovatelského programu, zasílá tyto údaje provozovatel tohoto plavidla svému členskému státu vlajky.

               Článek 31
                  Zasílání informací třetím zemím

               1.Při provádění rybolovné činnosti podle této hlavy a v případě, že tak stanoví dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu s třetí zemí, zasílá provozovatel rybářského plavidla Unie dotyčné třetí zemi příslušná prohlášení o úlovku a prohlášení o vykládce a svému členskému státu vlajky kopii těchto sdělení.

               2.Členský stát vlajky posoudí soulad údajů odeslaných třetí zemi podle odstavce 1 s údaji, které obdržel podle nařízení (ES) č. 1224/2009.

               3.Nepředání prohlášení o úlovku a prohlášení o vykládce třetí zemi podle odstavce 1 se pro účely uplatnění sankcí a dalších opatření stanovených pro společnou rybářskou politiku považuje za závažné porušení předpisů. Závažnost porušení předpisů určí příslušný orgán členského státu, který zohlední kritéria, jako je např. povaha škody, její výše, hospodářská situace viníka a rozsah porušení předpisů nebo jeho opakování.

               HLAVA III
                  RYBOLOVNÉ ČINNOSTI RYBÁŘSKÝCH PLAVIDEL TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH UNIE

               Článek 32
                  Obecné zásady

               1.Rybářské plavidlo třetí země nesmí vyvíjet rybolovné činnosti ve vodách Unie, jestliže mu Komise nevydala oprávnění k rybolovu.

               2.Rybářské plavidlo třetí země, jež má oprávnění k rybolovu ve vodách Unie, musí dodržovat pravidla upravující rybolovné činnosti plavidel Unie v rybolovné oblasti, v níž vyvíjí činnost, a ustanovení příslušné dohody o rybolovu.

               3.Jestliže rybářské plavidlo třetí země pluje vodami Unie bez oprávnění vydaného podle tohoto nařízení, jeho lovná zařízení musejí být přivázána a uložena tak, aby nebyla k dispozici pro okamžité použití k rybolovným operacím.

               Článek 33
                  Podmínky pro oprávnění k rybolovu

               Komise může rybářskému plavidlu třetí země vydat oprávnění k rybolovné činnosti ve vodách Unie pouze v případě, že:

               a)informace uvedené v přílohách 1 a 2 o rybářském plavidle a souvisejícím podpůrném plavidle (souvisejících podpůrných plavidlech) jsou úplné a přesné; plavidlo a veškerá související podpůrná plavidla mají číslo IMO;

               b)provozovateli a rybářskému plavidlu nebyla po dobu 12 měsíců před podáním žádosti o oprávnění k rybolovu uložena žádná sankce za závažné porušení předpisů podle vnitrostátních právních předpisů členského státu ve smyslu článku 42 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 a článku 90 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009;

               c)rybářské plavidlo není na žádném seznamu plavidel provádějících rybolov NNN a/nebo dotyčná třetí země není určena jako nespolupracující země a není zapsána do seznamu nespolupracujících zemí podle nařízení Rady (ES) 1005/2008 ani není označena za zemi umožňující neudržitelný rybolov podle nařízení (EU) č. 1026/2012;

               d)rybářské plavidlo je způsobilé na základě dohody o rybolovu s dotyčnou třetí zemí a případně je na seznamu plavidel, na něž se tato dohoda vztahuje.

               Článek 34
                  Postup při vydávání oprávnění k rybolovu

               1.Třetí země zasílá Komisi žádosti za svá rybářská plavidla před uplynutím lhůty stanovené v příslušné dohodě nebo určené Komisí.

               2.Komise může třetí zemi případně požádat o dodatečné informace, jež považuje za nezbytné.

               3.Poté, co se Komise ujistí, že jsou splněny podmínky uvedené v článku 33, vydá oprávnění k rybolovu a vyrozumí o tom příslušnou třetí zemi a dotčené členské státy.

               Článek 35
                  Sledování oprávnění k rybolovu

               1.Pokud již není některá z podmínek stanovených v článku 33 splňována, Komise oprávnění změní nebo odejme a vyrozumí o tom příslušnou třetí zemi a dotčené členské státy.

               2.Komise může odmítnout, pozastavit nebo odejmout oprávnění v případě, že nastala zásadní změna okolností, že je to opodstatněno naléhavými politickými důvody spojenými mj. s mezinárodními standardy v oblasti lidských práv nebo s bojem proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu nebo v případě, že se z takovéhoto nebo jiného naléhavého politického důvodu Unie rozhodla pozastavit nebo přerušit styky s příslušnou třetí zemí.

