               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.6.2018
            COM(2018) 449 final
            2018/0237(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie podepsaly Protokol o změně Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (ETS č. 108)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.PŘEDMĚT NÁVRHU

               Tento návrh se týká rozhodnutí, kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie podepsaly Protokol o změně Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (ETS č. 108) (dále jen „pozměňovací protokol“). Komise souběžně předkládá návrh rozhodnutí Rady, kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie ratifikovaly pozměňovací protokol.

               2.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               2.1Souvislosti

                  Jedinou právně závaznou mezinárodní dohodou v oblasti ochrany osobních údajů je Úmluva Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (dále jen „úmluva č. 108“). Cílem úmluvy je chránit právo na soukromí, které je uznáno v článku 8 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod. Právo na soukromí a ochranu údajů je zakotveno rovněž v článcích 7 a 8 Listiny základních práv EU a v článku 16 SFEU.

                  Úmluva č. 108 vyžaduje, aby smluvní strany začlenily do svého vnitrostátního práva nezbytná opatření k zajištění dodržování lidského práva všech osob se zřetelem na zpracovávání osobních údajů. Úmluva byla jedním z hlavních zdrojů inspirace při vypracovávání acquis EU v oblasti ochrany údajů. Podle 11. bodu odůvodnění bylo jedním z cílů směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 95/46/ES ze dne 24. října 1995 ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů právě „upřes[nění] a rozš[íření] [zásad a práv] obsažených v [úmluvě č. 108]“.

                  Úmluvu č. 108 doposud ratifikovalo 51 států, včetně všech 28 členských států EU, čtyř států ESVO, všech zemí západního Balkánu, řady zemí evropského sousedství (např. Arménie, Gruzie), Ruské federace, Turecka a řady mimoevropských zemí v Africe (např. Senegal, Tunisko) a v Latinské Americe (Uruguay). Několik žádostí (např. Argentina, Mexiko, Maroko) je projednáváno a řada zemí má status pozorovatele (např. Japonsko, Jižní Korea).

                  Úmluva č. 108 byla otevřena k podpisu v roce 1981, dlouho před érou internetu a elektronických komunikací. Vývoj technologií a globalizace informací vyvolává nové problémy v oblasti ochrany osobních údajů. Účelem pozměňovacího protokolu je aktualizace úmluvy č. 108, jež má poskytnout řešení těchto problémů.

               2.2Pozměňovací protokol

                  Aktualizovaná úmluva (tj. úmluva č. 108 upravená pozměňovacím protokolem) bude mít pro všechny smluvní strany úmluvy jednotnou oblast působnosti bez možnosti úplného vyloučení určitých odvětví nebo činností z jejího uplatňování (např. v oblasti národní bezpečnosti), jak je tomu v případě znění stávající Úmluvy č. 108. Úmluva se bude tudíž vztahovat na všechny druhy zpracovávání údajů v jurisdikci smluvních stran, a to ve veřejném i soukromém sektoru.

                  Pozměňovací protokol významně zvýší úroveň ochrany údajů, která je poskytována podle úmluvy č. 108. Aktualizovaná úmluva zejména blíže upřesní zásadu zákonného zpracovávání údajů (především s ohledem na požadavky na souhlas) a dále posílí ochranu zvláštních kategorií údajů (přičemž současně tyto kategorie rozšíří i na kategorie, jež byly uznány jako zvláštní kategorie osobních údajů v právu Unie). Aktualizovaná úmluva poskytne fyzickým osobám rovněž další záruky při zpracovávání jejich osobních údajů (zejména povinnosti týkající se posouzení pravděpodobného dopadu zamýšlené operace zpracování údajů a provedení příslušných technických a organizačních opatření; povinnost ohlašovat případy vážného porušení zabezpečení údajů) a posílí také jejich práva (zejména co se týká transparentnosti a přístupu k údajům). Zavedena byla rovněž nová práva subjektů údajů, jako je právo nebýt předmětem rozhodnutí majícího podstatný dopad na subjekt údajů a založeného pouze na automatizovaném zpracování, právo vznést námitku proti zpracování a právo na prostředky nápravy v případě porušení práv fyzické osoby.

                  Aktualizovaná úmluva bude zahrnovat revidovaná ustanovení (jež jsou v současnosti obsažena v dodatkovém protokolu, který podepsaly pouze některé smluvní strany), jež vyžadují, aby smluvní strany zřídily jeden či více nezávislých úřadů odpovědných za zajištění souladu s ustanoveními úmluvy č. 108. Postavení těchto úřadů bude posíleno požadavkem, aby jim smluvní strany udělily další pravomoci, například pravomoc vydávat rozhodnutí s ohledem na porušení úmluvy č. 108 a ukládat správní sankce.

                  Systém odchylek od výše uvedených práv a povinností podle pozměňovacího protokolu splňuje tři základní podmínky: zachování všeobecné oblasti působnosti úmluvy č. 108 (žádné obecné výjimky), flexibilita (umožňující sladit vysoké standardy ochrany údajů s jinými důležitými veřejnými zájmy, například aspekty národní bezpečnosti) a celková soudržnost s judikaturou Evropského soudu pro lidská práva (zejména žádné omezení, jež by negativně ovlivňovalo podstatu základního práva na ochranu údajů).

                  Aktualizovaná úmluva celkově zajistí vysokou úroveň ochrany, přičemž ponechá smluvním stranám určitou míru flexibility, co se týká provedení jejích ustanovení ve vnitrostátním právu. To zajistí, aby bylo přistoupení k aktualizované úmluvě č. 108 přitažlivé pro země (i mimo Evropu), které zvažují zavedení nebo posílení svých systémů ochrany údajů. Lze očekávat, že její praktický dopad bude mnohem větší než dopad stávající úmluvy č. 108, a to jak z hlediska její oblasti působnosti, tak i z hlediska povinností, které jsou v ní uloženy.

                  Pozměňovací protokol, jakmile vstoupí v platnost, umožní, aby se smluvní stranou (aktualizované) úmluvy stala i Unie. Co se týká hlasovacích práv ve výboru úmluvy, schválené znění zajišťuje zásadu, že Unie může ve své oblasti působnosti za Unii hlasovat s počtem hlasů odpovídajícím počtu jejích členských států, jež jsou smluvními stranami úmluvy. K odstranění obav ohledně váhy hlasu Unie bylo dohodnuto kompromisní řešení, podle něhož mohou být rozhodnutí přijímána pouze „vysokou většinou“ (čtyř pětin) smluvních stran a v případě nejdůležitějších rozhodnutí týkajících se zajištění souladu s úmluvou některou ze smluvních stran platí požadavek na „dvojí většinu“ (kvalifikovaná většina společně s prostou většinou smluvních stran mimo EU).

                  Aktualizovaná úmluva posílí účinnost ochrany údajů rovněž tím, že stanoví, že výbor úmluvy může posoudit efektivnost opatření, která byla přijata ve vnitrostátních právních předpisech k provedení ustanovení úmluvy.

                  Znění pozměňovacího protokolu bylo koordinováno se zástupci členských států v příslušné pracovní skupině Rady a provádí směrnice Rady pro jednání. Je rovněž zcela v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) a se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů (dále jen „směrnice o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů policií“), takže je vyloučeno, aby členské státy podléhaly podle práva Unie a práva Rady Evropy rozdílným či dokonce protichůdným povinnostem. Přijetí robustní úmluvy založené na stejném přístupu a zásadách jako (nové) acquis Unie má obzvláštní význam pro mezinárodní strategii Unie v oblasti ochrany údajů. Úmluva č. 108, která je otevřená i pro mimoevropské státy, vyvolala značnou pozornost u zemí z celého světa, jež připravují nebo plánují přijetí právních předpisů v oblasti ochrany údajů. Ve svém sdělení z ledna 2017 nazvaném „Výměna a ochrana osobních údajů v globalizovaném světě“ (COM/2017/07 final) odkázala Komise na úmluvu č. 108 a uznala, že aktualizovaná úmluva bude založena na stejných zásadách jako právní předpisy EU v oblasti ochrany osobních údajů, a „přispěje tudíž ke konvergenci směrem k souboru vysokých standardů ochrany údajů“ na globální úrovni. Vyslovila proto odhodlání „prosazovat rychlé přijetí“ pozměňovacího protokolu.

               2.3Platné právní předpisy a politika Unie vztahující se na danou oblast

                  Na oblast, kterou upravuje pozměněná úmluva, se nyní do značné míry vztahuje legislativní rámec Unie pro ochranu údajů. Obecné nařízení o ochraně osobních údajů, které je použitelné ode dne 25. května 2018, a směrnice o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů policií, u níž lhůta pro provedení skončila dne 6. května 2018, stanoví komplexní systém pravidel v oblasti ochrany údajů a zajišťují přinejmenším rovnocenný a v mnoha případech vyšší standard ochrany. Podle článku 13 aktualizované úmluvy mohou smluvní strany provést ve prospěch subjektů údajů „širší míru ochrany, než jaká je stanovena v této úmluvě“, je jim tudíž ponechána možnost zajistit silnější ochranu.

