|

52010PC0236

Návrh nařízení Rady (EU) č. .../.., kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky  /* KOM/2010/0237 konečném znení - NLE 2010/0127 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 18.5.2010KOM(2010)236 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republikyDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, (dále jen „základní nařízení“) při řízení týkajícím se dovozu určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Komise uložila nařízením (ES) č. 1247/2009 prozatímní antidumpingová opatření na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu řízení v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |3. Právní stránka návrhu |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 8. dubna 2009 zahájila Komise antidumpingové řízení týkající se dovozu určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky. Šetřením byl zjištěn dumping dotčeného výrobku, který způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že uložení antidumpingových opatření není v rozporu se zájmem Unie. Na základě toho byla nařízením Komise (ES) č. 1247/2009 uložena prozatímní opatření. Přiložený návrh nařízení Rady se zakládá na konečných zjištěních o dumpingu, újmě, příčinných souvislostech a zájmu Společenství. Šetření následující po uložení prozatímních opatření potvrdilo hlavní prozatímní zjištění. Proto se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení a uložila konečná opatření. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, neboť podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhovaný nástroj: nařízení Rady. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |4. Rozpočtové důsledky |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie. |NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1. POSTUP1.1. Prozatímní opatření(1) Komise nařízením (ES) č. 1247/2009[2] (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).(2) Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět podaný Evropským sdružením pro kovy (European Association of Metals, EUROMETAUX) (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby drátů z molybdenu v Unii.(3) Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období šetření“). Analýza trendů významných pro posouzení újmy se týkala období od března 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).1.2. Následný postup(4) Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být vyslechnuty. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.(5) Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly vyjádřit k poskytnutým informacím.2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK(6) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 14. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.3. DUMPING3.1. Status tržního hospodářství – individuální zacházení(7) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ke zjištěním o statutu tržního hospodářství a individuálním zacházení, potvrzuje se tímto 18. až 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.3.2. Běžná hodnota(8) Po zveřejnění prozatímních zjištění spolupracující vyvážející výrobce zpochybnil použití vývozních cen z USA do ostatních zemí (včetně Unie) jako základu pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Místo toho navrhl použít cenu skutečně zaplacenou nebo cenu, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, protože se domnívá, že běžná hodnota stanovená na tomto základě by vedla k nižšímu dumpingovému rozpětí pro ČLR.(9) Tentýž výrobce tvrdil, že běžná hodnota by měla být upravena směrem dolů, aby byla zohledněna větší efektivnost, které se těší jako vertikálně integrovaný výrobce, v porovnání s žadatelem nebo výrobcem ve srovnatelné zemi, kteří nemají těžební zařízení na hlavní surovinu, molybdenovou rudu.(10) Vzhledem k prvnímu tvrzení je třeba poznamenat, že používání cen zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, v Unii, představuje možnost stanovenou v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, která se uplatní pouze tehdy, pokud nelze použít ostatní možnosti uvedené v tomto článku. Jelikož při tomto řízení spolupracoval výrobce ze třetí země a bylo tedy možné uplatnit možnost ceny třetí země s tržním hospodářstvím, za niž se výrobek prodává do jiných zemí, neexistuje právní odůvodnění pro uplatnění poslední možnosti stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. a). Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.(11) Vzhledem k druhému tvrzení je třeba poznamenat, že spolupracující výrobce neposkytl žádné důkazy prokazující, že úroveň integrace výrobce je faktorem, který má vliv na ceny a srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.(12) Některé strany zpochybnily výběr výrobce ve srovnatelné zemi vzhledem ke skutečnosti, že společnost v USA je dceřinou společností žadatele. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že skutečnost, že společnost v navržené srovnatelné zemi je ve spojení s žadatelem, nevylučuje, že obdržené informace jsou důvěryhodné a ověřitelné.(13) Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k běžné hodnotě, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 24. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení.3.3. Vývozní cena(14) Protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se vývozní ceny, potvrzuje se tímto 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.3.4. Srovnání(15) Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení činí 5 % a představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobce zpochybnil způsob, jakým byla tato úprava uplatněna, a tvrdil, že by měla být vypočítána spíše jako faktor snižující vývozní cenu.(16) Vzhledem k tomuto tvrzení je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení odmítnuto.(17) Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.3.5. Dumpingová rozpětí(18) Na základě výše uvedeného se tímto potvrzuje celostátní dumpingové rozpětí ve výši 68,4 % stanovené v 28. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.4. ÚJMA4.1. Výroba v Unii(19) Je třeba připomenout, že v zájmu ochrany důvěrných obchodních informací jediného výrobce v Unii, který plně spolupracoval, jsou veškeré níže uvedené číselné údaje související s citlivými informacemi indexovány nebo uvedeny v určitém rozpětí.(20) Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k výrobě v Unii, potvrzuje se tímto 30. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.4.2. Vymezení výrobního odvětví Unie(21) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.(22) Pokud jde o 33. bod odůvodnění prozatímního nařízení, je třeba poznamenat, že na základě připomínek, které obdržela jedna zúčastněná strana, byla zjištěna tisková chyba. Účetní období („ÚO“) 2005 výrobce v Unii zahrnuje období od 1. března 2005 do 28. února 2006, a nikoliv období od 1. března 2004 do 28. února 2005, jak je uvedeno v tomto bodě odůvodnění. Začátkem pro posouzení újmy byl tedy ve skutečnosti březen 2005.4.3. Spotřeba v Unii(23) Je třeba připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena připočtením objemu prodeje známých výrobců v Unii k veškerému dovozu ze třetích zemí podle údajů Eurostatu. Dále se připomíná, že jelikož kód KN, pod nímž je dotčený výrobek deklarován, zahrnuje rovněž jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, a jelikož neexistují zvláštní dovozní statistiky pouze pro dotčený výrobek, byly údaje Eurostatu upraveny v souladu s metodou navrženou v podnětu. Tato metoda je založena na srovnání hodnot dovozu z ČLR s hodnotami prodeje výrobců v Unii.(24) Nicméně v prozatímní fázi korespondovaly použité údaje o dovozu s kalendářními roky, zatímco objemy prodejů známých výrobců byly založeny na účetních obdobích. Jedna zúčastněná strana poukázala na tento rozdíl v období použitém pro stanovení spotřeby a tvrdila, že také dovozy by měly vycházet z účetních období.