               Článek 36
                  Ukončení rybolovných činností

               1.Jestliže se má za to, že rybolovná práva udělená třetí zemi byla vyčerpána, oznámí to Komise neprodleně této třetí zemi a příslušným inspekčním orgánům členských států. Za účelem zajištění pokračování rybolovné činnosti v rámci nevyčerpaných rybolovných práv, což může mít vliv i na vyčerpaná práva, předkládá třetí země Komisi technická opatření k předcházení případnému negativnímu dopadu, pokud jde o vyčerpaná rybolovná práva. Ode dne oznámení uvedeného v odstavci 1 budou oprávnění k rybolovu vydaná plavidlům plujícím pod vlajkou dotyčné třetí země pro dotyčné rybolovné činnosti považována za pozastavená a daná plavidla již nebudou mít oprávnění tyto rybolovné činnosti vyvíjet.

               2.Jestliže se pozastavení rybolovných činností podle odstavce 2 týká všech činností, na něž byla oprávnění k rybolovu vydána, považují se tato oprávnění k rybolovu za odňatá.

               3.Dotyčná třetí země zajistí, aby byla příslušná rybářská plavidla neprodleně vyrozuměna o použití tohoto článku a aby zastavila veškeré příslušné rybolovné činnosti.

               Článek 37
                  Přečerpání kvót ve vodách Unie

               1.Jestliže Komise zjistí, že některá z třetích zemí překročila kvóty, které jí byly přiděleny pro určité populace nebo skupiny populací, provede Komise odpočty z kvót přidělených této zemi pro dané populace nebo skupiny populací v následujících letech.

               2.Jestliže odpočet podle odstavce 1 nelze provést z kvóty pro populace nebo skupiny populací, které byly jako takové přečerpány, protože daná kvóta pro populace nebo skupiny populací není pro dotyčnou třetí zemi dostupná v dostatečném množství, může Komise po konzultaci s dotyčnou třetí zemí provést odpočty v následujících letech z kvót pro jiné populace nebo skupiny populací, které jsou pro třetí zemi dostupné v téže zeměpisné oblasti nebo které mají odpovídající komerční hodnotu.

               Článek 38
                  Kontrola a prosazování práva

               1.Plavidlo třetí země, jež má oprávnění k rybolovu ve vodách Unie, musí dodržovat kontrolní pravidla upravující rybolovné činnosti plavidel Unie v rybolovné oblasti, v níž vyvíjí činnost.

               2.Plavidlo třetí země, jež má oprávnění k rybolovu ve vodách Unie, předkládá Komisi nebo subjektu jí určenému a případně i pobřežnímu členskému státu údaje, které plavidla Unie musí odesílat členskému státu vlajky podle nařízení Rady (ES) č. 1224/2009.

               3.Komise nebo subjekt jí určený odesílá údaje uvedené v odstavci 2 pobřežnímu členskému státu.

               4.Plavidlo třetí země, jež má oprávnění k rybolovu ve vodách Unie, na vyžádání předkládá Komisi nebo subjektu jí určenému zprávy pozorovatelů vypracované v rámci příslušných pozorovatelských programů.

               5.Pobřežní členský stát zaznamenává veškerá porušení předpisů, jichž se dopustila rybářská plavidla třetích zemí, spolu se souvisejícími sankcemi do vnitrostátního rejstříku podle článku 93 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009.

               6.Komise odesílá informace uvedené v odstavci 5 dotyčné třetí zemi, aby zajistila, že tato třetí země přijme odpovídající opatření.

               Odstavcem 1 nejsou dotčeny konzultace mezi Unií a třetími zeměmi. V tomto ohledu je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 44 za účelem provádění výsledku konzultací s třetími zeměmi o úpravě přístupu v právních předpisech Unie.

               HLAVA IV

                  Údaje a informace

               Článek 39
                  Rejstřík oprávnění k rybolovu Unie

               1.Komise zřídí a vede elektronický rejstřík oprávnění k rybolovu Unie, který se skládá jednak z veřejné, jednak ze zabezpečené části. Tento rejstřík musí:

               a)zaznamenávat veškeré informace uvedené v přílohách 1 a 2 a zobrazovat stav každého oprávnění v reálném čase;

               b)být využíván k výměně údajů a informací mezi Komisí a členským státem a

               c)být využíván pouze pro účely udržitelného řízení rybářských loďstev.