               2.4Odůvodnění návrhu

                  Pozměňovací protokol vstoupí v platnost poté, co všechny smluvní strany uložily u generálního tajemníka Rady Evropy listinu o ratifikaci, přistoupení nebo schválení. Vzhledem k vysokému počtu smluvních stran, které musí provést ratifikaci, umožňuje pozměňovací protokol „částečný vstup“ pro menší skupinu smluvních stran, a to po uplynutí pěti let poté, co nejméně třicet osm smluvních stran vyjádřilo souhlas s tím, aby jím byly vázány. Slavnostní akt podpisu pozměňujícího protokolu by se měl konat dne 25. června 2018 ve Štrasburku.

                  Členské státy EU (v současnosti samotné smluvní strany úmluvy č. 108) by měly přijmout potřebná opatření k zajištění rychlého vstupu pozměňovacího protokolu v platnost:

                  Za prvé, vzhledem ke skutečnosti, že aktualizovaná úmluva bude z velké části obsahovat podobné záruky jako obecné nařízení o ochraně osobních údajů a směrnice o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů policií, přispěje (částečný) vstup v platnost k prosazování standardů Unie v oblasti ochrany údajů po celém světě. Úmluva č. 108 hrála skutečně zásadní úlohu při šíření „evropského modelu ochrany údajů“ na celosvětové úrovni, jelikož země, které zvažují přijetí nebo aktualizaci svých právních předpisů v oblasti ochrany soukromí, ji často využívají jako zdroj inspirace. V současné době to je vzhledem k rostoucímu počtu zemí přijímajících takovéto právní předpisy v mnoha regionech světa o to důležitější. Zvýšení standardů ochrany smluvními stranami úmluvy usnadní rovněž toky údajů mezi EU a smluvními stranami úmluvy mimo EU. Pro řadu zemí se přistoupení k úmluvě č. 108 ukázalo rovněž jako užitečná příprava na případné zjištění Evropské komise o odpovídající úrovni ochrany. Obecné nařízení o ochraně osobních údajů tento aspekt posiluje tím, že výslovně stanoví, že přistoupení k úmluvě č. 108 představuje důležité hledisko, jež Evropská komise vezme v úvahu ve svém zjištění o odpovídající úrovni ochrany. I bez odpovídající úrovně ochrany usnadní vyšší úroveň ochrany (zejména co se týká dostupnosti opravných prostředků soudní i mimosoudní povahy a účinného dohledu ze strany dozorových úřadů) výměnu údajů na základě vhodných záruk (zejména z toho důvodu, že prosazování těchto záruk v právních řádech smluvních stran může být snazší).

                  Za druhé je důležité zajistit, aby byla aktualizovaná úmluva zcela v souladu s ustanoveními obecného nařízení o ochraně osobních údajů a směrnice o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů policií, aby mohly členské státy EU zůstat i nadále smluvními stranami úmluvy a dodržovat její ustanovení, aniž by porušovaly právní předpisy Unie. To se týká zejména ustanovení o volném pohybu údajů mezi smluvními stranami, jelikož aktualizovaná úmluva (na rozdíl od stávajícího znění) obsahuje výjimku z tohoto pravidla pro smluvní strany, které jsou „vázány harmonizovanými pravidly ochrany, jež sdílejí státy patřící k určité regionální mezinárodní organizaci“. To zajistí soulad ze strany členských států EU navzdory podmínkám týkajícím se mezinárodních předávání údajů, jež jsou stanoveny v právních předpisech Unie v oblasti ochrany údajů.

                  Za třetí, stávající úmluva č. 108 neumožňuje přistoupení mezinárodních organizací. Pozměňovací protokol toto mění, a jeho vstup v platnost je tudíž podmínkou budoucího přistoupení EU k úmluvě.

               3.PRÁVNÍ ZÁKLAD

                  Navrhované rozhodnutí Rady je založeno na čl. 218 odst. 5 SFEU ve spojení s článkem 16 SFEU.

               2018/0237 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie podepsaly Protokol o změně Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (ETS č. 108)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 5 ve spojení s článkem 16 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 31. května 2013 zmocnila Rada Komisi, aby se jménem Unie účastnila jednání o aktualizaci Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (EST č. 108) (dále jen „úmluva č. 108“) a o podmínkách a způsobech přistoupení Unie k aktualizované úmluvě.

               (2)Dne 18. května 2018 přijal Výbor ministrů Rady Evropy protokol o změně úmluvy č. 108 (dále jen „pozměňovací protokol“), který bude otevřen k podpisu ode dne 25. června 2018.

               (3)Cílem pozměňovacího protokolu je rozšířit působnost, zvýšit úroveň a zlepšit účinnost ochrany údajů, která je poskytována podle úmluvy č. 108.

               (4)Ustanovení pozměněné úmluvy č. 108 mohou mít v rozsahu, v jakém se vztahují na zpracovávání osobních údajů v rámci činností spadajících do oblasti působnosti práva Unie, dopad na společná pravidla či změnit jejich působnost ve smyslu čl. 3 odst. 2 SFEU, poněvadž se tato ustanovení kryjí s povinnostmi obsaženými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679
                  1
                a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680
                  2
               .

               (5)Jelikož aktualizovaná úmluva č. 108 bude obsahovat do značné míry podobné záruky jako nařízení (EU) 2016/679 a směrnice (EU) 2016/680, její vstup v platnost přispěje k prosazování standardů EU v oblasti ochrany údajů na globální úrovni, usnadní toky údajů mezi EU a smluvními stranami úmluvy mimo EU, zajistí soulad členských států EU s jejich mezinárodními povinnostmi podle úmluvy a umožní budoucí přistoupení EU k úmluvě.

               (6)Unie nemůže pozměňovací protokol podepsat ani ratifikovat, jelikož podle stávající úmluvy č. 108 jsou jejími smluvními stranami pouze státy.

               (7)Členské státy by proto měly být zmocněny k podpisu pozměňovacího protokolu, jednajíce společně v zájmu Unie,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Členské státy se zmocňují, aby v zájmu Evropské unie podepsaly Protokol o změně Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (ETS č. 108), pokud její ustanovení spadají do pravomoci Unie.

               Článek 2

               Členské státy se vyzývají, aby protokol podepsaly na slavnostním aktu podpisu ve Štrasburku dne 25. června 2018, nebo co nejdříve poté.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

                     (2)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/799/SVV (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.6.2018
            COM(2018) 451 final
            2018/0238(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie ratifikovaly Protokol o změně Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (ETS č. 108)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.PŘEDMĚT NÁVRHU

               Tento návrh se týká rozhodnutí, kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie ratifikovaly Protokol o změně Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (ETS č. 108) (dále jen „pozměňovací protokol“).

               2.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               2.1Souvislosti

                  Jedinou právně závaznou mezinárodní dohodou v oblasti ochrany osobních údajů je Úmluva Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (dále jen „úmluva č. 108“). Cílem úmluvy je chránit právo na soukromí, které je uznáno v článku 8 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod. Právo na soukromí a ochranu údajů je zakotveno rovněž v článcích 7 a 8 Listiny základních práv EU a v článku 16 SFEU.

                  Úmluva č. 108 vyžaduje, aby smluvní strany začlenily do svého vnitrostátního práva nezbytná opatření k zajištění dodržování lidského práva všech osob se zřetelem na zpracovávání osobních údajů. Úmluva byla jedním z hlavních zdrojů inspirace při vypracovávání acquis EU v oblasti ochrany údajů. Podle 11. bodu odůvodnění bylo jedním z cílů směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 95/46/ES ze dne 24. října 1995 ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů právě „upřes[nění] a rozš[íření] [zásad a práv] obsažených v [úmluvě č. 108]“.

                  Úmluvu č. 108 doposud ratifikovalo 51 států, včetně všech 28 členských států EU, čtyř států ESVO, všech zemí západního Balkánu, řady zemí evropského sousedství (např. Arménie, Gruzie), Ruské federace, Turecka a řady mimoevropských zemí v Africe (např. Senegal, Tunisko) a v Latinské Americe (Uruguay). Několik žádostí (např. Argentina, Mexiko, Maroko) je projednáváno a řada zemí má status pozorovatele (např. Japonsko, Jižní Korea).

                  Úmluva č. 108 byla otevřena k podpisu v roce 1981, dlouho před érou internetu a elektronických komunikací. Vývoj technologií a globalizace informací vyvolává nové problémy v oblasti ochrany osobních údajů. Účelem pozměňovacího protokolu je aktualizace úmluvy č. 108, jež má poskytnout řešení těchto problémů.

               2.2Pozměňovací protokol

                  Aktualizovaná úmluva (tj. úmluva č. 108 upravená pozměňovacím protokolem) bude mít pro všechny smluvní strany úmluvy jednotnou oblast působnosti bez možnosti úplného vyloučení určitých odvětví nebo činností z jejího uplatňování (např. v oblasti národní bezpečnosti), jak je tomu v případě znění stávající Úmluvy č. 108. Úmluva se bude tudíž vztahovat na všechny druhy zpracovávání údajů v jurisdikci smluvních stran, a to ve veřejném i soukromém sektoru.