(25) Toto tvrzení se mělo za platné, a proto byly údaje Eurostatu upraveny, aby odpovídaly stejným obdobím, a to účetním obdobím. V důsledku toho byly údaje o spotřebě v Unii uvedené v tabulce 1 prozatímního nařízení upraveny takto (nové údaje tak, jak jsou uvedeny zde v tabulce 1):Tabulka 1Spotřeba v Unii | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |Tuny | 403 | 396 | 430 | 396 | 358 |Index 2005=100 | 100 | 98 | 107 | 98 | 89 |(26) Celkový objem spotřeby drátu z molybdenu v Unii se za posuzované období snížil o 11 %. Poptávka v roce 2006 mírně klesla o 2 % a v roce 2007 vzrostla o 9 %, načež v roce 2008 a v posuzovaném období poklesla v souvislosti s negativním dopadem hospodářské krize.4.4. Dovoz do Evropské unie z ČLR4.4.1. Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu(27) Po přijetí argumentu uvedeného výše v (25). bodě odůvodnění následuje níže tabulka s revidovanými celkovými objemy dovozu, podíly na trhu a cenami čínských drátů z molybdenu na trhu Unie v posuzovaném období. Je třeba poznamenat, že tato revize neměla vliv na objem dovozu z dotčené země během období šetření.Tabulka 2Celkový dovoz z ČLR | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |Tuny | 42 | 56 | 87 | 100 | 97 |Index 2005=100 | 100 | 133 | 207 | 238 | 231 |Podíl na trhu Index 2005=100 | 100 | 136 | 194 | 243 | 261 |Ceny (v EUR/t) Index | 53 202 100 | 62 198 117 | 56 046 105 | 51 512 97 | 50 892 96 |Zdroj: Eurostat a údaje uvedené v podnětu(28) Z revidovaných údajů ve výše uvedené tabulce 2 vyplývá, že celkově se trendy v objemu dovozu z dotčené země a jejich podíl na trhu uvedené v tabulce 36. bodu odůvodnění prozatímního nařízení nezměnily. Dumpingový dovoz z ČLR se významně zvýšil ze 42 tun v roce 2005 na 100 tun v roce 2008, tj. více než dvojnásobně. Po nejvyšší hodnotě, jíž bylo dosaženo v roce 2008, tento dovoz během období šetření klesal v souladu s vývojem spotřeby Unie. Podíl dumpingového dovozu na trhu se navíc v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobil.(29) Nicméně revidované údaje týkající se průměrných cen dovozu vykazují nyní mezi rokem 2005 a obdobím šetření klesající tendenci. Bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období klesly průměrné ceny dovozu z ČLR o 4 %.4.4.2. Cenové podbízení(30) Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k cenovému podbízení, potvrzuje se tímto 39. a 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.4.5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie(31) Připomíná se, že v souladu s 41. bodem odůvodnění prozatímního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.(32) Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.(33) Po přijetí prozatímního nařízení a po drobné úpravě spotřeby Unie ve výše uvedené tabulce 1 byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu revidován následovně, zatímco objem prodeje a průměrné prodejní ceny zůstaly beze změn:Tabulka 32005 | 2006 | 2007 | 2008 | Období šetření |Objem prodeje na trhu Unie Index | 100 | 99 | 92 | 75 | 68 |Podíl na trhu Index | 100 | 101 | 86 | 76 | 77 |Průměrné prodejní ceny Index | 100 | 86 | 96 | 95 | 92 |(34) Jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se v posuzovaném období významně snížil o 32 %. Tento pokles významně převýšil pokles spotřeby, která, jak je uvedeno níže v tabulce 2, klesla za stejné období o 11 %. To vedlo k významnému poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu o 23 % za stejné období.(35) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k vývoji prodejních cen, zásob, zaměstnanosti a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 46. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.(36) Závěr o tom, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, jak se uvádí v 58. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se rovněž potvrzuje.5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST5.1. Účinek dumpingového dovozu(37) V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo v prozatímní fázi zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu v takové míře, že ji lze považovat za podstatnou.(38) Připomíná se, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie se časově shodovalo s prudkým nárůstem dumpingového dovozu z ČLR. Po zavedení prozatímních opatření a po revizích údajů o dovozu pocházejícího z ČLR, jak je uvedeno výše v 25. bodě odůvodnění, objem dovozu a podíl čínských vývozců na trhu se mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než zdvojnásobil.(39) V důsledku revizí dovozní ceny dumpingového dovozu klesly v průběhu posuzovaného období o 4 %, ale byly i nadále nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a cenové podbízení dosáhlo v průběhu období šetření 30 až 35 %. Výrobní odvětví Unie následně čelilo cenovému tlaku čínských vývozců trvalejšího rázu, aby zůstalo na trhu Unie konkurenceschopné.(40) Jedna zúčastněná strana zpochybnila existenci příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Argumentovala tím, že neexistuje souvislost mezi finančními výsledky výrobního odvětví Unie a prudkým nárůstem dumpingového dovozu. Zdůraznila, že zatímco dovoz z ČLR v roce 2007 v porovnání s předchozími obdobími podstatně vzrostl, výrobní odvětví Unie se v tomto roce dostalo ze ztráty do zisku.(41) V této souvislosti je třeba za prvé uvést, že mezi rokem 2005 a obdobím šetření se dovoz více než zdvojnásobil, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie podstatně klesl o 32 %, což vedlo ke ztrátě podílu na trhu ve výši 33 % v témže období. Všechny ostatní ukazatele újmy, například výroba, využití kapacity, investice, ziskovost a peněžní tok, zároveň vykazovaly v průběhu tohoto období výrazné klesající tendence. Za druhé šetření ukázala, že slabé výsledky výrobního odvětví Unie souvisely se snížením cen ve snaze získat zpět důležité zákazníky ztracené díky čínským vývozcům. Pokud jde o rok 2007, výrobní odvětví Unie pokračovalo ve svých pokusech získat zpět své zákazníky úsilím o racionalizaci s cílem udržet nízké pořizovací náklady a být schopno konkurovat nízkým cenám dumpingového dovozu. Proto se závěry uvedené v 63. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení považují za platné, a toto tvrzení tedy muselo být odmítnuto.(42) Na základě výše uvedených skutečností lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl během období šetření značně negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.5.2. Účinek jiných činitelů(43) Připomíná se, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i ostatní činitelé, konkrétně vývoj poptávky, vývoj nákladů výrobního odvětví Unie, jeho vývozní výkonnost a konečně možný dopad dovozu z jiných zemí.(44) Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné činitele, konkrétně i) zmenšení poptávky v důsledku hospodářské krize a změn v technologiích a ii) vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie.(45) Pokud jde o pokles spotřeby, je třeba poznamenat, že objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl podstatně více (-32 %) než činil pokles spotřeby Unie (-11 %), což vedlo ke ztrátě podílu na trhu ve výši 33 %. Zároveň se výrazně zvýšil podíl čínských vývozců na trhu, který se více než zdvojnásobil. Proto se má za to, že závěr uvedený v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení lze potvrdit, a toto tvrzení tedy muselo být odmítnuto.(46) Pokud jde o vývozní výkonnost, vývozní prodej výrobního odvětví Unie opravdu vykazoval klesající tendence z důvodů uvedených v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (tj. v souladu s nepříznivou celosvětovou situací automobilového odvětví od roku 2008). Nicméně šetřením bylo prokázáno, že prodej na vývoz nebyl hlavní obchodní činností výrobního odvětví Unie, jelikož tento prodej nikdy nepřesáhl 17 % jeho prodeje Unie v posuzovaném období. Avšak co je důležitější, kromě 71. a 72. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je třeba poznamenat, že jeho prodejní ceny na vývozním trhu zůstaly nad prodejními cenami v rámci Unie. Jakýkoliv negativní dopad způsobený poklesem objemu prodeje na vývoz je tudíž považován za velmi omezený. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.(47) Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 67. