				|

		52013PC0812

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích /* COM/2013/0812 final - 2013/0398 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Produkce zemědělských a
potravinářských produktů a obchod s nimi jsou pro Evropskou unii
velmi významnou činností. Se zhruba 18 % světového vývozu a 20 %
světového dovozu se Unie se Spojenými státy dělí o místo prvního
dovozce a vývozce zemědělských produktů. V rámci evropského
zpracovatelského průmyslu stojí potravinářství zcela v první
řadě, neboť vytváří 13,5  % pracovních míst a
přispívá 12,9 % obratu.  Toto průmyslové odvětví tvoří
310 000 podniků, z nichž 99,1 % patří mezi malé a střední
podniky[1].
Během let se toto evropské průmyslové odvětví zaměřilo
na jakost a přidanou hodnotu a nabízelo zpracované produkty, jež byly v
Evropě i ve světě stále více oceňovány. Tyto produkty
představují více než dvě třetiny celkových
zemědělských vývozů EU a přitom nabízejí značné
možnosti dalšího rozvoje.
Je zásadní, aby si evropské
zemědělství a potravinářský průmysl, jenž je na něm
značně závislý, zachovaly a zvýšily svou konkurenceschopnost a podíl
na trhu, a to jak na trhu vnitřním, tak v oblasti vývozu. V této
souvislosti je však nezbytné, aby EU dodržela závazky, jež přijala v rámci
svých mezinárodních obchodních vztahů.  Evropské
zemědělství se však dnes musí vypořádávat s mnohem
konkurenčnějším prostředím, zejména z důvodu globalizace
trhů. Tato tendence by se měla udržet i v následujících letech a
případně vyústit v uzavření jednání o rozvojovém programu z Dohá
a bilaterálních a regionálních dohod, o nichž se vedou jednání. I když uvedené
dohody často vzbuzují obavy, mohou nabídnout tomuto odvětví i velké
příležitosti.
Přesto si na vnitřním trhu pouze
malá menšina evropských spotřebitelů uvědomuje, jaké úsilí
museli evropští zemědělci vynaložit, aby dodávali produkty vysoké
jakosti, zdraví nezávadné a nepředstavující nebezpečí. Pouze 14 %
Evropanů je obeznámeno s logem produktů, jimž bylo uděleno
chráněné označení původu (CHOP) či chráněné
zeměpisné označení (CHZO), která představují základní evropské
systémy jakosti vytvořené Unií. Rovněž v oblasti vývozu je pro
odvětví tvořené především malými a středními podniky
(dokonce i mikropodniky) úsilí o investice do marketingu a uvádění
produktů na vzdálené trhy skutečnou výzvou.
Tato situace je pro evropské
zemědělce rozhodně výzvou, ale otevírá rovněž perspektivy,
jež je třeba účinným způsobem doplnit, a to zejména o nástroje
Společné zemědělské politiky.  Úspěch evropského
zemědělství bude totiž záviset na jeho schopnosti zvýšit svůj
podíl na trhu a umožnit vysoce konkurenčnímu potravinářskému
odvětví  zachovat si významné místo v rámci hospodářství a
obchodu EU.
V této souvislosti je zapotřebí moderní a
ambiciózní propagační politika, jež bude čerpat z propagačních
programů uskutečněných do současné doby a která
představuje další etapu v modernizaci Společné zemědělské
politiky. Cílem je podpořit odvětví zemědělství, a to
především malé a střední podniky a organizace producentů, jež
jsou základem tohoto odvětví, aby mohly významně a dynamicky
přispět k hospodářskému růstu v celé Unii, zejména ve
venkovských oblastech. Za tímto účelem je nezbytné reformovat
propagační politiku ve prospěch jejích příjemců (organizace
producentů, oborové a mezioborové organizace, organizace na vnitrostátní a
evropské úrovni), tj. vybavit ji dodatečnými prostředky a
začlenit do ní odlišné přístupy jak pro vnitřní trh, tak pro
trhy třetích zemí.
Financování tohoto návrhu, v němž se
předpokládá postupné, avšak výrazné navýšení rozpočtu na
propagační opatření, bude zajištěno v rámci částek, jež
jsou již pro Společnou zemědělskou politiku EU na období let
2014–2020 stanoveny. Tyto náklady se odhadují na základě možností, jež se
naskytují v třetích zemích a vyplývají z rostoucí poptávky, jako
např. v Asii, kde se do roku 2050 očekává jen v případě
členských států ASEAN[2]
zvýšení zemědělských dovozů o více než 17 miliard dolarů[3].
Vedle rostoucí poptávky zejména na
rozvíjejících se trzích, jež jsou již dnes pro vývozy zemědělských
produktů a potravinářských výrobků z EU klíčové, se bude
náš přístup na trh celkově zlepšovat, neboť mnoho probíhajících
obchodních jednání spěje k závěru. V rámci probíhajících vyjednávání
dohod o volném obchodu jsou zastoupeny trhy, jejichž současná hodnota pro
evropské zemědělsko-potravinářské odvětví představuje
zhruba 35 miliard EUR ročně. Zrychlení poptávky a liberalizace podstatné
části obchodu prostřednictvím těchto jednání
pravděpodobně přinese velmi výrazné zvýšení tohoto údaje.
Např. do roku 2027 by ambiciózní dohoda o volném obchodu se Spojenými
státy mohla zvýšit zemědělské vývozy EU o přibližně 15 %
(více než 1,7 miliardy EUR ročně) a vývozy zpracovaných
zemědělských produktů o 45 % (více než 13,4 miliardy EUR
ročně)[4].
V případě ambiciózní dohody o volném obchodu s Japonskem by se z
dlouhodobého pohledu zemědělsko–potravinářské vývozy zvýšily o
137 % (více než 5,9 miliardy EUR ročně)[5].
Pro evropské
zemědělsko–potravinářské odvětví se tedy jedná o
strategickou a strukturující příležitost, jíž je třeba se díky
ambiciózní a inovativní politice chopit i vzhledem k zásadní úloze, kterou v
tomto odvětví mají evropské malé a střední podniky. Tyto podniky
potřebují podporu, odborné poradenství a povzbuzení k tomu, aby této velké
příležitosti využily. K tomu je nutná široce rozkročená veřejná
politika odpovídající významu této příležitosti. Díky částkám
uvedeným v tomto návrhu bude v příštích letech možné tuto politiku
důvěryhodným způsobem provádět.
Obecné souvislosti
Společná zemědělská politika
(SZP) umožňuje využít a zhodnotit potenciál evropského
zemědělského a potravinářského odvětví. Probíhá reformní
proces, díky kterému tato politika po roce 2013 plně přispěje k
naplňování strategie Evropa 2020: strategie pro zaměstnanost a
inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Je
třeba podporovat zemědělství jako zdroj bezpečných
potravin, udržitelného využívání přírodních zdrojů a dynamického
rozvoje venkovských oblastí. Zároveň je nezbytné reformovat
informační a propagační opatření týkající se
zemědělských produktů, která jsou jedním z nástrojů SZP.
Jedním z nástrojů SZP je evropská politika propagace
zemědělských produktů, jež musí sledovat cíle reformy SZP s
výhledem do roku 2020, a zejména cíl posílit konkurenceschopnost evropského
zemědělství jak na vnitřním trhu, tak na trzích třetích
zemí, a zaměřit se na tyto specifické úkoly:
–
Zvýšit povědomí spotřebitelů o
kvalitě evropských zemědělských produktů,
–
rozvíjet a otvírat nová odbytiště na trzích
pro evropské zemědělské produkty na vnitřním trhu a na trzích
třetích zemí,
–
Zvýšení účinnosti a účelnosti SZP.
Podpora Unie týkající se informování o
zemědělských produktech a jejich propagace se v rámci SZP
postupně rozvíjela. Před rokem 2000 byla informační a
propagační opatření stanovována na úrovni odvětví. V roce 2000
byla odvětvová opatření začleněna do horizontálního režimu.
V letech 2000 až 2007 se tyto činnosti řídily dvěma různými
nařízeními, přičemž jedno se týkalo vnitřního trhu a druhé
se zaměřovalo na trhy ve třetích zemích[6]. Od roku 2008 byly oba
přístupy sloučeny do jednoho horizontálního režimu (nařízení
Rady (ES) č. 3/2008[7]
a nařízení Komise (ES) č. 501/2008[8]),
aniž by v obsahu došlo k výrazným změnám.
Cíle návrhu
Cílem tohoto návrhu je umožnit realizaci
informačních a propagačních opatření na vnitřním trhu a ve
třetích zemích, jež jsou pro odvětví zemědělství nezbytná,
aby se vypořádalo s mnoha výzvami, před nimiž v souvislosti se
zvyšující se konkurencí a otevíráním nových trhů stojí. Úspěch
evropského zemědělství bude záviset na jeho schopnosti zvýšit
svůj podíl na trhu a umožnit vysoce konkurenčnímu
potravinářskému odvětví (dodavatelský řetězec tvoří 6
% hrubého domácího produktu (HDP) Unie) zachovat si významné místo v rámci
hospodářství a obchodu Unie.
Opatření budou úzce spjata s evropskou
propagační a informační strategií, v níž jsou stanoveny priority o
trzích a produktech nebo sděleních, jež mají být zhodnoceny
(například produkty s vysokou přidanou hodnotou), přičemž
je třeba zohlednit jednání o dohodě o volném obchodu a vedoucí trhy,
a předejít tak rozdrobení a rozptýlení prostředků. Od tohoto
návrhu se očekává vyváženost opatření zaměřených na
třetí země.
K zvýšení počtu opatření a jejich
kvality je třeba v souladu s reformou SZP do roku 2020, jež
zemědělce podněcuje ke strukturalizaci, otevřít režim novým
příjemcům, jako např. organizacím producentů.
Je rovněž třeba usilovat o lepší
zhodnocení investic na tato opatření a přísně vymezit rámec pro
možnosti uvádět původ produktů nebo ochranné známky pro
osvětlení obecného hlavního sdělení se zaměřením na
inherentní vlastnosti evropských zemědělských produktů.
Programy, jež hospodářské subjekty z
různých členských států předložily, mají pro evropskou
přidanou hodnotu zásadní přínos, zhodnocují rozmanitost evropských
zemědělských produktů a budou v rámci reformy podporovány.
Iniciativy Komise, jako např. obchodní
mise na vysoké úrovni či účasti na veletrzích s mezinárodním dosahem,
usnadňují otevírání nových trhů pro evropské zemědělské
produkty.
V návrhu se předpokládá rozvoj nových
podpůrných technických služeb pro zúčastněné strany s cílem
napomoci výměně informací o informačních a propagačních
opatřeních nebo o osvědčených postupech a rozvíjet jejich
odborné znalosti.