                  Pozměňovací protokol významně zvýší úroveň ochrany údajů, která je poskytována podle úmluvy č. 108. Aktualizovaná úmluva zejména blíže upřesní zásadu zákonného zpracovávání údajů (především s ohledem na požadavky na souhlas) a dále posílí ochranu zvláštních kategorií údajů (přičemž současně tyto kategorie rozšíří i na kategorie, jež byly uznány jako zvláštní kategorie osobních údajů v právu Unie). Aktualizovaná úmluva poskytne fyzickým osobám rovněž další záruky při zpracovávání jejich osobních údajů (zejména povinnosti týkající se posouzení pravděpodobného dopadu zamýšlené operace zpracování údajů a provedení příslušných technických a organizačních opatření; povinnost ohlašovat případy vážného porušení zabezpečení údajů) a posílí také jejich práva (zejména co se týká transparentnosti a přístupu k údajům). Zavedena byla rovněž nová práva subjektů údajů, jako je právo nebýt předmětem rozhodnutí majícího podstatný dopad na subjekt údajů a založeného pouze na automatizovaném zpracování, právo vznést námitku proti zpracování a právo na prostředky nápravy v případě porušení práv fyzické osoby.

                  Aktualizovaná úmluva bude zahrnovat revidovaná ustanovení (jež jsou v současnosti obsažena v dodatkovém protokolu, který podepsaly pouze některé smluvní strany), jež vyžadují, aby smluvní strany zřídily jeden či více nezávislých úřadů odpovědných za zajištění souladu s ustanoveními úmluvy č. 108. Postavení těchto úřadů bude posíleno požadavkem, aby jim smluvní strany udělily další pravomoci, například pravomoc vydávat rozhodnutí s ohledem na porušení úmluvy č. 108 a ukládat správní sankce.

                  Systém odchylek od výše uvedených práv a povinností podle pozměňovacího protokolu splňuje tři základní podmínky: zachování všeobecné oblasti působnosti úmluvy č. 108 (žádné obecné výjimky), flexibilita (umožňující sladit vysoké standardy ochrany údajů s jinými důležitými veřejnými zájmy, například aspekty národní bezpečnosti) a celková soudržnost s judikaturou Evropského soudu pro lidská práva (zejména žádné omezení, jež by negativně ovlivňovalo podstatu základního práva na ochranu údajů).

                  Aktualizovaná úmluva celkově zajistí vysokou úroveň ochrany, přičemž ponechá smluvním stranám určitou míru flexibility, co se týká provedení jejích ustanovení ve vnitrostátním právu. To zajistí, aby bylo přistoupení k aktualizované úmluvě č. 108 přitažlivé pro země (i mimo Evropu), které zvažují zavedení nebo posílení svých systémů ochrany údajů. Lze očekávat, že její praktický dopad bude mnohem větší než dopad stávající úmluvy č. 108, a to jak z hlediska její oblasti působnosti, tak i z hlediska povinností, které jsou v ní uloženy.

                  Pozměňovací protokol, jakmile vstoupí v platnost, umožní, aby se smluvní stranou (aktualizované) úmluvy stala i Unie. Co se týká hlasovacích práv ve výboru úmluvy, schválené znění zajišťuje zásadu, že Unie může ve své oblasti působnosti za Unii hlasovat s počtem hlasů odpovídajícím počtu jejích členských států, jež jsou smluvními stranami úmluvy. K odstranění obav ohledně váhy hlasu Unie bylo dohodnuto kompromisní řešení, podle něhož mohou být rozhodnutí přijímána pouze „vysokou většinou“ (čtyř pětin) smluvních stran a v případě nejdůležitějších rozhodnutí týkajících se zajištění souladu s úmluvou některou ze smluvních stran platí požadavek na „dvojí většinu“ (kvalifikovaná většina společně s prostou většinou smluvních stran mimo EU).

                  Aktualizovaná úmluva posílí účinnost ochrany údajů rovněž tím, že stanoví, že výbor úmluvy může posoudit efektivnost opatření, která byla přijata ve vnitrostátních právních předpisech k provedení ustanovení úmluvy.

                  Znění pozměňovacího protokolu bylo koordinováno se zástupci členských států v příslušné pracovní skupině Rady a provádí směrnice Rady pro jednání. Je rovněž zcela v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) a se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů (dále jen „směrnice o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů policií“), takže je vyloučeno, aby členské státy podléhaly podle práva Unie a práva Rady Evropy rozdílným či dokonce protichůdným povinnostem. Přijetí robustní úmluvy založené na stejném přístupu a zásadách jako (nové) acquis Unie má obzvláštní význam pro mezinárodní strategii Unie v oblasti ochrany údajů. Úmluva č. 108, která je otevřená i pro mimoevropské státy, vyvolala značnou pozornost u zemí z celého světa, jež připravují nebo plánují přijetí právních předpisů v oblasti ochrany údajů. Ve svém sdělení z ledna 2017 nazvaném „Výměna a ochrana osobních údajů v globalizovaném světě“ (COM/2017/07 final) odkázala Komise na úmluvu č. 108 a uznala, že aktualizovaná úmluva bude založena na stejných zásadách jako právní předpisy EU v oblasti ochrany osobních údajů, a „přispěje tudíž ke konvergenci směrem k souboru vysokých standardů ochrany údajů“ na globální úrovni. Vyslovila proto odhodlání „prosazovat rychlé přijetí“ pozměňovacího protokolu.

               2.3Platné právní předpisy a politika Unie vztahující se na danou oblast

                  Na oblast, kterou upravuje pozměněná úmluva, se nyní do značné míry vztahuje legislativní rámec Unie pro ochranu údajů. Obecné nařízení o ochraně osobních údajů, které je použitelné ode dne 25. května 2018, a směrnice o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů policií, u níž lhůta pro provedení skončila dne 6. května 2018, stanoví komplexní systém pravidel v oblasti ochrany údajů a zajišťují přinejmenším rovnocenný a v mnoha případech vyšší standard ochrany. Podle článku 13 aktualizované úmluvy mohou smluvní strany provést ve prospěch subjektů údajů „širší míru ochrany, než jaká je stanovena v této úmluvě“, je jim tudíž ponechána možnost zajistit silnější ochranu.

               2.4Odůvodnění návrhu

                  Pozměňovací protokol vstoupí v platnost poté, co všechny smluvní strany uložily u generálního tajemníka Rady Evropy listinu o ratifikaci, přistoupení nebo schválení. Vzhledem k vysokému počtu smluvních stran, které musí provést ratifikaci, umožňuje pozměňovací protokol „částečný vstup“ pro menší skupinu smluvních stran, a to po uplynutí pěti let poté, co nejméně třicet osm smluvních stran vyjádřilo souhlas s tím, aby jím byly vázány.

                  Členské státy EU (v současnosti samotné smluvní strany úmluvy č. 108) by měly přijmout potřebná opatření k zajištění rychlého vstupu pozměňovacího protokolu v platnost:

                  Za prvé, vzhledem ke skutečnosti, že aktualizovaná úmluva bude z velké části obsahovat podobné záruky jako obecné nařízení o ochraně osobních údajů a směrnice o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů policií, přispěje (částečný) vstup v platnost k prosazování standardů Unie v oblasti ochrany údajů po celém světě. Úmluva č. 108 hrála skutečně zásadní úlohu při šíření „evropského modelu ochrany údajů“ na celosvětové úrovni, jelikož země, které zvažují přijetí nebo aktualizaci svých právních předpisů v oblasti ochrany soukromí, ji často využívají jako zdroj inspirace. V současné době to je vzhledem k rostoucímu počtu zemí přijímajících takovéto právní předpisy v mnoha regionech světa o to důležitější. Zvýšení standardů ochrany smluvními stranami úmluvy usnadní rovněž toky údajů mezi EU a smluvními stranami úmluvy mimo EU. Pro řadu zemí se přistoupení k úmluvě č. 108 ukázalo rovněž jako užitečná příprava na případné zjištění Evropské komise o odpovídající úrovni ochrany. Obecné nařízení o ochraně osobních údajů tento aspekt posiluje tím, že výslovně stanoví, že přistoupení k úmluvě č. 108 představuje důležité hledisko, jež Evropská komise vezme v úvahu ve svém zjištění o odpovídající úrovni ochrany. I bez odpovídající úrovně ochrany usnadní vyšší úroveň ochrany (zejména co se týká dostupnosti opravných prostředků soudní i mimosoudní povahy a účinného dohledu ze strany dozorových úřadů) výměnu údajů na základě vhodných záruk (zejména z toho důvodu, že prosazování těchto záruk v právních řádech smluvních stran může být snazší).

                  Za druhé je důležité zajistit, aby byla aktualizovaná úmluva zcela v souladu s ustanoveními obecného nařízení o ochraně osobních údajů a směrnice o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů policií, aby mohly členské státy EU zůstat i nadále smluvními stranami úmluvy a dodržovat její ustanovení, aniž by porušovaly právní předpisy Unie. To se týká zejména ustanovení o volném pohybu údajů mezi smluvními stranami, jelikož aktualizovaná úmluva (na rozdíl od stávajícího znění) obsahuje výjimku z tohoto pravidla pro smluvní strany, které jsou „vázány harmonizovanými pravidly ochrany, jež sdílejí státy patřící k určité regionální mezinárodní organizaci“. To zajistí soulad ze strany členských států EU navzdory podmínkám týkajícím se mezinárodních předávání údajů, jež jsou stanoveny v právních předpisech Unie v oblasti ochrany údajů.