               2.Seznam oprávnění k rybolovu v rejstříku musí být veřejně přístupný a obsahovat všechny tyto informace:

               a)název a vlajku plavidla;

               b)typ oprávnění a

               c)čas a oblast rybolovné aktivity, k nimž se oprávnění váže (datum zahájení a ukončení; rybolovná oblast).

               3.Členský stát využívá rejstříku k předkládání oprávnění k rybolovu Komisi a údaje v něm aktualizuje v souladu s požadavky článků 12, 19, 23 a 27.

               Článek 40
                  Technické požadavky

               Výměna informací uvedená v hlavách II, III a IV probíhá v elektronické podobě. Komise může přijmout prováděcí akty k zavedení technických provozních požadavků na zaznamenávání, formátování a přenos informací uvedených ve výše citovaných hlavách, a to aniž jsou dotčena ustanovení směrnice 2007/2/ES
                  27
               . Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 45.

               Článek 41
                  Přístup k údajům

               Aniž je dotčen článek 110 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009, umožní členské státy nebo Komise přístup do zabezpečené části rejstříku oprávnění k rybolovu Unie uvedeného v článku 39 příslušným správním orgánům zapojeným do řízení rybářských loďstev.

               Článek 42
                  Správa údajů, ochrana osobních údajů a důvěrnost

               S údaji získanými podle tohoto nařízení se nakládá v souladu s články 109, 110, 111 a 113 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009, nařízením (ES) č. 45/2001, směrnicí 95/46/ES a s jejich vnitrostátními prováděcími normami.

               Článek 43
                  Vztahy s třetími zeměmi a regionálními organizacemi pro řízení rybolovu

               1.Jestliže členský stát obdrží informace od třetí země nebo regionální organizace pro řízení rybolovu, které jsou relevantní z hlediska účinného uplatňování tohoto nařízení, sdělí tyto informace ostatním dotčeným členským státům a Komisi nebo subjektu jí určenému, pokud mu to dovolují dvoustranné dohody s touto třetí zemí nebo pravidla dotyčné regionální organizace pro řízení rybolovu.

               2.Komise nebo subjekt jí určený může v rámci dohod o rybolovu uzavřených mezi Unií a třetími zeměmi, pod záštitou regionálních organizací pro řízení rybolovu či obdobných rybolovných organizací, jejichž je Unie smluvní stranou nebo nesmluvní spolupracující stranou, sdělit relevantní informace týkající se porušení pravidel tohoto nařízení nebo závažných porušení uvedených v čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1005/2008 a čl. 90 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009 ostatním stranám uvedených dohod nebo organizacím, a to s výhradou souhlasu členského státu, který informace poskytl, a v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.

               HLAVA V
                  Postup projednávání, výkon přenesené pravomoci a prováděcí opatření

               Článek 44
                  Výkon přenesené pravomoci

               1.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

               2.Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 2.

               3.Přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 2 mohou Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

               4.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

               5.Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 2 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nevysloví námitky, nebo pokud před uplynutím této lhůty uvědomí Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

               Článek 45
                  Postup projednávání ve výboru

               1.Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený článkem 47 nařízení (EU) č. 1380/2013. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

               2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

               3.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.

               HLAVA VI
                  ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

               Článek 46
                  Zrušení

               1.Nařízení (ES) č. 1006/2008 se zrušuje.

               2.Odkazy na ustanovení nařízení (ES) č. 1006/2008 se považují za odkazy na ustanovení tohoto nařízení.

               Článek 47
                  Vstup v platnost

               Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda

                     (1)
                  Nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 33).

                     (2)
                  Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).

                     (3)
                  Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1).

                     (4)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (5)
                  KOM(2011) 424 ze dne 13. července 2011.

                     (6)
                  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o vnější dimenzi společné rybářské politiky (2011/2318(INI)).

                     (7)
                  http://www.fao.org/fishery/ipoa-iuu/en.

                     (8)
                  COFI/2014/4.2 (článek 29).

                     (9)
                  Tamtéž (články 40 a 41).

                     (10)
                  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 404/2011 ze dne 8. dubna 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (Úř. věst. L 112, 30.4.2011, s. 1).

                     (11)
                  V článku 28.

                     (12)
                  Úř. věst. C , , s. .

                     (13)
                  Úř. věst. C , , s. .

                     (14)
                  Úř. věst. C , , s. .

