				|

		52011PC0758

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se na období 2014 až 2020 zavádí program Práva a občanství /* KOM/2011/0758 v konečném znění - 2011/0344 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Jak vyplývá ze
Stockholmského programu, budování prostoru svobody, bezpečnosti a práva je
i nadále prioritou Evropské unie. I když v této oblasti bylo dosaženo
značného pokroku v souvislosti se vstupem Lisabonské smlouvy v
platnost, která mj. zakotvila závaznou povahu Listiny základních práv Evropské
unie, Unie se i nadále potýká s řadou problémů, jako je
nedostatečné a nejednotné provedení některých práv v rámci Unie nebo
chabé povědomí občanů i veřejných orgánů o některých
právních předpisech Unie. Klíčovými nástroji v této oblasti jsou
legislativní a politická opatření a jejich jednotné provádění.
Finanční prostředky mohou přispět k rozvoji této oblasti
tím, že podpoří právní předpisy a tvorbu politik a posílí jejich
provádění.
V souladu se sdělením o přezkumu
rozpočtu EU[1]
byl zaveden nový přístup ke stávajícím nástrojům financování a
prováděcím mechanismům, aby se zajistila jasná orientace na evropskou
přidanou hodnotu a zohlednila se racionalizace a zjednodušení mechanismů
financování. Ve svém sdělení „Rozpočet – Evropa 2020“[2] Komise
uvedla, že je zapotřebí vytvořit jednodušší a transparentnější
rozpočet, aby se překonaly problémy, které vyplývají ze složitých
programových struktur a z plurality programů. Oblast „práv“ byla uvedena
jako příklad aktuální roztříštěnosti, který vyžaduje
přijetí opatření.
S ohledem na výše uvedené a s cílem dosáhnout
zjednodušení a racionalizace navazuje program „Práva a občanství“ na tyto
tři stávající programy:
–          Základní práva a občanství,
–          Daphne III,
–          Oddíly „Boj proti diskriminaci a rozmanitost“ a „Rovnost žen
a mužů“ Programu pro zaměstnanost a sociální solidaritu (PROGRESS).
Spojení těchto programů, které
vycházejí z ustanovení mimo část III hlavu V SFEU, umožní soudržný přístup
k financování v této oblasti.
Obecným cílem tohoto návrhu je
přispět k vytvoření prostoru, v němž jsou prosazována
a chráněna práva osob vyplývající ze Smlouvy o fungování Evropské
unie a z Listiny základních práv Evropské unie. Tento program by měl
zejména prosazovat práva vyplývající z evropského občanství, zásady zákazu
diskriminace a rovnosti mezi ženami a muži, právo na ochranu osobních
údajů, práva dítěte, práva vyplývající z právních předpisů
Unie na ochranu spotřebitele a ze svobody podnikání na vnitřním trhu.