                  Za třetí, stávající úmluva č. 108 neumožňuje přistoupení mezinárodních organizací. Pozměňovací protokol toto mění, a jeho vstup v platnost je tudíž podmínkou budoucího přistoupení EU k úmluvě.

               3.PRÁVNÍ ZÁKLAD

                  Navrhované rozhodnutí Rady je založeno na čl. 218 odst. 6 SFEU ve spojení s článkem 16 SFEU.

               2018/0238 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie ratifikovaly Protokol o změně Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (ETS č. 108)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 6 písm. a) bod v) ve spojení s článkem 16 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 31. května 2013 zmocnila Rada Komisi, aby se jménem Unie účastnila jednání o aktualizaci Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (EST č. 108) (dále jen „úmluva č. 108“) a o podmínkách a způsobech přistoupení Unie k aktualizované úmluvě.

               (2)Dne 18. května 2018 přijal Výbor ministrů Rady Evropy protokol o změně úmluvy č. 108 (dále jen „pozměňovací protokol“), který bude otevřen k podpisu ode dne 25. června 2018.

               (3)Cílem pozměňovacího protokolu je rozšířit působnost, zvýšit úroveň a zlepšit účinnost ochrany údajů, která je poskytována podle úmluvy č. 108.

               (4)Ustanovení pozměněné úmluvy č. 108 mohou mít v rozsahu, v jakém se vztahují na zpracovávání osobních údajů v rámci činností spadajících do oblasti působnosti práva Unie, dopad na společná pravidla či změnit jejich působnost ve smyslu čl. 3 odst. 2 SFEU, poněvadž se tato ustanovení kryjí s povinnostmi obsaženými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679
                  1
                a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680
                  2
               .

               (5)Jelikož aktualizovaná úmluva č. 108 bude obsahovat do značné míry podobné záruky jako nařízení (EU) 2016/679 a směrnice (EU) 2016/680, její vstup v platnost přispěje k prosazování standardů EU v oblasti ochrany údajů na globální úrovni, usnadní toky údajů mezi EU a smluvními stranami úmluvy mimo EU, zajistí soulad členských států EU s jejich mezinárodními povinnostmi podle úmluvy a umožní budoucí přistoupení EU k úmluvě.

               (6)Unie nemůže pozměňovací protokol podepsat ani ratifikovat, jelikož podle stávající úmluvy č. 108 jsou jejími smluvními stranami pouze státy.

               (7)Členské státy by proto měly být zmocněny k ratifikaci pozměňovacího protokolu, jednajíce společně v zájmu Unie,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Členské státy se zmocňují, aby v zájmu Evropské unie ratifikovaly Protokol o změně Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (ETS č. 108), pokud její ustanovení spadají do pravomoci Unie.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

                     (2)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/799/SVV (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 13.6.2018
            COM(2018) 459 final
            2018/0242(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o podpisu dohody mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Albánské republice jménem Unie

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Čl. 54 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1624 ze dne 14. září 2016 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži
                  1
                stanoví, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž může koordinovat operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v oblasti správy vnějších hranic. V této souvislosti může provádět činnosti na vnějších hranicích, jichž se účastní jeden či více členských států a třetí země sousedící alespoň s jedním z těchto členských států, pokud s tímto tato sousední země souhlasí, a to i na území dotčené třetí země.

               V čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624 se stanoví, že v případech, kdy je plánováno nasazení jednotek ve třetí zemi při činnostech, při nichž budou mít příslušníci těchto jednotek výkonné pravomoci, nebo v případech, kdy to jiné činnosti ve třetích zemích vyžadují, uzavře Unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek.

               Na základě směrnic pro jednání přijatých Radou sjednala Evropská komise s Albánskou republikou dohodu o postavení jednotek s cílem vytvořit právní rámec, který na základě operačních plánů umožní jednat okamžitě, jakmile bude třeba rychlé reakce. Ačkoliv migrační toky v regionu jsou mnohem nižší než v letech 2015 a 2016, sítě organizované trestné činnosti dokáží své trasy a metody převaděčství migrantů rychle přizpůsobit jakékoliv nové situaci. Díky dohodě o postavení jednotek budou odpovědné albánské orgány a členské státy EU koordinované Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž mnohem lépe schopny rychle reagovat na takový možný vývoj.

               Připojený návrh rozhodnutí Rady představuje právní nástroj pro podpis dohody o postavení jednotek mezi Evropskou unií a Albánskou republikou.

               Dne 16. října 2017 Komise obdržela zmocnění Rady k zahájení jednání s Albánskou republikou o dohodě o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Albánské republice.

               Jednání o dohodě o postavení jednotek byla zahájena dne 13. prosince 2017 a druhé kolo se uskutečnilo 31. ledna 2018. Jednání byla úspěšně uzavřena parafováním návrhu dohody o postavení jednotek komisařem pro migraci, vnitřní věci a občanství D. Avramopoulosem a ministrem vnitra Albánské republiky F. Xhafajem v Tiraně dne 12. února 2018.

               Komise se domnívá, že cílů, které Rada stanovila ve svých směrnicích pro jednání, bylo dosaženo a že předloha dohody o postavení jednotek je pro Unii přijatelná.

               Členské státy byly informovány a konzultovány prostřednictvím příslušných pracovních skupin Rady.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Řecké a albánské orgány uzavřely dvě dohody o policejní spolupráci (zákon č. 2147/1993 a zákon č. 2568/1998), které se týkají výměny informací v policejních otázkách, včetně ilegální migrace. Řecká policie si s albánskými orgány vyměňuje informace o obecných otázkách závažné a organizované přeshraniční trestné činnosti, jakož i o postupech zpětného přebírání nelegálních přistěhovalců.

               Albánie uzavřela dohody o ochraně hranic, ostraze a  společných hlídkách s Černou Horou a Kosovem
                  2*, dohodu o společných hlídkách s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, avšak dosud nikoli s Řeckem. Albánie uzavřela dohodu o společných hlídkách na námořních hranicích s Itálií (Guardia di Finanza).

               Na základě protokolu mezi ministerstvy vnitra Černé Hory, Albánie a Kosova* bylo vytvořeno společné středisko policejní spolupráce v Plavu, jež se zaměřuje na podporu přeshraniční spolupráce v boji proti trestné činnosti, a to prostřednictvím intenzivnější výměny operativních informací a užší koordinace společného úsilí v oblasti bezpečnosti. Činnost tohoto společného střediska policejní spolupráce byla oficiálně zahájena dne 30. května 2017. Nyní se pracuje na zřízení dalšího střediska, a to na hranici s Řeckem.

               Pracovní ujednání (které se právě aktualizuje) o operativní spolupráci mezi Albánskou republikou a  Evropskou pohraniční a pobřežní stráží zahrnuje zejména pravidelnou účast albánských odborníků – v roli pozorovatelů na území členských států – na koordinovaných operativních činnostech Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Evropský program pro migraci je založen na čtyřech pilířích. Jedním z nich je správa hranic: ta zahrnuje lepší správu vnějších hranic EU, zejména prostřednictvím solidarity vůči členským státům, které se nacházejí na vnějších hranicích, a účinnější správu hraničních přechodů. Posílená ochrana hranic Albánské republiky bude mít také pozitivní dopad na vnější hranice EU, zejména na vnější hranice Řecka, jakož i na hranice Albánské republiky. Další posílení bezpečnosti na vnějších hranicích je také v souladu s Evropským programem pro bezpečnost.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právním základem tohoto návrhu rozhodnutí Rady je čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) a čl. 79 odst. 2 písm. c) SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 5 SFEU.

               Pravomoc EU uzavřít dohodu o postavení jednotek je výslovně uvedena v čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624, který stanoví, že v případech, kdy je plánováno nasazení jednotek ve třetí zemi při činnostech, při nichž budou mít příslušníci těchto jednotek výkonné pravomoci, nebo v případech, kdy to jiné činnosti ve třetích zemích vyžadují, uzavře Unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek.

               Podle čl. 3 odst. 2 SFEU je uzavření mezinárodní smlouvy, pokud je stanoveno legislativním aktem Unie, ve výlučné pravomoci Unie. Čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624 stanoví, že Evropská unie uzavře s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek. Proto připojená dohoda s Albánskou republikou spadá do výlučné pravomoci Evropské unie.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Proporcionalita

               Dohoda o postavení jednotek umožní Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž vyslat do Albánské republiky v případě náhlého přílivu migrantů jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže, což nahradí bilaterální vysílání jednotek členskými státy.

               Za účelem lepší správy hranic Albánské republiky je tedy třeba přijmout společný přístup.

               •Volba nástroje

                  Tento návrh je v souladu s čl. 218 odst. 5 SFEU, jenž stanoví, že rozhodnutí o mezinárodních dohodách přijímá Rada. Neexistuje žádný jiný právní nástroj, který by mohl být použit za účelem dosažení cíle vyjádřeného v tomto návrhu.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Pro jednání o dohodě o postavení jednotek nebylo třeba žádné posouzení dopadů.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

               Jelikož se jedná o novou dohodu, nemohla být provedena hodnocení nebo kontroly účelnosti stávajících nástrojů.