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení.6. ZÁJEM UNIE6.1. Zájem výrobního odvětví Unie(48) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 83. až 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.6.2. Zájem dovozců, obchodníků a uživatelů v Unii(49) Připomíná se, že navzdory skutečnosti, že bylo kontaktováno mnoho stran, míra spolupráce dovozců, obchodníků a uživatelů při šetření v prozatímní fázi byla velmi nízká. Připomíná se, že v prozatímní fázi plně spolupracoval pouze jeden obchodník se sídlem v Německu a jeden uživatel se sídlem v Itálii.(50) Spolupracující uživatel namítal, že v analýze zájmu Unie provedené v prozatímní fázi byl podceněn negativní vliv antidumpingových opatření na jeho podnikání, a tvrdil, že by opravdu měl problém přenést zvýšení nákladů na své zákazníky.(51) Připomíná se, že podíl činnosti týkající se dotčeného výrobku na činnosti tohoto uživatele činí 15 až 25 % jeho celkové činnosti. Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření potvrdila, že dopad na celkový zisk společnosti by byl omezený. Tento uživatel má v segmentu zahrnujícím dotčený výrobek silné postavení, zejména pokud jde o spolehlivost a zajištění dodávek pro své zákazníky. Tato skutečnost naznačuje, že tento uživatel bude pravděpodobně schopen přenést přinejmenším část zvýšení nákladů na své zákazníky. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.(52) Po zveřejnění prozatímního nařízení se přihlásili dva uživatelé a jeden dovozce a namítali, že uložení antidumpingového cla bude mít negativní dopad na jejich činnost.(53) Podle údajů poskytnutých jedním z těchto dvou uživatelů představuje segment zahrnující dráty z molybdenu 10 až 20 % jeho celkové činnosti. Na základě poskytnutých informací existují náznaky, že zatímco uložení antidumpingového cla bude mít pravděpodobně negativní vliv na část jeho činnosti zahrnující dráty z molybdenu, byl by tento uživatel stále ziskový. Pokud jde o druhého uživatele, nebyla poskytnuta žádná data, která by odůvodnila jeho tvrzení.(54) Pokud jde o dovozce, je třeba poznamenat, že poskytnul pouze celkové základní informace, na základě nichž se zdá, že dovoz drátů z molybdenu z ČLR činil 10 až 20 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Pokud jde o podíl činnosti s molybdenem v poměru k celkové činnosti společnosti, činí méně než 7 %. Na základě dostupných informací lze tedy dojít k závěru, že zatímco antidumpingová opatření by měla negativní dopad na segment podnikání zahrnující dráty z molybdenu, celkový dopad na celou činnost společnosti by byl omezený.(55) Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se tímto 93. až 96. bod odůvodnění zjištění a závěrů prozatímního nařízení.6.3. Narušení hospodářské soutěže a obchodu(56) Po zveřejnění prozatímního nařízení se přihlásily některé strany a namítaly, že antidumpingová opatření povedou k omezené hospodářské soutěži na trhu Unie.(57) Pokud jde o toto tvrzení, je třeba zopakovat, že jelikož antidumpingové clo by obnovilo rovné podmínky, čínský dovoz by pravděpodobně nadále přicházel na trh Unie, nikoliv však za ceny působící újmu. Mimoto se připomíná, že existují určité alternativní zdroje dodávek. Nebyly poskytnuty žádné podložené důkazy zpochybňující platnost tohoto závěru, a proto se tímto potvrzují závěry uvedené v 97. až 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.6.4. Závěr týkající se zájmu Unie(58) Na základě výše uvedeného se potvrzuje, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel z dovozu drátů z molybdenu pocházejících z ČLR.7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ7.1. Úroveň pro odstranění újmy(59) Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 101. až 104. bod odůvodnění prozatímního nařízení.7.2. Konečná opatření(60) Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené dumpingovým dovozem, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí. V tomto případě by měla být sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy, tj. 64,3 %.(61) Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.7.3. Závazky(62) Jeden čínský spolupracující vyvážející výrobce vyjádřil ochotu nabídnout cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.(63) Nicméně této společnosti nebyl přiznán ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení a obecným postupem Komise je, že v takovém případě závazky neakceptuje, jelikož nelze individuálně stanovit celní rozpětí. Proto nebylo možné vzít cenový závazek blíže v úvahu.7.4. Konečný výběr prozatímního cla(64) Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je považováno za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód TARIC 8102 96 00 10).2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 64,3 %.3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.Článek 2Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení Komise (ES) č. 1247/2009 na dovoz drátu z molybdenu, obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód TARIC 8102 96 00 10) a pocházejícího z Čínské lidové republiky, se s konečnou platností vyberou.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda [1] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[2] Úř. věst. L 336, 18.12.2009, s. 16.


Důležité právní upozornění

|

52010PC0080

Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky  /* KOM/2010/0080 konecném znení - NLE 2010/0049 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 9.3.2010KOM(2010)80 v konečném znění2010/0049 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republikyDŮVODOVÁ ZPRÁVA1) Souvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), při řízení týkajícím se dovozu některých žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 452/2007[2] o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |2) Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené těmito řízeními měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |3) Právní stránka návrhu |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 8. ledna 2009 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila částečný prozatímní přezkum omezený na dumpingové aspekty antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením Rady (ES) č. 452/2007 ze dne 23. dubna 2007. Žádost o přezkum podal čínský vyvážející výrobce, konkrétně Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou. Ve své žádosti společnost tvrdila, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření, a zejména o tom, že provozuje svou činnosti za podmínek tržního hospodářství. Přezkumné šetření ukázalo, že žadatel nesplnil příslušná ustanovení základního nařízení k přiznání tržního zacházení a jeho individuální dumpingové rozpětí muselo být revidováno. Vedle toho musela být revidována zbytková sazba pro nespolupracující výrobce. Navrhuje se proto, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, kterým se mění antidumpingové clo použitelné pro společnost Power Team a zbytkové clo. Toto nařízení by mělo být zveřejněné v Úředním věstníku nejpozději do 7. dubna 2010. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 1995 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů. |Podoba opatření je popsána v základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení Rady. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |4) Rozpočtové důsledky |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie. |2010/0049 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[3] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1.  POSTUP2.  Platná opatření3.  Nařízením (ES) č. 452/2007[4] uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření mají formu valorického cla ve výši 38,1 %, s výjimkou pěti výslovně uvedených společností, na které se vztahují individuální sazby cla.4.  Žádost o přezkum5.  V roce 2008 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost omezenou na přezkoumání dumpingu podal čínský vyvážející výrobce, společnost Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (dále jen „Power Team“ nebo „žadatel“). Sazba konečného antidumpingového cla z výrobků žadatele činí 36,5 %.6.  Ve své žádosti žadatel tvrdil, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.7.  