Osoby, které tato
práva aplikují, poskytují jiným osobám poradenství ohledně jejich práv,
a osoby, které tato práva využívají, je musí znát a musí je používat
jednotně a efektivně v rámci Unie. Jedině tak budou tato
práva opravdu účinná a budou pro občany a podniky skutečným
přínosem. Lze toho dosáhnout podporou vzdělávání a zvyšováním
povědomí, budováním sítí a zjednodušováním nadnárodní spolupráce. Evropská
unie si navíc musí vytvořit stabilní analytický základ, který podpoří
tvorbu politik a právních předpisů v oblasti práv a občanství.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
2.1.        Konzultace se
zúčastněnými stranami
Veřejná konzultace se
zúčastněnými stranami o budoucích činnostech týkajících se
financování v oblasti spravedlnosti, základních práv a rovnosti po roce 2013[3] byla
zahájena dne 20. dubna 2011. Konzultace byla k dispozici na internetu po dobu
dvou měsíců a byla otevřena všem zúčastněným stranám a
jednotlivcům. Své příspěvky zaslalo celkem 187 respondentů,
s významným zastoupením nevládních organizací, z většiny členských
států.
Respondenti hodnotili kladně politické
cíle programů a potvrdili potřebu financování v oblastech, které
tyto programy pokrývají. Byla uznána evropská přidaná hodnota a nebyla
identifikována žádná oblast, v níž by mělo být financování přerušeno.
Byla uznána potřeba programy zjednodušit a zdokonalit a většina
navržených opatření byla hodnocena kladně, a to včetně
snížení počtu programů a zjednodušení postupů.
Zúčastněné strany podpořily
financování takových činností, jako je např. výměna
osvědčených postupů, vzdělávání odborníků,
informační aktivity a aktivity na zvyšování povědomí, vytváření
sítí, studie apod. Všechny druhy činností, k nimž respondenti
vyjádřili souhlas, jsou výslovně uvedeny v článku 5 tohoto
návrhu. Respondenti rovněž souhlasili s návrhem Komise týkajícím se
subjektů, které jsou způsobilé pro získání finančních
prostředků, a druhů finančních mechanismů, jež by bylo
možné využít.
2.2.        Posouzení dopadů
Jedno posouzení dopadů bylo provedeno
ohledně budoucích činností v oblasti financování pro celou oblast
spravedlnosti, práv a rovnosti, která v současné době zahrnuje šest
programů[4].
Toto posouzení dopadů se týká jak návrhu programu Spravedlnost, tak návrhu
programu Práva a občanství. Posouzení dopadů vychází z
průběžných hodnocení stávajících programů[5], která
potvrdila celkovou účinnost a efektivitu programů, ale rovněž
identifikovala některé nedostatky a prostor pro zlepšení. V posouzení
dopadů byly přezkoumány tři možnosti:
Možnost A: ponechat
šest programů a reagovat na některé identifikované problémy tím, že
se změní interní řízení programů. Zlepšení řízení a
posílení synergického působení programů by některé z těchto
problémů vyřešilo. Hlavní příčina problémů, tj.
pluralita programů, by však nebyla přímo odstraněna a v
důsledku toho by tato možnost měla jen omezený přínos.
Možnost B: zachovat
všechna opatření vyplývající z možnosti A a spojit stávajících šest
programů do dvou programů. Tato možnost by přinesla flexibilitu
ve využívání finančních prostředků a reagovala by na roční
politické priority. Díky této možnosti by se dosáhlo většího zjednodušení
(ve prospěch příjemců i veřejných orgánů) a vyšší
účinnosti programů, protože by bylo zapotřebí mnohem méně postupů.
Rovněž by se zvýšila účinnost programů, protože by se v rámci
dvou programů lépe reagovalo na roztříštěnost a ředění
finančních prostředků. Došlo by k uvolnění lidských
zdrojů, protože menší počet postupů by snížil administrativní
zátěž. Tyto zdroje by mohly být přiděleny na činnosti
týkající se zvyšování účinnosti programů (šíření výsledků,
monitorování, poskytování informací apod.).
Možnost C: provádět
pouze jeden program. Tato možnost řeší všechny problémy způsobené
pluralitou právních nástrojů a zvýšenou administrativní zátěží, jež
souvisí s řízením několika programů. Vzhledem k právním
překážkám by však rozsah působnosti takového programu nemohl pokrýt
veškeré potřeby financování ve všech oblastech politiky. Bylo by
zapotřebí zvolit mezi oblastí spravedlnosti a oblastí práv a
občanství. I když toto řešení může mít maximální dopad v oblasti
řízení, nebylo by v jeho rámci možné dostatečně reagovat na
všechny politické priority a potřeby v celé oblasti politiky.
Z analýzy a srovnání všech možností vyplývá,
že upřednostňovanou možností je provádění dvou
programů, které by pokrývaly potřeby financování ve všech
oblastech politiky (možnost B). Možnost B přináší ve srovnání se
stávajícím stavem jasné výhody a žádné nevýhody. Možnost A není stejně
přínosná jako možnost B a možnost C nabízí pouze částečné
pokrytí oblastí politiky, a není proto vhodná.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Návrh vychází z ustanovení čl. 19
odst. 2, čl. 21 odst. 2, článků 114, 168, 169 a 197 Smlouvy
o fungování Evropské unie. Spojení těchto článků je
zapotřebí k tomu, aby byla nadále poskytována podpora politikám, které
jsou rozvíjeny a prováděny v rámci tří stávajících programů, a
není určeno k tomu, aby se tyto činnosti rozšiřovaly i do nových
oblastí politiky. Spojení více než jednoho článku je zapotřebí k
tomu, aby bylo obecného cíle programu dosaženo uceleným způsobem a aby byl
zaveden jednodušší a účinnější přístup k financování. Použití
výše uvedených článků představuje nezbytný právní základ pro
navrhované činnosti, a není proto zapotřebí využívat článek
352 SFEU.
Ustanovení čl. 19 odst. 2
předpokládá přijetí podpůrných opatření jako základ pro
činnosti, které přijímají členské státy v oblasti boje proti
diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského
vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo
sexuální orientace, včetně činností na podporu rovnosti mezi
ženami a muži a na podporu práv dítěte.
Ustanovení čl. 21 odst. 2 upravuje
opatření Unie k usnadnění výkonu práv občanů svobodně
se pohybovat a pobývat na území členských států. Tento článek se
může vztahovat i na akce, jejichž cílem je informovat občany a
veřejné orgány o právech na diplomatickou a konzulární ochranu a o jejich
volebních právech, protože tyto akce v praxi usnadňují výkon práva
občanů svobodně se pohybovat.
Článek 114 předpokládá sbližování
právních předpisů, jejichž účelem je vytvoření
a fungování vnitřního trhu. Článek 169 předpokládá, vedle
sbližování právních předpisů podle článku 114, přijetí
opatření, která podporují, doplňují a sledují politiku členských
států na ochranu zdraví, bezpečnosti a hospodářských zájmů
spotřebitelů, jakož i na podporu práva na informace, vzdělávání
a práva sdružovat se k ochraně svých zájmů. Obě ustanovení mohou
sloužit jako základ pro financování činností souvisejících s otázkami
spotřebitelského a smluvního práva. Vysoká úroveň ochrany
spotřebitelů a rozvoj smluvního práva, které usnadní
přeshraniční transakce, představují nezbytné podmínky umožňující
občanům Unie výkon jejich práv v přeshraničním styku.
Článek 168 předpokládá vysoký
stupeň ochrany lidského zdraví a činnost Unie, která doplňuje
politiku členských států v oblasti předcházení lidským nemocem a
odstraňování příčin ohrožení tělesného a duševního zdraví.
Násilí vůči dětem představuje ohrožení tělesného a
duševního zdraví dětí a často se jedná o případy
přeshraničního ohrožení. Děti jsou zranitelnou skupinou
občanů a potřebují zvýšenou ochranu proti těmto ohrožením
tělesného a duševního zdraví. Násilí vůči ženám rovněž
představuje vážné ohrožení tělesného a duševního zdraví a jeho
oběti potřebují zvýšenou úroveň ochrany.
Článek 197 umožňuje podporu
členských států při provádění práva Unie tím, že se usnadní
výměna informací nebo podpoří vzdělávací programy. Toto
ustanovení bude mít zásadní význam v oblastech, jako jsou základní práva,
občanství a ochrana údajů, v nichž vnitrostátní orgány hrají
důležitou úlohu.
Navrhované činnosti v oblasti financování
respektují zásady evropské přidané hodnoty a subsidiarity.
Financování z rozpočtu Unie se soustředí na činnosti, jejichž
cíle nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, kde
zásah Unie může přinést dodatečnou hodnotu v porovnání s
opatřením na úrovni členského státu. Činnosti, na něž se
vztahuje toto nařízení, přispívají účinnému uplatňování acquis
tím, že rozvíjí vzájemnou důvěru mezi členskými státy,
zdokonalují přeshraniční spolupráci a vytváření sítí a
umožňují správné, soudržné a jednotné uplatňování práva Unie v rámci
celé Unie. Evropská unie může lépe reagovat na přeshraniční
situace než členské státy a může poskytnout evropskou platformu pro
čerpání zkušeností. Bude podporován kvalitní analytický základ pro
prosazování a rozvoj politik. Opatření na úrovni Evropské unie umožní, aby
tyto činnosti byly prováděny jednotně v rámci celé Unie a aby
přinášely úspory z rozsahu.
Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, protože se omezuje
na míru nezbytně nutnou k dosažení uvedených cílů na evropské
úrovni a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné.
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Finanční krytí pro provádění
programu Práva a občanství na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince
2020 představuje 439 milionů EUR (v běžných cenách).
5.           HLAVNÍ PRVKY NÁVRHU
Cílem navrhovaného
přístupu je spojit zjednodušení postupů financování, což požadují
všechny zúčastněné strany, s přístupem, který bude více
zaměřený na výsledky. Hlavní prvky tohoto přístupu jsou tyto:
– Návrh definuje
obecné a specifické cíle, které program sleduje (články 3 a 4), a oblasti
činností, na něž se program zaměří (článek 5). Obecné
a specifické cíle definují oblast působnosti programu (oblasti politiky),
zatímco druhy činností jsou orientované na financování, vztahují se na
všechny dotčené oblasti politiky a definují horizontální způsob, jak
dosáhnout výsledků prostřednictvím financování. Zároveň
definují, v jakých případech financování znamená skutečně
přidanou hodnotu pro dosažení cílů politiky. Komise v rámci
provádění tohoto nařízení stanoví roční priority financování pro
jednotlivé oblasti politiky. Program může využívat všechny finanční
nástroje, které upravuje finanční nařízení. Účast na programu je
otevřená všem právnickým osobám legálně usazeným v členských
státech nebo v třetí zemi, která se programu účastní, bez
jakýchkoli dalších omezení přístupu k programu. Tato struktura
umožňuje zjednodušení, jakož i lepší orientaci programu na potřeby a
rozvoj v oblasti politiky. Poskytuje navíc stabilní rámec pro hodnocení,
protože specifické cíle jsou přímo provázány s ukazateli pro hodnocení,
které se v průběhu doby trvání programu nezmění a budou
pravidelně sledovány a hodnoceny. Navrhuje se, aby nebyly pro jednotlivé
oblasti politiky v rámci programu vyhrazeny konkrétní částky, protože se
tak dosáhne flexibility a zlepší se provádění programu.
– Účast
třetích zemí je omezena na EHP, přistupující a kandidátské země
a potenciální kandidáty. Další třetí země, zejména ty země, na
něž se uplatňuje evropská politika sousedství, se mohou připojit
k akcím v rámci programu, pokud je to pro účel dané akce přínosem.
– Roční
priority programu budou stanoveny v ročním pracovním programu. Schválení
ročního pracovního programu podléhá stanovisku výboru členských
států v rámci poradního postupu, protože se jedná o politické rozhodování.