Kromě jiného se zaměřuje na
zjednodušení řízení informační a propagační politiky. Navrhuje
se v něm, aby Komise byla v řízení programů týkajících se více
členských států aktivnější s cílem tyto programy snáze
vytvářet a uskutečňovat. Musí být objasněna příslušná
úloha členských států a Komise při sledování a kontrole
opatření s cílem vyhnout se překrývání a zdlouhavosti
postupů. Proto se navrhuje, aby výběr byl přenechán
výhradně Komisi.
U každého opatření bude systematicky
hodnocen jeho dopad, aby se potvrdilo, že stanovených cílů bylo dosaženo.
Bude vypracován rámec pro hodnocení s cílem měřit plnění
propagační politiky pomocí společného souboru ukazatelů
týkajících se jejích strategických cílů, a to v souladu se společným
rámcem pro monitorování a hodnocení SZP.
Přidaná hodnota EU
Zemědělská politika je politikou
evropského významu. Nežli mít 28 zemědělských politik, využívají
členské státy společně svých zdrojů a provádějí
evropskou politiku se společným rozpočtem.
Zemědělství je jediné odvětví, jež se řídí společnou
politikou a pro které jsou společná pravidla, včetně pravidel
pro propagaci, stanovena ve Smlouvě. Probíhající reforma SZP se musí
promítnout do všech nástrojů, kterými disponuje.
Zejména na jednotném trhu bude opatření
na úrovni EU významným hybným impulsem pro: a) snazší zavádění obecných
informačních programů, které členské státy a podniky pro jejich
povahu uskutečňují v malé míře a v souvislosti s
hospodářskou krizí ještě méně v současné době a b)
provádění programů týkajících se více členských států, jež
slouží jako zdroj pro výměnu zkušeností mezi členskými státy a
umožňují dosahovat úspor.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Konzultace zúčastněných stran
Zúčastněné strany byly v široké
míře konzultovány. Zelená kniha, kterou Komise vydala dne 14.
července 2011, zahájila diskusi, jejíž výsledky byly oznámeny během
konference o propagaci uspořádané polskou stranou během jejího
předsednictví Evropské unie v listopadu 2011. Rada na svém zasedání
přijala závěry týkající se zelené knihy v prosinci 2011. Evropský
parlament přijal dne 20. listopadu 2012 usnesení poté, co Komise k
problematice přijala sdělení. V rámci zasedání poradního výboru
zabývajícího se propagací a ve skupině odborníků pro zjednodušení SZP
proběhly v březnu 2012 rovněž konzultace.
Hodnocení stávajícího režimu
Hodnocení, které si Evropská komise objednala
a jež vypracoval externí poradce, bylo zveřejněno v lednu 2012. Vedle
toho, že přináší globální a nezávislé hodnocení stávajícího režimu,
posuzuje vhodnost a účinnost informační a propagační politiky EU
pro zemědělské produkty s ohledem na cíle stanovené v nařízení
Rady (ES) č. 3/2008 a její soulad s ostatními propagačními
opatřeními, jež se v rámci SZP uplatňují. Období, kdy se
prováděly analýzy, se vztahuje na roky 2002 až 2010.
Posouzení dopadů
Posouzení dopadů na základě
zhodnocení stávajícího politického rámce na jedné straně a analýzy
budoucích úkolů a potřeb na straně druhé posuzuje a srovnává
dopad tří alternativních scénářů. Tyto scénáře reformy byly
vypracovány na základě tří faktorů, jež vzešly z veřejné
diskuse a z postojů, které přijaly různé zúčastněné strany.
Jedná se o trh(y), na který (které) se zaměřuje pozornost, existenci
či neexistenci evropské propagační strategie a pravidla týkající se
soukromých obchodních značek a původu produktů. Jako
příspěvek do rozhodovacího procesu byly vypracovány tři
scénáře:
•           scénář „vylepšený status quo“
se týká omezené úpravy propagační politiky. Uznává přidanou hodnotu
propagační politiky a usiluje o nápravu zjištěných nedostatků s
cílem politiku zjednodušit a zpřístupnit, umožnit příjemcům, aby
co nejlépe využili nabízených nástrojů, a poskytnout jim
patřičnou technickou podporu.
•           „cílený“ scénář jde nad rámec
způsobů, jež nabízí scénář „vylepšený status quo“. Je více
zaměřen na propagační opatření na vnitřním i
vnějším trhu, pro něž je třeba vypracovat a uvést do praxe strategii.
Napomáhá rovněž spolupráci mezi hospodářskými subjekty z různých
členských států (předpokládá přímé řízení
programů týkajících se více členských států). Díky strategii
bude kromě jiného možné rozšířit počet produktů a témat
způsobilých pro zařazení do režimu propagace. V tomto scénáři se
navrhuje lepší využití označení původu produktů a ochranných
známek (např. známky „na páscích“).
•           scénář „výhradně
třetí země“ si činí stejné ambice, pokud jde o účinnost
politiky, jako „cílený“ scénář, ale propagační opatření
řízená přímo Komisí soustřeďuje výhradně na třetí
země, přičemž dodržuje strategii výběru. Zlepšení navržená
ve scénáři „vylepšený status quo“ jsou do tohoto scénáře zahrnuta.
Vedle obecné propagace by pro režim byly způsobilé obchodní aktivity
týkající se soukromých individuálních známek a mohl by být rozšířen seznam
způsobilých produktů a témat.
Zatímco scénář „vylepšený status quo“ se
jeví jako příliš málo zaměřený na opatření s vysokou
přidanou hodnotou pro Evropskou unii a scénář „výhradně
třetí země“ příliš odvážný vzhledem k nízké úrovni povědomí
o zemědělských produktech v Evropě, z posouzení dopadů
vyplývá, že „cílený“ scénář je nejvyváženější pro definici rámce
režimu propagace, jež by byl více zaměřen na potřeby
hospodářského růstu zemědělských odvětví a trhů a
zároveň by zvyšoval úroveň znalostí evropských spotřebitelů
vzhledem k neustále širším možnostem výběru produktů.
3.           Řízení režimu
V současné době režim podléhá
sdílenému řízení (základní výdaje jsou vázány na provádění
programů) a přímému řízení (informační a propagační
opatření z podnětu Komise). Na základě tohoto nařízení by
se měl obecně a výrazně zvýšit počet provedených
opatření, a měly by tak být navýšeny výdaje jak na sdílené
řízení, tak na řízení přímé. Významně by se zvýšil podíl
opatření řízených přímo, jenž vyplývá z převedení
programů týkajících se více členských států na tento model
řízení, a to s cílem napomoci jejich provádění.
Na základě rozboru efektivnosti
nákladů se v souladu s článkem 62 nařízení (EU, Euratom) č.
966/2012 Evropského parlamentu a Rady[9]
může Komise rozhodnout svěřit všechny úkoly spojené s
řízením programu nebo jejich část výkonné agentuře. Komise ve
svém sdělení „Rozpočet pro Evropu 2020“[10] navrhla využít možnosti a ve
větší míře se obracet na stávající výkonné agentury.
V této souvislosti a v souladu s ustanoveními
čl. 3 odst. 4 nařízení Rady[11]
(ES) č. 58/2003 a v souladu s čl. 6 písm. g) nařízení (EU)
č. xxx/xxxx týkajícího se o financování, řízení a sledování SZP[12] [horizontální nařízení o
SZP] Komise zamýšlí externě zajistit některé úkoly týkající se
přímé správy informačních a propagačních programů, zejména
v případě programů týkajících se více členských států,
a rovněž posuzování návrhů jednoduchých programů u stávající
výkonné agentury se záměrem poskytnout služby vyšší kvality a více
zviditelnit EU, pokud jde o informační a propagační opatření na
podporu zemědělských produktů.
4.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Právní základ
Tento návrh se zakládá na
článcích 42 a 43 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Zásady subsidiarity a proporcionality
·      Zásada subsidiarity
Propagační a informační politika EU
užitečně doplňuje a posiluje opatření členských
států a zlepšuje zejména vnímání produktů spotřebiteli v EU a ve
třetích zemích, zvláště pokud jde o jakost, výživovou hodnotu,
bezpečnost potravin a metody produkce. Podporou otevírání nových
odbytišť ve třetích zemích může mít tato činnost
zároveň multiplikační vliv na vnitrostátní či soukromé
iniciativy.
Návrh spadá do sdílené pravomoci mezi EU a
členskými státy a je v souladu se zásadou subsidiarity.
·      Zásada proporcionality
Protože se zvyšuje liberalizace obchodu
včetně obchodu se zemědělskými produkty a potravinami,
stává se stále důležitější obchodní výměna mezi členskými
státy EU a třetími zeměmi. V této souvislosti a s ohledem na
skutečnost, že SZP je orientována na trhy, je nařízení týkající se
informačních a propagačních opatření na podporu
zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích
zemích klíčovým nástrojem, který je v souladu s novým rámcem dohody WTO o
zemědělství.
Na EU také přirozeně připadá
úkol podporovat vysoké standardy kvality zemědělských produktů z
EU a podněcovat společné propagační programy, jež zahrnují více
než jednu zemi EU nebo více než jedno zemědělské odvětví.
Návrh je v souladu se zásadou
proporcionality.
5.           DOPAD NA ROZPOČET
Ve srovnání se současnou situací se v
návrhu počítá s postupným, avšak výrazným navýšením rozpočtu
určeného na informační a propagační opatření na podporu
zemědělských produktů (z 61,5 milionu EUR v rozpočtu na rok
2013 až na 200 milionů EUR v roce 2020). Podrobné údaje o finančním
dopadu návrhu jsou ve finančním výkazu.
Návrh týkající se víceletého finančního
rámce na roky 2014–2020 zahrnuje v případě prvního pilíře SZP
částky přímých plateb a výdaje související s tržními
opatřeními.  Komise z preventivních důvodů zohlednila
závěry zasedání Evropské rady ze dne 8. února 2013 týkající se víceletého
finančního rámce. Pokud bude přijato nařízení o víceletém
finančním rámci, budou informační a propagační opatření
financována v rámci částek odsouhlasených Evropskou radou.
2013/0398 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
o informačních a propagačních
opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním
trhu a ve třetích zemích
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek  42 a čl.  43
odst.  2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního
výboru[13],

s ohledem na stanovisko Výboru
regionů[14],
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Podle nařízení Rady (ES)
č. 3/2008[15]
může Unie uskutečňovat informační a propagační
opatření na vnitřním trhu a na trzích třetích zemí pro
některé zemědělské produkty a metody jejich produkce, jakož i
potravinářských výrobků vyrobených ze zemědělských
produktů.
(2)       Cílem těchto
opatření je posílit konkurenceschopnost evropského zemědělství
jak na vnitřním trhu, tak na trzích třetích zemí, a zvýšit
povědomí spotřebitelů o kvalitě evropských
zemědělských produktů a potravinářských výrobků
vyrobených ze zemědělských produktů Unie, jakož i rozvíjet a
otvírat nová odbytiště na trzích. Opatření užitečně
doplňují a posilují opatření prováděná členskými státy.