Žadatel konkrétně tvrdí, že nyní podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Žadatel proto uvedl, že běžná hodnota by v jeho případě měla být stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Srovnání této běžné hodnoty a žadatelových vývozních cen do Evropské unie naznačuje dumpingové rozpětí výrazně nižší než současná úroveň opatření.8.  Žadatel proto uvedl, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření založenou na dříve stanovené úrovni dumpingu.9.  Zahájení přezkumu10.  Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení prozatímní přezkum omezený na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli[5].11.  Dotčený výrobek a obdobný výrobek12.  Výrobek, který je předmětem dočasného přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem šetření, jež vedlo k uložení platných opatření (dále jen „původní šetření“), tj. jedná se o žehlicí prkna pocházející z Čínské lidové republiky, opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a/nebo odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základními součástmi, tj. podpěrou, deskou a rampou na žehličku, v současné době kódů KN ex 3924 90 00[6], ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.13.  Výrobek vyráběný a prodávaný na čínském domácím trhu a výrobek vyvážený do Evropské unie (dále jen „EU“), jakož i výrobek vyráběný a prodávaný na Ukrajině (používané jako srovnatelná země) mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.14.  Zúčastněné strany15.  Komise oficiálně informovala zástupce výrobního odvětví Unie, žadatele a zástupce vyvážející země o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.16.  Komise žadateli zaslala formulář žádosti o přiznání tržního zacházení (dále jen „tržní zacházení“) a dotazník a obdržela odpověď ve stanoveném termínu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, a u žadatele byla provedena inspekce na místě.17.  Období přezkumného šetření18.  Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Je třeba připomenout, že původní šetření, které vedlo k zavedení opatření, se týkalo období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období původního šetření“).19.  VÝSLEDKY ŠETŘENÍ20.  Tržní zacházení21.  Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch výrobců, kteří splnili kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Uvedená kritéria lze shrnout takto:22.  obchodní rozhodnutí jsou přijímána na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,23.  společnosti mají jednoznačné a jasné účetnictví, které je kontrolováno nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se pro všechny účely,24.  neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,25.  právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,26.  měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.27.  Žadatel požádal o přiznání tržního zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a byl vyzván k vyplnění formuláře žádosti o přiznání tržního zacházení.28.  Šetřením bylo stanoveno, že žadatel nesplňuje kritérium tržního zacházení uvedené v první odrážce čl. 2 odst. 7 písm. c) (kritérium 1) základního nařízení, pokud jde o náklady nejdůležitějších vstupů. Bylo zjištěno, že po uplynutí období původního šetření, tj. po roce 2005, uložil stát vývozní omezení na několik výrobků z oceli, včetně základních surovin pro výrobu žehlicích prken, tj. ocelové desky, ocelových trubek a ocelového drátu. Je třeba poznamenat, že náklady na tyto suroviny představují značnou část celkových nákladů na suroviny. Zavedením vývozního cla se snížil podnět k vývozu, a tudíž se zvýšil objem výrobků k dispozici na domácím trhu, což naopak vedlo k nižším cenám. Rovněž bylo zjištěno, že čínští výrobci oceli měli k dispozici řadu subvenčních režimů[7]; veřejně přístupná konta řady výrobců oceli rovněž potvrzují, že čínská vláda aktivně podporuje rozvoj odvětví výroby oceli v ČLR.29.  Domácí ceny oceli v ČLR byly tudíž v průběhu období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny na jiných velkých světových trzích, zejména ve srovnání s cenami oceli v Severní Americe a severní Evropě[8], a tyto cenové rozdíly nelze vysvětlit žádnou konkurenční výhodou ve výrobě oceli.30.  Vedle toho bylo z informací obsažených v dokumentaci zjištěno, že žadatel využíval výhod plynoucích z těchto uměle vytvořených nízkých a narušených cen oceli, jelikož kupoval suroviny na domácím čínském trhu.31.  Byl tedy vyvozen závěr, že nejdůležitější vstupy společnosti Power Team podstatně neodráží tržní hodnoty. V návaznosti se dospělo k závěru, že žadatel neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto nebylo možné mu přiznat tržní zacházení.32.  Žadatel, vyvážející země a příslušné výrobní odvětví Unie dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným zjištěním. Své připomínky zaslal žadatel i výrobní odvětví Unie.33.  Žadatel předložil před uplynutím stanovené lhůty tři hlavní argumenty. Za prvé uvedl, že ceny společnosti Power Team za suroviny, byly v souladu s domácími cenami a že toto zjištění postačovalo ke splnění kritéria 1 v původním šetření. Společnost tedy považovala srovnání cen na čínském domácím trhu s cenami na jiných mezinárodních trzích s ocelí za porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V této souvislosti společnost rovněž zpochybnila relevantnost cen na trhu s ocelí v severní Evropě a Severní Americe, na jejichž základě bylo srovnání provedeno. Žadatel uvedl, že jistě existují ceny na jiných mezinárodních trzích, jako například turecké vývozní ceny, které jsou nižší než domácí ceny v ČLR.34.  Je vskutku nesporné, že žadatel splnil kritérium 1 v původním šetření, avšak nesplnil kritérium 2. Má se však za to, že k porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení nedošlo, protože nedošlo k žádné metodologické změně při hodnocení skutečnosti, zda společnost provozuje svou činnost za podmínek tržního hospodářství, a zejména zda stále splňuje kritérium 1. V obou šetřeních – původním i přezkumném – bylo hodnoceno, zda suroviny odráží tržní hodnoty. Jedním ze zkoumaných ukazatelů v obou šetřeních byly domácí ceny oceli, avšak v původním šetření neexistovaly žádné jiné významné činitele, u kterých by byl patrný vliv na ceny surovin. Metodologie tak zůstala nezměněna, lišila se pouze zjištění.35.  Z přezkumného šetření vyplynulo, že po období původního šetření, tj. od roku 2006, se okolnosti změnily, jelikož čínská vláda zavedla několik opatření odrazujících vývoz ocelových desek, ocelových trubek a ocelového drátu, a to zavedením vývozního cla a zrušením vývozní náhrady DPH. To mělo společně s uvedenými subvenčními režimy narušující účinek na domácí ceny oceli v Číně, protože zjištěný rozdíl mezi domácími cenami v Číně a domácími cenami zveřejněnými pro Severní Ameriku a severní Evropu se výrazně zvýšil zhruba o 30 %. Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení žadatel tento cenový rozdíl nenapadl.36.  Pokud jde o tvrzení, že domácí ceny oceli v Severní Americe a severní Evropě nejsou jedinými relevantními mezinárodními cenami, je třeba poznamenat, že oba trhy s ocelí byly zvoleny pro účely srovnání cen, jelikož se oba trhy vyznačují vysokou spotřebou oceli a jsou konkurenčními trhy s několika aktivními výrobci. Lze tak rozumně předpokládat, že tyto domácí ceny byly pro konkurenční tržní ceny reprezentativní. Mimoto nebylo tvrzení, že turecké vývozní ceny jsou nižší než domácí čínské ceny, v této fázi dále opodstatněno, tj. před uplynutím stanovené lhůty nebyly předloženy žádné konkrétní ceny. Dále nebylo podáno žádné vysvětlení ohledně skutečnosti, proč by měly být turecké vývozní ceny – vzhledem k tomu, že turecký vývozní trh je ve srovnání s domácími trhy v Severní Americe a severní Evropě zjevně poměrně malý – považovány za relevantnější.37.  