				|

		52014PC0715

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zrušení některých aktů v oblasti policejní spolupráce a soudní spolupráce v trestních věcech /* COM/2014/0715 final - 2014/0339 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI
NÁVRHU
Zajišťovat, aby právní předpisy EU
byly aktuální a sloužily zamýšlenému účelu, patří k prioritám Komise.
Již v interinstitucionální dohodě z 16. 12. 2003
o zdokonalení tvorby právních předpisů[1] se Evropský parlament,
Rada a Komise dohodly, že množství právních předpisů
Evropské unie by mělo být sníženo zrušením aktů, které již nejsou
uplatňovány. Takové akty by měly být z
práva Evropské unie odstraněny za účelem zajištění větší
transparentnosti a větší míry jistoty pro všechny občany a všechny
členské státy.
To je
v souladu s politikou účelnosti právních předpisů, již
Komise uplatňuje. Ve svém sdělení z června 2014
s názvem „Program pro účelnost a účinnost právních
předpisů (REFIT): Současný stav a výhled do budoucnosti“[2] Komise uvedla, že
monitoruje acquis v oblasti policejní a soudní spolupráce
v trestních věcech a snaží se určit právní předpisy, které
by mohly být zrušeny vzhledem k uplynutí přechodného období stanoveného
ve Smlouvách.
Komise nyní dokončila hodnocení právních aktů
týkajících se prostoru svobody, bezpečnosti a práva, včetně
acquis bývalého třetího pilíře. Některé akty přijaté
v posledních desetiletích pozbyly veškerého účinku. Nejsou již
relevantní, protože měly dočasný charakter nebo protože jejich obsah
přejaly následné akty. Z důvodů právní jistoty Komise navrhuje,
aby opatření uvedená v tomto návrhu Evropský parlament a Rada
zrušily.
I. Společná akce Rady 96/610/SVV[3] vytvořila
adresář zvláštních dovedností a odborných znalostí v oblasti boje proti
terorismu za účelem jejich širší a snadnější dostupnosti pro
orgány všech členských států, a tudíž zdokonalení
prostředků členských států pro boj proti terorismu. Uvedená
společná akce přestala být aktuální, neboť rozhodnutí Rady
2009/371/SVV[4]
pověřilo Europol, aby podporoval a posiloval činnost
příslušných orgánů členských států a jejich vzájemnou
spolupráci při předcházení a boji proti terorismu,
a rozhodnutí Rady 2008/615/SVV[5]
(tzv. prümské rozhodnutí) zavedlo nový rámec pro přeshraniční
spolupráci v boji proti terorismu.
II.
Společná akce Rady 96/699/SVV[6]
o výměně informací o určování chemické charakteristiky
drog ke zdokonalení boje proti nedovolenému obchodu s drogami. Uvedená
společná akce přestala být aktuální po vstupu v platnost rozhodnutí
Rady 2009/371/SVV[7] o zřízení
Europolu, do něhož byla začleněna dříve existující
protidrogová jednotka, a
úmluvy
o vzájemné
pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie[8], která
stanoví širší spolupráci mezi členskými státy v oblasti protidrogové
politiky.
III.
Společná akce Rady 96/747/SVV[9], jejímž cílem bylo
posílení spolupráce mezi donucovacími orgány členských států
prostřednictvím poskytování pomoci při spolupráci v boji proti
trestné činnosti v celé EU. Uvedená společná akce
přestala být aktuální, neboť rozhodnutí Rady 2009/371/SVV[10] pověřilo
Europol, aby rozvíjel odborné znalosti týkající se vyšetřovacích
postupů příslušných orgánů členských států
a poskytoval vnitrostátním orgánům poradenství v oblasti
vyšetřování. Kromě toho poté, co Europol vytvořil platformu
Europolu pro odborníky (EPE), vedoucí národních jednotek Europolu (HENU) dne
16. února 2012 rozhodli o uzavření adresáře vytvořeného na
základě společné akce 96/747/SVV.
IV. Společná akce Rady 96/750/SVV[11]o
sbližování právních předpisů a praxe pro boj proti drogové závislosti
a nedovolenému obchodu s drogami. Uvedená společná akce je zastaralá od vstupu v platnost úmluvy o
vzájemné
pomoci ve věcech trestních mezi členskými státy Evropské unie[12], která
stanoví širší spolupráci mezi členskými státy mimo jiné v oblasti
protidrogové politiky,
a rámcového
rozhodnutí Rady 2004/757/SVV[13]
o minimálních ustanoveních o trestných činech a sankcích v oblasti
nedovoleného obchodu s drogami, které stanovilo přísnější pravidla
pro definice a sankce pro některé trestné činy v oblasti protidrogové
politiky.
V. Společná akce Rady 97/339/SVV[14] umožnila
spolupráci mezi členskými státy a uložila členským státům,
aby sdílely informace v souvislosti s událostmi velkého rozsahu za
účelem zachování veřejného pořádku a bezpečnosti a
předcházení trestné činnosti. Uvedená společná akce
přestala být aktuální, neboť rozhodnutí Rady 2008/615/SVV[15] (tzv. prümské
rozhodnutí) zavedlo nový rámec pro spolupráci za účelem udržování
veřejného pořádku a bezpečnosti při významných
událostech a pro výměnu údajů. Kromě toho rozhodnutí Rady
2002/348/SVV[16]
a 2007/412/SVV[17]
zavedly národní fotbalová informační střediska za účelem
koordinace a usnadňování mezinárodní policejní spolupráce a
výměny informací v souvislosti s fotbalovými zápasy
mezinárodního rozměru.
VI. Společná akce Rady 97/372/SVV[18], jejímž cílem bylo
posílení výměny údajů a zpravodajských informací mezi celními orgány
a jinými donucovacími orgány, zejména v oblasti drog. Uvedená
společná akce přestala být aktuální po vstupu v platnost Neapolské
úmluvy[19],
která stanoví podrobnější pravidla pro vzájemnou pomoc a spolupráci
mezi členskými státy za účelem předcházení porušování
vnitrostátních celních předpisů a jeho odhalování a stíhání a
trestání porušování vnitrostátních celních předpisů a celních
předpisů Společenství. Kromě toho rozhodnutí Rady 2009/917/SVV[20] posílilo účinnost
postupů spolupráce a kontrolních postupů celních orgánů
tím, že zavedlo celní informační systém (CIS) za účelem
předcházení porušení celních nebo zemědělských právních
předpisů Společenství a jejich vyšetřování a stíhání.
Rozhodnutí Rady 2009/371/SVV navíc Europol pověřilo úkoly, jejichž cílem
je podporovat celní spolupráci.
VII. Společná akce
Rady 98/427/SVV[21] o správných postupech při poskytování vzájemné
právní pomoci v
trestních věcech
je zastaralá od vstupu v platnost
úmluvy o vzájemné pomoci ve věcech trestních mezi členskými státy Evropské unie[22], která stanoví širší spolupráci mezi
členskými státy v trestních věcech.
VIII. Akt Rady ze dne 3. prosince 1998, kterým se stanoví služební
řád pro zaměstnance Europolu[23]
se vztahoval na zaměstnance přijaté Europolem před vstupem
v platnost rozhodnutí Rady 2009/371/SVV. Platnost stávajících pracovních
smluv však brzy skončí, čímž tento služební řád přestane
být aktuální. Přechodná ustanovení, s nimiž počítá tento návrh,
zajišťují, že se tyto pracovní smlouvy budou nadále řídit uvedeným
aktem až do svého skončení.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Dialog ohledně určení právních opatření acquis
bývalého třetího pilíře, která jsou již zastaralá, se uskutečnil
v roce 2014 mezi Komisí a zástupci členských států
a generálního sekretariátu Rady v rámci Skupiny přátel
předsednictví, jež byla aktivována s cílem přezkoumat všechny
otázky spojené s koncem pětiletého přechodného období stanoveného
v článku 10 protokolu č. 36 připojeného
ke Smlouvám.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Shrnutí navrhovaných opatření Návrh ruší řadu právních opatření acquis bývalého třetího pilíře, která byla označena za zastaralá.
 Právní základ Právním základem pro zrušení společné akce Rady 96/610/SVV je čl. 87 odst. 2 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie. Právním základem pro zrušení společné akce Rady 96/699/SVV je čl. 87 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Právním základem pro zrušení společné akce Rady 96/747/SVV je čl. 88 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie. Právním základem pro zrušení společné akce Rady 96/750/SVV je čl. 83 odst. 1 a čl. 87 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Právním základem pro zrušení společné akce Rady 97/339/SVV je čl. 87 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Právním základem pro zrušení společné akce 97/372/SVV je čl. 87 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Právním základem pro zrušení společné akce Rady 98/427/SVV je čl. 82 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Právním základem pro zrušení aktu Rady ze dne 3. prosince 1998, kterým se stanoví služební řád pro zaměstnance Europolu, je čl. 88 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Zásady subsidiarity a proporcionality Opatření, kterých se týká tento návrh, jsou zastaralá, buď protože jejich obsah přejaly následné akty, nebo protože byla dočasné povahy, a nejsou již tudíž relevantní. Je proto v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality tato opatření zrušit. Přísluší normotvůrci Unie přijmout za tímto účelem nezbytná opatření.
 Volba nástroje
 Navrhovaný nástroj: nařízení Evropského parlamentu a Rady.
 Ustanovení čl. 88 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie uvádí, že strukturu, fungování, oblast činnosti a úkoly Europolu vymezí Evropský parlament a Rada formou nařízení. Toto ustanovení primárního práva tudíž jako příslušný akt výslovně stanoví nařízení.