(3)       Vzhledem k nabyté zkušenosti
a k výhledům vývoje odvětví zemědělství a trhů
uvnitř Unie i mimo ni je třeba režim stanovený nařízením (ES)
č. 3/2008 revidovat a učinit jej účinnějším a soudržnějším.
Nařízení (ES) č.  3/2008 by proto mělo být zrušeno a nahrazeno
novým nařízením.
(4)       Při dodržení pravidel
hospodářské soutěže se musejí opatření zaměřená na
vnitřní trh omezit na informační opatření o specifičnostech
metod zemědělské produkce v Unii, nebo o tématech, která jsou pro
Unii významná, jako např. evropské režimy jakosti stanovené v
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012[16].
(5)       Je třeba rovněž
stanovit opatření týkající se zhodnocení pravosti produktů z Unie s
cílem zlepšit povědomí spotřebitelů o kvalitách pravých
produktů ve srovnání s napodobeninami a padělky, což jak v Unii, tak
ve třetích zemích výrazně přispěje k tomu, že lidé budou
znát symboly, označení a zkratky prokazující, že produkt je zařazen
do evropských režimů jakosti stanovených nařízením (EU) č.
1151/2012.
(6)       Z Unie se vyvážejí
především konečné zemědělské produkty, mezi nimiž jsou
zemědělské produkty, jež nejsou uvedeny v příloze I Smlouvy o
fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). V souladu s ostatními režimy
Společné zemědělské politiky (dále jen „SZP“), jako např.
evropskými režimy jakosti, je tedy třeba informační a propagační
režim rozšířit na některé potravinářské výrobky vyrobené ze
zemědělských produktů a při tom již stanovovat mechanismy,
jež budou pro tyto produkty vhodné.
(7)       Informace o vínech
produkovaných v Unii a jejich propagace je jedním z nejvýznamnějších
programů pomoci vinařství, které byly v rámci SZP stanoveny. V důsledku toho je
třeba omezit způsobilost vína pro informační a propagační
opatření v rámci stávajícího režimu výhradně pro případ, kdy je
víno součástí jiného zemědělského nebo potravinářského
produktu.
(8)       V období let 2001 až 2011
bylo pouze 30 % rozpočtu určeného na informační a
propagační opatření podle nařízení (ES) č. 3/2008
směřováno na trhy třetích zemí, přestože tyto trhy nabízejí
nezanedbatelný potenciál růstu. Je třeba stanovit zvláštní postupy,
jak podnítit realizaci většího počtu informačních a
propagačních opatření na podporu zemědělských produktů
Unie ve třetích zemích, zejména zvýšením finanční podpory,
přičemž cílem by mělo být dosáhnout 75  % odhadovaných
výdajů.
(9)       Aby bylo zaručeno, že
uskutečněná informační a propagační opatření jsou
účinná, měla by být začleněna do rámce informačních a
propagačních programů. Tyto programy doposud předkládaly oborové
nebo mezioborové organizace. Pro zvýšení počtu a kvality navržených
opatření je třeba rozšířit okruh příjemců na
organizace producentů. Komise navíc musí mít možnost tyto programy
doplňovat tím, že uskuteční opatření z vlastního podnětu,
zejména proto, aby přispěla k otevření nových trhů.
(10)     Informační a
propagační opatření, jež Unie spolufinancuje, musí představovat
specifický evropský rozměr. Za tímto účelem a s cílem zamezit
rozptýlení prostředků a více zviditelnit Evropu prostřednictvím
propagačních a informačních opatření na podporu
zemědělských produktů je třeba stanovit, že se vypracuje
pracovní program vymezující strategické priority těchto opatření,
pokud jde o obyvatelstvo, produkty, témata nebo trhy, na něž je třeba
se zaměřit, jakož i vlastnosti informačních a propagačních
sdělení. Komise zohlední zejména převažující postavení malých a
středních podniků v zemědělsko-potravinářském
odvětví. Jedná se o odvětví, která využívají výjimečných
opatření stanovených v článcích 154, 155 a 156 nařízení
[Evropského parlamentu a Rady] (EU) XXX/20… ze dne..., kterým se stanoví
společná organizace trhů se zemědělskými produkty
(„nařízení o jednotné společné organizaci trhů“) (KOM(2011)
626)] a dohod o volném obchodu v rámci obchodní politiky Evropské unie v
případě opatření zaměřených na třetí země.
(11)     S cílem zajistit účinné
provádění propagačních a informačních opatření je
třeba, aby se jím zabývaly patřičně vybrané
provádějící subjekty.
(12)     Je nezbytné, aby Komise vedle
propagačních a informačních opatření rozvíjela a koordinovala
služby technické podpory na evropské úrovni, a to s cílem napomáhat
subjektům při účasti na spolufinancovaných programech, při
realizaci účinných kampaní nebo při rozvoji jejich vývozních aktivit.
(13)     Propagační a
informační opatření na podporu zemědělských produktů
spolufinancovaná Unií nejsou zaměřena na určité obchodní
značky ani na určitý zvláštní původ. Nicméně označení
značek nebo původu může být hybným impulsem v rámci propagačních
opatření, zejména ve třetích zemích. Při dodržení zvláštních
podmínek, jež je třeba stanovit, a zejména práv ochrany průmyslového
vlastnictví je tedy vhodné mít možnost obchodní značky a původ více
zviditelňovat, a při tom zachovávat patřičnou vyváženost s
propagací obecných sdělení, jež jsou zaměřena na inherentní
vlastnosti zemědělských a potravinářských výrobků
vyrobených ze zemědělských produktů Unie.
(14)     Unie usiluje o zjednodušení
pravidel SZP. Takový přístup je rovněž třeba uplatnit v
případě nařízení o informačních a propagačních
opatřeních na podporu zemědělských produktů. Zejména je
třeba zrevidovat zásady správy a řízení propagačních a
informačních programů s cílem je zjednodušit a umožnit Komisi, aby
vypracovala pravidla a postupy, jimiž se bude řídit předkládání a
výběr návrhů programů.
(15)     Spolupráce mezi
hospodářskými subjekty různých členských států
významně přispívá k zvyšování evropské přidané hodnoty a
k většímu zviditelnění rozmanitosti evropských
zemědělských produktů. Bez ohledu na prioritu, jež byla dána
programům, které společně vypracovaly navrhující organizace z
různých členských států, tvořily tyto programy v letech
2001–2011 pouze 16  % rozpočtu určeného na základě
nařízení (ES) č. 3/2008 na informační a propagační
opatření. Na základě tohoto zjištění je vhodné přijmout
nová ustanovení týkající se zejména správy rozpočtu, aby se překonaly
stávající obtíže, které vznikly při provádění.
(16)     Měla by být stanovena
kritéria pro financování těchto opatření. Unie by obecně
měla nést pouze část nákladů na programy, aby odpovědnost
nesly zúčastněné navrhující subjekty. Některé správní a
personální náklady, jež nejsou spojeny s výkonem SZP, tvoří nedílnou
součást informačních a propagačních opatření a budou moci
být způsobilé pro financování z prostředků Unie.
(17)     Každé opatření musí
podléhat sledování a hodnocení s cílem zlepšit jeho kvalitu a prokázat jeho
účinnost. V této souvislosti je třeba vypracovat seznam
ukazatelů a posoudit dopad propagační politiky ve vztahu k jejím
strategickým cílům. Je vhodné, aby Komise stanovila rámec sledování a hodnocení
této politiky v souladu se společným rámcem pro sledování a hodnocení SZP.
(18)     Aby se zajistila soudržnost a
účinnost opatření stanovených v tomto nařízení, jakož i
řádná správa a účelné využívání finančních prostředků
Unie, je vhodné Komisi pověřit možností přijímat akty v souladu
s článkem  290 Smlouvy, pokud jde o zvláštní podmínky
zviditelnění obchodní značky, označení původu
produktů, kritéria způsobilosti navrhujících subjektů, podmínky
výběrových řízení pro výkonné subjekty, jakož i podmínky, podle nichž
navrhující subjekt může být oprávněn sám uskutečňovat
některé části programu a konečně zvláštní podmínky
způsobilosti nákladů na informační a propagační
opatření v případě jednoduchých programů. Je obzvláště
důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla
odpovídající konzultace, a to i s externími odborníky. Při
přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by
Komise měla zajistit souběžné, včasné a vhodné předávání
příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
(19)     V zájmu usnadnění
bezproblémového přechodu ze systému stanoveného nařízením  (ES)
č.  3/2008 na systém stanovený tímto nařízením by na Komisi
měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s
článkem  290 Smlouvy, pokud jde o stanovení přechodných
ustanovení.
(20)     V zájmu zajištění
jednotných podmínek pro provedení tohoto nařízení by Komisi měly být
svěřeny prováděcí pravomoci s cílem přijmout prováděcí
akty týkající se pracovního programu, v němž jsou stanoveny strategické
priority, výběr jednoduchých programů, způsoby provádění,
sledování a kontroly jednoduchých programů, pravidla pro uzavírání smluv o
provedení jednoduchých programů vybraných na základě tohoto
nařízení, jakož i společný rámec pro hodnocení dopadu programů.
Tyto pravomoci by měly být prováděny v souladu s nařízením
Evropského parlamentu a Rady[17]
(EU) č.  182/2011.
(21)     V zájmu většího souladu
mezi různými propagačními opatřeními spadajícími do prvního
pilíře SZP je vhodné, aby stávající informační a propagační
opatření v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.…/20…
[KOM(2011) 626][18]
byla slučitelná se strategickými prioritami, jež je třeba na
základě tohoto nařízení na horizontální úrovni vymezit.
(22)     Vzhledem k existujícímu
propojení mezi propagační politikou a jinými nástroji SZP může být
cílů tohoto opatření dosaženo účinněji na úrovní Unie, a to
díky víceleté záruce finančních prostředků Unie a jejich
soustředění na zřetelně vymezené priority. Toto
nařízení je proto v souladu se zásadou subsidiarity podle čl. 5
odst. 3 Smlouvy o Evropské unii. Vzhledem k tomu, že je oblast
působnosti tohoto nařízení omezena tím, co je nezbytné pro dosažení
cílů, dodržuje rovněž zásadu proporcionality podle čl. 5 odst. 4
uvedené Smlouvy,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Kapitola I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Informační a propagační
opatření na podporu zemědělských produktů a některých
potravinářských výrobků vyrobených ze zemědělských
produktů (dále jen „informační a propagační opatření“)
prováděná na vnitřním trhu nebo v třetích zemích mohou být zcela
nebo částečně financována z rozpočtu Unie za podmínek
stanovených tímto nařízením.