– Na základě analýzy efektivity nákladů může
Komise k provádění programu využívat stávající výkonnou agenturu, což
vyplývá z nařízení Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002,
kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými
úkoly správy programů Společenství.
2011/0344 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
kterým se na období 2014 až 2020 zavádí
program Práva a občanství

(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 19 odst. 2, čl. 21 odst. 2, články 114,
168, 169 a 197 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská unie je založena na zásadách svobody,
demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu,
zásadách, které jsou společné členským státům. Každý občan
Unie má práva vyplývající ze Smlouvy. Listina základních práv Evropské unie,
která je od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost v Unii právně závazná,
odráží základní práva a svobody, na které mají osoby v Unii nárok. Pokud
mají být tato práva skutečná, měla by být prosazována a dodržována.
Mělo by být zaručeno plné využívání těchto práv a měly by
být v tomto směru odstraněny veškeré překážky.
(2)
Stockholmský program[6] znovu potvrzuje prioritu, kterou
představuje budování prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a mezi
své politické priority zařazuje vytvoření Evropy práv. Financování je
označeno jako jeden z významných nástrojů pro úspěšné
provádění politických priorit Stockholmského programu.
(3)
Občané by měli mít možnost plně
využívat práv, která vyplývají z jejich občanství Unie. Měli by mít
možnost využívat právo svobodně se pohybovat a pobývat v Unii, právo volit
a být volen ve volbách do Evropského parlamentu a v obecních volbách, právo na
konzulární ochranu a petiční právo k Evropskému parlamentu. Neměli
by mít problém žít, cestovat a pracovat v jiném členském státě a
měli by důvěřovat tomu, že jejich práva jsou chráněna
bez ohledu na to, v jaké části Unie se nacházejí.
(4)
Občané a podniky by měli rovněž
plně využívat vnitřní trh. Spotřebitelé by měli mít možnost
plně využívat práv, která vyplývají z předpisů na ochranu
spotřebitele, a podniky by měly být podporovány při výkonu práva
na podnikání na vnitřním trhu. Rozvoj smluvních
a spotřebitelských právních nástrojů představuje praktická
řešení, která podnikům a spotřebitelům pomohou
překonat přeshraniční překážky, s cílem nabídnout více
možností a zlevnit uzavírání smluv s partnery z jiného členského
státu a zároveň zajistit vysokou úroveň ochrany spotřebitele.
(5)
Zákaz diskriminace na základě pohlaví, rasového
nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního
postižení, věku nebo sexuální orientace a rovnost mezi ženami a muži
jsou hodnoty společné všem členským státům. Boj proti všem
formám diskriminace je trvalým cílem, který vyžaduje koordinované úsilí,
včetně přidělování finančních prostředků.
(6)
Podle článků 8 a 10 Smlouvy o fungování
Evropské unie by tento program měl podporovat zohlednění rovnosti
mezi ženami a muži a cílů v oblasti zákazu diskriminace ve všech svých
činnostech. Mělo by být prováděno pravidelné sledování a
hodnocení, které umožní posoudit, jak činnosti programu reagují na otázky
rovnosti mezi ženami a muži a zákazu diskriminace.
(7)
Násilí vůči ženám ve všech svých podobách
představuje porušení základních práv a závažné ohrožení zdraví. K tomuto
násilí dochází v celé Unii a v reakci na něj je zapotřebí
přijmout koordinovaný postup. Akce v boji proti násilí vůči
ženám přispívají k prosazování rovnosti mezi ženami a muži.
(8)
Smlouva stanoví, že Unie podporuje ochranu práv
dětí podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii a zároveň
bojuje proti diskriminaci. Děti jsou zranitelné, a to zejména v
případech chudoby, sociálního vyloučení, zdravotního postižení nebo
jiných situací, které je ohrožují. Je zapotřebí přijmout
opatření na ochranu práv dítěte a přispět k jejich
ochraně před škodami a násilím, které ohrožují jejich tělesné
nebo duševní zdraví.
(9)
Osobní údaje by měly být i nadále
účinně chráněny, zejména s ohledem na konstantní technický
rozvoj a globalizaci. Právní rámec Unie na ochranu údajů by se měl
efektivně a jednotně uplatňovat v rámci celé Evropské unie. K
dosažení tohoto cíle by Unie měla mít možnost podporovat úsilí
členských států v oblasti provádění tohoto právního rámce.
(10)
Sdělení Komise „Evropa 2020“[7] stanoví
strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující
začlenění. Podpora a prosazování práv osob v rámci Unie, řešení
diskriminace a nerovností a podpora občanství přispívají k
plnění konkrétních cílů a hlavních iniciativ strategie Evropa 2020.
(11)
Ze zkušeností s akcemi na úrovni Unie vyplývá, že
plnění těchto cílů v praxi vyžaduje spojení jednotlivých
nástrojů, včetně právních předpisů, politických
iniciativ a financování. Financování je důležitý nástroj, který doplňuje
legislativní opatření. Je proto zapotřebí zavést program financování.
Sdělení Komise „Rozpočet – Evropa 2020“[8]
zdůrazňuje potřebu zracionalizovat a zjednodušit financování
Unie. Smysluplného zjednodušení a účinného řízení finančních
prostředků lze dosáhnout snížením počtu programů a
racionalizací, zjednodušením a harmonizací pravidel a postupů v
oblasti financování.
(12)
V reakci na potřebu zjednodušit a
účinně řídit poskytování finančních prostředků
zavádí toto nařízení program Práva a občanství, který pokračuje
v činnostech prováděných na základě tří předchozích
programů a rozvíjí je; uvedené programy byly zavedeny rozhodnutím Rady
2007/252/ES ze dne 19. dubna 2007, kterým se na období 2007–2013 zavádí
zvláštní program „Základní práva a občanství“ jako součást obecného
programu „Základní práva a spravedlnost“[9]; rozhodnutím Evropského parlamentu
a Rady č. 779/2007/ES ze dne 20. června 2007, kterým
se na období let 2007–2013 zavádí zvláštní program pro předcházení násilí
páchanému na dětech, mladých lidech a ženách a jeho potírání
a pro ochranu obětí a ohrožených skupin (program Daphne III)
jako součást obecného programu „Základní práva a spravedlnost“[10]; a
oddíly „Rovnost žen a mužů“ a „Boj proti diskriminaci a rozmanitost“
rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1672/2006/ES ze dne 24.
října 2006, kterým se zavádí program Společenství pro
zaměstnanost a sociální solidaritu – Progress[11].
(13)
Sdělení Komise „Přezkum rozpočtu EU“[12] a
„Rozpočet – Evropa 2020“ zdůrazňují potřebu zacílit
financování na akce, které mají zřejmou evropskou přidanou hodnotu,
tj. na případy, kdy zásah Unie může oproti opatřením na úrovni
členských států přinést přidanou hodnotu. Akce, na něž
se vztahuje toto nařízení, by měly přispívat rozvoji vzájemné
důvěry mezi členskými státy, zdokonalovat přeshraniční
spolupráci a vytváření sítí a umožňovat správné, soudržné a jednotné
uplatňování práva Unie. Činnosti v oblasti financování by měly
rovněž přispívat k tomu, aby zúčastněné strany získávaly
účinnější a lepší znalosti o právu a politikách Unie, a měly by
poskytovat stabilní analytický základ pro podporu a rozvoj právních
předpisů a politik Unie. Opatření na úrovni Unie umožní, aby
tyto akce byly prováděny jednotně v rámci celé Unie a aby
přinášely úspory z rozsahu. Evropská unie může navíc lépe reagovat na
přeshraniční situace než členské státy a může poskytnout
evropskou platformu pro vzájemné čerpání zkušeností.
(14)
S ohledem na uplatňování zásady řádného
finančního řízení by toto nařízení mělo upravovat vhodné
nástroje pro posouzení jeho výsledků. Za tímto účelem by mělo
definovat obecné a specifické cíle. Aby bylo možné posoudit plnění
těchto specifických cílů, je zapotřebí vytvořit soubor