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Návrh nemá žádné dopady na rozpočet.
2014/0339 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
o zrušení některých aktů
v oblasti policejní spolupráce a soudní spolupráce v trestních
věcech
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 82 odst. 1, čl. 83 odst. 1, čl. 87 odst.
2 a čl. 88 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise[24],
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Zvyšování transparentnosti
práva Unie představuje zásadní prvek strategie zlepšování tvorby právních
předpisů, kterou orgány Unie provádějí. V této souvislosti je
vhodné odstranit z platných právních předpisů akty, které již neslouží
žádnému účelu.
(2)       Řada aktů, jež byly
přijaty v oblasti policejní spolupráce a soudní spolupráce v trestních
věcech, přestala být aktuální vzhledem k jejich dočasnému charakteru, nebo protože
jejich obsah přejaly následné
akty, třebaže nebyly zrušeny.
(3)       Společná akce Rady
96/610/SVV[25]
vytvořila adresář zvláštních dovedností a odborných znalostí v
oblasti boje proti terorismu za účelem jejich širší a snadnější
dostupnosti pro orgány všech členských států. Uvedená společná
akce přestala být aktuální, neboť rozhodnutí Rady 2009/371/SVV[26] pověřilo
Europol, aby podporoval a posiloval činnost příslušných
orgánů členských států a jejich vzájemnou spolupráci
při předcházení a boji proti terorismu, a rozhodnutí Rady
2008/615/SVV[27]
zavedlo nový rámec pro přeshraniční spolupráci v boji proti
terorismu.
(4)       Na
základě společné akce Rady 96/699/SVV[28] byla
protidrogová jednotka Europolu určena jako orgán, kterému mají být
předávány informace členských států týkající se určování
chemické charakteristiky. Uvedená společná akce přestala být aktuální
po vstupu v platnost rozhodnutí Rady 2009/371/SVV[29] a úmluvy
o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi
členskými státy[30].
(5)       Cílem společné akce Rady
96/747/SVV[31]
bylo posílení spolupráce mezi donucovacími orgány členských států
prostřednictvím vytvoření adresáře oblastí zvláštních dovedností
a odborných znalostí. Uvedená společná akce přestala být aktuální po
vstupu v platnost rozhodnutí 2009/371/SVV, které svěřilo Europolu
úkol rozvíjet odborné znalosti týkající se vyšetřovacích postupů
příslušných orgánů členských států a poskytovat poradenství
v oblasti vyšetřování.
(6)       Cílem společné akce Rady
96/750/SVV[32]
bylo posílení spolupráce příslušných orgánů členských států
v boji proti drogové závislosti a výzva členským státům, aby
sblížily své vnitrostátní právní předpisy tak, aby byly vzájemně
slučitelné v rozsahu nezbytném pro předcházení nedovolenému
obchodu s drogami a pro boj proti němu v Unii. Uvedená
společná akce je zastaralá od vstupu v platnost úmluvy o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie a
rámcového rozhodnutí Rady 2004/757/SVV[33].
(7)       Společná akce Rady
97/339/SVV[34]
umožnila spolupráci mezi členskými státy a uložila členským
státům, aby sdílely informace v souvislosti s událostmi velkého rozsahu
navštěvovanými velkým počtem lidí z více než jednoho
členského státu za účelem udržování veřejného pořádku,
ochrany osob a jejich majetku a předcházení trestné činnosti.
Uvedená společná akce přestala být aktuální po vstupu v platnost
rozhodnutí Rady 2008/615/SVV[35],
2002/348/SVV[36]
a 2007/412/SVV[37],
která zavedla nová pravidla pro výměnu osobních údajů a jiných než
osobních údajů a další formy spolupráce za účelem udržování
veřejného pořádku a bezpečnosti při významných
událostech.
(8)       Cílem společné akce Rady
97/372/SVV[38]
bylo posílení výměny údajů a zpravodajských informací mezi celními
orgány a jinými donucovacími orgány, zejména v oblasti drog. Uvedená
společná akce přestala být aktuální po vstupu v platnost aktu Rady
98/C 24/01[39],
kterým se vypracovává Neapolská úmluva, která zavedla podrobná pravidla pro
vzájemnou pomoc a spolupráci mezi členskými státy za účelem
předcházení porušování vnitrostátních celních předpisů a
jeho odhalování, rozhodnutí Rady 2009/917/SVV[40], které posílilo
účinnost postupů spolupráce a kontrolních postupů celních
orgánů tím, že zavedlo celní informační systém (CIS),
a rozhodnutí Rady 2009/371/SVV, které svěřilo Europolu úkoly,
jejichž cílem je podporovat celní spolupráci.
(9)       Cílem společné akce Rady 98/427/SVV[41] o správných postupech při poskytování vzájemné
právní pomoci v
trestních věcech byla výměna správných postupů
mezi členskými státy za účelem vyřizování žádostí o vzájemnou
pomoc v trestních věcech.
Uvedená společná akce je zastaralá. Nikdy neproběhlo žádné její hodnocení a de facto přestala být relevantní po vstupu v platnost úmluvy o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi
členskými státy.
(10)     Akt Rady 1999/C 26/07 [42]se stále vztahuje na
zaměstnance přijaté Europolem před vstupem v platnost
rozhodnutí Rady 2009/371/SVV. Platnost stávajících pracovních smluv však brzy
skončí, a tento služební řád tudíž přestane být aktuální.
(11)     Z důvodů právní
jistoty a přehlednosti by uvedené zastaralé společné akce a akt Rady
měly být zrušeny.
(12)     Jelikož cíle tohoto
nařízení, totiž zrušení řady zastaralých aktů Unie
v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce
v trestních věcech, nemůže být dosaženo členskými státy,
ale pouze na úrovni Unie, splňuje toto nařízení požadavky zásady
subsidiarity, jak je stanovena v článku 5 Smlouvy. V souladu se
zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku
nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro
dosažení tohoto cíle.
(13)     V souladu s článkem 1
Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě
o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko
neúčastní přijímání tohoto nařízení.
(14)     V souladu s články 1 a 2
Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na
prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o
Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a aniž je
dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se uvedené členské státy
nepodílejí na přijímání tohoto nařízení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zrušení zastaralých právních předpisů
Společné akce 96/610/SVV, 96/699/SVV, 96/747/SVV, 96/750/SVV,
97/339/SVV, 97/372/SVV, 98/427/SVV a akt Rady 1999/C 26/07 se zrušují.
Článek 2
Přechodná ustanovení
Smlouvy uzavřené podle aktu Rady 1999/C
26/07 se nadále řídí uvedeným aktem.
Článek 3
Vstup
v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                  Za
Radu
předseda                                                        předseda
[1]               Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.
[2]               COM(2014) 368 final, 18.6.2014.
[3]               Společná akce 96/610/SVV
ze dne 15. října 1996 přijatá Radou na základě
článku K.3 Smlouvy o Evropské unii o vytvoření
a vedení adresáře zvláštních dovedností a odborných znalostí
v oblasti boje proti terorismu za účelem usnadnění spolupráce
mezi členskými státy Evropské unie v boji proti terorismu (Úř.
věst. L 273, 25.10.1996, s. 1).
[4]               Rozhodnutí Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009
o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (Úř.
věst. L 121, 15.5.2009, s. 37).
[5]               Rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června
2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti
terorismu a přeshraniční trestné činnosti (Úř. věst. L
210, 6.8.2008, s. 1).
[6]               Společná akce 96/699/SVV
ze dne 29. listopadu 1996 přijatá Radou na základě
článku K.3 Smlouvy o Evropské unii o výměně informací
o určování chemické charakteristiky drog ke zdokonalení spolupráce
mezi členskými státy v boji proti nedovolenému obchodu s drogami
(Úř. věst. L 322, 12.12.1996, s. 5).
[7]               Rozhodnutí Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského
policejního úřadu (Europol), Úř. věst. L 121, 15.5.2009,
s. 37.
[8]               Úmluva ze
dne 29. května
2000 o vzájemné
pomoci v trestních věcech mezi
členskými státy Evropské unie,
vypracovaná Radou na základě
článku 34 Smlouvy o Evropské
unii.
[9]               Společná akce 96/747/SVV ze dne
29. listopadu 1996 přijatá Radou na základě článku K.3
Smlouvy o Evropské unii o vytvoření a vedení adresáře
zvláštních dovedností a odborných znalostí v oblasti boje proti
mezinárodní organizované trestné činnosti s cílem usnadnit spolupráci
donucovacích orgánů mezi členskými státy Evropské unie (Úř. věst. L 342, 31.12.1996, s. 2).
[10]             Rozhodnutí Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009
o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (Úř.
věst. L 121, 15.5.2009, s. 37).
[11]             Společná akce 96/750/SVV ze
dne 17. prosince 1996 přijatá Radou na základě článku
K.3 Smlouvy o Evropské unii o sbližování právních předpisů
a praxe členských států Evropské unie pro boj proti drogové
závislosti a předcházení nedovolenému obchodu s drogami
a boj proti němu (Úř. věst. L 342, 31.12.1996, s. 6).
[12]             Úmluva ze dne
29. května 2000
o vzájemné pomoci
ve věcech trestních mezi
členskými státy Evropské unie, vypracovaná Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy o Evropské unii a Protokol k Úmluvě o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi
členskými státy Evropské unie, vypracovaný Radou v souladu
s článkem 34 Smlouvy o Evropské unii
(Úř. věst. C 326, 21.11.2001).