                     (15)
                  Nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství, o změně nařízení (EHS) č. 2847/93 a (ES) č. 1627/94 a o zrušení nařízení (ES) č. 3317/94 (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 33).

                     (16)
                  Rozhodnutí Rady 98/392/ES ze dne 23. března 1998 o uzavření Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 a dohody ze dne 28. července 1994 o provedení části XI této úmluvy Evropským společenstvím (Úř. věst. L 179, 23.6.1998, s. 1).

                     (17)
                  Rozhodnutí Rady 98/414/ES ze dne 8. června 1998 týkající se ratifikace dohody o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací Evropským společenstvím (Úř. věst. L 189, 3.7.1998, s. 14).

                     (18)
                  Rozhodnutí Rady 96/428/ES ze dne 25. června 1996, kterým Společenství přijímá Dohodu k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři (Úř. věst. L 177/26, 16.7.1996, s. 24).

                     (19)
                  Rezoluce valného shromáždění Organizace spojených národů A/Res/66/288 ze dne 27. července 2012 o výsledku konference Rio+20 s názvem „Budoucnost, jakou chceme“.

                     (20)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (21)
                  Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1).

                     (22)
                  Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).

                     (23)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L008, 12.01.2001, s. 1).

                     (24)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).

                     (25)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

                     (26)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1026/2012 ze dne 25. října 2012 o některých opatřeních za účelem zachování populací ryb ve vztahu k zemím, které umožňují neudržitelný rybolov (Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 34).

                     (27)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 10.12.2015
            COM(2015) 636 final
            PŘÍLOHY

            návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady
            o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1006/2008
            {SWD(2015) 276 final}{SWD(2015) 279 final}

               Příloha 1
                  Seznam údajů, jež mají být poskytnuty za účelem vydání oprávnění k rybolovu

               * povinná pole (body 22 až 25 a 28 až 48 nemusí být vyplněny v případě, že informace mohou být automaticky staženy z rejstříku rybářského loďstva Unie podle čísla CFR nebo IMO)

                        I

                        ŽADATEL

                        1

                        Název hospodářského subjektu*

                        2

                        E-mail*

                        3

                        Adresa

                        4

                        Fax

                        5

                        Daňové číslo (SIRET, NIF...)*

                        6

                        Telefon

                        7

                        Jméno jednatele (podle ustanovení protokolu)*

                        8

                        E-mail*

                        9

                        Adresa

                        10

                        Fax

                        11

                        Telefon

                        12

                        Název sdružení nebo jméno jednatele zastupujícího hospodářský subjekt*

                        13

                        E-mail*

                        14

                        Adresa

                        15

                        Fax

                        16

                        Telefon

                        17

                        Jméno(a) velitele(velitelů)*

                        18

                        E-mail*

                        19

                        Státní příslušnost*

                        20

                        Fax

                        21

                        Telefon

                        II

                        IDENTIFIKACE PLAVIDLA, TECHNICKÉ VLASTNOSTI A VYBAVENÍ

                        22

                        Název plavidla*

                        23

                        Stát vlajky*

                        24

                        Datum, kdy plavidlo přešlo pod stávající vlajku*

                        25

                        Vnější označení*

                        26

                        Číslo IMO (UVI)*

                        27

                        Číslo CFR*

                        28

                        Mezinárodní rádiová volací značka (IRCS)*

                        29

                        Frekvence rádiového volání*

                        30

                        Číslo satelitního telefonu

                        31

                        MMSI*

                        32

                        Rok a místo postavení*

                        33

                        Předchozí vlajka a datum nabytí (je-li použitelné)*

                        34

                        Materiál trupu plavidla ocel / dřevo / polyester / jiný*

                        35

                        Transpondér VMS*

                        36

                        Model*

                        37

                        Sériové číslo*

                        38

                        Verze softwaru*

                        39

                        Satelitní operátor*

                        40

                        Název výrobce VMS

                        41

                        Celková délka plavidla*

                        42

                        Šířka plavidla*

                        43

                        Ponor*

                        44

                        Prostornost (v GT)*

                        45

                        Výkon hlavního motoru (kW)*

                        46

                        Typ motoru

                        47

                        Značka

                        48

                        Sériové číslo motoru*

                        III

                        KATEGORIE RYBOLOVU, PRO NÍŽ JE POŽADOVÁNO OPRÁVNĚNÍ K RYBOLOVU

                        49

                        Kód FAO pro typ plavidla*

                        50

                        Kód FAO pro druh lovného zařízení*

                        53

                        Kód FAO pro rybolovné oblasti*

                        54

                        Rybolovné divize – FAO nebo pobřežní stát*

                        55

                        Přístav(y) vykládky

                        56

                        Přístav(y) překládky

                        57

                        Kód FAO pro cílový druh nebo kategorie rybolovu (SFPA)*

                        58

                        Požadované období oprávnění (počáteční a konečné datum)