ukazatelů, které by měly zůstat v platnosti po celou dobu trvání
programu.
(15)
Toto nařízení vytváří pro víceletý
program finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní
referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve
smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne XX mezi Evropským
parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech
a o řádném finančním řízení.
(16)
Toto nařízení by mělo být prováděno
v plném souladu s nařízením (EU, Euratom) č. XX/XX ze dne XX, kterým
se stanoví finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské unie.
Nařízení by mělo zejména využívat nástroje pro zjednodušení, které
byly zavedeny nařízením o finančních pravidlech. Cílem kritérií pro
určování akcí, jež mají být podporovány, by navíc mělo být
poskytování finančních prostředků, které jsou k dispozici, na
akce, jež mají největší dopad na dané cíle politiky.
(17)
Komisi by měly být svěřeny
prováděcí pravomoci pro schvalování ročních pracovních programů.
Tyto pravomoci je třeba vykonávat v souladu s nařízením Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se
stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy
kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[13].
Rozpočtové důsledky lze s ohledem na příslušné roční
částky považovat za nepodstatné. Měl by se proto použít poradní
postup.
(18)
Aby se zajistilo účinné přidělování
prostředků z rozpočtu Unie, je zapotřebí dodržovat
jednotnost, komplementaritu a synergii při financování programů,
které podporují vzájemně související oblasti politiky, a to zejména v
případě tohoto programu a programu Spravedlnost zavedeného
nařízením (EU) č. XX/XX ze dne XX[14], programu Evropa pro občany zavedeného
nařízením (EU) č. XX/XX ze dne XX[15] a programů v oblasti vnitřních
věcí, zaměstnanosti a sociálních věcí, zdraví a ochrany
spotřebitele, vzdělávání, mládeže a sportu, informační
společnosti, rozšíření, zejména v rámci nástroje předvstupní
pomoci[16]
a fondů fungujících podle společného strategického rámce (fondy SSR).
(19)
Finanční zájmy Unie by měly být
chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v
celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování
nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně
vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků
a případných sankcí. Evropský úřad pro boj proti podvodům
(dále jen „OLAF“) by měl být oprávněn provádět kontroly a
inspekce na místě u hospodářských subjektů v souladu s postupy
uvedenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[17], aby se
zjistilo, zda nedošlo k podvodu, úplatkářství nebo jinému protiprávnímu
jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie, pokud jde o financování ze
strany Unie podle tohoto programu.
(20)
Vzhledem k tomu, že cíl tohoto nařízení,
konkrétně přispět k vytvoření prostoru, kde jsou
prosazována a chráněna práva osob zaručená Smlouvou o fungování
Evropské unie a Listinou základních práv Evropské unie, nemůže být
dostatečně dosažen na úrovni členských států, ale mohou být
lépe dosaženy na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v
souladu se zásadou subsidiarity vyplývající z článku 5 Smlouvy o Evropské
unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku
nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení
tohoto cíle.
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zavedení a doba trvání programu
1.           Toto nařízení zavádí
program Evropské unie Práva a občanství, dále jen „program“.
2.           Program zahrnuje období od 1.
ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Evropská přidaná hodnota
Z programu jsou financovány akce s evropskou
přidanou hodnotou. Komise za tímto účelem zajistí, že akce vybrané k
financování mají přinést výsledky s evropskou přidanou hodnotou,
a bude sledovat, zda bylo v rámci konečných výsledků akcí financovaných
z programu skutečně dosaženo evropské přidané hodnoty.
Článek 3
Obecný cíl
Obecným cílem tohoto programu je
přispět k vytvoření prostoru, kde jsou prosazována a
chráněna práva osob vyplývající ze Smlouvy o fungování Evropské unie a z
Listiny základních práv Evropské unie.
Článek 4
Specifické cíle
1.           K dosažení obecného cíle
stanoveného v článku 3 jsou v rámci programu stanoveny tyto specifické
cíle:
a)      přispívat ke zlepšování výkonu práv
vyplývajících z občanství Unie;
b)      prosazovat účinné provádění
zásad zákazu diskriminace na základě pohlaví, rasového nebo etnického
původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku
nebo sexuální orientace, včetně rovnosti mezi ženami a muži a práv
osob se zdravotním postižením a starších osob;
c)      přispívat k zajištění vysokého
stupně ochrany osobních údajů;
d)      posilovat dodržování práv dítěte;
e)      podpořit spotřebitele a
podniky, aby v rámci vnitřního trhu s důvěrou obchodovali
a nakupovali, a to prosazováním práv vyplývajících z právních předpisů
Unie na ochranu spotřebitele a podporou svobodného podnikání na
vnitřním trhu prostřednictvím přeshraničních transakcí.
2.           Mezi ukazatele, jimiž se
hodnotí plnění cílů vyplývajících z odstavce 1, mimo jiné patří
to, jak je na evropské úrovni vnímáno dodržování, výkon a provádění
těchto práv a počet stížností.
Článek 5
Akce
1.           Akce v rámci programu se s
ohledem na cíle vyplývající z článků 3 a 4 zaměří na tyto
oblasti činnosti:
a)      zlepšení veřejného povědomí a
znalosti o právních předpisech a politikách Unie;
b)      podpora provádění právních
předpisů a politik Unie v členských státech;
c)      podpora nadnárodní spolupráce a
zprostředkování vzájemných znalostí a prohlubování vzájemné
důvěry mezi všemi zúčastněnými stranami;
d)      zdokonalování znalostí a porozumění
ohledně případných záležitostí, které ovlivňují výkon práv a
zásad zaručených Smlouvou, Listinou základních práv a sekundárními
právními předpisy Unie, a to s cílem zajistit tvorbu politiky a právních
předpisů na základě důkazů.
2.           Program bude mimo jiné
financovat tyto druhy akcí:
a)      analytické činnosti, jako je
shromažďování údajů a statistik; rozvoj společných metodik a
případně ukazatelů nebo měřítek; studie, výzkum,
analýzy a průzkumy; hodnocení a posouzení dopadů; příprava
a publikace pokynů, zpráv a vzdělávacích materiálů; sledování a
posuzování provádění právních předpisů Unie do vnitrostátního
práva a jejich uplatňování a provádění politik Unie; workshopy,
semináře, setkání odborníků, konference;
b)      činnosti v oblasti vzdělávání,
jako jsou například výměny zaměstnanců, workshopy,
semináře, školící programy pro školitele, rozvíjení internetových a
dalších vzdělávacích modulů;
c)       vzájemná
výměna zkušeností, spolupráce, zvyšování povědomí a šíření
informací, jako je např. identifikace a výměna osvědčených
postupů, inovativní přístupy a zkušenosti, organizace odborných
posudků a vzájemné výměny zkušeností; pořádání konferencí
a seminářů; organizace osvětových a informačních
kampaní, mediálních kampaní a akcí, včetně korporátní
komunikační činnosti, ohledně politických priorit Evropské unie;
kompilace a publikace materiálů pro rozšiřování informací i
výsledků tohoto programu; rozvíjení, provozování a údržba systémů a
nástrojů využívajících informační a komunikační
technologie;
d)      podpora hlavních aktérů, jako
např. podpora členských států při provádění práva
a politik Unie; podpora klíčových sítí na evropské úrovni, jejichž
činnosti se vztahují k provádění cílů programu;
vytváření sítí na evropské úrovni mezi specializovanými orgány a
organizacemi, vnitrostátními, regionálními a místními orgány; financování sítí
odborníků; financování observatoří na evropské úrovni.
Článek 6