Článek 2
Opatření na vnitřním trhu
Na vnitřním trhu jsou způsobilá tato
opatření:
a)           informační opatření
zaměřená na zdůraznění specifičností způsobů
zemědělské produkce v Unii, zejména pokud jde o bezpečnost
potravin, pravost, výživovou a zdravotní hodnotu, dobré životní podmínky
zvířat a šetrnost k životnímu prostředí;
b)           informační opatření o
tématech uvedených v čl. 5 odst. 4.
Článek 3
Opatření ve třetích zemích
Ve třetích zemích jsou způsobilá
tato opatření:
a)           informační opatření
zaměřená na zdůraznění vlastností zemědělských
produktů a potravinářských výrobků a o tématech uvedených v
čl. 5 odst. 4;
b)           propagační opatření
zaměřená na zvýšení prodeje zemědělských produktů a
potravinářských výrobků z EU.
Článek 4
Charakteristiky opatření
1.           Informační a
propagační opatření nejsou zaměřena na určité obchodní
značky. Obchodní značky mohou být nicméně viditelné při
předváděcích akcích či ochutnávkách produktů a na
informačních a propagačních materiálech za zvláštních podmínek, jež
je třeba přijmout podle čl. 6 písm. a).
2.           Informační opatření
nevybízejí ke spotřebě produktu na základě jeho původu.
Původ produktu může být nicméně viditelný na informačních a
propagačních materiálech za zvláštních podmínek, jež je třeba
přijmout podle čl. 6 písm. b).
3.           Informační a
propagační opatření se provádějí v rámci:
a)      informačních a propagačních
programů (dále jen „programy“), jejichž cílem je prostřednictvím
soudržných opatření zvýšit informovanost o zvažovaných tématech či
daných produktech, jakož i zvýšit prodej daných produktů;
b)      podnětů Komise.
Článek 5
Způsobilé produkty a témata
1.           Následující produkty mohou
být předmětem informačních a propagačních opatření
podle článku 3 a mohou osvětlovat způsoby produkce a témata
uvedené v článku 2 a čl. 3 písm. a):
a)      zemědělské produkty uvedené na
seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“)
výjimkou produktů rybolovu a akvakultury vyjmenovaných v příloze I
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. [KOM(2011) 416][19] a tabáku;
b)      potravinářské výrobky vyrobené ze
zemědělských produktů uvedené v bodě I přílohy I
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012;
c)      lihoviny s chráněným zeměpisným
označením podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
110/2008[20].
2.           Víno může být
předmětem informačních a propagačních opatření, pokud
jsou ostatní produkty uvedené v odst. 1 písm. a) nebo b) rovněž
předmětem daného programu.
3.           V případě lihovin
uvedených v odst. 1 písm. c) a v případě vína uvedeného v odstavci 2
jsou opatření zaměřená na vnitřní trh omezena na
informování spotřebitelů o evropských systémech jakosti týkajících se
zeměpisných označení.
4.           Témata uvedená
v čl. 2 písm. b) a čl. 3 písm. a) jsou tato:
a)      systémy jakosti stanovené v nařízení
(EU) č. 1151/2012, v nařízení (ES) č. 110/2008 a v článku
70 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) XXX/20… [ze dne…, kterým se
stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty
(„nařízení o jednotné společné organizaci trhů“) (KOM(2011)
626)];
b)      ekologický způsob produkce, jak jej
vymezuje nařízení Rady (ES) č. 834/2007[21];
c)      grafický symbol zvláštních jakostních
zemědělských produktů z nejvzdálenějších regionů, jak
je vymezuje článek 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. 228/2013[22],
Článek 6
Přenesené pravomoci
Komise je zmocněna k přijímání
aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud jde o:
a)           zvláštní podmínky viditelnosti
obchodních značek při předváděcích akcích či
ochutnávkách produktů a na informačních a propagačních
materiálech, jak jsou uvedeny v čl. 4 odst. 1;
b)           podmínky pro označení
původu produktů, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 2.
Kapitola II
PROVÁDĚNÍ INFORMAČNÍCH A PROPAGAČNÍCH OPATŘENÍ
Oddíl 1
Společná ustanovení
Článek 7
Navrhující subjekty
Program mohou navrhovat:
a)           vnitrostátní oborové nebo
mezioborové organizace;
b)           oborové nebo mezioborové organizace
Unie;
c)           organizace producentů či
sdružení organizací producentů, jak jsou vymezeny v článcích 106 a
107 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) XXX/20… [ze dne ..., kterým
se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými
produkty („nařízení o jednotné společné organizaci trhů“)
(KOM(2011) 626)].
Článek 8
Pracovní program
1.           Informační a propagační
opatření přispívají k posílení konkurenceschopnosti evropského
zemědělství jak na vnitřním trhu, tak ve třetích zemích.
Cíle, jichž má být dosaženo, budou stanoveny v pracovním programu, jak je
uvedeno v odstavci 2.
2.           Komise prostřednictvím
prováděcího aktu přijme pracovní program, ve kterém jsou uvedeny
sledované cíle, priority, očekávané výsledky, způsoby provádění
a celková částka plánu financování. Program rovněž zahrnuje hlavní
kritéria pro hodnocení, popis opatření, která mají být financována, údaj
o částce přidělené na každé opatření, orientační
harmonogram provádění a v případě subvencí maximální výši
spolufinancování.
Prováděcí akt uvedený v prvním podstavci
se přijme poradním postupem uvedeným v čl. 24 odst. 3.
3.           Komise provede pracovní
program uvedený v odstavci 1 prostřednictvím zveřejnění:
a)      v případě jednoduchých
programů výzvy k předkládání návrhů, v nichž jsou uvedeny
zejména podmínky účasti a hlavní kritéria pro hodnocení;
b)      v případě programu týkajícího
se více členských států v souladu s hlavou VI části I
nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012[23].
Článek 9
Programy
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)           „jednoduchým programem“ program,
který může předložit jeden nebo více navrhujících subjektů, jak
jsou uvedeny v čl. 7 písm. a) nebo c) a jež pocházejí z téhož
členského státu;
b)           „programem týkajícím se více
členských států“ program, který může předložit buď
více navrhujících subjektů, jak jsou uvedeny v čl. 7 písm. a) nebo c)
a jež pocházejí z více členských států, nebo jedna či více
evropských organizací uvedených v čl. 7 písm. b).
Článek 10

Opatření z podnětu Komise
1.           Komise může realizovat
informační a propagační opatření, jak jsou popsána v
článcích 2 a 3. Tato opatření mohou mít zejména podobu účasti na
obchodních veletrzích a výstavách
mezinárodního významu, a to prostřednictvím stánků nebo činností
zaměřených na zlepšení vnímání produktů Unie.
2.           Komise rozvíjí služby
technické podpory zejména s cílem zlepšit povědomí o různých trzích,
zachovat dynamickou odbornou síť v rámci informační a propagační
politiky a zlepšit znalost zákonných ustanovení týkajících se vypracovávání a
provádění programů.
Článek 11
Zamezení dvojímu financování
Informační a propagační
opatření, na něž se pobírá jiná finanční podpora z evropských
zdrojů, zejména na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady
(EU) XXXX/20.. [ze dne …o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského
zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (KOM(2011) 627)[24]] nebo na základě
nařízení [Evropského parlamentu a Rady] (EU) XXX/20… [ze dne ..., kterým
se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými
produkty („nařízení o jednotné společné organizaci trhů“)
(KOM(2011) 626)], nemohou využívat finanční příspěvek Unie na
základě tohoto nařízení.
Oddíl 2
Provádění a řízení jednoduchých
programů
Článek 12
Výběr jednoduchých programů
1.           Komise posuzuje a vybírá
návrhy jednoduchých programů na základě výzvy k předkládání
návrhů uvedené v čl. 8 odst. 3 písm. a).
2.           Komise prostřednictvím
prováděcích aktů rozhodne o vybraných jednoduchých programech,
případných změnách, jež je třeba do vybraných programů
zanést, a o příslušných rozpočtech. Tyto akty jsou přijímány v
souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 24 odst. 2.
Článek 13
Subjekty
pověřené prováděním jednoduchých programů
Po patřičně provedeném
výběrovém řízení navrhující subjekt vybere subjekty, které provedou
zvolené jednoduché programy, zejména s cílem zajistit, aby opatření byla
prováděna účinně.
Článek 14
Provádění, sledování a kontrola jednoduchých programů
1.           Dotčené členské
státy odpovídají za řádné provádění jednoduchých programů
vybraných podle článku 12 a souvisejících plateb. Členské státy
zajistí, aby informační a propagační materiály vzniklé na
základě uvedených programů byly v souladu s právem Unie.
2.           Provádění, sledování a
kontrolu jednoduchých programů vykonávají členské státy v souladu s
nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. XXXX/20.. [ze dne …. o
financování, řízení a sledování společné zemědělské
politiky, (KOM(2011) 628] a na základě pravidel, jež je třeba
přijmout podle čl. 22 prvního pododstavce písm. a).
Článek 15
Finanční ustanovení pro jednoduché programy
1.           Finanční
příspěvek Unie na jednoduché programy nepřesahuje 50 %
způsobilých výdajů. Zbytek výdajů zajišťují výhradně
navrhující subjekty.
2.           Procentní podíl uvedený v
odstavci 1 se zvyšuje na 60  % v případě:
a)      jednoduchého programu
zaměřeného na jednu nebo více třetích zemí;
b)      informačních a propagačních
opatření v odvětví ovoce a zeleniny, která jsou zaměřena na
děti ve školních zařízeních Unie.
3.           Studie hodnotící výsledky
informačních a propagačních opatření provedených v souladu s
článkem 26 jsou způsobilé pro financování z prostředků Unie
za podmínek, jež jsou obdobné jako podmínky pro jednoduchý program.
4.           Unie plně hradí náklady
na odborné poradenství spojené s výběrem programů v souladu s
čl. 4 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. XXXX/20.. [ze dne ….o financování, řízení a sledování
společné zemědělské politiky (KOM(2011) 628].
5.           Aby se zajistilo řádné
provádění jednoduchých programů, jsou po navrhujících subjektech
požadovány záruky.
6.           Financování informačních
a propagačních opatření provedených prostřednictvím jednoduchých
programů z prostředků Unie probíhá v souladu s čl.  4
odst.  1 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č.  XXXX/20.. [ze dne ….o financování, řízení a sledování
společné zemědělské politiky (KOM(2011) 628].
Oddíl 3
Provádění a řízení programů týkajících
se více členských států a opatření z podnětu Komise
Článek 16
Způsoby
financování
1.           Financování může
probíhat jedním nebo více způsoby, jež jsou stanoveny v nařízení (EU,
Euratom) č. 966/2012, a může spočívat zejména v:
a)      subvencování programů týkajících se
více členských států;
b)      zakázkách v případě
opatření z podnětu Komise.
2.           Financování informačních
a propagačních opatření provedených prostřednictvím
programů týkajících se více členských států nebo z podnětu
Komise z prostředků Unie probíhá v souladu s čl.  4 odst.