Společnost dále tvrdila, že při použití právních předpisů EU byla diskriminována, jelikož se v řadě nedávných jiných případů, ve kterých ocel představovala nejdůležitější vstup, vyskytly některé čínské společnosti produkující ocel, které splňovaly kritérium 1. Všechny tyto případy byly přezkoumány a bylo zjištěno, že žádné ze společností nebylo v uvedených případech přiznáno tržní zacházení, jelikož nesplnily alespoň jedno další kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Z důvodů administrativních úspor nebylo tedy nutné se obsáhle zaobírat kritériem 1, bylo-li jasné, že společnost by stejně nesplnila podmínky z jiného důvodu. V každém případě nedospěla Komise v žádném z těchto nedávných případů k závěru, že nedochází k narušení na čínském domácím trhu s ocelí, naopak bylo v nedávných případech zamítnuto tržní zacházení, kdykoliv byla zjištěna narušení v oblasti surovin[9].38.  V neposlední řadě žadatel tvrdil, že přizpůsobení běžné hodnoty by bylo vhodnější než nepřiznání tržního zacházení. Je však patrné, že přizpůsobení běžné hodnotě není vhodné vzhledem k tomu, že jedním z kritérií, která jsou posuzována při přiznávání tržního zacházení, je kritérium, že náklady nejdůležitějších vstupů musí odrážet tržní hodnoty. Pokud tomu tak není, mělo by být spíše odepřeno tržní zacházení a běžná hodnota by měla být nahrazena běžnou hodnotou srovnatelné země, zejména pokud suroviny tvoří významnou součást nákladů na vstupy.39.  Závěrem lze tedy konstatovat, že žádný z argumentů vznesených společností Power Team nebyl přesvědčivý ani nevedl k odlišnému hodnocení zjištění.40.  Výrobní odvětví Unie poukázalo na to, že čínská vláda značně zasáhla do odvětví výroby oceli, což vedlo EU a USA k požadavku, aby WTO uspořádala za účelem vyřešení této otázky konzultace.41.  Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují příslušná zjištění i závěr, že by společnosti Power Team nemělo být přiznáno tržní zacházení.42.  Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení Rady (ES) č. 452/2007, vyjádřil žadatel další připomínky ke zjištěním ohledně tržního zacházení.43.  Žadatel především znovu zdůraznil svůj argument, že jeho hlavní vstupy odrážejí tržní hodnoty v ČLR a že čínské ceny jsou ve všeobecném souladu s jinými mezinárodními trhy. Zatímco žadatel uznal skutečnost, že nárůst cen u hlavních vstupů byl v ČLR v roce 2008 ve srovnání s jinými mezinárodními trhy s ocelí nižší, trval na tom, že tomu tak nebylo z důvodů jakéhokoliv narušení, nýbrž z toho důvodu, že nižší ceny na čínském domácím trhu mohly být způsobeny ostatními čistě obchodními faktory. Žadatel poukázal na zvýšenou výrobu v roce 2008 a uvedl, že stávající antidumpingová či vyrovnávací cla uvalovaná na vývoz většiny ocelových vstupů vyrobených v ČLR vedla čínské výrobce k tomu, aby snížili své ceny na domácím trhu.44.  Je třeba poznamenat, že dodatečné informace o cenách předložené žadatelem podpořily zjištění, že hlavní suroviny pro výrobu žehlicích prken v roce 2008 byly v průměru výrazně levnější na čínském domácím trhu než na jiných velkých světových trzích.45.  Pokud jde o argument, že cenový rozdíl byl způsoben čistě obchodními faktory, tj. zvýšenou výrobou v ČLR, je třeba uvést, že tento argument nebyl dostatečně opodstatněn, zejména s ohledem na jakoukoliv možnou souvislost mezi údajným zvýšením výroby a situací ze strany poptávky. Žadatelův argument, že na dovoz řady ocelových výrobků z ČLR byla uvalována vyrovnávací cla, zároveň pouze dokazuje, že čínští výrobci oceli měli skutečně prospěch ze subvencí.46.  Žadatelův argument, že trh s ocelí v ČLR není narušen, nelze tedy podpořit a je třeba učinit definitivní závěr, že rozhodnutí ohledně tržního zacházení by nemělo být revidováno a že společnosti Power Team by nemělo být přiznáno tržní zacházení.47.  Individuální zacházení48.  Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se stanoví případné celostátní clo pro země spadající pod uvedený článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro individuální zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Uvedená kritéria lze shrnout takto:49.  v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,50.  vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,51.  většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státní intervenci,52.  měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů,53.  státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.54.  Žadatel, vedle požadavku o přiznání tržního zacházení rovněž požádal o individuální zacházení v případě, že mu nebude přiznáno tržní zacházení.55.  Z šetření vyplynulo, že žadatel splnil všechna výše uvedená kritéria, a lze tedy učinit závěr, že společnosti Power Team by mělo být přiznáno individuální zacházení.56.  Běžná hodnota57.  Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání tržního zacházení pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.58.  V oznámení o zahájení uvedla Komise svůj záměr opět použít Turecko, které bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření, jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, avšak žádný turecký výrobce v tomto prozatímním přezkumu nespolupracoval. Ke spolupráci však přistoupil ukrajinský vyvážející výrobce, který byl předmětem paralelního šetření pro účely jiného prozatímního přezkumu. Zúčastněné strany byly náležitě informovány a v dané fázi nebyly obdrženy žádné námitky vůči použití Ukrajiny jako srovnatelné země.59.  Jelikož nebyly shledány žádné zjevné důvody, proč nezvolit Ukrajinu jako srovnatelnou zemi, zejména s přihlédnutím k tomu, že žádný jiný výrobce ze třetí země nespolupracoval, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, tj. na základě ověřených informací, které poskytl spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi.60.  V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zjištěno, že objem domácího prodeje obdobného výrobku spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byl ve srovnání s vývozním prodejem žadatele do EU reprezentativní. Kromě toho byl u všech vyvážených typů výrobků srovnatelný domácí prodej (v případě potřeby upravený s ohledem na fyzikální vlastnosti) považován za reprezentativní, jelikož jejich objem prodeje představoval alespoň 5 % objemu odpovídajícího vývozního prodeje do EU.61.  Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej všech typů žehlicích prken v reprezentativních množstvích ve srovnatelné zemi mohl považovat za prodej v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje příslušného typu žehlicího prkna nezávislým odběratelům.62.  Transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové tehdy, když se jednotková cena určitého typu výrobku rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady pro každý typ prodávaný na domácím trhu ve srovnatelné zemi během období šetření.63.  Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.64.  Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.65.  Žadatel po zveřejnění vznesl připomínku, že v případech, kdy ziskový prodej představuje méně než 10 % celkového objemu prodeje určitého typu, by měla být obvykle použita početně zjištěná běžná hodnota.66.  V této souvislosti je třeba poznamenat, že v tomto šetření se nevyskytla situace, kdy by ziskový prodej dosáhl objemu menšího než 10 %. Kromě toho se postup automatického početního zjištění běžné hodnoty za takových okolností již nepoužívá.67.  Vývozní cena68.  Ve všech případech byl dotčený výrobek prodán na vývoz nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím nezávislých obchodních subjektů v ČLR, a vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, konkrétně na základě skutečně zaplacených cen či cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do EU.69.  Žadatel po zveřejnění uvedl, že vývozní cena by měla být stanovena na základě prodejní ceny fakturované nezávislým čínským obchodním subjektem nezávislým odběratelům v EU, a nikoliv – jak tomu bylo v tomto případě – na základě zaplacené ceny či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný společností Power Team nezávislému obchodnímu subjektu v ČLR za účelem vývozu. Takový postup by však nebyl v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, podle kterého by měla být při prodeji výrobků na vývoz základem vývozní ceny první nezávislá transakce. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.70.  Srovnání71.  Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na základě toho byly v oprávněných a podložených případech zohledněny rozdíly ve fyzických vlastnostech, přepravních nákladech, v nákladech na pojištění a manipulaci a v úvěrových nákladech. Vzhledem k tomu, že vývozní cena byla stanovena výlučně na základě domácího prodeje čínským obchodním subjektům na vývoz, nebylo důvodu připustit rozdíly ve zdanění, jelikož běžná hodnota byla rovněž stanovena na základě domácího prodeje v srovnatelné zemi, na kterou se vztahuje obdobný daňový režim. Jak běžná hodnota, tak i vývozní cena byly proto vypočteny na čistém základě DPH.72.  Žadatel po zveřejnění uvedl, že seskupení typů výrobků (které bylo skutečně provedeno pro účely srovnání) vyvolává jisté pochybnosti s ohledem na správnost srovnání cen.73.  V této souvislosti je třeba poznamenat, že seskupení typů výrobků v tomto šetření bylo stejné jako seskupení v původním šetření a bylo považováno za nutné, aby mohla být zvýšena srovnatelnost výrobků prodávaných na vývoz do Unie společností Power Team a výrobků prodávaných na domácích trhu ve srovnatelné zemi. Rovněž je třeba poznamenat, že žadatel své tvrzení již dále neopodstatnil, zejména v souvislosti s tím, proč by provedené seskupení (které bylo vysvětleno ve zvláštním zveřejnění určeném žadateli) nemělo být vhodné. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.74.  Dumpingové rozpětí75.  V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.76.  Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí společnosti Power Team, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Unie, činí 39,6 %.77.  TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ78.  Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda změněné okolnosti lze přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.79.  V této souvislosti se připomíná, že v původním šetření nebylo žadateli přiznáno tržní zacházení z důvodu zjištěných nesrovnalostí ohledně jeho účetních postupů. Z tohoto přezkumu vyplynulo, že toto kritérium společnost Power Team splnila. Jak je však uvedeno výše, nesplňuje žadatel kritérium tržního zacházení uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážce základního nařízení týkající se nákladů na nejdůležitější vstupy. Co se týče tržního zacházení, pro žadatele se okolnosti tudíž nezměnily.80.  Údaje shromážděné a ověřené v šetření (tj. žadatelovy individuální ceny při vývozu do EU a běžná hodnota stanovená na Ukrajině jako srovnatelné zemi) však vedly k vyššímu dumpingovému rozpětí. Tato změna je považována za významnou a pokračující zachování současné úrovně opatření by k vyrovnání dumpingu již nepostačovalo.81.  ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ82.  Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti Power Team na 39,6 %.83.  Pokud jde o výši zbytkového cla, je třeba připomenout, že v původním šetření byla míra spolupráce nízká. Clo pro nespolupracující společnosti tak bylo stanoveno ve výši, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších typů výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří mají nejvyšší dumpingová rozpětí. Za použití stejné metodologie a s přihlédnutí k relevantním údajům poskytnutým žadatelem je třeba změnit zbytkové clo na 42,3 %.84.  Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení Rady (ES) č. 452/2007, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky. Připomínky stran byly zváženy a ve vhodných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Údaje týkající se společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 452/2007 se nahrazují tímto zněním:Země | Výrobce | Celní sazba (%) | Doplňkový kód TARIC |ČLR | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou | 39,6 | A783 |Článek 2Údaje týkající se všech ostatních společností v ČLR uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 452/2007 se nahrazují tímto zněním:Země | Výrobce | Celní sazba (%) | Doplňkový kód TARIC |ČLR | Všechny ostatní společnosti | 42,3 | A999 |Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda [1] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[2] Úř. věst. L 109, 26.4.2007, s. 12.[3] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[4] Úř. věst. L 109, 26.4.2007, s. 12.[5] Úř. věst. C 3, 8.1.2009, s. 14 (dále jen „oznámení o zahájení“).[6] Ke změně kódu (3924 90 00 místo kódu 3924 90 90 uvedeného v oznámení o zahájení) došlo v důsledku nové kombinované nomenklatury, která začala platit dne 1. ledna 2010 (viz nařízení (ES) 948/2009).[7] Např. „Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry“, Wiley Rein LLP, červenec 2007; „China Government Subsidies Survey“, Anne Stevenson-Yang, únor 2007; „Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China's Steel Industry from 2000-2007“, Usha C.V. Haley; „China's Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal“, jehož autorem je organizace Specialty Steel Industry of North America; „The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World's Largest Steel Industry“, Wiley Rein & Fielding LLP, červenec 2006 a „The State-Business Nexus in China’s Steel Industry – Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective“, Prof. Dr. Markus Taube & Dr. Christian Schmidkonz z THINK!DESK China Research & Consulting, 25.2.2009.[8] Zdroj: Steel Business Briefing, průměrné ceny za rok 2005 a 2008.[9] Viz nařízení Rady (ES) č. 91/2009 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 29, 31.1.2009, s. 1); nařízení Komise (ES) č. 287/2009 prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Arménie, Brazílie a Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 94, 8.4.2009, s. 17).


|

52010PC0306

Návrh nařízení Rady (EU) č. […]/2010 ze dne […], kterým se mění nařízení (EU) č. 53/2010, pokud jde o některá rybolovná práva pro tresku obecnou, okouníka a tuňáka obecného a vyloučení některých skupin plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008  /* KOM/2010/0306 konecném znení - NLE 2010/0167 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 11.6.2010KOM(2010)306 v konečném znění2010/0167 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADY (EU) č. […]/2010ze dne […],kterým se mění nařízení (EU) č. 53/2010, pokud jde o některá rybolovná práva pro tresku obecnou, okouníka a tuňáka obecného a vyloučení některých skupin plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení (EU) č. 53/2010[1] stanoví na rok 2010 rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU ve vodách podléhajících omezením odlovů.Organizace NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) na svém výročním zasedání v roce 2009 rozhodla po více než desetiletém moratoriu obnovit rybolov tresky obecné v oblasti NAFO 3M a okouníka v oblasti NAFO 3LN a byla zavedena přísná pravidla pro vedlejší úlovky. Je třeba upozornit na to, že z obecného pravidla pro vedlejší úlovky platného v oblasti upravené předpisy NAFO vyplývá, že vedlejší úlovky mohou uskutečňovat pouze členské státy, které mají přidělené kvóty pro určité druhy a určité oblasti.Příloha ID tohoto nařízení stanoví celkové příslušné odlovy (TAC) a kvóty pro vysoce stěhovavé druhy na základě rozhodnutí, která na svém výročním zasedání v roce 2009 přijala Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT). Na zvláštním zasedání výboru ICCAT pro kontrolu dodržování pravidel, které se konalo v Madridu ve dnech 24. až 26. února 2010, byla kvóta přidělená pro tuňáka obecného revidována a kvóta Evropské unie snížena. Kvóta pro tuňáka obecného by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.Kromě toho článek 15 a příloha IV uvedeného nařízení stanoví maximální počet plavidel, kterým je v určitých oblastech a za určitých okolností povoleno lovit tuňáka obecného. S ohledem na články 5 a 6 nařízení (ES) č. 302/2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři[2] je nutné rozhodnout o dalších omezeních rybolovných práv pro tento rybolov, a zejména stanovit počet vězenců, počet a celkovou hrubou tonáž rybářských plavidel a kapacitu chovu a výkrmu tuňáka obecného pro každý členský stát, pokud jde o rybolov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři.Podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1342/2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací a kterým se zrušuje nařízení ES č. 423/2004, může