                        59

                        Registrační číslo RFMO* (je-li známo)

                        60

                        Datum zařazení do registru RFMO* (je-li známo)

                        61

                        Maximální celkový počet členů posádky*:

                        62

                        Z [PARTNERSKÁ ZEMĚ]:

                        63

                        Z AKT:

                        64

                        Způsob konzervace/zpracování ryb na palubě*: Čerstvé ryby / chlazení / zmrazení / rybí moučka / olej / porcování

                        65

                        Seznam podpůrných plavidel: název / číslo IMO / číslo CFR

                        IV

                        NÁJEM

                        66

                        Plavidlo provozované v rámci nájemní dohody*: Ano / Ne

                        67

                        Druh nájemní dohody

                        68

                        Období nájmu (počáteční a konečné datum)*

                        69

                        Rybolovná práva (tuny) přidělená plavidlu v rámci nájmu*

                        70

                        Třetí země přidělující plavidlu v nájmu rybolovná práva*

               Přílohy (seznam dokumentů):

               Příloha 2
                  Seznam údajů, jež mají být poskytnuty o podpůrném plavidlu, které pomáhá rybářskému plavidlu popsanému v příloze 1

               * povinná pole (body 22 až 25 a 28 až 33 nemusí být vyplněny v případě, že informace mohou být automaticky staženy z rejstříku rybářského loďstva Unie podle čísla CFR)

                        I

                        PROVOZOVATEL PODPŮRNÉHO PLAVIDLA

                        1

                        Název hospodářského subjektu*

                        2

                        E-mail*

                        3

                        Adresa

                        4

                        Fax

                        5

                        Daňové číslo (SIRET, NIF...)*

                        6

                        Telefon

                        7

                        Jméno jednatele (podle ustanovení protokolu)*

                        8

                        E-mail*

                        9

                        Adresa

                        10

                        Fax

                        11

                        Telefon

                        12

                        Název sdružení nebo jméno jednatele zastupujícího hospodářský subjekt*

                        13

                        E-mail*

                        14

                        Adresa

                        15

                        Fax

                        16

                        Telefon

                        17

                        Jméno(a) velitele(velitelů)*

                        18

                        E-mail*

                        19

                        Státní příslušnost*

                        20

                        Fax

                        21

                        Telefon

                        II

                        IDENTIFIKACE PODPŮRNÉHO PLAVIDLA, TECHNICKÉ VLASTNOSTI A VYBAVENÍ

                        22

                        Název plavidla*

                        23

                        Stát vlajky*

                        24

                        Datum, kdy plavidlo přešlo pod stávající vlajku*

                        25

                        Vnější označení*

                        26

                        Číslo IMO (UVI)*

                        27

                        Číslo CFR (pro plavidla Unie, je-li známo)*

                        28

                        Mezinárodní rádiová volací značka (IRCS)*

                        29

                        Frekvence rádiového volání*

                        30

                        Číslo satelitního telefonu

                        31

                        MMSI*

                        32

                        Rok a místo postavení

                        33

                        Předchozí vlajka a datum nabytí (je-li použitelné)*

                        34

                        Materiál trupu plavidla ocel / dřevo / polyester / jiný

                        35

                        Transpondér VMS

                        36

                        Typ

                        37

                        Sériové číslo

                        38

                        Verze softwaru

                        39

                        Satelitní operátor

                        40

                        Název výrobce VMS

                        41

                        Celková délka plavidla

                        42

                        Šířka plavidla

                        43

                        Ponor

                        44

                        Prostornost (v GT)

                        45

                        Výkon hlavního motoru (kW)

                        47

                        Typ motoru

                        48

                        Značka

                        49

                        Sériové číslo motoru

                        III

                        INFORMACE O PODPOROVANÝCH RYBOLOVNÝCH ČINNOSTECH

                        50

                        Kód FAO pro rybolovné oblasti

                        51

                        Rybolovné divize – FAO

                        52

                        Kód FAO pro cílový druh

                        53

                        Registrační číslo RFMO*

                        54

                        Datum zařazení do registru RFMO*

               Přílohy (seznam dokumentů):