2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
XXXX/20.. [ze dne ….o financování, řízení a sledování společné
zemědělské politiky (KOM(2011) 628].
Článek 17
Hodnocení programů týkajících se více členských států
Návrhy programů týkajících se více
členských států se posuzují a vybírají na základě kritérií
uvedených ve výzvě k předkládání návrhů podle čl. 8 odst. 3
písm. b).
Článek 18
Finanční ustanovení pro programy týkající se více členských
států
Maximální výše spolufinancování je stanovena
na 60 % celkových nákladů, jež jsou pro programy týkající se více
členských států způsobilé. Zbytek výdajů zajišťují
výhradně navrhující subjekty.
Článek 19
Zadávání zakázek v případě
opatření z podnětu Komise
Každé zadání zakázek provedené Komisí jejím
jménem nebo spolu s členskými státy podléhá pravidlům pro zadávání
zakázek uvedeným v nařízení (EU) č. 966/2012 a nařízení v
přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 20
Ochrana finančních zájmů Unie
1.           Komise přijme vhodná
opatření k zajištění toho, aby byly při provádění
opatření financovaných podle tohoto oddílu finanční zájmy Unie
chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání,
účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným
získáním neoprávněně vyplacených částek a případně
účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a
finančními sankcemi.
2.           Komise nebo její zástupci a
Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly
dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců
grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a
subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie.
3.           Evropský úřad pro boj
proti podvodům (OLAF) může vést šetření včetně kontrol
a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými
v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom)
č. 883/2013[25] a nařízení Rady (Euratom, ES)
č. 2185/96[26]
s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou nebo
rozhodnutím o udělení grantu či smlouvou týkající se fondů Unie
nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu
finanční zájmy Unie.
4.           Aniž jsou dotčeny
odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi
a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o
udělení grantu uzavřené v rámci provádění tohoto programu
obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní
dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a
šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Oddíl 4
Přenesené pravomoci a prováděcí pravomoci
Článek 21
Přenesené pravomoci
Komise je zmocněna k přijímání
aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, pokud jde o:
a)           zvláštní podmínky, za nichž každý z
navrhujících subjektů uvedený v článku 7 může předložit
program, zejména s cílem zaručit reprezentativnost a významný dosah
programu;
b)           podmínky, podle nichž může být
navrhující subjekt odchylně od článku 13 oprávněn k provedení
některých částí programu;
c)           podmínky výběrového řízení
prováděcích subjektů uvedených v článku 13;
d)           zvláštní podmínky způsobilosti
pro jednoduché programy, náklady na informační a propagační
opatření a v případě potřeby správní a personální náklady.
Článek 22
Prováděcí pravomoci
Komise prostřednictvím prováděcích
aktů přijme:
a)           způsoby provádění,
sledování a kontroly podle čl. 14 odst. 2,
b)           pravidla pro uzavírání smluv o
provádění jednoduchých programů vybraných podle tohoto nařízení.
Tyto prováděcí akty se přijímají v
souladu s přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2.
Kapitola III
PŘENESENÍ PRAVOMOCÍ, PROVÁDĚCÍ
USTANOVENÍ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Oddíl 1
Přenesení pravomocí a prováděcí ustanovení
Článek  23
Výkon přenesené pravomoci
1.           Pravomoc přijímat akty v
přenesené pravomoci je Komisi svěřena za podmínek stanovených
tímto článkem.
2.           Pravomoc přijímat akty v
přenesené pravomoci uvedená v tomto nařízení je Komisi
svěřena od vstupu tohoto nařízení v platnost na dobu
neurčitou.
3.           Evropský parlament nebo Rada
mohou přenesení pravomoci uvedené v tomto nařízení kdykoliv zrušit.
Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm
blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po
zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k
pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se
platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4.           Přijetí aktu v
přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně
Evropskému parlamentu a Radě.
5.           Akt v přenesené
pravomoci přijatý podle tohoto nařízení vstoupí v platnost,
pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve
lhůtě dvou měsíců  ode dne, kdy jim byl tento akt
oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této
lhůty informují  Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu
Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva
měsíce.
Článek  24
Výbor
1.           Komisi je nápomocen Výbor pro
společnou organizaci zemědělských trhů zřízený
článkem  162 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
XXXX/20.. [ze dne …., kterým se stanoví společná
organizace trhů se zemědělskými produkty („nařízení o
jednotné společné organizaci trhů“)].
Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU)
č.  182/2011.
2.           Odkazuje-li se na tento
odstavec, použije se článek  5 nařízení (EU)
č.  182/2011.
3.           Odkazuje-li se na tento
odstavec, použije se článek  4 nařízení (EU)
č.  182/2011.
Oddíl 2
Konzultace, hodnocení a zpráva
Článek  25
Konzultace
V rámci provádění tohoto nařízení
může Komise vést konzultace s poradní skupinou pro „propagaci
zemědělských produktů“ zřízenou rozhodnutím  Komise
2004/391/ES[27].
Článek 26
Hodnocení dopadu opatření
V souladu se společným rámcem pro
sledování a hodnocení společné zemědělské politiky stanoveným v
článku 110 nařízení (EU) č. …/20.. [KOM(2011) 628], Komise podle
čl. 24 odst. 2 určí společný rámec pro hodnocení dopadu informačních
a propagačních programů financovaných na základě tohoto
nařízení a systém ukazatelů.
Všechny zúčastněné strany Komisi
sdělí všechny nezbytné údaje a informace, aby bylo možné dopad
opatření vyhodnotit.
Článek
27
Zpráva
Komise do 31. prosince [2020]
předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování
tohoto nařízení případně spolu s vhodnými návrhy.
Oddíl 3
Pozměňující, přechodná a
závěrečná ustanovení
Článek 28
Změna nařízení
(EU) č. …/20… [KOM(2011) 626]
Nařízení (EU) č. …/20…
[KOM(2011) 626] se mění takto:
a)           v čl. 34 odst. 2 se
doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Strategie na vnitrostátní úrovni musí být
slučitelná se strategickými prioritami vymezenými v pracovním programu
uvedeném v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. XXX*.
*        Nařízení Evropského parlamentu a
Rady (EU) č. XXX ze dne .... o informačních
a propagačních opatřeních na podporu zemědělských
produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích (Úř. věst.
L……..)“,
b)           v článku 43 se doplňuje
nový odstavec, který zní:
„5.     Opatření uvedená v odstavci 1 jsou
slučitelná se strategickými prioritami vymezenými v pracovním programu
uvedeném v článku 6 nařízení (EU) č. XXX.“
Článek 29
Státní podpora
Odchylně od
článku  146 nařízení [Evropského parlamentu a Rady* (EU) ze dne
..., kterým se stanoví společná organizace trhů se
zemědělskými produkty (nařízení „o jednotné společné
organizaci trhů“) (KOM(2011) 626)] a článku  3 nařízení
Rady[28] (ES) č.  1184/2006, jakož i podle čl. 42 prvního
pododstavce Smlouvy se články  107, 108 a 109 Smlouvy nepoužijí na
platby hrazené členskými státy při použití tohoto nařízení a v
souladu s jeho ustanoveními, ani na finanční příspěvky
pocházející z odvodů či povinných příspěvků členských
států v případě programů, jež mohou využívat podpory Unie
na základě čl.  42 druhého pododstavce Smlouvy a které Komise
vybrala v souladu s tímto nařízením.
Článek  30
Zrušení
Nařízení (ES) č.
3/2008 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za
odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávacími tabulkami uvedenými v
příloze tohoto nařízení.
Článek  31
Přechodná
ustanovení
Komise je v souladu s článkem 23
zmocněna přijmout akty v přenesené pravomoci, aby zajistila
přechod od ustanovení nařízení  (ES) č. 3/2008 k
ustanovením tohoto nařízení.
Článek  32
Vstup v
platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
[Použije se ode dne ….]
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu
a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda/předsedkyně
PŘÍLOHA
SROVNÁVACÍ TABULKA podle článku
30
 Nařízení (ES) č. 3/2008 || Toto nařízení
 Čl. 1 odst. 1 první pododstavec Čl. 1 odst. 1 druhý pododstavec Čl. 1 odst. 2 Článek 2 Články 3 a 4 Článek 5 Čl. 6 odst. 1 Čl. 6 odst. 2 Článek 7 Článek 8 Článek 9 Článek 10 Článek 11 Čl. 12 odst. 1 Čl. 12 odst. 2 Čl. 13 odst. 1 Čl. 13 odst. 2 první pododstavec Čl. 13 odst. 2 druhý pododstavec Čl. 13 odst. 2 třetí pododstavec Čl. 13 odst. 3, 4 a 5 Čl. 13 odst. 6 Článek 14 Články 15 a 16 Článek 17 Článek 18 Článek 19 Článek 20 || Článek 1 Čl. 4 odst. 3 písm. a) Čl. 4 odst. 1 a 2 Články 2 a 3 Článek 5 Čl. 8 odst. 2 Článek 7 --- --- Články 12 a 17 --- Článek 10 Článek 13 --- Článek 14 Čl. 16 odst. 1 písm. b) Čl. 15 odst. 1 Čl. 15 odst. 2 --- --- Článek 29 Čl. 15 odst. 6 a čl. 16 odst. 2 Články 23 a 24 Článek 25 Článek 27 Článek 30 Článek 32
 Nařízení (ES) č. 3/2008 upravené podle Lisabonské smlouvy na základě návrhu nařízení (EU) č.  XXX/20.. [KOM(2011) 663] || Toto nařízení
 Čl. 1 odst. 1 první pododstavec Čl. 1 odst. 1 druhý a třetí pododstavec Čl. 1 odst. 2 Čl. 1 odst. 3 Čl. 1 odst. 4 Článek 2 Články 3 a 4 Článek 5 Čl. 6 odst. 1 Čl. 6 odst. 2 Článek 7 Článek 8 Článek 9 Článek 10 Článek 11 Čl. 12 odst. 1 Čl. 12 odst. 2 a 3 Čl. 13 odst. 1 Čl. 13 odst. 2 první pododstavec Čl. 13 odst. 2 druhý pododstavec Čl. 13 odst. 2 třetí pododstavec Čl. 13 odst. 3, 4 a 5 Čl. 13 odst. 6 Čl. 13 odst. 7 Čl. 13 odst. 8 Čl. 13 odst. 9 Článek 14 Článek 15a Článek 16a Článek 16b Článek 17 Článek 18 Článek 19 Článek 20 || Článek 1 Čl. 4 odst. 3 a čl. 8 odst. 2 Čl. 4 odst. 1 a 2 Čl. 8 odst. 2 --- Články 2 a 3 Článek 5 Čl. 8 odst. 2 Článek 7 --- --- Články 12, 17 a 18 --- Článek 10 Články 13, 19 a čl. 21 písm. b) --- Článek 14 Čl. 16 odst. 1 písm. b) Čl. 15 odst. 1 Čl. 15 odst. 2 --- --- Článek 29 Článek 11 Čl. 15 odst. 5 Článek 22 Čl. 15 odst. 6 a čl. 16 odst. 2 --- Článek 23 Článek 24 Článek 25 Článek 27 Článek 30 Článek 32
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název návrhu
Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) o informačních
a propagačních opatřeních na podporu zemědělských
produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích.