Rada na základě informací poskytnutých členskými státy a doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) vyloučit některé skupiny plavidel z oblasti působnosti režimu intenzity za předpokladu, že jsou k dispozici vhodné údaje o úlovcích tresky obecné a o výmětech dotčených plavidel, že procento úlovků tresky obecné nepřesahuje 1,5 % celkového odlovu pro každou skupinu dotčených plavidel a že by začlenění dané skupiny plavidel do režimu intenzity představovalo administrativní zátěž, která by nebyla úměrná jeho celkovému dopadu na populaci tresky obecné.Na základě doporučení VTHVR informace předložené Německem, Irskem a Francií o určitých skupinách plavidel vykonávajících rybolov v Severním moři, v oblasti západně od Skotska a v Irském moři dostatečně ukazují, že odlovy tresky obecné, včetně výmětů, uvedenými skupinami plavidel dodržují podmínky čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1342/2008, a mohou tedy být z režimu intenzity vyloučeny. S ohledem na doporučení VTHVR je vhodné vyloučit tyto skupiny plavidel z oblasti působnosti režimu intenzity podle nařízení (ES) č. 1342/2008 změnou nařízení (ES) č. 754/2009 a upravit nejvyšší přípustnou intenzitu rybolovu přidělenou těmto členským státům v dodatku I k příloze IIa nařízení (EU) č. 53/2010.Podle čl. 16 odst. 3 nařízení (ES) č. 1342/2008 mohly členské státy v roce 2009 za předpokladu splnění určitých podmínek upravit své přidělené intenzity převedením rybolovné intenzity a kapacity mezi zeměpisnými oblastmi. Nizozemsko poskytlo informace o převodech určitého objemu intenzity a kapacity ze Severního moře do Irského moře, které byly provedeny v roce 2009 a které lze považovat za slučitelné s podmínkami podle čl. 16 odst. 3. Maximální přípustná intenzita přidělená Nizozemsku v dodatku I k příloze IIa nařízení (EU) č. 53/2010 proto musí být odpovídajícím způsobem změněna.Rada se žádá, aby tento návrh přijala co nejdříve s cílem umožnit rybářům plánovat své činnosti pro zbytek této rybářské sezóny.2010/0167 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADY (EU) č. […]/2010ze dne […],kterým se mění nařízení (EU) č. 53/2010, pokud jde o některá rybolovná práva pro tresku obecnou, okouníka a tuňáka obecného a vyloučení některých skupin plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací[3], a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Evropské komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení (EU) č. 53/2010[4] stanoví na rok 2010 rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU ve vodách podléhajících omezením odlovů.(2) Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) na svém výročním zasedání v roce 2009 po více než desetiletém moratoriu rozhodla obnovit rybolov tresky obecné v oblasti NAFO 3M a okouníka v oblasti NAFO 3LN. Pravidla pro vedlejší úlovky stanovená v nařízení (EU) č. 53/2010 pro dva obnovené rybolovy by měla být změněna, aby se zajistil soulad s obecnými pravidly pro vedlejší úlovky použitelnými v oblasti upravené předpisy NAFO podle čl. 4 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1386/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku[5].(3) Výbor pro kontrolu dodržování pravidel Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) na svém zvláštním zasedání, které se konalo v Madridu ve dnech 24. až 26. února 2010, snížil kvótu tuňáka obecného přidělenou Evropské unii. Je proto nutné provést tato nová ustanovení do práva EU.(4) S ohledem na čl. 5 odst. 5 a 8 a čl. 6 odst. 4 nařízení (ES) č. 302/2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři[6] je nutné stanovit maximální počet a celkovou hrubou tonáž rybářských plavidel každého členského státu, která budou oprávněna vykonávat rybolov, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného, maximální počet vězenců pro lov tuňáka obecného, který může povolit každý členský stát, maximální kapacitu chovu a výkrmu tuňáka pro každý členský stát a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného, které může každý členský stát přidělit svým hospodářstvím.(5) V souvislosti se stanovením rybolovných práv a v souladu s článkem 11 nařízení (ES) č. 1342/2008 může Rada na základě informací poskytnutých členskými státy a posouzených Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) vyloučit některé skupiny plavidel z režimu intenzity stanoveného v uvedeném nařízení za předpokladu, že jsou k dispozici vhodné údaje o úlovcích tresky obecné a o výmětech dotčených plavidel, že procento úlovků tresky obecné nepřesahuje 1,5 % celkového odlovu pro každou skupinu dotčených plavidel a že by začlenění dané skupiny plavidel do režimu intenzity představovalo administrativní zátěž, která by nebyla úměrná jeho celkovému dopadu na populaci tresky obecné. Německo předložilo informace o odlovu tresky obecné, který provedla skupina plavidel lovících tresku tmavou v Severním moři a v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok 120 mm a větší. Irsko předložilo informace o odlovu tresky obecné, který provedla skupina plavidel lovících humry v Irském moři pomocí třídící mřížky podobné té, která je uvedena v dodatku 2 k příloze III nařízení (ES) č. 43/2009. Francie předložila informace o odlovu tresky obecné, který provedla skupina plavidel lovících hlubinné druhy v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok více než 110 mm. Na základě těchto informací posouzených VTHVR lze určit, že úlovky tresky obecné včetně výmětů nepřekročily u těchto skupin plavidel 1,5 % jejich celkových odlovů. S ohledem na stávající kontrolní a monitorovací opatření zajišťující monitorování a kontrolu rybolovných činností uvedených skupin plavidel a vzhledem k tomu, že začlenění těchto skupin by představovalo administrativní zátěž, která by nebyla úměrná celkovému dopadu tohoto začlenění na populaci tresky obecné, je vhodné vyloučit tyto skupiny plavidel z uplatňování kapitoly III nařízení (ES) č. 1342/2008, a umožnit tak odpovídajícím způsobem zavést omezení intenzity rybolovu pro dotyčné členské státy.(6) Ustanovení čl. 16 odst. 3 nařízení (ES) č. 1342/2008 umožnilo členským státům v roce 2009 za předpokladu splnění určitých podmínek upravit své přidělené intenzity převedením rybolovné intenzity a kapacity mezi zeměpisnými oblastmi. Na základě informací, které poskytlo Nizozemsko o převodech určitého objemu intenzity a kapacity ze Severního moře do Irského moře v roce 2009, je vhodné upravit maximální přípustnou intenzitu přidělenou Nizozemsku v dodatku I k příloze IIa nařízení (EU) č. 53/2010.(7) Nařízení (EU) č. 53/2010 a nařízení (ES) č. 754/2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008[7], by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.(8) S cílem zabránit přerušení rybářských činností a za účelem podávání zpráv o odlovech za kalendářní rok nebo o intenzitě rybolovu za rok počítané od 1. února 2010 do 31. ledna 2011 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost ihned po uveřejnění a mělo by se příslušně použít od 1. ledna 2010 a 1. února 2010,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Změna nařízení (EU) č. 53/2010Nařízení (EU) č. 53/2010 se mění takto:1) Článek 15 se nahrazuje tímto:„Článek 15 Omezení rybolovu a kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle ustanovení bodu 1 přílohy IV.2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení bodu 2 přílohy IV.3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení bodu 3 přílohy IV.4. Počet a celková hrubá tonáž rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle ustanovení bodu 4 přílohy IV.5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení bodu 5 přílohy IV.6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené hospodářstvím ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení bodu 6 přílohy IV.