[13]             Rámcové rozhodnutí Rady
2004/757/SVV ze dne 25. října 2004, kterým se stanoví minimální ustanovení
týkající se znaků skutkových podstat trestných činů a sankcí v
oblasti nedovoleného obchodu s drogami, Úř. věst. L 335, 11.11.2004,
s. 8.
[14]             Společná akce 97/339/SVV ze dne
26. května 1997 přijatá Radou na základě článku
K.3 Smlouvy o Evropské unii o spolupráci v oblasti
veřejného pořádku a bezpečnosti (Úř. věst. L 147,
5.6.1997, s. 1).
[15]             Rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června
2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti
terorismu a přeshraniční trestné činnosti (Úř. věst. L
210, 6.8.2008, s. 1).
[16]             Rozhodnutí Rady 2002/348/SVV ze dne 25. dubna 2002 o
bezpečnosti v souvislosti s fotbalovými zápasy mezinárodního rozměru
(Úř. věst. L 121, 8.5.2002, s. 1).
[17]             Rozhodnutí Rady 2007/412/SVV ze dne 12. června 2007,
kterým se mění rozhodnutí 2002/348/SVV o bezpečnosti v souvislosti s
fotbalovými zápasy mezinárodního rozměru (Úř. věst. L 155,
15.6.2007, s. 76).
[18]             Společná akce 97/372/SVV ze dne
9. června 1997 přijatá Radou na základě článku
K.3 Smlouvy o Evropské unii o upřesnění kritérií pro cílené
kontroly, metody výběru atd. a shromažďování celních
a policejních informací (Úř. věst. L 159, 17.6.1997, s. 1).
[19]             Akt Rady 98/C 24/01 ze dne 18. prosince 1997,
kterým se na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii
vypracovává Úmluva o vzájemné pomoci a spolupráci mezi celními
správami (Úř. věst. C 24, 23.1.1998).
[20]             Rozhodnutí Rady 2009/917/SVV ze dne 30. listopadu 2009
o používání informačních technologií pro celní účely (Úř.
věst. L 323, 10.12.2009, s. 20).
[21]             Společná
akce 98/427/SVV ze
dne 29. června 1998 přijatá
Radou na základě článku
K.3 Smlouvy o Evropské
unii o správných postupech při
poskytování vzájemné právní pomoci v trestních
věcech.
[22]             Úmluva ze dne
29. května 2000
o vzájemné pomoci
ve věcech trestních mezi
členskými státy Evropské unie, vypracovaná Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy o Evropské unii a Protokol k Úmluvě o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi
členskými státy Evropské unie, vypracovaný Radou v souladu
s článkem 34 Smlouvy o Evropské unii
(Úř. věst. C 326 ze dne 21.11.2001).
[23]             Úř. věst. C 026, 30.1.1999, s. 23.
[24]             XXX
[25]             Společná akce 96/610/SVV ze
dne 15. října 1996 přijatá Radou na základě
článku K.3 Smlouvy o Evropské unii o vytvoření
a vedení adresáře zvláštních dovedností a odborných znalostí
v oblasti boje proti terorismu za účelem usnadnění spolupráce
mezi členskými státy Evropské unie v boji proti terorismu (Úř.
věst. L 273, 25.10.1996, s. 1).
[26]             Rozhodnutí Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009
o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (Úř.
věst. L 121, 15.5.2009, s. 37).
[27]             Rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června
2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti
terorismu a přeshraniční trestné činnosti (Úř. věst. L
210, 6.8.2008, s. 1).
[28]             Společná akce 96/699/SVV ze
dne 29. listopadu 1996 přijatá Radou na základě článku
K.3 Smlouvy o Evropské unii o výměně informací
o určování chemické charakteristiky drog ke zdokonalení spolupráce
mezi členskými státy v boji proti nedovolenému obchodu s drogami
(Úř. věst. L 322, 12.12.1996, s. 5).
[29]             Rozhodnutí Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského
policejního úřadu (Europol), (Úř. věst. L 121, 15.5.2009,
s. 37).
[30]             Úmluva ze dne
29. května 2000 o vzájemné pomoci
v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie,
vypracovaná Radou v souladu
s článkem 34 Smlouvy o Evropské
unii (Úř. věst. C 197, 12.7.2000, s. 3) a Protokol k Úmluvě o vzájemné
pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie,
vypracovaný Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy
o Evropské unii (Úř. věst. C 326, 21.11.2001, s.
1).
[31]             Společná akce 96/747/SVV ze dne
29. listopadu 1996 přijatá Radou na základě článku K.3
Smlouvy o Evropské unii o vytvoření a vedení adresáře
zvláštních dovedností a odborných znalostí v oblasti boje proti
mezinárodní organizované trestné činnosti s cílem usnadnit spolupráci
donucovacích orgánů mezi členskými státy Evropské unie (Úř. věst. L 342, 31.12.1996, s. 2).
[32]             Společná akce 96/750/SVV ze
dne 17. prosince 1996 přijatá Radou na základě článku
K.3 Smlouvy o Evropské unii o sbližování právních předpisů
a praxe členských států Evropské unie pro boj proti drogové
závislosti a předcházení nedovolenému obchodu s drogami
a boj proti němu (Úř. věst. L 342, 31.12.1996, s. 6).
[33]             Rámcové rozhodnutí Rady
2004/757/SVV ze dne 25. října 2004, kterým se stanoví minimální ustanovení
týkající se znaků skutkových podstat trestných činů a sankcí v
oblasti nedovoleného obchodu s drogami (Úř.
věst. L 335, 11.11.2004, s. 8).
[34]             Společná akce 97/339/SVV ze dne
26. května 1997 přijatá Radou na základě článku
K.3 Smlouvy o Evropské unii o spolupráci v oblasti
veřejného pořádku a bezpečnosti (Úř. věst. L 147,
5.6.1997, s. 1).
[35]             Rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června
2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti
terorismu a přeshraniční trestné činnosti (Úř. věst. L
210, 6.8.2008, s. 1).
[36]             Rozhodnutí Rady 2002/348/SVV ze dne 25. dubna 2002 o bezpečnosti
v souvislosti s fotbalovými zápasy mezinárodního rozměru (Úř.
věst. L 121, 8.5.2002, s. 1).
[37]             Rozhodnutí Rady 2007/412/SVV ze dne 12. června 2007,
kterým se mění rozhodnutí 2002/348/SVV o bezpečnosti v souvislosti s
fotbalovými zápasy mezinárodního rozměru (Úř. věst. L 155,
15.6.2007, s. 76).
[38]             Společná akce 97/372/SVV ze dne
9. června 1997 přijatá Radou na základě článku
K.3 Smlouvy o Evropské unii o upřesnění kritérií pro cílené
kontroly, metody výběru a shromažďování celních
a policejních informací (Úř. věst. L 159, 17.6.1997, s. 1).
[39]             Akt Rady 98/C 24/01 ze dne 18. prosince 1997,
kterým se na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii
vypracovává Úmluva o vzájemné pomoci a spolupráci mezi celními
správami (Neapolská
úmluva) (Úř. věst. C 24, 23.1.1998).
[40]             Rozhodnutí Rady 2009/917/SVV ze dne 30. listopadu 2009
o používání informačních technologií pro celní účely (Úř.
věst. L 323, 10.12.2009, s. 20).
[41]             Společná
akce 98/427/SVV ze
dne 29. června 1998 přijatá
Radou na základě článku
K.3 Smlouvy o Evropské
unii o správných postupech při
poskytování vzájemné právní pomoci v trestních
věcech (Úř. věst. L 191, 7.7.1998, s. 1).
[42]             Akt Rady 1999/C 26/07 ze dne 3. prosince 1998, kterým se
stanoví služební řád pro zaměstnance Europolu (Úř. věst. C
26, 30.1.1999, s. 23).