1.2.        Příslušné oblasti
politik podle členění ABM/ABB[29]

Oblast
politiky hlavy 05 z okruhu 2
1.3.        Povaha návrhu
X
Návrh se týká nového
opatření
¨ Návrh se týká nového opatření následujícího po pilotním
projektu / přípravném opatření[30]

X Návrh/podnět
se týká prodloužení stávajícího opatření
¨ Návrh/podnět se týká opatření přesměrovaného na
nové opatření
Návrh se týká prodloužení stávajícího
opatření, k němuž však byly uvedeny nové aspekty.
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem
Cílem
návrhu je podpořit účinné využívání zdrojů se záměrem v
souladu se strategií Evropa 2020 pro zemědělství EU zajistit
inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
Jedním
z nástrojů společné zemědělské politiky (SZP) je evropská
politika propagace na podporu zemědělských produktů, jež sleduje
cíle reformy SZP s výhledem do roku 2020, a zejména cíl posílit
konkurenceschopnost odvětví zemědělství jak na vnitřním
trhu, tak ve třetích zemích.
1.4.2.     Specifické cíle a
příslušné aktivity ABM/ABB
Specifický cíl
Zlepšit
konkurenceschopnost odvětví zemědělství a zvýšit jeho
přidanou hodnotu v dodavatelském řetězci
Příslušné aktivity ABM/ABB
05
02 „Intervence na zemědělských trzích“
1.4.3.     Očekávané výsledky a
dopady
Na
základě tohoto návrhu bude pro propagační politiku vypracována
komplexní strategie, díky níž bude moci cíleně a účinně reagovat
na hospodářské příležitosti ve třetích zemích, např. v
souvislosti s dohodami o volném obchodu, a na potřeby informování o
kvalitách evropských zemědělských produktů.
V
propagační strategii budou definována sdělení, jež je třeba
zveřejnit a která ozřejmí specifické aspekty SZP, zejména metody
udržitelné produkce a její systémy jakosti.
V
oblasti pracovních míst bude dopad souviset s očekávanými
hospodářskými důsledky, avšak tento návrh by měl
přispět k zachování pracovních míst v zemědělském a
potravinářském odvětví, zejména v malých a středních podnicích
(ve strategii totiž malé a střední podniky představují prioritu),
které početně tvoří 99 %
zemědělsko-potravinářských podniků a v odvětví nabízejí
63 % pracovních míst.
Zvýšení
počtu programů s vysokou evropskou přidanou hodnotou, do nichž
jsou zapojeny organizace z různých zemí EU (tzv. programy týkající se více
členských států), se očekává v důsledku zjednodušení
výběru a řízení, k němuž dojde na úrovni Komise, aniž by došlo k
přechodnému zapojení členských států.
1.4.4.     Ukazatele výsledků a
dopadů
Na
základě cílů byly stanoveny tři úrovně ukazatelů:
Ukazatele dopadu:
–        evropská
zemědělská obchodní bilance,
–        příjmy
zemědělců.
Ukazatele výsledků:
–        evropské
zemědělské vývozy,
–        hodnota
produkce s evropskými označeními jakosti a významu ekologického
zemědělství (ukazatele, jež nepřímo měří úspěch
strategie – prioritní témata...),
–        vnímání
produktů spotřebiteli (průzkumy, zprávy Eurobarometru...).
Ukazatele výstupů:
–        počet
programů (vnitřní trh / třetí země),
–        noví
příjemci (poměr nových navrhujících organizací vůči
celkovému počtu navrhujících organizací),
–        počet
programů týkajících se více členských států.
1.5.        Odůvodnění návrhu
1.5.1.     Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
Hlavním
problémem je rostoucí tlak na konkurenceschopnost odvětví
zemědělství vyplývající ze tří různých aspektů:
–        silné
konkurence třetích zemí pro evropské zemědělské produkty,
–        zpřísnění
podmínek, jež musí zemědělci dodržovat, a zvýšení nákladů pro
zemědělské hospodářství v EU. Například v období let
2000–2012 se světové ceny zemědělských produktů zvýšily o
82 %, zatímco ceny energií prudce vyrostly o 261 % a ceny hnojiv o 286 %, a
odvětví tak zažívá nejvyšší míru volatility za posledních třicet let,
–        nízké
úrovně povědomí o kvalitách zemědělských produktů EU,
zejména na vnitřním trhu. Většina Evropanů má např. za
to, že hlavní prioritou Evropské unie v oblasti zemědělské politiky a
rozvoje venkova je zajistit, aby zemědělské produkty měly dobrou
jakost, byly zdravé a nepředstavovaly nebezpečí. Zároveň pouze
14 % Evropanů rozpozná loga CHOP[31]
a CHZO[32],
jež představují jeden z hlavních evropských systémů jakosti, které
Unie vypracovala.
1.5.2.     Přidaná hodnota ze
zapojení EU
Společná
zemědělská politika je skutečně politikou evropského
významu. Nežli mít 28 zemědělských politik, využívají členské
státy společně svých zdrojů a provádějí evropskou politiku
se společným rozpočtem a společnými pravidly, včetně
pravidel pro propagaci. Zejména na jednotném trhu bude opatření na úrovni
EU významným hybným impulsem pro: a) snazší zavádění obecných
informačních programů, které členské státy a podniky pro jejich
povahu v malé míře uskutečňují a v souvislosti s hospodářskou
krizí ještě méně v současné době a b) provádění
programů týkajících se více členských států, jež slouží jako
zdroj pro výměnu zkušeností mezi členskými státy a umožňují
dosahovat úspor.
1.5.3.     Závěry vyvozené z
podobných zkušeností v minulosti
Informační
a propagační opatření byly vždy součástí SZP. Od roku 1999
podporuje SZP konkrétně informační a propagační opatření v
evropském zemědělském a potravinářském odvětví na
vnitřním trhu a v třetích zemích prostřednictvím horizontálního
informačního a propagačního režimu na podporu zemědělských
produktů.
Z
více hledisek je zřejmé, že evropská propagační politika hraje
pozitivní úlohu a ve svém důsledku evropským zemědělcům
umožňuje, aby za své úsilí produkovat při dodržení vysokých
standardů SZP byli odměněni:
–        v
roce 2009 Evropský účetní dvůr provedl audit režimu, který se týkal
účinnosti informačních a propagačních opatření a
řádnosti vynaložených výdajů. Evropský účetní dvůr
vyhodnotil režim pozitivně, i když je obtížné jeho dopad kvantifikovat[33],
–        ze
závěrů hodnotící studie režimu lze rovněž učinit bilanci
současného režimu[34],
–        i
když studie nákladů/přínosů programů rozvoje trhů
spravovaných USDA spadá do jiné veřejné politiky, má se v ní za to, že
americké zemědělské vývozy se zvyšují o 35 USD za každý dolar
utracený navíc prostřednictvím těchto propagačních programů
a že zkrácení veřejného rozpočtu určeného na propagaci o 50 % by
se projevil ve snížení zemědělských vývozů, jež se odhaduje na 9
miliard USD. Aniž by bylo možné zaručit hodnotu těchto
ukazatelů, je zajímavé zaznamenat jejich jednoznačně pozitivní
dopad, jenž potvrzuje kladnou hodnotu veřejných informačních a
propagačních politik na podporu zemědělských produktů[35].
1.5.4.     Soulad a možná synergie s
dalšími vhodnými nástroji
S
ohledem na specifičnosti různých odvětví se v návrhu počítá
s posílením synergií mezi tímto horizontálním propagačním režimem a
odvětvovými režimy existujícími v rámci SZP prostřednictvím
propagační strategie a rozvoje společné identity, jež zahrnuje
vizuální a obsahové prvky pro všechna propagační opatření.
1.6.        Doba trvání opatření a
finanční dopad
¨ Časově omezený návrh
–
¨  Návrh platný od ... do ...
–
¨  Finanční dopad od ... do ...
X Časově neomezený návrh
–
Provádění s obdobím rozběhu v: (viz bod
3.2.1.),
–
poté plné fungování.
1.7.        Předpokládaný
způsob řízení[36]
X Přímé řízení Komisí
–
¨ Prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích
zaměstnanců v delegacích Unie,
–
X  prostřednictvím výkonných agentur
X Sdílené řízení s
členskými státy
¨ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu
pověřeny:
–
¨ třetí země nebo subjekty určené těmito
zeměmi,
–
¨ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte),
–
¨ EIB a Evropský investiční fond,
–
¨ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního
nařízení,
–
¨ veřejnoprávní subjekty,
–
¨ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby
v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky,
–
¨ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené
uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a
poskytující dostatečné finanční záruky,
–
¨ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v
rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V
Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
–       Pokud vyberete více způsobů
řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky
V
současné době režim podléhá sdílenému řízení (základní výdaje
jsou vázány na provádění programů) a přímému centralizovanému
řízení (informační a propagační opatření z podnětu
Komise).
Vhodnými
způsoby řízení jsou podle návrhu sdílené řízení a přímé
řízení.
V souladu s
ustanoveními čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 58/2003 zamýšlí
Komise externě zajistit některé úkoly týkající se přímého
řízení informačních a propagačních programů, zejména v
případě programů týkajících se více členských států, u
stávající výkonné agentury se záměrem poskytnout efektivnější služby
a více zviditelnit EU, pokud jde o informační a propagační
opatření na podporu zemědělských produktů.
2.           OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍ SE ŘÍZENÍ
2.1.        Pravidla pro sledování a
podávání zpráv
Právní předpisy stanovují hodnocení
programů. V současné době hodnocení probíhají každý rok a jsou
doplňována komplexním hodnocením na konci programu. V souladu se
společným rámcem pro sledování a hodnocení SZP bude vypracován
společný rámec pro hodnocení dopadu opatření.
K hodnocením informačních a
propagačních opatření budou pravidelně prováděna externí
hodnocení režimu.
Zpráva Komise o používání režimu, jež
bude předložena Parlamentu a Radě, se předpokládá
nejpozději do 31. prosince [2020].
2.2.        Systém řízení a kontroly

2.2.1.     Zjištěná rizika
Horizontální
informační a propagační režim na podporu zemědělských
produktů existuje od roku 2000. Byl podrobován pravidelným kontrolám a v
případě nutnosti byly upravovány postupy sledování a kontroly. Na
základě auditů shody prováděných GŘ AGRI a auditů Evropského
soudního dvora jsou hlavní rizika zjištěná v případě
informačních a propagačních opatření spojena s nemateriální
povahou některých výdajů a se skutečností, že opatření jsou
realizována za hranicemi Evropské unie.