“2) Příloha IC se mění takto:i) Položka týkající se tresky obecné v oblasti NAFO 3M se nahrazuje tímto:Druh: | Treska obecná Gadus morhua | Oblast: | NAFO 3M (COD/N3M.) |Estonsko | 61 | (1) (2) |Německo | 247 | (1) |Lotyšsko | 61 | (1) (2) |Litva | 61 | (1) (2) |Polsko | 209 | (1) (2) |Španělsko | 796 | (1) |Francie | 110 | (1) |Portugalsko | 1070 | (1) |Spojené království | 521 | (1) |EU | 3 136 | (1) (2) |TAC | 5 500 | (1) (2) |(1) Cílený lov tresky obecné v oblasti NAFO 3M je povolen do doby, kdy se odhadované úlovky (včetně vedlejších úlovků), jež se mají provést ve zbývající části roku, rovnají 100 % přidělené kvóty. Po tomto datu jsou povoleny pouze vedlejší úlovky do maximální výše 1 250 kg nebo 5 % podle toho, která z hodnot je vyšší, v rámci kvóty přidělené členskému státu vlajky. (2) Včetně rybolovných práv Estonska, Lotyšska a Litvy ve výši 61 tun pro každý stát a přidělení 209 tun Polsku v souladu s režimem sdílení práv pro bývalý SSSR, který přijala komise pro rybolov NAFO v roce 2003 v souvislosti s přistoupením Estonska, Lotyšska, Litvy a Polska k Evropské unii. |ii) Položka týkající se okouníka v oblasti 3LN se nahrazuje tímto:Druh: | Okouníci rodu Sebastes Sebastes spp. | Oblast: | NAFO 3LN (RED/N3LN.) |Estonsko | 173 | (1) (2) |Německo | 119 | (1) |Lotyšsko | 173 | (1) (2) |Litva | 173 | (1) (2) |EU | 638 | (1) (2) |TAC | 3 500 | (1) (2) |(1) Cílený lov okouníků v oblasti NAFO 3LN je povolen do doby, kdy se odhadované úlovky (včetně vedlejších úlovků), jež se mají provést ve zbývající části roku, rovnají 100 % přidělené kvóty. Po tomto datu jsou povoleny pouze vedlejší úlovky do maximální výše 1 250 kg nebo 5 % podle toho, která z hodnot je vyšší, v rámci kvóty přidělené členskému státu vlajky. (2) Včetně rybolovných práv Estonska, Lotyšska a Litvy ve výši 173 tun pro každý stát v souladu s režimem sdílení práv pro bývalý SSSR, který přijala komise pro rybolov NAFO v roce 2003 v souvislosti s přistoupením Estonska, Lotyšska, Litvy a Polska k Evropské unii. |3) V příloze ID se položka týkající se tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° z. d. a Středozemním moři nahrazuje tímto:„Druh: | Tuňák obecný Thunnus thynnus | Oblast: | Atlantský oceán východně od 45° z. d. a Středozemní moře (BFT/AE045W) |Kypr | 70,18 | (4) |Řecko | 130,30 |Španělsko | 2 526,06 | (2)(4) |Francie | 2 021,93 | (2)(3)(4) |Itálie | 1 937,50 | (4)(5) |Malta | 161,34 | (4) |Portugalsko | 237,66 |Všechny členské státy | 2,41 | (1) |EU | 7 087,38 | (2)(3)(4)(5) |TAC | 13 500 |(1) Kromě Kypru, Řecka, Španělska, Francie, Itálie, Malty a Portugalska a pouze jako vedlejší úlovek. |(2) V rámci tohoto TAC se použijí níže uvedená omezení odlovu a přidělení mezi členské státy, pokud jde o odlovy tuňáka obecného o hmotnosti a velikosti od 8 kg/75 cm do 30 kg/115 cm, provedené plavidly uvedenými v bodě 1 přílohy IV (BFT/*8301): |Španělsko | 367,23 |Francie | 165,69 |EU | 532,92 |(3) V rámci tohoto TAC se použijí níže uvedená omezení odlovu a přidělení mezi členské státy, pokud jde o odlovy tuňáka obecného o hmotnosti 6,4 kg a vyšší a velikosti 70 cm a větší, provedené plavidly uvedenými v bodě 1 přílohy IV (BFT/*641): |Francie | 45 (*) |EU | 45 |(*) Toto množství může Komise na žádost Francie revidovat až do množství 100 tun, jak je uvedeno v doporučení ICCAT 08-05. |(4) V rámci tohoto TAC se použijí níže uvedená omezení odlovu a přidělení mezi členské státy, pokud jde o odlovy tuňáka obecného o hmotnosti od 8 kg do 30 kg provedené plavidly uvedenými v bodě 2 přílohy IV (BFT/*8302): |Španělsko | 50,52 |Francie | 49,84 |Itálie | 39,34 |Kypr | 1,40 |Malta | 3,23 |EU | 144,34 |(5) V rámci tohoto TAC se použijí níže uvedená omezení odlovu a přidělení mezi členské státy, pokud jde o odlovy tuňáka obecného o hmotnosti od 8 kg do 30 kg provedené plavidly uvedenými v bodě 3 přílohy IV (BFT/*643): |Itálie | 39,34 |EU | 39,34 | “ |4) Příloha IV se mění takto:i) tabulka v bodě 2 se nahrazuje tímto:„Španělsko | 139 |Francie | 86 |Itálie | 35 |Kypr | 25 |Malta | 83 |EU | 374” |ii) doplňují se nové body 4, 5 a 6, které znějí:„4. Maximální počet a celková hrubá tonáž rybářských plavidel každého členského státu oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním mořiTabulka APočet rybářských plavidel |Kypr | Řecko | Itálie | Francie | Španělsko | Malta |Plavidla lovící košelkovými nevody | 1 | 1 | 24 | 19 | 6 | 0 |Plavidla lovící na dlouhou lovnou šňůru | 12 | 0 | 30 | 0 | 81 | 83 |Návnadový člun | 0 | 0 | 0 | 8 | 61 | 0 |Ruční vlasec | 0 | 0 | 0 | 29 | 2 | 0 |Plavidla lovící vlečnými sítěmi | 0 | 0 | 0 | 78 | 0 | 0 |Jiná rybářská plavidla provozující drobný rybolov | 0 | 256 | 0 | 87 | 33 | 0 |Tabulka BCelková hrubá tonáž |Kypr | Řecko | Itálie | Francie | Španělsko | Malta |Plavidla lovící košelkovými nevody | 51 | 260 | * | 4044 | 1 608 | 0 |Plavidla lovící na dlouhou lovnou šňůru | 409 | - | 1196 | 0 | 4 416,73 | 1365,64 |Návnadový člun | - | - | - | 248 | 10 335,58 | 0 |Ruční vlasec | - | - | - | pm | 20,96 | 0 |Plavidla lovící vlečnými sítěmi | - | - | - | pm | 0 | 0 |Jiná rybářská plavidla provozující drobný rybolov | - | 3 343,21** | - | pm | 489,83 | 0 |* Dočasné zastavení činností v roce 2010. ** Polyvalentní plavidla používající více lovných zařízení (dlouhou lovnou šňůru, ruční vlasec, vlečnou šňůru). |5. Maximální počet vězenců používaných pro lov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři schválený každým členským státemPočet vězenců |Španělsko | 6 |Itálie | 6 |Portugalsko | 1 |6. Maximální kapacita chovu a kapacita výkrmu tuňáka obecného pro každý členský stát a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného, které každý členský stát může přidělit svým hospodářstvím ve východním Atlantiku a Středozemním mořiTabulka AMaximální kapacita chovu a výkrmu tuňáka |Španělsko | 14 |Itálie | 15 |Řecko | 2 |Kypr | 3 |Malta | 8 |Tabulka BMaximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného (v tunách) |Španělsko | 5 855 |Itálie | 3 764 |Řecko | 785 |Kypr | 2 195 |Malta | 8 768” |5) Dodatek 1 k příloze IIA se mění takto:i) V tabulce b) se sloupce týkající se Německa a Nizozemska nahrazují tímto:Regulované zařízení | DE | NL |TR 1 | 1 269 111 | 371 757 |TR 2 | 516 154 | 1 080 920 |TR 3 | 3 501 | 48 508 |BT 1 | 29 271 | 999 808 |BT 2 | 1 691 253 | 34 743 212 |GN | 224 484 | 438 664 |GT | 467 | 0 |LL | 0 | 0 |ii) V tabulce c) se sloupce týkající se Irska a Nizozemska nahrazují tímto:Regulované zařízení | IE | NL |TR 1 | 59 625 | 0 |TR 2 | 778 729 | 0 |TR 3 | 8 433 | 0 |BT 1 | 0 | 0 |BT 2 | 514 584 | 200 000 |GN | 18 255 | 0 |GT | 0 | 0 |LL | 0 | 0 |iii) V tabulce d) se sloupce týkající se Německa a Francie nahrazují tímto:Regulované zařízení | DE | FR |TR 1 | 11 151 | 2 317 946 |TR 2 | 0 | 7 415 |TR 3 | 0 | 0 |BT 1 | 0 | 7 161 |BT 2 | 0 | 13 211 |GN | 35 442 | 400 503 |GT | 0 | 0 |LL | 0 | 54 917 |Článek 2Změna nařízení (ES) č. 754/2009V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se doplňují nová písmena, která znějí:„f) skupina námořních plavidel plujících pod vlajkou Německa, která se účastní rybolovu uvedeného v žádosti Německa ze dne 26. března 2010 doplněné korespondencí ze dne 9. dubna a 20. května 2010 a která se zaměřují na lov tresky tmavé v Severním moři, ve vodách EU oblasti ICES IIa a v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok 120 mm a větší;g) skupina plavidel plujících pod vlajkou Irska, která se účastní rybolovu uvedeného v žádosti Irska ze dne 26. března 2010 a provádějí rybolov v Irském moři v období, v němž se tato plavidla zaměřují na lov humra severského výhradně za použití třídící mřížky podobné té, která je uvedena v dodatku 2 k příloze III nařízení (ES) č. 43/2009;h) skupina plavidel plujících pod vlajkou Francie, která se účastní rybolovu uvedeného v žádosti Francie ze dne 24. března 2010 doplněné korespondencí ze dne 25. března, 29. března, 8. dubna a 20. května 2010 a která se zaměřují na lov hlubinných druhů v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok více než 110 mm.“Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Použije se ode dne 1. ledna 2010 kromě čl. 1 odst. 5 a článku 2, které se použijí ode dne 1. února 2010.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 21, 26.1.2010, s. 1.[2] Úř. věst. L 96, 15.4.2009, s. 1.[3] Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 20.[4] Úř. věst. L 21, 26.1.2010, s. 1.[5] Úř. věst. L 318, 5.12.2007, s. 1.[6] Úř. věst. L 96, 15.4.2009, s.1.[7] Úř. věst. L 214, 19.8.2009, s. 16.