Důležité právní upozornění

|

52009PC0634

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (Kodifikované znění)  /* KOM/2009/0634 konecném znení - COD 2009/0176 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 20.11.2009KOM(2009)634 v konečném znění2009/0176 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství(Kodifikované znění)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. V souvislosti s konceptem „Evropa občanů“ přikládá Komise značnou důležitost zjednodušení a přehlednějšímu uspořádání práva Společenství, aby se stalo srozumitelnějším a přístupnějším pro řadového občana, který pak může lépe uplatňovat jednotlivá práva, které mu přiznává.Tohoto cíle nelze dosáhnout, dokud zůstanou jednotlivá ustanovení, která byla často několikrát podstatným způsobem změněna, roztroušena jak v původním předpisu, tak v pozdějších novelách. Je nutno proto vynaložit notné úsilí při vyhledávání a porovnávání jednotlivých předpisů, aby bylo lze nalézt právě platná ustanovení.Z tohoto důvodu je rovněž kodifikace často měněné právní úpravy nutná pro zachování její srozumitelnosti a průhlednosti.2. Komise proto svým rozhodnutím ze dne 1. dubna 1987[1] uložila svým útvarům, aby přistoupily ke kodifikaci jakéhokoli právního aktu nejpozději po jeho desáté změně, přičemž zdůraznila, že se jedná o minimální pravidlo a jednotlivé útvary by se měly v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti předpisů Společenství snažit kodifikovat akty, za něž nesou odpovědnost, i v kratších intervalech.3. Závěry předsednictví Evropské rady z Edinburku (prosinec 1992) toto potvrdily[2] a zdůraznily význam kodifikace , neboť skýtá právní jistotu ohledně otázky, která právní norma se v určitém okamžiku použije na daný právní vztah.Kodifikace musí proběhnout v plném souladu s obvyklým legislativním postupem Společenství.S ohledem na skutečnost, že v aktech podrobených kodifikaci nemohou být prováděny žádné podstatné změny, se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly prostřednictvím interinstitucionální dohody ze dne 20. prosince 1994 na zkráceném postupu pro rychlé přijímání kodifikovaných aktů.4. Účelem tohoto návrhu je provedení kodifikace nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství[3]. Nařízení nahradí různé akty, které jsou do něj začleněny[4]; zcela zachovává jejich obsah, a omezuje se tak pouze na jejich spojení a zapracování pouze takových formálních změn , které vyžaduje samotná kodifikace.5. Tento kodifikační návrh byl vypracován na základě předchozího konsolidovaného znění nařízení (EHS) č. 95/93 a jeho následných změn vyhotoveného ve všech úředních jazycích Úřadem pro úřední tisky Evropských společenství pomocí systému na zpracování dat . V případech, že bylo změněno číslování článků, je vztah mezi dřívějším a novým číslováním představen ve srovnávací tabulce uvedené v příloze II kodifikovaného nařízení.ê 95/93 (přizpůsobený)2009/0176 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (kodifikované znění)(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. Ö 80 odst. 2 Õ této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,Ö s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Õ[5],Ö s ohledem na stanovisko Výboru regionů[6], ÕÖ v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[7], Õvzhledem k těmto důvodům:ê1.  Nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství[8] bylo několikrát podstatně změněno[9]. Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.ê 95/93 bod odůvodnění 12.  Vzrůstá nerovnováha mezi rozvojem leteckého dopravního systému v Evropě a možnostmi přiměřené letištní infrastruktury uspokojit tyto požadavky. Následkem toho je narůstající počet přetížených letišť ve Společenství.ê 95/93 bod odůvodnění 23.  Přidělování letištních časů na přetížených letištích by mělo být založeno na neutrálních, transparentních a nediskriminačních pravidlech.ê 95/93 bod odůvodnění 3 (přizpůsobený)4.  Požadavek neutrality je nejlépe zaručen, je-li rozhodnutí koordinovat letištní provoz učiněno státem Ö odpovědným za Õ toto letiště, a to na základě objektivních měřítek.ê 95/93 bod odůvodnění 4 (přizpůsobený)5.  Za určitých podmínek za účelem usnadnění provozu Ö by měl mít Õ členský stát Ö možnost určit letiště jako Õ koordinované, pokud jsou dodrženy zásady transparentnosti, neutrality a nediskriminace.ê 95/93 bod odůvodnění 5 (přizpůsobený)6.  Členský stát Ö odpovědný za Õ koordinované letiště by měl zajistit jmenování koordinátora s nezpochybnitelnou neutralitou.ê 95/93 bod odůvodnění 67.  Transparentnost informací je hlavním prvkem pro zajištění objektivního postupu pro přidělování letištních časů.ê 95/93 bod odůvodnění 7 (přizpůsobený)8.  Zásady stávajícího systému přidělování letištních časů by mohly být základem pro toto nařízení za předpokladu, Ö že se tento systém bude harmonicky vyvíjet s ohledem na nové tendence Õ v dopravě ve Společenství.ê 95/93 bod odůvodnění 8 (přizpůsobený)9.  Politika Společenství Ö má za cíl napomáhat Õ hospodářské soutěži a Ö podporovat vstup Õ na trh, jak stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství[10], a tyto cíle vyžadují silnou podporu dopravců, kteří hodlají zahájit provoz na trasách Společenství.ê 95/93 bod odůvodnění 910.  Stávající systém zachovává již nabytá práva (tzv. historická práva).ê 95/93 Bod odůvodnění 10 (přizpůsobený)11.  Měla by být rovněž přijata ustanovení umožňující Ö vstup nových subjektů Õ na trh Společenství.ê 95/93 bod odůvodnění 11 (přizpůsobený)12.  Za stanovených podmínek je nezbytné přijmout zvláštní opatření pro Ö zachování Õ přiměřené Ö vnitrostátní Õ letecké dopravy do regionů daného členského státu.ê 95/93 Bod odůvodnění 1213.  Je také nezbytné předcházet situacím, kdy jsou následkem nedostatku letištních časů výhody liberalizace nerovnoměrně rozděleny a hospodářská soutěž je narušena.ê 95/93 Bod odůvodnění 1314.  Je žádoucí co nejlépe využít stávající letištní časy za účelem naplnění uvedených cílů.ê 95/93 Bod odůvodnění 14 (přizpůsobený)15.  Je žádoucí, aby třetí země poskytovaly dopravcům Společenství Ö rovnocenné Õ zacházení.ê 95/93 Bod odůvodnění 15 (přizpůsobený)16.  Použitím ustanovení tohoto nařízení Ö by neměla být Õ dotčena pravidla hospodářské soutěže Ö stanovená Õ Smlouvou, zejména články Ö 81 Õ a Ö 82 Õ .ê 95/93 Bod odůvodnění 1617.  Opatření pro posílení spolupráce při využívání letiště v Gibraltaru byla schválena v Londýně dne 2. prosince 1987 Španělskem a Spojeným královstvím ve společném prohlášení ministrů zahraničních věcí těchto dvou členských států a tento režim se dosud nestal použitelným.ê18.  Opatření nezbytná pro provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady ze dne 28. července 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[11].ê 95/93 Bod odůvodnění 17 (přizpůsobený)19.  Toto nařízení by mělo být přezkoumáno po stanovené době Ö používání Õ za účelem posouzení jeho funkčnosti,ê 95/93PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Oblast působnostiê 793/2004 čl. 1 bod 11. Toto nařízení se vztahuje na letiště Společenství.ê 95/93 (přizpůsobený)2. Tato směrnice se použije pro letiště Gibraltar, aniž jsou dotčeny právní postoje Španělska a Spojeného království ve sporech o suverenitu nad územím, kde se letiště nachází.3. Ö Použití Õ této směrnice na letiště v Gibraltaru se pozastavuje, dokud nebude zaveden režim stanovený ve společném prohlášení ministrů zahraničních věcí Španělska a Spojeného království ze dne 2. prosince 1987. Vlády Španělska a Spojeného království budou Radu o tomto datu informovat.Článek 2DefinicePro účely tohoto nařízení se:ê 793/2004 čl. 1 bod 2 písm. a)a) „letištním časem“ rozumí povolení, které vydal koordinátor v souladu s tímto nařízením k užívání veškeré letištní infrastruktury, která je nezbytná k provozu letecké dopravy na koordinovaném letišti, za účelem přistání nebo odletu v určitý den a čas, který koordinátor přidělil v souladu s tímto nařízením;b) „nově vstupujícím dopravcem“ rozumí:i) letecký dopravce žádající letištní čas jako jednu ze součástí série letištních časů na letišti pro kterýkoli den, přičemž pokud by byla jeho žádost přijata, bude v daný den na daném letišti celkem disponovat méně než pěti letištními časy, neboii) letecký dopravce, který žádá série letištních časů pro pravidelnou osobní dopravu bez mezipřistání mezi dvěma letišti Společenství, kde nejvýše dva jiní letečtí dopravci provozují stejnou dopravu bez mezipřistání mezi těmito letišti nebo letištními systémy v daný den, přičemž pokud by byla jeho žádost přijata, bude přesto disponovat méně než pěti letištními časy na daném letišti v daný den pro danou dopravu bez mezipřistání, neboiii) letecký dopravce žádající série letištních časů na letišti pro pravidelnou osobní dopravu bez mezipřistání mezi tímto letištěm a regionálním letištěm, kde žádný jiný letecký dopravce neprovozuje přímou pravidelnou osobní dopravu mezi těmito letišti