               •Základní práva

                  Návrh dohody o postavení jednotek obsahuje ustanovení, jež zajišťují, že základní práva osob dotčených činnostmi pracovníků zapojených do činnosti pod vedením Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž jsou chráněna.

                  Ustanovení týkající se základních práv jsou dále vysvětlena v bodě 5 „Ostatní prvky“.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Dohoda o postavení jednotek nemá sama o sobě žádné finanční dopady. Až skutečné vyslání jednotek pohraniční stráže na základě operačního plánu a příslušné grantové dohody s sebou přinese náklady, které ponese rozpočet Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. Budoucí operace v rámci dohody o postavení jednotek budou financovány prostřednictvím vlastních zdrojů Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž.

               Podle finančního výkazu, který je připojen k návrhu nařízení o evropské pohraniční a pobřežní stráži a týká se výdajů Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, by posílená spolupráce se třetími zeměmi (včetně případných společných operací se sousedními zeměmi) mohla stát v období 2017–2020 v průměru 6,090 milionu EUR ročně.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Komise zajistí řádné monitorování provádění dohody o postavení jednotek.

               Albánská republika a Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž společně vyhodnotí každou společnou operaci či zásah rychlé reakce na hranicích.

               Zejména pak Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, Albánská republika a členské státy, které se účastní konkrétní činnosti, vypracují na konci každé činnosti zprávu o uplatňování ustanovení dohody, včetně zpracování osobních údajů.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Oblast působnosti dohody

               Tato dohoda umožňuje Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž vysílat do Albánské republiky jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže s výkonnými pravomocemi za účelem provádění společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích. Umožňuje také jednotkám Evropské pohraniční a pobřežní stráže pomáhat Albánské republice v rámci konkrétní návratové operace s identifikací osob, které mají být převzaty Albánskou republikou, a to v souladu s

                  dohodou mezi Evropským společenstvím a Albánskou republikou o zpětném přebírání osob s neoprávněným pobytem

                  3
               .

               Jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže mohou být vyslány na albánské území pouze do regionů sousedících s vnějšími hranicemi EU.

               Operační plán

               Před každou společnou operací nebo zásahem rychlé reakce na hranicích musí být mezi agenturou a Albánskou republikou dohodnut operační plán. S tímto operačním plánem musí rovněž souhlasit členský stát či členské státy sousedící s operační oblastí.

               Tento plán podrobně stanoví organizační a procesní prvky společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích, jako je popis a posouzení situace, operační cíl a jednotlivé cíle, operační koncepce, druh technického vybavení, jež má být použito, plán provádění, spolupráce s jinými třetími zeměmi, jinými agenturami či institucemi Unie a mezinárodními organizacemi, ustanovení týkající se základních práv včetně ochrany osobních údajů, koordinace, velení, kontroly a systému komunikace a podávání zpráv, organizačních ujednání a logistiky, hodnocení a finančních aspektů společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích.

               Úkoly a pravomoci příslušníků jednotky

               Obecně platí, že jednotky mají oprávnění plnit úkoly a vykonávat výkonné pravomoci nezbytné pro ochranu hranic a návratové operace. Musí dodržovat právní předpisy Albánské republiky.

               Jednotky působí na území Albánské republiky pouze pod velením a zpravidla za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo dalších příslušných pracovníků Albánské republiky, která může ve výjimečných případech zmocnit jednotky k tomu, aby jednaly jejím jménem.

               Příslušníci jednotky mají vlastní uniformy, na nichž nosí viditelné identifikační osobní údaje a na rukávě modrou pásku se znakem Evropské unie a agentury. Rovněž u sebe nosí úřední doklad, aby mohli být jasně identifikováni albánskými orgány.

               Příslušníci jednotky s sebou mohou nosit služební zbraně, střelivo a vybavení, které jsou povoleny v souladu s vnitrostátním právem jejich vlastního státu. Agentura je předem informována albánskými orgány o přípustných služebních zbraních, střelivu a vybavení, jakož i o příslušném právním rámci a podmínkách pro jejich použití.

               Příslušníci jednotky mohou se souhlasem svého vlastního státu a albánských orgánů a za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže či dalších příslušných pracovníků a v souladu s albánskými právními předpisy použít sílu, včetně služebních zbraní, střeliva a vybavení. Albánské orgány mohou povolit příslušníkům jednotky, aby použili sílu i v nepřítomnosti jejich příslušníků pohraniční stráže.

               V souladu se zásadou nezbytnosti mohou albánské orgány povolit příslušníkům jednotky, aby v souladu s albánskými právními předpisy o ochraně údajů nahlíželi do databází.

               Pozastavení a ukončení činnosti

               Agentura i albánské orgány mohou pozastavit či ukončit činnost, pokud se domnívají, že druhá strana nedodržuje ustanovení dohody či operačního plánu.

               Výsady a imunity příslušníků jednotky

               Příslušníci jednotky jsou vyňati z trestní pravomoci Albánské republiky, pokud jde o veškeré jejich jednání při výkonu služebních povinností, avšak nejsou vyňati z trestní pravomoci Albánské republiky, pokud jde o veškeré jejich jednání mimo výkon služebních povinností.

               V operačním plánu jsou uvedeny konkrétní činnosti vyňaté z trestní pravomoci Albánské republiky.

               Pokud existuje podezření, že se příslušník jednotky dopustil trestného činu, výkonný ředitel agentury před zahájením řízení před soudem soudu dosvědčí, zda se příslušník jednotky daného jednání dopustil při výkonu svých služebních povinností, či nikoli. Výkonný ředitel agentury přijme své rozhodnutí po důkladném zvážení všech prohlášení příslušného orgánu členského státu, který dotčeného příslušníka pohraniční stráže nebo dalšího příslušného pracovníka vyslal, a příslušných albánských orgánů. Prohlášení výkonného ředitele agentury je pro soudy Albánské republiky závazné.

               Výsady poskytnuté příslušníkům jednotky a vynětí z trestní pravomoci Albánské republiky neznamenají, že jsou tito příslušníci vyňati z pravomoci domovského členského státu.

               Podobný režim se vztahuje na občanskoprávní a správní odpovědnost příslušníků jednotky.

               Členský stát, který dotčeného příslušníka pohraniční stráže nebo dalšího příslušného pracovníka vyslal, se může vzdát vynětí příslušníků jednotky z trestní, občanskoprávní a správní pravomoci Albánské republiky. Toto vzdání se vynětí musí být vždy výslovné.

               Dohoda stanoví mechanismus pro kompenzaci škod. Kompenzační mechanismus je založen na článku 42 nařízení (EU) 2016/1624 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži. Za škodu způsobenou příslušníkem jednotky při výkonu služebních povinností odpovídá Albánská republika. Pokud příslušník jednotky ze zúčastněného členského státu způsobil škodu při výkonu služebních povinností hrubou nedbalostí nebo úmyslným jednáním, nebo pokud se příslušník jednotky ze zúčastněného členského státu nedopustil jednání při výkonu služebních povinností, Albánská republika může požádat agenturu, aby kompenzaci zaplatil dotčený zúčastněný členský stát. Pokud škodu způsobil pracovník agentury, Albánská republika může požádat o zaplacení kompenzace agenturu.

               V případě škody způsobené v Albánské republice v důsledku vyšší moci nenese odpovědnost ani Albánská republika, ani zúčastněný členský stát, ani agentura.

               Proti příslušníkům jednotky nemohou být provedena žádná exekuční opatření, s výjimkou případů, kdy je proti nim zahájeno občanskoprávní řízení nesouvisející s jejich služebními povinnostmi.

               Majetek příslušníků jednotky, jenž je nezbytný pro plnění jejich služebních povinností, je chráněn před zabavením  Příslušníci jednotky nepodléhají v občanskoprávním řízení žádným omezením osobní svobody ani jiným omezujícím opatřením.

               Na příslušníky jednotky se v souvislosti se službami poskytovanými agentuře nevztahují předpisy o sociálním zabezpečení platné v Albánské republice. Příslušníci jednotky jsou v Albánské republice také osvobozeni od všech forem zdanění platu a služebních požitků, které jim vyplácí agentura nebo jejich členské státy, a všech příjmů pocházejících odjinud než z Albánské republiky.

               Albánské orgány povolí vstup a výstup předmětů určených pro osobní potřebu příslušníků jednotky a osvobodí je od veškerých cel, daní a souvisejících poplatků, kromě poplatků za skladování, přepravu a podobné služby týkající se těchto předmětů.

               Osobní zavazadla příslušníků jednotky mohou být podrobena prohlídce pouze tehdy, existuje-li důvodné podezření, že obsahují předměty, které nejsou určeny pro osobní potřebu příslušníků jednotky, nebo předměty, jejichž dovoz nebo vývoz je zakázán zákonem nebo upraven karanténními předpisy Albánské republiky. V takovém případě je prohlídka osobních zavazadel prováděna pouze v přítomnosti dotčeného příslušníka či dotčených příslušníků jednotky nebo zplnomocněného zástupce agentury.