Účast
1.           Přístup k tomuto
programu bude otevřený všem veřejným a/nebo soukromým orgánům
a subjektům, které jsou legálně usazeny v:
a)      členských státech,
b)      zemích ESVO, které jsou členy Dohody
o EHP, v souladu s podmínkami stanovenými v této dohodě;
c)      přistupujících zemích, kandidátských
zemích a v potenciálních kandidátských zemích, v souladu s obecnými
zásadami a obecnými podmínkami stanovenými v rámcových dohodách uzavřených
s těmito zeměmi o jejich účasti na programech Unie.
2.           Veřejné a/nebo soukromé
orgány a subjekty legálně usazené v dalších třetích zemích, zejména v
těch zemích, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, se
mohou do akcí v rámci programu zapojit, pokud to poslouží účelu
těchto akcí.
3.           Komise může v rámci
programu spolupracovat s mezinárodními organizacemi působícími
v oblastech, na něž se tento program vztahuje, jako je např.
Rada Evropy, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a
Organizace spojených národů. Přístup k tomuto programu bude
otevřený i těmto mezinárodním organizacím.
Článek 7
Rozpočet
1.           Finanční krytí pro
provádění tohoto programu představuje 439 milionů EUR.
2.           Z finančních prostředků
programu lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci
přípravy, monitorování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou
potřebné pro řízení programu a dosažení jeho cílů, zejména
výdaje na studie, schůze odborníků, informační a komunikační
činnosti, včetně korporátní komunikace, ohledně politických
priorit Evropské unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení,
výdaje spojené se sítěmi IT zaměřenými na zpracování a
výměnu informací, jakož i veškeré jiné výdaje na technickou a správní
pomoc, které Komise vynaloží na řízení programu.
3.           Roční rozpočtové
prostředky, které jsou k dispozici, schvaluje rozpočtový orgán v
mezích vyplývajících z nařízení Rady (EU, Euratom) č. XX/XX ze dne
XX, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020.
Článek 8
Prováděcí opatření
1.           Komise provádí finanční
podporu Unie v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. XX/XX ze dne XX,
kterým se stanoví finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské
unie.
2.           Komise za účelem
provádění programu přijme roční pracovní programy ve formě
prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu
s poradním postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2.
3.           Roční pracovní programy
obsahují opatření potřebná k jejich provádění, priority pro
výzvy k předkládání návrhů a všechny další prvky požadované
nařízením (EU, Euratom) č. XX/XX ze dne XX, kterým se stanoví
finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské unie.
Článek 9
Projednávání ve výboru
1.           Komisi je nápomocen výbor.
Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2.           Odkazuje-li se na tento
odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č.182/2011.
Článek 10
Komplementarita
1.           Komise ve spolupráci s
členskými státy zajistí celkový soulad, komplementaritu a synergii
s ostatními nástroji Unie, mj. s programem Spravedlnost, programem Evropa
pro občany a programy v oblasti vnitřních věcí,
zaměstnanosti a sociálních věcí, zdraví a ochrany spotřebitele,
vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, informační
společnosti a rozšíření, a to zejména s nástrojem
předvstupní pomoci a s fondy, které fungují v rámci společného
strategického rámce (fondy SSR).
2.           Program může sdílet
zdroje s ostatními nástroji Unie, zejména s programem Spravedlnost, a to
za účelem provádění akcí odpovídajících cílům obou
programů. Na akci financovanou z programu lze rovněž čerpat
prostředky z programu Spravedlnost, pokud se finanční krytí
netýká stejné nákladové položky.
Článek 11
Ochrana finančních zájmů Unie
1.           Komise přijme vhodná
opatření, která zajistí, aby při provádění akcí financovaných
podle tohoto nařízení, byly finanční zájmy Unie chráněny
uplatňováním preventivních opatření proti podvodům,
úplatkářství a jiným protiprávním jednáním, účinnými kontrolami a v
případě zjištění nesrovnalostí zpětným získáním
neoprávněně vyplacených částek a případně
účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2.           Komise nebo její zástupci a
Účetní dvůr mají pravomoc provádět kontrolu veškerých
dokladů i kontrolu na místě u všech příjemců grantů,
zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů,
kteří obdrželi finanční prostředky Unie.
              Evropský úřad pro boj
proti podvodům (dále jen „OLAF“) je oprávněn provádět kontroly
a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto
financování přímo nebo nepřímo týká, v souladu s postupy uvedenými v
nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96, aby se zjistilo, zda nedošlo
k podvodu, úplatkářství nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu
finanční zájmy Unie, pokud jde o grantovou dohodu, rozhodnutí o grantu
nebo smlouvu o financování ze strany Unie.
              Aniž je dotčen první a
druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními
organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění
tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových
auditů, kontrol na místě a inspekcí výslovně zmocňovat.
Článek 12
Sledování a hodnocení
1.           Komise bude
průběžně program sledovat tak, aby bylo možné sledovat
provádění činností v jeho rámci v oblastech činností
uvedených v čl. 5 odst. 1 a plnění specifických cílů
uvedených v článku 4. Sledování zároveň umožní posoudit, jakým
způsobem byly v rámci programových akcí řešeny otázky rovnosti žen a
mužů a zákazu diskriminace. Ukazatele se případně rozdělí podle
pohlaví, věku a postižení.
2.           Komise předloží
Evropskému parlamentu a Radě
a)      průběžnou hodnotící zprávu
nejpozději do poloviny roku 2018;
b)      zprávu o hodnocení ex post.
3.           Předmětem
průběžného hodnocení je pokrok dosažený při plnění
cílů programu, účinnost využívaných zdrojů a evropská
přidaná hodnota programu s cílem určit, zda financování
v oblastech, na které se program vztahuje, po roce 2020 prodloužit,
upravit nebo ukončit. Zároveň se prověří, zda je možné
program ještě zjednodušit, zda je vnitřně i navenek soudržný a
zda jsou všechny jeho cíle a akce stále relevantní. V hodnocení se
zohlední výsledky ex post hodnocení programů uvedených
v článku 13.
4.           Předmětem hodnocení
ex post, které se použije při rozhodování o následném programu,
jsou dlouhodobější dopady programu a udržitelnost jeho účinků.
Článek 13
Přechodná opatření
Na akce zahájené před 1. lednem 2014 na
základě rozhodnutí 2007/252/ES, rozhodnutí 779/2007/ES nebo oddílu 4: Boj
proti diskriminaci a rozmanitost a oddílu 5: Rovnost žen a mužů rozhodnutí
1672/2006/ES se až do jejich ukončení vztahují ustanovení těchto
rozhodnutí. Vzhledem k těmto akcím se odkazy na výbory uvedené
v článku 10 rozhodnutí 2007/252/ES, v článku 10 rozhodnutí
779/2007/ES a v článku 13 rozhodnutí 1672/2006/ES považují za odkazy
na výbor uvedený v článku 9 tohoto nařízení.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto
nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním
věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne .
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
PŘÍLOHA
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ
VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ
DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný
dopad na operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se na období 2014 až 2020
zavádí program Práva a občanství