nebo letištními systémy v daný den, přičemž pokud by byla jeho žádost přijata, bude přesto disponovat méně než pěti letištními časy na daném letišti v daný den pro danou dopravu bez mezipřistání.Letecký dopravce, který disponuje více než 5 % všech letištních časů, které jsou pro daný den na určitém letišti k dispozici, nebo více než 4 % všech letištních časů, které jsou pro daný den k dispozici v letištním systému, jehož je letiště součástí, se nepovažuje za dopravce nově vstupujícího na dané letiště;ê 95/93c) „přímou dopravou“ rozumí doprava mezi dvěma letišti včetně mezipřistání týmž letadlem a pod stejným číslem letu;d) „plánovacím obdobím“ rozumí letní nebo zimní období, jak je používáno v letových řádech leteckých dopravců;e) „leteckým dopravcem Společenství“ rozumí letecký dopravce s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s nařízením (ES) č. 1008/2008;ê 793/2004 čl. 1 bod 2 písm. b)f) i) „leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy, který má nejpozději k 31. lednu pro následující letní období letového řádu nebo k 31. srpnu pro následující zimní období letového řádu platnou provozní licenci nebo obdobné povolení; pro účely článků 4, 8, 9 a 12 zahrnuje definice leteckého dopravce rovněž provozovatele letecké dopravy pro vlastní potřebu, pokud provozují dopravu podle letového řádu; pro účely článků 7 a 17 zahrnuje definice leteckého dopravce rovněž veškeré provozovatele civilních letadel;ii) „skupinou leteckých dopravců“ rozumí dva nebo více leteckých dopravců, kteří provádějí za účelem provozování určité letecké dopravní služby společný provoz, provoz na základě koncese nebo společné označování linek;g) „koordinovaným letištěm“ rozumí letiště, kde je pro uskutečnění přistání nebo vzletu nezbytné, aby letecký dopravce nebo jiný provozovatel letadla měl koordinátorem přidělený letištní čas s výjimkou státních letů, nouzových přistání a humanitárních letů;ê 95/93 (přizpůsobený)h) „letištním systémem“ rozumí dvě nebo více letišť seskupených k obsluze jednoho města nebo aglomerace;ê 793/2004 čl. 1 bod 2 písm. c)i) „letištěm s plánovaným provozem“ rozumí letiště, kde v určitých obdobích dne, týdne nebo roku může vzniknout provozní přetížení, které může být řešeno dobrovolnou spoluprací mezi leteckými dopravci, a kde byl určen letištní zprostředkovatel, aby usnadnil provoz leteckých dopravců, kteří na tomto letišti provozují nebo hodlají provozovat služby;j) „řídícím orgánem letiště“ rozumí orgán, který ve spojení s ostatními činnostmi nebo jinak má podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů za úkol spravovat a řídit letištní zařízení a koordinovat a kontrolovat činnosti jednotlivých provozovatelů přítomných na letišti nebo činných v rámci dotčeného letištního systému;k) „sérií letištních časů“ rozumí alespoň pět letištních časů, které jsou ve stejném období letového řádu pro stejnou dobu ve stejný den v týdnu pravidelně požadovány a tímto způsobem přidělovány, nebo pokud to není možné, přidělovány přibližně ve stejný čas;l) „leteckou dopravou pro vlastní potřebu“ rozumí úsek všeobecného letectví, který se vztahuje na provozování nebo užívání letadel pro přepravu cestujících nebo zboží jako pomocné činnosti podnikání, přičemž jde o provoz letadel, který není obecně považován za přístupný pro veřejnost a jejichž piloty jsou osoby, které mají alespoň platný průkaz způsobilosti obchodního pilota s přístrojovou kvalifikací;m) „koordinačními parametry“ rozumí z provozního hlediska vyjádření veškeré kapacity dostupné na letišti pro přidělení letištních časů během každého koordinačního období, přičemž tyto parametry odrážejí všechny technické, provozní a environmentální faktory, které mají vliv na letištní infrastrukturu a její jednotlivé podsystémy.ê 95/93Článek 3Podmínky pro koordinaci letištěê 793/2004 čl. 1 bod 3 písm. a) (přizpůsobený)1. Členské státy nejsou povinny určit letiště jako letiště s plánovaným provozem nebo koordinované letiště, Ö s výjimkou případů, kdy se postupuje v souladu s ustanoveními tohoto článku Õ;Členské státy určí letiště jako koordinované letiště Ö pouze v případech, kdy se postupuje v souladu s ustanoveními odstavce 3 Õ .ê 95/93è1 793/2004 čl. 1 bod 3 písm. b)2. Členský stát však může stanovit, že letiště je určeno jako è1 letiště s plánovaným provozem ç, pokud jsou dodrženy zásady transparentnosti, neutrality a nediskriminace.ê 793/2004 čl. 1 bod 3 písm. c) (přizpůsobený)3. Příslušný členský stát zajistí, aby na letišti, které nemá určeno postavení, nebo na letišti s plánovaným provozem řídící orgán tohoto letiště nebo jiný příslušný orgán provedl řádnou analýzu kapacity, pokud to uvedený členský stát považuje za nezbytné nebo do šesti měsíců:i) na základě písemné žádosti leteckých dopravců, kteří zastupují více než polovinu provozu letiště, nebo řídícího orgánu letiště, jestliže považují kapacitu za nedostatečnou pro současný nebo plánovaný provoz na určitá období, neboii) na žádost Komise, zejména je-li letiště přístupné pouze leteckým dopravcům, kterým byly přiděleny letištní časy, nebo jestliže letečtí dopravci, a zejména nově vstupující dopravci, čelí závažným obtížím v zajištění možnosti přistání nebo vzletů na dotčeném letišti.Tato analýza, která je založená na obecně uznávaných postupech, by měla určit nedostatky v kapacitě, přičemž zohlední Ö environmentální Õ omezení dotčeného letiště. Analýza zváží možnosti překonání zjištěných nedostatků pomocí nové nebo upravené infrastruktury, provozních nebo jiných změn a zváží i předpokládaný časový harmonogram pro vyřešení těchto obtíží. Pokud se použije odstavec 5 nebo pokud změny na letišti podstatně ovlivňují kapacitu letiště a způsob jejího využívání, je analýza aktualizována. Analýza a způsob jejího provedení Ö se zpřístupní Õ zúčastněným stranám, které si analýzu vyžádaly, a na požádání i ostatním dotčeným stranám. Zároveň se analýza předá Komisi.ê 793/2004 čl. 1 bod 3 písm. d)4. Na základě analýzy členský stát projedná stav kapacity na letišti s řídícím orgánem letiště, leteckými dopravci, kteří pravidelně užívají letiště, jejich zastupujícími organizacemi, zástupci všeobecného letectví, kteří pravidelně užívají letiště, a orgány řízení letového provozu.5. Pokud u jednoho nebo více období letového řádu vyvstanou kapacitní obtíže, zajistí členský stát, aby letiště bylo pro tato období určeno jako koordinované, ale pouze když:a) je povaha nedostatků natolik závažná, že na letišti nelze zabránit podstatným zpožděním, ab) není žádná možnost v krátké době tyto obtíže vyřešit.6. Odchylně od odstavce 5 může členský stát ve výjimečných případech určit takto dotčené letiště na danou dobu jako koordinované.ê 95/93è1 793/2004 čl. 1 bod 3 písm. e)è1 7. ç Pokud je kapacita pro skutečný nebo plánovaný provoz na è1 na koordinovaném letišti ç dostatečná, je jeho určení jako è1 koordinovaného letiště ç zrušeno.Článek 4ê 793/2004 čl. 1 bod 4 písm. a)Letištní zprostředkovatel a koordinátorê 793/2004 čl. 1 bod 4 písm. b) (přizpůsobený)1. Členský stát příslušný pro letiště s plánovaným provozem nebo pro koordinované letiště zajistí určení způsobilé fyzické nebo právnické osoby jako letištního zprostředkovatele nebo jako koordinátora letiště po konzultaci s leteckými dopravci, kteří pravidelně používají letiště, jejich zastupujícími organizacemi, řídícím orgánem letiště a koordinačním výborem, pokud takový výbor existuje. Stejný letištní zprostředkovatel nebo koordinátor může být určen pro více než jedno letiště.2. Členský stát Ö odpovědný za Õ letiště s plánovaným provozem nebo za koordinované letiště zajistí:a) aby na letišti s plánovaným provozem letištní zprostředkovatel jednal v souladu s tímto nařízením nezávisle, nestranně, bez diskriminace a transparentním způsobem;b) nezávislost koordinátora na koordinovaném letišti tím, že funkčně oddělí koordinátora od každé zúčastněné strany. Systém financování činností koordinátora musí zaručit nezávislost postavení koordinátora;c) aby koordinátor jednal v souladu s tímto nařízením nezávislým, nestranným, nediskriminačním a transparentním způsobem.3. Letištní zprostředkovatel a koordinátor se účastní Ö takových Õ mezinárodních konferencí leteckých dopravců o letových řádech, které jsou povoleny právem Společenství.4. Letištní zprostředkovatel poskytuje leteckým dopravcům rady a doporučuje jim náhradní časy příletu nebo odletu v případě očekávaného přetížení provozu letiště.5. Koordinátor je jedinou osobou příslušnou pro přidělování letištních časů. Přiděluje letištní časy v souladu s tímto nařízením a přijme opatření, aby v naléhavých případech mohly být letištní časy přiděleny i mimo pracovní dobu.6. Letištní zprostředkovatel sleduje soulad provozu leteckých dopravců s doporučenými letovými řády. Koordinátor sleduje soulad provozu leteckých dopravců s přidělenými letištními časy. Kontrola souladu je prováděna ve spolupráci s řídícím orgánem letiště a orgány řízení letového provozu a zohledňuje čas a ostatní významné parametry vztahující se k dotyčnému letišti. Koordinátor na požádání předloží dotyčným členským státům a Komisi výroční zprávu o činnosti, která se týká zejména uplatňování článků 9 a 17 a všech stížností podaných koordinačnímu výboru, které se vztahují k použití článků 8 a 12, a opatření k jejich řešení.7. Všichni letištní zprostředkovatelé a koordinátoři spolupracují při zjišťování nesrovnalostí v letových řádech.