               Doklady, korespondence a majetek příslušníků jednotky jsou nedotknutelné, s výjimkou exekučních opatření. Příslušníci jednotky nemají povinnost vypovídat jako svědci.

               Úřední doklad

               Agentura ve spolupráci s Albánskou republikou vydá každému příslušníku jednotky doklad pro účely prokázání své totožnosti vůči orgánům Albánské republiky a jako důkaz o tom, že má právo plnit úkoly a vykonávat pravomoci stanovené podle této dohody a v operačním plánu. Úřední doklad ve spojení s platným cestovním dokladem opravňuje příslušníka jednotky ke vstupu do Albánské republiky bez víza či předchozího povolení.

               Základní práva

               Členové jednotky při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí plně ctí základní práva a svobody, a to i pokud jde o přístup k azylovému řízení, lidskou důstojnost, zákaz mučení, nelidského a ponižujícího zacházení, právo na svobodu, zásadu nenavracení a zákaz hromadného vyhošťování, práva dítěte a právo na respektování soukromého a rodinného života. Nesmějí svévolně diskriminovat osoby z žádných důvodů, například na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku, sexuální orientace či genderové identity. Veškerá opatření zasahující do těchto základních práv a svobod musí být přiměřená cílům, jež uvedená opatření sledují, a respektovat podstatu těchto základních práv a svobod.

               Každá strana zřídí mechanismus pro řešení stížností na údajné porušení základních práv, jehož se měli dopustit její pracovníci.  Agentura vytvořila mechanismus pro podávání a vyřizování stížností uvedený v článku 72 nařízení (EU) 2016/1624 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži, a tuto povinnost tedy splnila. Pokud se albánské orgány rozhodnou nezřídit mechanismus, jehož konkrétním úkolem by bylo řešit stížnosti podané podle této dohody, mohl by se stížnostmi na údajné porušení základních práv zabývat albánský veřejný ochránce práv.

               Zpracování osobních údajů

               Zpracování osobních údajů příslušníky jednotky se provádí pouze tehdy, je-li to nezbytné a v souladu s pravidly platnými pro agenturu a členské státy EU. Zpracování osobních údajů albánskými orgány se řídí albánskými právními předpisy.

               Agentura, zúčastněné členské státy a albánské orgány vypracují na konci každé činnosti společnou zprávu o zpracování osobních údajů příslušníky jednotky. Tato zpráva se zašle úředníkovi agentury pro otázky základních práv a pověřenci agentury pro ochranu osobních údajů. Úředník pro otázky základních práv a pověřenec pro ochranu osobních údajů informují výkonného ředitele agentury.

               Příslušné orgány pro plnění této dohody

               Příslušným orgánem pro plnění této dohody je za Albánskou republiku Ministerstvo vnitra. Za Evropskou unii je to Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž.

               Spory a výklad dohody

               Veškeré otázky vzniklé v souvislosti s uplatňováním této dohody jsou posuzovány společně zástupci příslušných albánských orgánů a zástupci agentury, která konzultuje členský stát či členské státy sousedící s Albánskou republikou.

               Neexistuje-li předchozí ujednání, řeší se spory ohledně výkladu nebo uplatňování této dohody výhradně cestou jednání mezi Albánskou republikou a Evropskou komisí, která konzultuje jakýkoli členský stát sousedící s Albánskou republikou.

               2018/0242 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o podpisu dohody mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Albánské republice jménem Unie

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) a čl. 79 odst. 2 písm. c) ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624 se stanoví, že v případech, kdy je plánováno nasazení jednotek ve třetí zemi při činnostech, při nichž budou mít příslušníci těchto jednotek výkonné pravomoci, nebo v případech, kdy to jiné činnosti ve třetích zemích vyžadují, uzavře Unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek.

               (2)Dne 16. října 2017 Rada zmocnila Komisi k zahájení jednání s Albánskou republikou o dohodě o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Albánské republice.

               (3)Jednání o dohodě o postavení jednotek byla zahájena dne 13. prosince 2017 a byla úspěšně uzavřena dne 12. února 2018 parafováním dohody.

               (4)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES
                  4
               ; Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (5)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES
                  5
               ; Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (6)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (7)Dohoda o postavení jednotek by měla být podepsána a prohlášení k ní připojené by mělo být schváleno jménem Unie, s výhradou jejího uzavření k pozdějšímu datu,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Podpis dohody mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Albánské republice jménem Unie se schvaluje s výhradou jejího uzavření.

               Znění dohody je přiloženo k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Prohlášení připojené k tomuto rozhodnutí se schvaluje jménem Unie.

               Článek 3

               Generální sekretariát Rady zřídí nástroj udělující plnou moc k podepsání dohody, s výhradou jejího uzavření, osobě nebo osobám určeným vyjednavačem dohody.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 251, 16.9.2016, s. 1.

                     (2)
                  *
                        Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/1999 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.

                     (3)

                        Úř. věst. L 124, 17.5.2005, s. 22.

                     (4)

                        Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis, Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.

                     (5)

                        Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis, Úř. věst. L 64, 7. 3. 2002, s. 20.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne13.6.2018
            COM(2018) 459 final
            PŘÍLOHA
            návrh
            rozhodnutí Rady
            o podpisu dohody mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Albánské republice jménem Unie

               PŘÍLOHA

               Dohoda o postavení jednotek

               uzavřená mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Albánské republice

               EVROPSKÁ UNIE,

               a ALBÁNSKÁ REPUBLIKA,

               (dále jen „strany“),

               VZHLEDEM k tomu, že mohou nastat situace, kdy Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (dále jen „agentura“) koordinuje operativní spolupráci mezi členskými státy EU a Albánskou republikou, včetně operativních činností na území Albánské republiky,

               VZHLEDEM k tomu, že by měl být stanoven právní rámec v podobě dohody o postavení jednotek pro situace, v nichž mohou mít příslušníci jednotek Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž výkonné pravomoci na území Albánské republiky,

               S OHLEDEM na skutečnost, že veškeré činnosti Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž na území Albánské republiky by měly v plné míře ctít základní práva a mezinárodní akty, jichž je Albánská republika stranou,

               SE ROZHODLY UZAVŘÍT TUTO DOHODU:

               Článek 1

               Oblast působnosti dohody

               1.Tato dohoda pokrývá všechny prvky nezbytné pro provádění činností Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, které se mohou uskutečnit na území Albánské republiky, na němž mají příslušníci jednotek Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž výkonné pravomoci.

               2.Tato dohoda se použije pouze na území Albánské republiky.

               3.Status a vymezení podle mezinárodního práva příslušných území dotčených států nejsou nijak dotčeny ani touto dohodou, ani žádným jednáním při plnění dohody stranami nebo jejich jménem, včetně stanovení operačních plánů nebo účasti na přeshraničních operacích.

               Článek 2

               Definice

               Pro účely této dohody se rozumí:

               1)„činností“ společná operace, zásah rychlé reakce na hranicích či návratová operace;

               2)„společnou operací“ činnost zaměřená na potírání nedovoleného přistěhovalectví nebo přeshraniční trestné činnosti, nebo poskytování rozsáhlejší technické a operativní pomoci na hranicích Albánské republiky s členským státem a prováděná na území Albánské republiky;

               3)„zásahem rychlé reakce na hranicích“ činnost zaměřená na rychlé odvrácení situace zvláštní a nepřiměřené výzvy na hranicích Albánské republiky s členským státem a prováděná po omezenou dobu na území Albánské republiky;

               4)„návratovou operací“ operace koordinovaná agenturou, při níž jeden či více členských států poskytuje technickou a operativní posilu a navracené osoby z jednoho či více členských států jsou navraceny buď nuceně, nebo dobrovolně do Albánské republiky;

               5)„ochranou hranic“ ochrana ve vztahu k osobám vykonávaná na hranici výhradně jako reakce na záměr překročit tuto hranici nebo na úkon překročení této hranice, a to bez ohledu na jakékoliv jiné důvody, sestávající z hraničních kontrol a z ostrahy hranic mezi hraničními přechody;

               6)„příslušníkem jednotky“ pracovník agentury nebo příslušník jednotky pohraniční stráže a další příslušní pracovníci ze zúčastněných členských států, včetně příslušníků pohraniční stráže a dalších příslušných pracovníků dočasně přidělených do agentury členskými státy, kteří mají být vysláni při určité činnosti;

               7)„členským státem“ členský stát Evropské unie;

               8)„domovským členským státem“ členský stát, jehož příslušníkem pohraniční stráže či dalším příslušným pracovníkem je příslušník jednotky;

               9)„osobními údaji“ veškeré informace o identifikované či identifikovatelné fyzické osobě; identifikovatelnou osobou se rozumí osoba, kterou lze přímo či nepřímo identifikovat, zejména s odkazem na určitý identifikátor, například jméno, identifikační číslo, lokační údaje, síťový identifikátor nebo na jeden či více zvláštních prvků fyzické, fyziologické, genetické, psychické, ekonomické, kulturní nebo společenské identity této fyzické osoby;

               10)„zúčastněným členským státem“ členský stát, který se poskytnutím technického vybavení, příslušníků pohraniční stráže či dalších příslušných pracovníků vyslaných v rámci jednotek účastní činnosti v Albánské republice;

               11)„agenturou“ Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž zřízená nařízením (EU) 2016/1624 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži;

               12)„výkonnými pravomocemi příslušníků jednotky“ pravomoci nezbytné k plnění úkolů nezbytných pro ochranu hranic a návratové operace, které jsou prováděny na území Albánské republiky během společné akce, jak je uvedeno v operačním plánu;

               13)„vyšší mocí“ událost, která zahrnuje mimo jiné jakýkoli válečný akt (ať už vyhlášený, či nikoli), invazi, ozbrojený konflikt nebo cizí nepřátelskou akci, blokádu, vzpouru, terorismus nebo uplatnění vojenské síly, zemětřesení, povodeň, požár, bouři nebo přírodní katastrofu, a to kdykoliv se tak stane, a jakoukoli událost nebo situaci srovnatelnou s událostmi uvedenými výše.