2.2.2.     Informace o zavedeném systému
vnitřní kontroly
Aby
se omezila rizika, budou definovány způsoby výběru, provádění,
sledování, kontroly a hodnocení.
Komise
především stanoví postupy pro výběr nejlepších programů a podle
nich vypracuje právní nástroje. Stanoví rovněž specifické podmínky
způsobilosti nákladů na opatření a podle povahy výdajů bude
moci využívat paušálních částek, sazeb nákladů atd. Zohlední
skutečnost, že programy provádějí specializované prováděcí
subjekty, které mají někdy sídlo mimo Evropskou unii. Prováděcí
pravidla kontroly budou stanovena pro každý ze způsobů
rozpočtového řízení výdajů.
V
rámci sdíleného řízení se rámec kontroly bude opírat o
společná prováděcí pravidla kontroly pro SZP, jak jsou stanovena v
rámci reformy (KOM(2011) 628) a zejména prohlášení věrohodnosti, které
musí vedoucí pracovník každé platební agentury každoročně podávat.
V
případě přímého řízení se rámec kontrol subvencí
bude opírat o prováděcí pravidla finančního nařízení (EU,
Euratom) č. 966/2012 a zejména provádění vnitřních kontrolních
norem Komise, předběžné kontroly (kontroly ex-ante) všech
prohlášení a certifikaci metod týkajících se nákladů, jakož i auditů ex
post na vzorku prohlášení.
Komise
bude v souvislosti s externím zajišťováním úkolů týkajících se
řízení propagačního programu rovněž uplatňovat kontrolní
opatření vyžadovaná v souladu s článkem 65 finančního
nařízení v případě výkonných agentur. Bude sledovat a
kontrolovat, zda výkonná agentura uskutečňuje patřičné
kontrolní cíle opatření, jejichž řízení jí je svěřeno.
Tento dohled bude stanoven prostřednictvím pravidel spolupráce mezi
mateřským generálním ředitelstvím a agenturou.
Komise
bude provádět kontroly za použití přístupu založeného na hodnocení
rizik, aby zajistila, že se její audity zaměří na nejvíce rizikové
oblasti.
2.2.3.     Odhad nákladů a
přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb
Na
informační a propagační opatření se bude vždy vztahovat
stávající systém řízení a kontroly výdajů EZZF.
Pokud
jde o náklady na kontroly ze strany členských států, byla příslušná
analýza dodána v příloze 8 analýzy dopadu, která je přiložena k
legislativním návrhům reformy SZP (KOM(2011) 626).
Pokud
jde o náklady Komise, budou navyšovány s ohledem na současnou situaci v
důsledku celkového navýšení výdajů (předpokládá se zdvojnásobení
současných výdajů na sdílené řízení) a zejména výdajů
spojených s programy spadajícími pod přímé řízení.
Přímé
řízení programů týkajících se více členských států bude v
rámci tohoto režimu novinkou. V případě kontroly programu téže povahy
lze na základě nákladů učinit pouze jeden odhad. Lze např.
uvést programy pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a
střední podniky (KOM(2011) 834).
Má
se za to, že návrh nezapříčiní zvýšení míry chyb v rámci EZZF.
2.3.        Opatření k zamezení
podvodů a nesrovnalostí
Legislativní
balíček k reformě SZP, zejména návrh nařízení o financování,
řízení a sledování společné zemědělské politiky,
předpokládá zachování a posílení stávajícího podrobného systému kontrol a
sankcí uplatňovaných platebními agenturami a základní rysy a zvláštní
pravidla přizpůsobená zvláštnostem každého režimu podpory.
Nařízení o financování, řízení a sledování SZP se použije rovněž
k připravovanému nařízení týkajícímu se propagační politiky.
Kontrolní
systémy obecně stanoví podrobné správní kontroly 100  % žádostí o
podporu, případné křížové kontroly s ostatními databázemi a kontroly
minimálního počtu operací na místě před provedením plateb, a to
v závislosti na riziku, které daný režim představuje. Pokud tyto kontroly
na místě odhalí vysoký počet nesrovnalostí, musí být provedeny
dodatečné kontroly.
Legislativní
balíček pro reformu SZP dále stanoví, že členské státy musí
předcházet nesrovnalostem a podvodům, zjišťovat a napravovat je,
ukládat účinné, odrazující a přiměřené sankce stanovené v
právních předpisech Unie nebo členských států, a
zpětně získávat neoprávněné platby i s úroky. Sem patří
automatický mechanismus účetní závěrky u případů
nesrovnalostí, který stanoví, že nedojde-li ke zpětnému získání plateb do
čtyř let od data žádosti o zpětné získání plateb, nebo do osmi
let v případě, že dojde k soudnímu řízení, nese finanční
důsledky toho, že platby nebyly získány zpět, dotyčný
členský stát. Tento mechanismus bude silným motivačním faktorem,
který přiměje členské státy k co nejrychlejšímu zpětnému
získávání neoprávněných plateb. Pokud se navíc jedná o externě
zajištěné úkoly v rámci řízení připravované propagační
politiky, bude se po výkonné agentuře vyžadovat, aby Komisi oznamovala
každý případ možného podvodu a nesrovnalosti, a to i ve zprávách, které
pravidelně zveřejňuje.
Přísný
kontrolní režim je o to významnější vzhledem k tomu, že provádění
propagačních opatření je svěřeno prováděcím
subjektům, s nimiž mají smluvní vztah pouze příjemci. Jelikož se v
případě prováděcích subjektů jedná o obchodní subjekty,
které mají nárok na zisk, bude nutné se pravidelně ujišťovat, že
provádění opatření probíhá podle pravidel.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU
3.1.        Okruhy víceletého
finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
·      Stávající rozpočtové položky
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Povaha výdaje || Příspěvek
 Číslo [Označení………………………...……………] || RP/NRP ([37]) || zemí ESVO[38]   || kandidátských zemí[39]   || třetích zemí || ve smyslu čl. 18  odst.  1 písm.  aa)  finančního nařízení
 2 || 05 02 10 01 – Propagační opatření — Platby členských států 05 02 10 02 – Propagační opatření — Přímé platby Unie || NRP RP || NE NE || NE NE || NE NE || NE NE
·      Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů
víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Povaha výdaje || Příspěvek
 Číslo [Označení………………………...……………] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18  odst.  1 písm.  aa)  finančního nařízení
 2 || 05 01 04 xx – Výkonná agentura || NRP || NE || NE || NE || NE
Poznámky:
Komise zamýšlí pověřit částí
provádění výkonnou agenturu. V takovém případě se
rozpočtové položky vytvoří v rámci hlavy 5.
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
V milionech EUR
 Okruh víceletého finančního rámce: || 2 || Udržitelný růst: přírodní zdroje: Dílčí strop „Výdaje související s trhem a přímé platby“
 GŘ: AGRI (*) ||   ||   || 2014[40] || 2015[41] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 10 01 || Závazky || 1) || 0,0 || 0,0 || 4,0 || 5,0 || 9,0 || 36,0 || 36,0 || 90,0
 Platby || 2) || 0,0 || 0,0 || 4,0 || 5,0 || 9,0 || 36,0 || 36,0 || 90,0
 05 02 10 02 || Závazky || 1a) || 0,5 || 0,5 || 15,0 || 54,0 || 90,0 || 103,0 || 103,0 || 366,0
 Platby || 2a) || 0,2 || 0,2 || 0,5 || 12,7 || 31,1 || 58,6 || 84,2 || 187,5
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[42]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 01 04 xx ||   || 3) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Prostředky CELKEM pro GŘ AGRI || Závazky || =1+1a +3 || 0,5 || 0,5 || 19,0 || 59,0 || 99,0 || 139,0 || 139,0 || 456, 0
 Platby || =2+2a +3 || 0,2 || 0,2 || 4,5 || 17,7 || 40,1 || 94.6 || 120,2 || 277,5
 Operační prostředky CELKEM || Závazky || 4) || 0,5 || 0,5 || 19,0 || 59,0 || 99,0 || 139,0 || 139,0 || 456,0
 Platby || 5) || 0,2 || 0,2 || 4,5 || 17,7 || 40,1 || 94,6 || 120,2 || 277,5
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || 6) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Prostředky CELKEM pro OKRUH 2 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 0,5 || 0,5 || 19,0 || 59,0 || 99,0 || 139,0 || 139,0 || 456,0
 Platby || =5+ 6 || 0,2 || 0,2 || 4,5 || 17,7 || 40,1 || 94,6 || 120,2 || 277,5
(*) Poznámky:
– Uvedené částky jsou odhadem dalšího
finančního dopadu ve srovnání s rozpočtem pro rok 2013.
Rozdělení částek mezi rozpočtové položky by mohla být upravena
podle provádění programů.
– Komise od roku
2016 zamýšlí pověřit částí provádění výkonnou agenturu.
Částky a rozdělení odhadovaných nákladů mohou být upraveny podle
schválené konečné míry pověření.