ê 95/93è1 793/2004 čl. 1 bod 4 písm. c)è1 8. Koordinátor poskytne na žádost, včas a bezplatně zúčastněným stranám, zejména členům nebo pozorovatelům koordinačního výboru v písemné nebo jiné snadno dostupné formě k posouzení tyto informace: ça) historické letištní časy rozčleněné podle leteckých společností a seřazené chronologicky pro všechny letecké dopravce využívající letiště;b) požadované letištní časy (prvotní podání) rozčleněné podle leteckých dopravců a seřazené chronologicky pro všechny letecké dopravce;c) všechny přidělené letištní časy a všechny nevyřízené žádosti o letištní časy rozčleněné podle leteckých dopravců a seřazené chronologicky pro všechny letecké dopravce;d) zbylé dostupné letištní časy;e) veškeré informace o kriteriích používaných při přidělování.ê 793/2004 čl. 1 bod 4 písm. d)9. Informace uvedené v odstavci 8 jsou poskytnuty nejpozději v době dané konference o letových řádech nebo případně v průběhu konference a po ní. Na žádost poskytne koordinátor tyto informace v souhrnné podobě. Za náklady na poskytnutí těchto souhrnných informací může být účtován poplatek.ê 793/2004 čl. 1 bod 4 písm. e)10. Pokud jsou k dispozici příslušné a obecně přijímané normy, které se vztahují na informace o letových řádech, použije je letištní zprostředkovatel, koordinátor a letečtí dopravci za předpokladu, že jsou v souladu s právem Společenství.ê 793/2004 čl. 1 bod 5Článek 5Koordinační výbor1. Členský stát zajistí, aby byl na koordinovaném letišti zřízen koordinační výbor. Stejný koordinační výbor může být určen pro více než jedno letiště. Účast ve výboru je otevřena přinejmenším leteckým dopravcům, kteří pravidelně užívají dotyčné letiště nebo dotyčná letiště, jejich zastupujícím organizacím, řídícímu orgánu letiště, příslušným orgánům řízení letového provozu a zástupcům všeobecného letectví, kteří letiště pravidelně užívají.Úkolem koordinačního výboru je:a) navrhovat nebo doporučovat koordinátorovi nebo členskému státu stanoviska:i) k možnostem zvýšení kapacity letiště určeného v souladu s článkem 3 nebo zlepšení jeho využívání;ii) ke koordinačním parametrům, které mají být určeny v souladu s článkem 6;iii) ke způsobům sledování využití přidělených letištních časů;iv) k místním zásadám pro přidělování letištních časů nebo sledování využití přidělených letištních časů, přičemž se mimo jiné zohlední environmentální zájmy podle čl. 8 odst. 5;v) ke zlepšení dopravních podmínek převažujících na dotyčném letišti;vi) k vážným potížím pro nově vstupující dopravce podle článku čl. 12 odst. 9;vii) ke všem otázkám, které se vztahují ke kapacitě letiště;b) působit mezi všemi dotčenými stranami jako zprostředkovatel řešení stížností, které se týkají přidělování letištních časů podle článku 14.2. Zástupci členského státu a koordinátor jsou zváni na schůzky koordinačního výboru jako pozorovatelé.3. Koordinační výbor vypracuje jednací řád, který se mimo jiné vztahuje na účast, volby, četnost schůzek a jednací jazyk nebo jazyky. Každý člen koordinačního výboru může navrhovat místní zásady pro řízení ve smyslu čl. 8 odst. 5. Koordinační výbor projedná na žádost koordinátora navrhované místní zásady pro přidělování letištních časů a navrhované zásady pro kontrolu užívání přidělených letištních časů. Zpráva o práci koordinačního výboru je zasílána dotčenému členskému státu spolu s uvedením jednotlivých názorů vyjádřených ve výboru.Článek 6Koordinační parametry1. Příslušný členský stát zajistí na koordinovaném letišti dvakrát ročně stanovení parametrů pro přidělování letištních časů, přičemž bere v úvahu všechna významná technická, provozní a environmentální omezení a všechny jejich změny.Tato činnost je založena na objektivní analýze možností uspokojení letového provozu, přičemž se zohlední různé typy provozu na letišti, očekávané provozní přetížení vzdušného prostoru během koordinačního období a stav kapacity.Parametry se sdělují koordinátorovi letiště včas před počátečním přidělením letištních časů pro účely konference o letových řádech.2. Pro účely činnosti uvedené v odstavci 1 určí koordinátor, jestliže tak neučiní členský stát, po konzultaci s koordinačním výborem a v souladu se stanovenou kapacitou lhůty pro koordinaci.3. Před konečným rozhodnutím o parametrech pro přidělení letištních časů je v koordinačním výboru podrobně projednáváno určení parametrů a použitá metodika, jakož i veškeré související změny s cílem zvýšit kapacitu a počet letištních časů dostupných pro přidělení. Zúčastněným stranám se na žádost poskytnou všechny významné doklady.Článek 7Informace pro letištní zprostředkovatele a koordinátory1. Letečtí dopravci, kteří provozují nebo hodlají provozovat dopravu na letišti s plánovaným provozem nebo na koordinovaném letišti, poskytnou letištnímu zprostředkovateli nebo koordinátorovi všechny důležité informace, které požadují. Všechny důležité informace se poskytnou v podobě a ve lhůtě, kterou stanoví letištní zprostředkovatel nebo koordinátor. Při podání žádosti o přidělení letištního času letecký dopravce informuje koordinátora zejména o tom, zda by měl ve vztahu k požadovaným letištním časům postavení nově vstupujícího dopravce v souladu s čl. 2 písm. b).U všech ostatních letišť bez zvláštního postavení poskytne řídící orgán letiště na žádost koordinátora veškeré dostupné informace o plánovaných službách leteckých dopravců.2. Jestliže letecký dopravce neposkytne informace podle odstavce 1 a dostatečně neprokáže existenci polehčujících okolností, nebo poskytne nesprávné nebo klamavé informace, nevezme koordinátor v úvahu žádost nebo žádosti o přidělení letištního času leteckého dopravce, kterého se chybějící, nesprávné nebo klamavé informace týkají. Koordinátor poskytne takovému leteckému dopravci příležitost, aby předložil své připomínky.3. Letištní zprostředkovatel nebo koordinátor, řídící orgán letiště a orgány řízení letového provozu si vyměňují veškeré informace, které jsou nezbytné pro výkon jejich povinností, včetně letových údajů a letištních časů.Článek 8Postup při přidělování letištních časů1. Série letištních časů je žádajícím dopravcům přidělována z fondu letištních časů v podobě povolení k užívání letištní infrastruktury za účelem přistání nebo vzletu v období letového řádu, pro které byla série vyžadována a po jehož uplynutí musí být vrácena do fondu letištních časů vytvořeného podle článku 12.2. Aniž jsou dotčeny články 7, 9, 11, 12 odst. 1 a čl. 17 odstavec 1 tohoto článku se nepoužije, jestliže jsou splněny tyto podmínky:a) série letištních časů byla leteckým dopravcem využita pro provoz pravidelné a programované nepravidelné letecké dopravy ab) dotyčný letecký dopravce může koordinátorovi uspokojivě prokázat, že dotčená série letištních časů byla tímto leteckým dopravcem využita alespoň z 80 % během období letového řádu, pro který byla přidělena.V takovém případě tato série letištních časů opravňuje dotyčného leteckého dopravce ke stejné sérii letištních časů v příštím odpovídajícím období letového řádu, jestliže o ní tento letecký dopravce požádá ve lhůtě uvedené v čl. 7 odst. 1.3. Aniž je dotčen čl. 12 odst. 2, pokud nemůže být všem požadavkům na letištní časy dotčených leteckých dopravců vyhověno, upřednostní se obchodní letecká doprava, a zejména pravidelná letecká doprava a programovaná nepravidelná letecká doprava. V případě konkurujících požadavků ve stejné kategorii letecké dopravy je upřednostněn celoroční letecký provoz.4. Změna časového rozvržení série letištních časů před přidělením zbývajících letištních časů z fondu uvedeného v článku 12 jinému žádajícímu leteckému dopravci je možná jen z provozních důvodů nebo jestliže by došlo ke zlepšení časového rozvržení letištních časů žádajícího leteckého dopravce oproti původně požadovanému časovému rozvržení. Změna nabývá účinku jen po výslovném potvrzení koordinátorem.5. Koordinátor rovněž bere v úvahu další pravidla a zásady, které jsou celosvětově nebo v rámci Společenství stanoveny odvětvím letecké dopravy, jakož i místní zásady, které navrhl koordinační výbor a byly schváleny členským státem nebo kterýmkoli příslušným orgánem odpovídajícím za dotyčné letiště, pokud tato pravidla a řídící zásady neovlivní nezávislé postavení koordinátora, jsou v souladu s právem Společenství a směřují ke zlepšení účinného užívání kapacity letiště. Dotyčný členský stát sdělí tato pravidla Komisi.6. Jestliže žádosti o letištní čas nemůže být vyhověno, informuje koordinátor žádajícího leteckého dopravce o důvodech, které k tomu vedly, a uvede nejbližší dostupný letištní čas.7. Mimo plánované přidělení letištních časů pro období letového řádu se koordinátor snaží vyhovět žádostem podaným na poslední chvíli, které se týkají jednotlivých letištních časů pro veškeré druhy letectví včetně všeobecného letectví. Za tímto účelem mohou být využity letištní časy, které zbývají ve fondu zmíněném v článku 12 po jejich rozdělení mezi žádající letecké dopravce, jakož i letištní časy, které byly uvolněny na poslední chvíli.