               Článek 3
               Operační plán

               1.Operační plán, se kterým souhlasí členský stát či členské státy sousedící s operační oblastí, se dohodne mezi agenturou a Albánskou republikou pro každou společnou operaci či zásah rychlé reakce na hranicích.

               2.Tento plán podrobně stanoví organizační a procesní prvky společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích, jako je popis a posouzení situace, operační cíl a jednotlivé cíle, operační koncepce, druh technického vybavení, jež má být nasazeno, plán provádění, spolupráce s jinými třetími zeměmi, jinými agenturami a institucemi Unie či mezinárodními organizacemi, ustanovení týkající se základních práv včetně ochrany osobních údajů, koordinace, velení, kontrola a systém komunikace a podávání zpráv, organizační ujednání a logistika, hodnocení a finanční aspekty společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích.

               3.Hodnocení společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích společně provede Albánská republika a agentura.

               Článek 4
               Úkoly a pravomoci příslušníků jednotky

               1.Příslušníci jednotky mají oprávnění plnit úkoly a vykonávat výkonné pravomoci nezbytné pro ochranu hranic a návratové operace.

               2.Příslušníci jednotky dodržují právní předpisy Albánské republiky.

               3.Příslušníci jednotky mohou plnit úkoly a vykonávat pravomoci na území Albánské republiky pouze pod velením a zpravidla za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo dalších příslušných pracovníků Albánské republiky. Albánská republika vydává podle potřeby povely jednotce v souladu s operačním plánem. Albánská republika může ve výjimečných případech příslušníky jednotky zmocnit k tomu, aby jednali jejím jménem.

               Agentura může prostřednictvím svého koordinátora sdělovat Albánské republice své názory na velení jednotce. V takovém případě vezme Albánská republika tyto názory v úvahu a v největší možné míře se jimi řídí.Nejsou-li povely vydávané jednotce v souladu s operačním plánem, informuje o tom koordinátor neprodleně výkonného ředitele agentury. Výkonný ředitel může přijmout příslušná opatření, včetně pozastavení či ukončení činnosti.

               4.Příslušníci jednotky používají při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí své vlastní uniformy. Příslušníci jednotky na těchto uniformách nosí rovněž viditelné identifikační osobní údaje a na rukávě modrou pásku se znakem Evropské unie a agentury. Pro účely identifikace vůči vnitrostátním orgánům Albánské republiky nosí u sebe příslušníci jednotky stále úřední doklad uvedený v článku 7.

               5.Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí mohou členové jednotky s sebou nosit služební zbraně, střelivo a vybavení, které jsou povoleny v souladu s vnitrostátním právem domovského členského státu. Albánská republika před vysláním příslušníků jednotky informuje agenturu o přípustných služebních zbraních, střelivu a vybavení, jakož i o příslušném právním rámci a podmínkách pro jejich použití.

               6.Členové jednotky jsou při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí oprávněni použít sílu, včetně služebních zbraní, střeliva a vybavení, se souhlasem domovského členského státu a Albánské republiky, za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo dalších příslušných pracovníků Albánské republiky a v souladu s vnitrostátním právem Albánské republiky. Albánská republika může povolit příslušníkům jednotky, aby použili sílu v nepřítomnosti příslušníků pohraniční stráže či dalších příslušných pracovníků Albánské republiky. Orgán, který udělí souhlas domovského členského státu, se stanoví v operačním plánu.

               7.Albánská republika může zmocnit příslušníky jednotky k tomu, aby mohli nahlížet do jejích vnitrostátních databází, je-li to nezbytné pro plnění operačních cílů uvedených v operačním plánu a pro návratové operace. Příslušníci jednotky mají přístup pouze k těm údajům, které jsou nezbytné pro plnění jejich úkolů a výkon jejich pravomocí, jak je uvedeno v operačním plánu nebo jak je nezbytné pro návratové operace. Albánská republika před vysláním příslušníků jednotky informuje agenturu o vnitrostátních databázích, do kterých lze nahlížet. Toto nahlížení probíhá v souladu s vnitrostátním právem Albánské republiky v oblasti ochrany údajů.

               Článek 5

               Pozastavení a ukončení činnosti

               1.Výkonný ředitel agentury může poté, co písemně informuje Albánskou republiku, pozastavit či ukončit činnost, pokud Albánská republika nedodržuje ustanovení této dohody či operační plán. Výkonný ředitel oznámí Albánské republice důvody tohoto rozhodnutí.

               2.Albánská republika může poté, co písemně informuje agenturu, pozastavit či ukončit činnost, pokud agentura nebo kterýkoli zúčastněný členský stát nedodržuje ustanovení této dohody či operační plán. Albánská republika oznámí agentuře důvody tohoto rozhodnutí.

               3.Výkonný ředitel agentury nebo Albánská republika mohou pozastavit či ukončit činnost zejména v případě porušení základních práv, porušení zásady nenavracení nebo porušení pravidel pro ochranu osobních údajů.

               4.Ukončení činnosti se nedotkne žádných práv ani povinností vyplývajících z uplatňování této dohody či operačního plánu před takovým ukončením.

               Článek 6
               Výsady a imunity příslušníků jednotky

               1.Doklady, korespondence a majetek příslušníků jednotky jsou nedotknutelné, s výjimkou exekučních opatření povolených podle odstavce 7 tohoto článku.

               2.Příslušníci jednotky jsou vyňati z trestní pravomoci Albánské republiky, pokud jde o veškeré jejich jednání při výkonu služebních povinností v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               Pokud existuje podezření, že se příslušník jednotky dopustil trestného činu, je tato skutečnost neprodleně oznámena výkonnému řediteli agentury a příslušnému orgánu domovského členského státu. Před zahájením řízení před soudem a po důkladném zvážení všech prohlášení příslušného orgánu domovského členského státu a příslušných orgánů Albánské republiky výkonný ředitel agentury soudu dosvědčí, zda se příslušník jednotky daného jednání dopustil při výkonu služebních povinností v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem, či nikoliv. Dokud výkonný ředitel agentury toto prohlášení nevydá, agentura a domovský členský stát se zdrží všech opatření, která by mohla ohrozit možné následné trestní stíhání příslušníka jednotky příslušnými orgány Albánské republiky.

               Pokud se příslušník jednotky jednání dopustil při výkonu služebních povinností, není řízení zahájeno. Pokud se příslušník jednotky jednání nedopustil při výkonu služebních povinností, může řízení pokračovat. Prohlášení výkonného ředitele agentury je pro soudy Albánské republiky závazné. Výsady poskytnuté příslušníkům jednotky a vynětí z trestní pravomoci Albánské republiky neznamenají, že jsou tito příslušníci vyňati z pravomoci domovského členského státu.

               3.Příslušníci jednotky jsou vyňati z občanskoprávní a správní pravomoci Albánské republiky, pokud jde o veškeré jejich jednání při výkonu jejich služebních povinností v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem. Pokud je proti příslušníku jednotky zahájeno občanskoprávní řízení před soudem Albánské republiky, je tato skutečnost neprodleně oznámena výkonnému řediteli agentury a příslušnému orgánu domovského členského státu. Před zahájením řízení před soudem a po důkladném zvážení všech prohlášení příslušného orgánu domovského členského státu a příslušných orgánů Albánské republiky výkonný ředitel agentury soudu dosvědčí, zda se příslušník jednotky daného jednání dopustil při výkonu služebních povinností v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem, či nikoliv.

               Pokud se příslušník jednotky jednání dopustil při výkonu služebních povinností, není řízení zahájeno. Pokud se příslušník jednotky jednání nedopustil při výkonu služebních povinností, může řízení pokračovat. Prohlášení výkonného ředitele agentury je pro soudy Albánské republiky závazné. Je-li řízení zahájeno z podnětu příslušníka jednotky, nemůže se tento příslušník odvolat na vynětí z pravomoci, pokud jde o jakýkoliv protinárok přímo související s hlavním nárokem.

               4.Domovský členský stát se může případně vzdát vynětí příslušníků jednotky z trestní, občanskoprávní a správní pravomoci Albánské republiky. Toto vzdání se vynětí musí být vždy výslovné.

               5.Příslušníci jednotky nemají povinnost vypovídat jako svědci.

               6.Za všechny škody způsobené příslušníkem jednotky při výkonu služebních povinností v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem odpovídá Albánská republika.