 Pro informaci: odhad celkových výdajů ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || V milionech EUR
 Rozpočtový rok ||   ||   ||   ||   ||   || Rozpočet       na rok 2013 ||   2014 ||   2015 ||   2016 ||   2017 ||   2018 ||   2019 ||   2020 || Celkem                                 na roky 2014–2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 10 01 - Propagační opatření - Platby členských států ||   || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 64,0 || 65,0 || 69,0 || 96,0 || 96,0 || 510,0
 05 02 10 02 - Propagační opatření - Přímé platby Unie || Závazky || 1,0 || 1,5 || 1,5 || 16,0 || 55,0 || 91,0 || 104,0 || 104,0 || 373,0
   ||   ||   ||   ||   ||   || Platby || 1,1 || 1,4 || 1,4 || 1,6 || 13,9 || 32,2 || 59,8 || 85,4 || 195,5
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 01 04 XX – Výkonná agentura ||   ||   ||   ||   ||   || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   || Závazky || 61,0 || 61,5 || 61,5 || 80,0 || 120,0 || 160,0 || 200,0 || 200,0 || 883,0
   ||   ||   ||   ||   ||   || Platby || 61,1 || 61,4 || 61,4 || 65,6 || 78,9 || 101,2 || 155,8 || 181,4 || 705,5
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“ (ve srovnání s rozpočtem pro rok 2013)
V milionech EUR (zaokrouhleno na 3  desetinná
místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 GŘ: AGRI ||
 Lidské zdroje || 0,019 || 0,099 || -0.499 || -0.147 || 0.188 || 0.675 || 0,922 || 1,257
 Ostatní správní výdaje || 0,000 || 0,000 || 0,002 || 0,006 || 0,003 || -0,001 || -0,001 || 0,009
 GŘ AGRI CELKEM || Prostředky || 0,019 || 0,099 || -0,497 || -0,141 || 0,191 || 0,674 || 0,921 || 1,266
 Prostředky CELKEM pro OKRUH 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,019 || 0,099 || -0,497 || -0,141 || 0,191 || 0,674 || 0,921 || 1,266
V milionech EUR (zaokrouhleno na 3  desetinná
místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 Prostředky CELKEM pro OKRUHY 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 0,519 || 0,559 || 18,501 || 58,583 || 99,188 || 139,675 || 139,922 || 457,266
 Platby || 0,219 || 0,299 || 4,003 || 17,559 || 40,291 || 95,274 || 121,122 || 278,766
3.2.2.     Odhadovaný dopad na
operační prostředky
–
¨  Návrh nevyžaduje využití operačních prostředků
–
X  Návrh vyžaduje využití operačních prostředků,
jak je vysvětleno dále:
Položky závazků v milionech EUR
 Uveďte cíle a výstupy ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh[43] || Průměrné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet || Náklady celkem
 PRO KONKRÉTNÍ CÍL[44] || Zlepšit konkurenceschopnost odvětví zemědělství a zvýšit jeho přidanou hodnotu v dodavatelském řetězci
 Výstup[45] || Počet programů (vnitřní trh/třetí země) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup45 || Noví příjemci (poměr nových navrhujících organizací vůči celkovému počtu navrhujících organizací) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup45 || Počet programů týkajících se více členských států ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní
povahy
–
X  Návrh vyžaduje využití prostředků
správní povahy, jak je vysvětleno dále:
V milionech EUR
(zaokrouhleno na 3  desetinná místa)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 2,508 || 2,588 || 1,990 || 2,342 || 2,677 || 3,164 || 3,411 || 18,680
 Ostatní správní výdaje || 0,110 || 0,110 || 0,111 || 0,116 || 0,113 || 0,109 || 0,109 || 0,778
 Mezisoučet OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || 2,618 || 2,698 || 2,101 || 2,458 || 2,790 || 3,273 || 3,520 || 19,458
 Mimo OKRUH 5[46] víceletého finančního rámce   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM (*) || 2,618 || 2,698 || 2,101 || 2,458 || 2,790 || 3,273 || 3,520 || 19,458
(*) Tyto údaje
mohou být upraveny v důsledku plánovaného pověření.
3.2.3.2.   Odhadované potřeby
v oblasti lidských zdrojů
–
¨  Návrh nevyžaduje využití lidských zdrojů.
–
X  Návrh vyžaduje využití lidských zdrojů, jak
je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na jedno desetinné místo)
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 || Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 || XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 19 || 19,5 || 13,7 || 15,3 || 17,1 || 20,1 || 21,6 ||
 || XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky:[47]
 || XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) || 0 || 0,2 || 2,6 || 4,6 || 6,0 || 7,3 || 8,0 ||
 || XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [48]   || - v ústředí   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Jiné rozpočtové položky (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || CELKEM (*) || 19 || 19,7 || 16,3 || 19,9 || 23,1 || 27,4 || 29,6 ||
XX je oblast politiky nebo dotčená hlava
rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení opatření a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného
přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci
ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
(*) Toto opatření
je součástí programů, jejichž prováděním má být
pověřena výkonná agentura. Tyto údaje by tedy mohly být upraveny na
základě schváleného konečného pověření.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Provádění propagační politiky na podporu zemědělských produktů
 Externí zaměstnanci ||
3.2.4.     Soulad s víceletým
finančním rámcem
–
Návrh je v souladu s návrhy víceletého
finančního rámce na období 2014–2020.
–
¨  Návrh si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
–
¨  Návrh vyžaduje použití nástroje flexibility nebo změnu
víceletého finančního rámce.
Poznámky:
Návrh
týkající se víceletého finančního rámce na roky 2014–2020[49] zahrnuje v případě
prvního pilíře SZP částky přímých plateb a výdaje související s
tržními opatřeními. Komise z preventivních důvodů zohlednila
závěry zasedání Evropské rady ze dne 8. února 2013 týkající se víceletého
finančního rámce. Pokud bude přijato nařízení o víceletém
finančním rámci, budou propagační opatření financována v rámci
částek z dílčího stropu EZZF odsouhlasených Evropskou radou dne 8.
února 2013.
3.2.5.     Příspěvky
třetích stran
–
Návrh nepočítá se spolufinancováním od
třetích stran.
–
X Návrh počítá se spolufinancováním podle následujícího
odhadu:
Finanční
příspěvek Unie na opatření programu je uveden v článcích 15
a 18 předlohy nařízení. V této fázi nelze kvantifikovat celkovou
částku příspěvku třetích stran, neboť sazby
příspěvku se liší podle podmínek vymezených v článcích 15 a 18.
3.3.        Odhadovaný dopad na
příjmy
–
X  Návrh nemá žádný finanční dopad na
příjmy.
–
¨  Návrh má tento finanční dopad:
–
¨            na vlastní zdroje
–
¨            na různé příjmy
[1]               Zdroj: Výroční zpráva CIAA za rok 2010.
[2]               Sdružení národů jihovýchodní Asie
[3]               Zpráva „What Asia wants Long-term food consumption
trends in Asia“, Australian Bureau of Agricultural and Resource Economics and
Sciences, říjen 2013
[4]               Zdroj: Centre for Economic Policy Research (2013):
Reducing Transatlantic Barriers to Trade and Investement – An Economic Assessment
(prepared for DG TRADE), London.
[5]               Zdroj: Copenhagen Economics (2010): Assessment of
Barriers to Trade and Investment between the EU and Japan (konečná zpráva
pro GŘ TRADE).
[6]               Nařízení Rady (ES) č. 2826/2000 ze dne 19.
prosince 2000 o informačních a propagačních opatřeních pro
zemědělské produkty na vnitřním trhu (Úř. věst. L 328, 23.12.2000, s. 2) a nařízení Rady (ES)
č. 2702/1999 ze dne 14. prosince 1999 o informačních a
propagačních opatřeních na podporu zemědělských
produktů ve třetích zemích (Úř. věst. L 327, 21.12.1999, s.
7).
[7]               Nařízení Rady (ES) č. 3/2008 ze dne 17.
prosince 2007 o informačních a propagačních opatřeních na
podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve
třetích zemích (Úř. věst. L 3, 5.1.2008, s. 1).
[8]               Nařízení Komise (ES) č. 501/2008 ze dne 5.
června 2008 , kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení
Rady (ES) č. 3/2008 o informačních a propagačních
opatřeních na podporu zemědělských produktů na
vnitřním trhu a ve třetích zemích (Úř. věst. L 147,
6.6.2008, s. 3).
[9]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom)
č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční
pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES,
Euratom) č. 1605/2002, Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).
[10]             KOM(2011) 500 (bod 6.1.3).
[11]             Nařízení Rady (ES) č. 58/2003 ze
dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur
pověřených některými úkoly správy programů
Společenství (Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s.1).
[12]             Nařízení (EU)…, Úř. věst.…
[13]             Úř. věst. C , , s. .
[14]             Úř. věst. C , , s. .
[15]             Nařízení Rady (ES) č. 3/2008 ze dne 17. prosince
2007 o informačních a propagačních opatřeních na podporu
zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích
zemích (Úř. věst. L 3, 5.1.2008, s. 1).
[16]             Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských
produktů a potravin (Úř. věst. L 343,
14.12.2012, s. 1).
[17]             Nařízení  Evropského parlamentu a Rady (EU)
č.  182/2011 ze dne  16.  února  2011,
kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské
státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř.
věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
[18]             Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.°
XXX/20.. o jednotné společné organizaci trhů se
zemědělskými produkty, Úř. věst. ...
[19]             Nařízení (EU) č. [KOM(2011) 416] ze dne...
o společné organizaci trhu s produkty rybolovu
a akvakultury, Úř. věst ......,
[20]             Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 110/2008 ze dne 15. ledna 2008
o definici, popisu, obchodní úpravě, označování
a ochraně zeměpisných označení lihovin
a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1576/89 (Úř.
věst. L 39, 13.2.2008, s. 16).
[21]             Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne
28. června 2007 o ekologické produkci a označování
ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS)
č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007,
s. 1).
[22]             Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
228/2013 ze dne 13. března 2013, kterým se stanoví zvláštní opatření
v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších
regionů Unie a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 23/2006.
[23]             Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom)
č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční
pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES,
Euratom) č. 1605/2002, Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).
[24]             Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.°
..., kterým se stanoví společná organizace trhů se
zemědělskými produkty, Úř. věst. …….
[25]             Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č.
883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským
úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady
(Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).
[26]             Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne
11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných
Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských
společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř.
věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).
[27]             Rozhodnutí  Komise 2004/391/ES ze dne 23. dubna 2004
o poradních skupinách zabývajících se záležitostmi v oblasti společné
zemědělské politiky (Úř. věst. L 120, 24.4.2004, s. 50).
[28]             Nařízení Rady (ES) č.  1184/2006 ze
dne  24.  července  2006 o použití určitých
pravidel hospodářské soutěže na produkci zemědělských
produktů a obchod s nimi
(Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 7).
[29]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) –– ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based
Budgeting).
[30]             Uvedené v čl. 54 odst.  2 písm.  a) nebo b) finančního nařízení.
[31]             Chráněné označení původu.
[32]             Chráněné zeměpisné označení.
[33]             Bod V shrnutí zprávy Evropského soudního dvora č.
10/2009 „Informační a propagační opatření na podporu
zemědělských produktů“.
[34]             http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/index_en.htm
[35]             http://www.wheatworld.org/wp-content/uploads/trade-global-insight-map-report-march2010-20100423.pdf
[36]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[37]             RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
prostředky.
[38]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[39]             Kandidátské země a případně potenciální
kandidátské země západního Balkánu.
[40]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět. Odhady se zakládají na předpokladu, že s
prováděním se začne v roce 2016.
[41]             Částky pro rok 2015, jež jsou vyhrazeny v rámci
režimu před reformou, jsou pro informaci předloženy a oproti roku
2014 se nemění, a to nezávazně na podrobných odhadech pro rok 2015,
jež budou stanoveny v rámci návrhu rozpočtu na rok 2015.
[42]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo opatření EU (bývalé položky „BA“),
nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[43]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných studentských výměn, počet
vybudovaných kilometrů silnic atd.).
[44]             Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle…“.
[45]             V souladu se společným rámcem pro sledování a
hodnocení SZP stanoveným v článku 110 nařízení (EU) č.
[xxx/xxxx] o financování, řízení a sledování společné
zemědělské politiky [horizontální nařízení o SZP] bude
vypracován společný rámec pro sledování a hodnocení a na základě toho
budou poté patřičně doplněny tabulky ukazatelů.
[46]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo opatření EU (bývalé položky „BA“),
nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[47]             SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec
agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
[48]             Dílčí strop na externí zaměstnance financované z
operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
[49]             KOM(2011) 500 ze dne  29.6.2011.