Článek 9Mobilita letištních časů1. Letištní časy mohou být:a) leteckým dopravcem převáděny z jedné tratě nebo druhu dopravy na jinou trať nebo jiný druh dopravy, které jsou provozovány stejným leteckým dopravcem;b) převáděny:i) mezi mateřskými a dceřinými společnostmi a mezi dceřinými společnostmi stejné mateřské společnosti;ii) jako součást získání kontroly nad kapitálem leteckého dopravce;iii) v případě celkového nebo částečného převzetí, jestliže jsou letištní časy přímo spojeny s převzatým leteckým dopravcem;c) vyměněny mezi leteckými dopravci způsobem jeden za jeden.2. Převody nebo výměny uvedené v odstavci 1 se oznámí koordinátorovi a nabývají účinku až po výslovném potvrzení koordinátorem. Koordinátor nepotvrdí převody nebo výměny, jestliže nejsou v souladu s požadavky tohoto nařízení a jestliže koordinátor není přesvědčen, že:a) letištní provoz nebude dotčen, přičemž se berou v úvahu všechna technická, provozní a environmentální omezení;b) jsou dodržena všechna omezení uložená podle článku 11;c) převody letištních časů nespadají do oblasti působnosti odstavce 3.3. Letištní časy přidělené nově vstupujícímu dopravci ve smyslu čl. 2 písm. b) nesmějí být převáděny podle odst. 1 písm. b) tohoto článku na dobu rovnající se dvěma odpovídajícím obdobím letového řádu vyjma případu, kdy jde o zákonné převzetí činností podniku v úpadku.Letištní časy přidělené nově vstupujícímu dopravci ve smyslu čl. 2 písm. b) bodu ii) a iii) nesmějí být převáděny na jinou trať podle odst. 1 písm. a) tohoto článku na dobu dvou odpovídajících období letového řádu, pokud s nově vstupujícím dopravcem nebylo zacházeno v souvislosti s novou tratí se stejnou prioritou jako v případě tratě původní.Letištní časy přidělené nově vstupujícímu dopravci ve smyslu čl. 2 písm. b) smějí být vyměňovány podle odst. 1 písm. c) tohoto článku po dobu dvou odpovídajících období letového řádu pouze ke zlepšení časového rozvržení letištních časů pro tyto služby ve vztahu k původně požadovanému časovému rozvržení.Článek 10Vyloučení nároků na kompenzaciê 793/2004 čl. 1 bod 5 (přizpůsobený)Nárok na sérii letištních časů zmíněný v čl. 8 odst. 2 není důvodem pro vznik nároků na kompenzaci v případě jejich omezení, Ö snížení Õ nebo zrušení Ö uloženého podle Õ práva Společenství, zejména pravidel Smlouvy, která se vztahují k letecké dopravě.Tímto nařízením nejsou dotčeny pravomoci orgánů veřejné Ö správy Õ požadovat převedení letištních časů mezi leteckými dopravci a určovat, jak jsou tyto letištní časy přidělovány v souladu s vnitrostátními právními předpisy o hospodářské soutěži nebo články 81 nebo 82 Smlouvy nebo nařízením Rady Ö (ES) č. 139/2004 Õ[12]. Tyto převody se mohou uskutečnit jen bez peněžní náhrady.Článek 11Závazky veřejné služby1. Jestliže se v souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 1008/2008 na trať vztahují závazky veřejné služby, může si na koordinovaném letišti členský stát vyhradit letištní časy požadované pro očekávaný provoz na této trati. Jestliže nejsou vyhrazené letištní časy na dotyčné trati využity, jsou v souladu s odstavcem 2 dány k dispozici jinému leteckému dopravci, který má zájem trať provozovat v souladu se závazky veřejné služby. Nemá-li žádný jiný dopravce zájem o provozování tratě a dotyčný členský stát nevyhlásí nabídkové řízení podle čl. 16 odst. 10 nařízení (ES) č. 1008/2008, jsou letištní časy buď vyhrazeny pro jinou trať podléhající závazkům veřejné služby, nebo vráceny do fondu.2. Postup nabídkového řízení stanovený v čl. 16 odst. 10, čl. 17 odst. 3 až 7 a čl. 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 1008/2008 se použije pro využití letištních časů uvedených v odstavci 1 Ö tohoto článku Õ v případě, kdy má o obsluhu tratě zájem více než jeden letecký dopravce Společenství a nebylo mu umožněno získat letištní časy do jedné hodiny před nebo po čase, který požadoval od koordinátora.ê 793/2004 čl. 1 bod 6Článek 12Fond letištních časů1. Koordinátor sestaví fond, který obsahuje všechny letištní časy, které nebyly přiděleny na základě čl. 8 odst. 2 a 4. Do fondu se umístí veškerá kapacita nových letištních časů určená podle čl. 3 odst. 3.2. Série letištních časů, která je přidělena leteckému dopravci pro pravidelnou nebo programovanou nepravidelnou leteckou dopravu, neopravňuje tohoto leteckého dopravce ke stejné sérii letištních časů pro příští odpovídající období letového řádu, jestliže letecký dopravce koordinátorovi uspokojivě neprokáže, že s jeho povolením využil alespoň 80 % z těchto letištních časů během období letového řádu, pro které byly přiděleny.3. Letištní časy přidělené leteckému dopravci před 31. lednem pro následující letní období letového řádu nebo před 31. srpnem pro následující zimní období letového řádu, které jsou koordinátorovi před těmito daty vráceny k novému přidělení, nejsou brány při výpočtu procenta využití v úvahu.4. Pokud nelze prokázat 80 % využití série letištních časů, jsou všechny letištní časy tvořící tuto sérii umístěny do fondu letištních časů, není-li jejich nevyužití ospravedlněno z některého z těchto důvodů:a) nepředvídatelné a neodvratitelné okolnosti, které nemůže letecký dopravce ovlivnit a které vedou k:i) zákazu provozu typu letadel obecně používaného k dané dopravě;ii) uzavření letiště nebo vzdušného prostoru;iii) závažným narušením provozu na dotyčných letištích včetně sérií letištních časů na jiných letištích Společenství souvisejících s tratěmi, které jsou během podstatné části dotyčného období letového řádu dotčeny takovým narušením;b) přerušení letecké dopravy pro jednání, které směřovalo k narušení letecké dopravy, a tím bylo fakticky nebo technicky znemožněno leteckému dopravci provozovat dopravu podle plánu;c) vážná finanční újma dotyčného leteckého dopravce Společenství a následné udělení dočasné licence příslušnými orgány až do finanční reorganizace leteckého dopravce v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1008/2008 ;d) soudní řízení týkající se použití článku 11 na tratě, u kterých byl podle článku 16 nařízení (ES) č. 1008/2008 uložen závazek veřejné služby, jehož výsledkem je dočasné pozastavení provozu na těchto tratích.5. Na žádost členského státu nebo z vlastního podnětu Komise přezkoumá, jak koordinátor letiště, na které se vztahuje toto nařízení, uplatňuje odstavec 4.Komise přijme rozhodnutí do dvou měsíců od přijetí žádosti postupem podle čl. 16 odst. 2.6. Aniž je dotčen čl. 8 odst. 2 tohoto nařízení a aniž je dotčen čl. 19 odst. 2 nařízení (ES) č. 1008/2008, jsou letištní časy umístěné ve fondu rozdělovány mezi žádající letecké dopravce. 50 % těchto letištních časů je nejprve přiděleno nově vstupujícím dopravci, ledaže jsou žádosti nově vstupujících dopravců nižší než 50 %. Koordinátor projedná požadavky nově vstupujících a ostatních dopravců nestranně a v souladu s koordinačními lhůtami každého dne letového řádu.Z požadavků nově vstupujících dopravců jsou upřednostněni letečtí dopravci, kteří splňují podmínky pro postavení nově vstupujících dopravců podle čl. 2 písm. b) bodu i) a ii) nebo čl. 2 písm. b) bodu i) a iii).7. Nově vstupující dopravce, kterému byla nabídnuta série letištních časů do jedné hodiny před nebo po požadovaném čase a který tuto nabídku nepřijal, nemá pro toto období letového řádu nadále postavení nově vstupujícího dopravce.8. Pro služby provozované skupinou leteckých dopravců může o potřebné letištní časy žádat jen jeden ze zúčastněných leteckých dopravců. Letecký dopravce provozující tuto službu přebírá odpovědnost za plnění provozního kritéria, které je požadováno k zachování historických práv podle čl. 8 odst. 2.Letištní časy přidělené jednomu leteckému dopravci mohou být užity jiným leteckým dopravcem nebo leteckými dopravci, kteří se podílejí na společném provozu, za předpokladu, že identifikační kód leteckého dopravce, kterému byly letištní časy přiděleny, zůstane pro účely koordinace a kontroly přidělen společnému letu. Po ukončení společného provozu zůstávají takto užívané letištní časy leteckému dopravci, kterému byly původně přiděleny. Letečtí dopravci účastnící se společného provozu informují koordinátory o podrobnostech tohoto provozu před jeho zahájením.9. Jestliže nově vstupující dopravce čelí i nadále závažným obtížím, zajistí členský stát svolání schůze letištního koordinačního výboru. Účelem schůze je prozkoumání možností nápravy situace. Na schůzi se přizve Komise.