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[18]

Hlava 33 – Soudnictví

1.3.
Povaha návrhu/podnětu

þ Návrh/podnět
se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[19]
¨ Návrh/podnět se
týká prodloužení stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Cílem
tohoto programu je přispět k rozvoji prostoru svobody,
bezpečnosti a práva tím, že podpoří účinné provádění Evropy
práv, což vyplývá ze Smlouvy o fungování Evropské unie a Listiny
základních práv Evropské unie. Program se týká zejména práv vyplývajících z evropského
občanství, zásad zákazu diskriminace na základě pohlaví, rasového
nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního
postižení, věku nebo sexuální orientace, včetně rovnosti mezi
ženami a muži, práv osob se zdravotním postižením a starších osob, práva
na ochranu osobních údajů, práv dítěte, práv spotřebitelů a
svobody podnikání na vnitřním trhu tím, že se usnadní
přeshraniční transakce.

1.4.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity
ABM/ABB

Specifické cíle
Aby
bylo dosaženo výše uvedeného obecného cíle, má program tyto specifické cíle:
a)
přispívat ke zlepšování výkonu práv vyplývajících z občanství Unie;
b)
prosazovat účinné provádění zásad zákazu diskriminace na základě
pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry,
zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, včetně
rovnosti mezi ženami a muži a práv osob se zdravotním postižením a starších
osob;
c)
přispívat k zajištění vysokého stupně ochrany osobních
údajů;
d)
posilovat dodržování práv dítěte;
e)
podporovat spotřebitele a podniky, aby v rámci vnitřního trhu s
důvěrou obchodovali a nakupovali, a to prosazováním práv
vyplývajících z právních předpisů Unie na ochranu spotřebitele a
podporou svobodného podnikání na vnitřním trhu prostřednictvím
přeshraničních transakcí.
Příslušné aktivity ABM/ABB
ABB 33 02 a 33 06.

1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Návrh
přispěje k prosazování acquis a umožní občanům
a podnikům v Unii plně využívat stávajících právních
předpisů. Budou lépe znát svá práva a členské státy a
zúčastněné strany budou mít k dispozici lepší nástroje pro vzájemnou
spolupráci a výměnu informací o osvědčených postupech.
Účinky návrhu na příjemce / cílové skupiny jsou podrobněji
popsány v oddíle 4.1.2 posouzení dopadů.
Kromě
toho budou mít navrhované změny programů financování
jednoznačně kladný účinek na postupy při správě
finanční podpory. Při zpracovávání žádostí, požadované dokumentaci a systémech
IT, které se mají použít, se uplatní jednotný přístup přesahující
jednotlivé programy. To samo o sobě přinese konkrétní úsporu
času, neboť mnoho zúčastněných stran, které působí
v oblastech, na něž se v současnosti vztahuje několik
programů, nebude již muset splňovat odlišné požadavky a bude se moci
více soustředit na obsah a kvalitu svých návrhů.
Kromě
toho by jediný harmonizovaný a racionalizovaný postup při výběru
projektu výrazně snížil prodlevy mezi podáním žádosti a obdržením
informace o výsledku, tudíž by žádající organizace nebyla tak dlouhou dobu v
nejistotě. Další výhodou by také bylo značné zkrácení doby mezi návrhem
projektu a jeho zahájením, tudíž by projekt mnohem účinněji reagoval
na konkrétní potřeby, jež má v souladu s politickými prioritami
EU uspokojit.