               Je-li škoda způsobena hrubou nedbalostí nebo úmyslným jednáním, nebo pokud se příslušník jednotky ze zúčastněného členského státu nedopustil jednání při výkonu služebních povinností, Albánská republika může prostřednictvím výkonného ředitele požádat o zaplacení kompenzace dotčený zúčastněný členský stát.

               Je-li škoda způsobena hrubou nedbalostí nebo úmyslným jednáním, nebo pokud se příslušník jednotky, který je pracovníkem agentury, nedopustil jednání při výkonu služebních povinností, Albánská republika může požádat o zaplacení kompenzace agenturu.

               V případě škody způsobené v Albánské republice v důsledku vyšší moci nenese odpovědnost ani Albánská republika, ani zúčastněný členský stát, ani agentura.

               7.Proti příslušníkům jednotky nemohou být provedena žádná exekuční opatření, s výjimkou případů, kdy je proti nim zahájeno občanskoprávní řízení nesouvisející s jejich služebními povinnostmi.

               Majetek příslušníků jednotky, u kterého výkonný ředitel agentury dosvědčí, že je nezbytný pro plnění jejich služebních povinností, je chráněn před zabavením pro účely výkonu rozsudku, rozhodnutí nebo příkazu. Příslušníci jednotky nepodléhají v občanskoprávním řízení žádným omezením osobní svobody ani jiným omezujícím opatřením.

               8.Vynětí příslušníků jednotky z pravomoci Albánské republiky neznamená jejich vynětí z pravomoci příslušného domovského členského státu.

               9.Na příslušníky jednotky se v souvislosti se službami poskytovanými agentuře nevztahují předpisy o sociálním zabezpečení platné v Albánské republice.

               10.Příslušníci jednotky jsou v Albánské republice osvobozeni od všech forem zdanění platu a služebních požitků, které jim vyplácí agentura nebo domovský členský stát, a všech příjmů pocházejících odjinud než z Albánské republiky.

               11.Albánská republika povolí v souladu s právními předpisy, které případně přijme, vstup předmětů určených pro osobní potřebu příslušníků jednotky a osvobodí je od veškerých cel, daní a souvisejících poplatků, kromě poplatků za skladování, přepravu a podobné služby týkající se těchto předmětů. Albánská republika také povolí vývoz těchto předmětů.

               12.Osobní zavazadla příslušníků jednotky mohou být podrobena prohlídce pouze tehdy, existuje-li důvodné podezření, že obsahují předměty, které nejsou určeny pro osobní potřebu příslušníků jednotky, nebo předměty, jejichž dovoz nebo vývoz je zakázán zákonem nebo upraven karanténními předpisy Albánské republiky. V takovém případě je prohlídka osobních zavazadel prováděna pouze v přítomnosti dotčeného příslušníka či dotčených příslušníků jednotky nebo zplnomocněného zástupce agentury.

               Článek 7
               Úřední doklad

               1.Agentura vydá ve spolupráci s Albánskou republikou každému příslušníku jednotky doklad v úředním jazyce či jazycích Albánské republiky a v úředním jazyce orgánů Evropské unie pro účely prokázání jeho totožnosti vůči vnitrostátním orgánům Albánské republiky a jako důkaz o tom, že má právo plnit úkoly a vykonávat pravomoci uvedené v článku 4 této dohody a v operačním plánu. Tento doklad obsahuje tyto údaje o každém příslušníku: jméno a státní příslušnost, hodnost nebo název pracovní pozice, aktuální digitální fotografii a úkoly, k jejichž provádění je během svého nasazení oprávněn.

               2.Úřední doklad ve spojení s platným cestovním dokladem opravňuje příslušníka jednotky ke vstupu do Albánské republiky bez víza či předchozího povolení.

               3.Úřední doklad se po skončení činnosti vrátí agentuře. Informují se o tom příslušné albánské orgány.

               Článek 8
               Základní práva

               1.Členové jednotky při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí plně ctí základní práva a svobody, včetně pokud jde o přístup k azylovému řízení, lidskou důstojnost, zákaz mučení, nelidského a ponižujícího zacházení, právo na svobodu, zásadu nenavracení a zákaz hromadného vyhošťování, práva dítěte a právo na respektování soukromého a rodinného života. Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí nesmějí svévolně diskriminovat osoby z žádných důvodů, například na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku, sexuální orientace či genderové identity. Veškerá opatření zasahující do základních práv a svobod, která učiní při plnění svých úkolů a výkonu pravomocí, musí být přiměřená cílům, jež uvedená opatření sledují, a respektovat podstatu těchto základních práv a svobod.

               2.Každá strana zřídí mechanismus pro řešení stížností na údajné porušení základních práv, jehož se měli dopustit její pracovníci při výkonu svých služebních povinností v průběhu společné operace, zásahu rychlé reakce na hranicích nebo návratové operaci prováděných podle této dohody.

               Článek 9
               Zpracování osobních údajů

               1.Zpracování osobních údajů příslušníky jednotky se provádí pouze tehdy, je-li to nezbytné pro plnění jejich úkolů a výkon jejich pravomocí v rámci plnění této dohody ze strany Albánské republiky, agentury nebo zúčastněných členských států.

               2.Zpracování osobních údajů Albánskou republikou se řídí vnitrostátními právními předpisy této země.

               3.Zpracování osobních údajů pro administrativní účely agenturou a zúčastněným členským státem či státy, včetně v případě předávání osobních údajů Albánské republice, se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů, směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů, rámcovým rozhodnutím Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech a opatřeními přijatými agenturou pro uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 uvedenými v čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1624.

               4.V případě, kdy zpracování osobních údajů zahrnuje jejich předávání, mohou členské státy a agentura při předávání osobních údajů Albánské republice určit jakákoli omezení přístupu k nim či omezení jejich použití, ať obecná, nebo konkrétní, a to i v souvislosti s předáváním, vymazáním nebo zničením informací. Pokud potřeba těchto omezení vyjde najevo po předání osobních údajů, členské státy a agentura o tom uvědomí Albánskou republiku.

               5.Osobní údaje shromážděné při určité činnosti pro administrativní účely může zpracovávat agentura, zúčastněný členský stát a Albánská republika v souladu s platnými právními předpisy o ochraně údajů.

               6.Agentura, zúčastněné členské státy a Albánská republika vypracují na konci každé činnosti společnou zprávu o uplatňování odstavců 1 až 5 tohoto článku. Tato zpráva se zašle úředníkovi agentury pro otázky základních práv a pověřenci agentury pro ochranu osobních údajů. Úředník pro otázky základních práv a pověřenec pro ochranu osobních údajů informují výkonného ředitele agentury.

               Článek 10

               Příslušné orgány pro plnění této dohody

               1.Příslušným orgánem pro plnění této dohody je v Albánské republice ministerstvo vnitra.

               2.Příslušným orgánem Evropské unie pro plnění této dohody je agentura.

               Článek 11
               Spory a výklad dohody

               1.Veškeré otázky vzniklé v souvislosti s uplatňováním této dohody jsou posuzovány společně zástupci příslušných orgánů Albánské republiky a zástupci agentury, která konzultuje členský stát či členské státy sousedící s Albánskou republikou.

               2.Neexistuje-li předchozí ujednání, řeší se spory ohledně výkladu nebo uplatňování této dohody výhradně cestou jednání mezi Albánskou republikou a Evropskou komisí, která konzultuje jakýkoli členský stát sousedící s Albánskou republikou.

               Článek 12
               Vstup v platnost, trvání a vypovězení dohody

               1.Tuto dohodu schválí strany v souladu se svými vnitřními právními postupy.

               2.Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po dni, k němuž si strany oznámí splnění vnitřních právních postupů uvedených v odstavci 1.

               3.Tato dohoda se sjednává na dobu neurčitou. Tato dohoda může být vypovězena písemnou dohodou mezi stranami nebo ji může jednostranně vypovědět kterákoliv ze stran. V druhém uvedeném případě oznámí strana, která si přeje dohodu vypovědět nebo pozastavit, svůj záměr písemně druhé straně. Vypovězení nabývá účinku prvním dnem druhého měsíce následujícího po měsíci, kdy bylo učiněno oznámení.

               4.Oznámení učiněná v souladu s tímto článkem se zašlou v případě Evropské unie Generálnímu sekretariátu Rady Evropské unie a v případě Albánské republiky ministerstvu odpovědnému za zahraniční věci Albánské republiky.

               V …. dne …..

               Sepsáno ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a albánském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

               Podpisy:

               SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ S OHLEDEM NA ISLAND, NORSKO, ŠVÝCARSKO A LICHTENŠTEJNSKO

               Smluvní strany berou na vědomí těsný svazek mezi Evropskou unií a Norskem, Islandem, Švýcarskem a Lichtenštejnskem, zejména na základě dohod ze dne 18. května 1999 a 26. října 2004 o přidružení těchto zemí k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis.

               Za těchto okolností je žádoucí, aby orgány Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska na jedné straně a Albánské republiky na straně druhé bezodkladně uzavřely dvoustranné dohody o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Albánské republice za podobných podmínek, jaké stanoví tato dohoda.