ê 545/2009 čl. 1 odst. 1 (přizpůsobený)Článek 13Ö Zachování nároku na série letištních časů ÕPro účely čl. 10 odst. 2 koordinátoři uznají, že letečtí dopravci mají pro období letního letového řádu 2010 nárok na série letištních časů, které jim byly přiděleny na počátku období letního letového řádu 2009 v souladu s tímto nařízením.ê 793/2004 čl. 1 bod 7 (přizpůsobený)Článek 14Stížnosti a opravné prostředky1. Aniž jsou dotčena práva na podání opravných prostředků podle vnitrostátního práva, podávají se stížnosti týkající se použití čl. 7 odst. 2, článků 8, 9, 12 a čl. 17 odst. 1 až 4 a odst. 6 koordinačnímu výboru. Do jednoho měsíce po podání stížnosti výbor záležitost prozkoumá, a pokud je to možné, předloží koordinátorovi návrhy řešení problému. Není-li možné nalézt řešení, může příslušný členský stát do dvou měsíců zajistit Ö urovnání prostřednictvím Õ organizace, která zastupuje letecké dopravce nebo letiště, nebo prostřednictvím jiné třetí strany.2. Členské státy přijmou v souladu s vnitrostátním právem vhodná opatření k ochraně koordinátorů s ohledem na nároky na náhradu škody, které se vztahují k jejich činnostem podle tohoto nařízení, vyjma případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného protiprávního jednání.ê 95/93Článek 15ê 793/2004 čl. 1 bod 8Vztahy se třetími zeměmi1. Kdykoli se jeví, že třetí země, pokud jde o přidělení letištních časů na letištích:a) neposkytuje leteckým dopravcům Společenství zacházení srovnatelné s tím, které zaručují členské státy leteckým dopravcům z této země, nebob) fakticky neposkytuje leteckým dopravcům Společenství národní zacházení neboc) poskytuje leteckým dopravcům jiných třetích zemí výhodnější zacházení než leteckým dopravcům Společenství,může Komise postupem podle čl. 16 odst. 2 rozhodnout, že členský stát nebo členské státy přijmou opatření včetně částečného nebo úplného pozastavení uplatňování tohoto nařízení ve vztahu k leteckému dopravci nebo leteckým dopravcům z této třetí země s cílem dosáhnout nápravy jejího diskriminačního chování.ê 95/932. Členské státy uvědomí Komisi o všech závažných právních nebo faktických potížích, se kterými se setkali letečtí dopravci Společenství při přidělování letištních časů na letištích ve třetích zemích.ê 793/2004 čl. 1 bod 9 (přizpůsobený)Článek 16Postup projednávání ve výboru1. Komisi je nápomocen výbor.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.3. Komise může s výborem konzultovat rovněž jakoukoli jinou záležitost, která se týká uplatňování tohoto nařízení.Článek 17Uplatňování1. Příslušné orgány řízení letového provozu mohou odmítnut letový plán leteckého dopravce, jestliže letecký dopravce zamýšlí přistát nebo vzlétnout na koordinovaném letišti během období, ve kterých je koordinováno, aniž by mu byl koordinátorem přidělen letištní čas.2. Koordinátor odejme sérii letištních časů prozatímně přidělenou leteckému dopravci, který je ve fázi vzniku, a umístí ji do fondu 31. ledna pro následující letní období letového řádu nebo 31. srpna pro následující zimní období letového řádu, jestliže podnik nemá platnou provozní licenci nebo doklad stejného druhu k tomuto dni nebo jestliže příslušný orgán vydávající povolení neprohlásí, že je pravděpodobné, že provozní licence nebo doklad stejného druhu budou vydány před zahájením dotyčného období letového řádu.3. Koordinátor odejme sérii letištních časů leteckého dopravce, který je obdržel na základě výměny v souladu s čl. 9 odst. 1 písm. c), jestliže nebyly užity k původnímu záměru, a vrátí ji do fondu.4. Letečtí dopravci, kteří opakovaně a úmyslně provozují leteckou dopravu v čase, který se podstatně liší od letištního času přiděleného jako součást série letištních časů, nebo užívají letištní časy podstatně odlišným způsobem, než který byl určen v čase přidělení, a narušují tak letištní provoz nebo provoz letecké dopravy, ztratí postavení podle čl. 8 odst. 2. Koordinátor může rozhodnout o odnětí dotyčné série letištních časů pro zbytek období letového řádu ve vztahu k tomuto leteckému dopravci a umístit ji do fondu Ö poté, co se k tomu Õ dotyčný letecký dopravce vyjádří a Ö poté, co mu koordinátor udělil jednu výstrahu. Õ5. Členské státy zajistí, aby existovaly účinné, přiměřené a odrazující sankce nebo rovnocenná opatření v případech opakovaného a úmyslného provozování leteckých služeb v časech podstatně se odlišujících od přidělených letištních časů nebo v případech užívání letištních časů podstatně odlišným způsobem, než který byl určen v čase přidělení, pokud je tím poškozen letištní provoz nebo provoz letecké dopravy.6. Aniž je dotčen čl. 12 odst. 4, může koordinátor v případě, že letecký dopravce nemůže dosáhnout míru využití ve výši 80 % podle čl. 8 odst. 2, tomuto leteckému dopravci odejmout dotyčnou sérii leteckých časů pro zbytek období letového řádu a umístit je do fondu poté, co se k tomu dotyčný letecké dopravce vyjádří.Aniž je dotčen čl. 12 odst. 4, umístí koordinátor v případě, že po uplynutí doby odpovídající 20 % doby platnosti série nebyly využity žádné letištní časy z této série letištních časů, dotyčnou sérii letištních časů do fondu po zbytek období letového řádu poté, co se k tomu dotyčný letecký dopravce vyjádří.ê 793/2004 čl. 1 bod 10Článek 18Zpráva a spolupráce1. Nejpozději do tří let ode dne 30. července 2004 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení. Zpráva se týká zejména uplatňování článků 8, 9 a 12.2. Členské státy a Komise spolupracují při uplatňování tohoto nařízení, zejména pokud jde o shromažďování informací pro zprávu podle odstavce 1.êČlánek 19ZrušeníNařízení (EHS) č. 95/93 se zrušuje.Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.ê 95/93 (přizpůsobený)Článek 20Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost Ö dvacátým Õ dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […]Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyně[…] […]éPŘÍLOHA IZrušené nařízení a seznam jeho následných změnNařízení Rady (EHS) č. 95/93 | (Úř. věst. L 14, 22.1.1993, s. 1) |Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 894/2002 | (Úř. věst. L 142, 31.5.2002, s. 3) |Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1554/2003 | (Úř. věst. L 221, 4.9.2003, s. 1) |Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 793/2004 | (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 50) |Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 545/2009 | (Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 24) |_____________PŘÍLOHA IISROVNÁVACÍ TABULKANařízení (EHS) č 95/93 | Toto nařízení |Články 1 a 2 | Články 1 a 2 |— |Čl. 3 odst. 1 písm. a) | Čl. 3 odst. 1 první pododstavec |Čl. 3 odst. 1 písm. b) | Čl. 3 odst. 1 druhý pododstavec |Čl. 3 odst. 2 až 7 | Čl. 3 odst. 2 až 7 |Článek 4 | Článek 4 |Čl. 5 odst. 1 první pododstavec | Čl. 5 odst. 1 první pododstavec |Čl. 5 odst. 1, druhý pododstavec písm. a) první až sedmá odrážka | Čl. 5 odst. 1 druhý pododstavec písm. a body i) až vii) |Čl. 5 odst. 1 písm. b) | Čl. 5 odst. 1 písm. b) |Čl. 5 odst. 2 a 3 | Čl. 5 odst. 2 a 3 |Články 6 a 7 | Články 6 a 7 |Čl. 8 odst. 1 | Čl. 8 odst. 1 |Čl. 8 odst. 2 první pododstavec návětí | Čl. 8 odst. 2 první pododstavec návětí |Čl. 8 odst. 2 první pododstavec první a druhá odrážka | Čl. 8 odst. 2 první pododstavec písm. a) a b) |Čl. 8 odst. 2 druhý pododstavec | Čl. 8 odst. 2 druhý pododstavec |Čl. 8 odst. 3 až 7 | Čl. 8 odst. 3 až odst. 7 |Článek 8a | Článek 9 |Čl. 8a odst. 1 | Čl. 9 odst. 1 |Čl. 8a odst. 2 | Čl. 9 odst. 2 |Čl. 8a odst. 3 písm. a) | Čl. 9 odst. 3 první pododstavec |Čl. 8a odst. 3 písm. b) | Čl. 9 odst. 3 druhý pododstavec |Čl. 8a odst. 3 písm. c) | Čl. 9 odst. 3 třetí pododstavec |Čl. 8b první věta | Čl. 10 první pododstavec |Čl. 8b druhá a třetí věta | Čl. 10 druhý pododstavec |Článek 9 | Článek 11 |Čl. 10 odst. 1, 2 a 3 | Čl. 12 odst. 1, 2 a 3 |Čl. 10 odst. 4 písm. a) první, druhá a třetí odrážka | Čl. 12 odst. 4 písm. a) body i), ii) a iii) |Čl. 10 odst. 4 písm. b), c) a d) | Čl. 12 odst. 4 písm. b), c) a d) |Čl. 10 odst. 5 až 9 | Čl. 12 odst. 5 až 9 |Čl. 10a | Článek 13 |— |Článek 11 | Článek 14 |Článek 12 | Článek 15 |Čl. 13 odst. 1, 2 a 3 | Čl. 16 odst. 1, 2 a 3 |Čl. 13 odst. 4 | — |Čl. 14 odst. 1 až 5 | Čl. 17 odst. 1 až 5 |Čl. 14 odst. 6 písm. a) a b) | Čl. 17 odst. 6 první a druhý pododstavec |Článek 14a | Čl. 18 |— | Čl. 19 |Článek 15 | Čl. 20 |— | Příloha I |— | Příloha II |_____________[pic][pic][pic][1] KOM(87) 868 PV.[2] Viz část A příloha 3 uvedených závěrů.[3] Prováděno v souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu a Radě – Kodifikace acquis communautaire , KOM(2001) 645 v konečném znění.[4] Viz příloha I tohoto návrhu.[5] Úř. věst. C Ö […], […], s. […]. Õ[6] Úř. věst. C […], […], s. […].[7] Úř. věst. C […], […], s. […].[8] Úř. věst. L 14, 22.1.1993, s. 1.[9] Viz příloha I.[10] Úř. věst. L 293, 31.10.2008, s. 3.[11] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[12] Úř. věst. L Ö 24, 29.1.2004, s. 1. Õ