1.4.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
Mezi
ukazatele, jimiž se hodnotí plnění výše uvedených specifických cílů,
mimo jiné patří to, jak je na evropské úrovni vnímáno dodržování, výkon a
provádění těchto práv a počet stížností.
GŘ
pro spravedlnost nemá dostatek informací o aktuální situaci, aby stanovilo
smysluplné dlouhodobé a střednědobé cíle, avšak před zahájením
provádění programu se bude snažit získat více informací o současné
situaci, aby bylo možné stanovit milníky a cíle.

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v
krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Ačkoli
jsou právní předpisy klíčovým nástrojem pro provádění cílů
Unie v oblasti práva a občanství, je třeba jej doplnit o další
prostředky. V této souvislosti má důležitou úlohu financování,
zejména financování opatření zaměřených na zvyšování
účinnosti právních předpisů a práv vyplývajících přímo ze
Smlouvy prohlubováním vědomostí o těchto předpisech a právech,
zvyšováním povědomí a schopnosti občanů, odborníků a
zúčastněných stran, a to podporou těchto činností:
–           informování veřejnosti a
osvěta, včetně podpory vnitrostátních a evropských kampaní,
s cílem informovat lidi o jejich právech garantovaných v právních
předpisech EU a o tom, jak je v praxi vymáhat;
–        odborná příprava a budování kapacit pro právníky (jako jsou soudci
a státní zástupci) a jiné odborníky, aby byli schopni účinněji
uplatňovat práva a politiky EU v praxi.
Financování hraje také
ústřední úlohu při podpoře spolupráce na nadnárodní úrovni a
rozvoji vzájemné důvěry prostřednictvím:
–        upevňování sítí, tj. celoevropských organizací, které pomáhají
při přípravě budoucích iniciativ v této oblasti a při
jejich důsledném provádění v celé Evropě;
–        přeshraniční spolupráce ve vymáhání práva, například
při zřizování systému varování o pohřešovaných dětech,
koordinaci operativní a přeshraniční protidrogové spolupráce.
Kromě toho by se
financování mělo využít k podpoře:
–        výzkumu, analýz
a dalších podpůrných aktivit, jež poskytnou zákonodárcům jasné
a podrobné informace o problémech a situaci na místě. Výsledky
těchto činností povedou k vypracování a provádění politik
EU a zajistí, aby byly založené na faktech, aby byly cílené a dobře
strukturované.

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Financování
z programu Práva a občanství se soustředí na činnosti, kde
mohou opatření na úrovni EU přinést v porovnání s opatřením na
úrovni členského státu dodatečnou hodnotu. Činnosti, na něž
se vztahuje toto nařízení, přispívají účinnému uplatňování acquis
tím, že rozvíjí vzájemnou důvěru mezi členskými státy,
zdokonalují přeshraniční spolupráci a vytváření sítí a
umožňují správné, soudržné a jednotné uplatňování práva Unie v rámci
celé Unie. Pouze činnost na úrovni Unie může přinést
koordinovaná opatření, která se dostanou ke všem členským
státům. Evropská unie může lépe reagovat na přeshraniční
situace než členské státy a může poskytnout evropskou platformu pro
čerpání zkušeností. Bez podpory Unie by zúčastněné strany
řešily obdobné problémy roztříštěně a izolovaně.
Spolupráce a navazování kontaktů povede v různých členských
státech k šíření osvědčených postupů, zejména k
šíření inovativních a integrovaných přístupů. Všichni, kdo se na
těchto činnostech podílejí, pak budou ve svém profesním
prostředí působit jako prostředníci a budou osvědčené
postupy dále šířit ve svém členském státě.
Bude
podporován kvalitní analytický základ pro prosazování a rozvoj politik.
Opatření na úrovni Evropské unie umožní, aby tyto činnosti byly
prováděny jednotně v rámci celé Unie a aby přinášely úspory z
rozsahu. Financování na vnitrostátní úrovni by nepřineslo stejné výsledky,
ale zůstalo by roztříštěné a omezené a neuspokojilo by
potřeby Evropské unie jako celku.

1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v
minulosti

Hodnocení
v polovině období prováděná u probíhajících programů
v oblasti práv a občanství potvrdila celkovou účinnost
programů, zjistila však také řadu problémů, jako je rozptýlení
fondů („saupoudrage“) mezi mnoho projektů malého rozsahu,
jejichž dopad je omezený. Přestože je finanční podpora
přidělena vysokému počtu projektů, nejsou organizace, které
podporu pobírají, rovnoměrně zeměpisně rozmístěny.
Hodnocení v polovině období se shodují na tom, že je třeba
udělat více pro lepší šíření a využívání výsledků a výstupů
financovaných činností. Lepší šíření jde ruku v ruce s lepším
hodnocením a sledováním. V hodnoceních v polovině období a při
veřejné konzultaci bylo zdůrazněno, že pokud jde o
účinnost, čelí žadatelé složitým a byrokratickým postupům. Z
administrativního hlediska způsobuje Komisi nárůst počtu
postupů u různých programů značnou administrativní
zátěž. Zvyšování počtu postupů a značná administrativní
zátěž vedou k prodlužování délky řízení. Spojení programů by
tento problém vyřešilo a umožnilo součinnost mezi programy.

1.5.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími
finančními nástroji

Program
bude usilovat o synergii, soudržnost a komplementaritu s ostatními nástroji
Unie, mj. s programem Spravedlnost a s programy v oblasti vnitřních
věcí, zaměstnanosti, zdraví a ochrany spotřebitele,
vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, komunikací,
informační společnosti a rozšíření, a to zejména s nástrojem
předvstupní pomoci a s fondy, které fungují v rámci společného
strategického rámce (fondy SSR). Zabrání se tak zdvojení činností
v rámci těchto ostatních programů. Pro dosažení společných
cílů mohou být prostředky rozděleny mezi program Spravedlnost a
program Práva a občanství.

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

þ Časově omezený návrh/podnět
·      þ  Návrh/podnět
s platností 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020
·      þ  Finanční
dopad od roku 2014 do roku 2020 a dále
¨ Časově neomezený návrh/podnět
·      Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,
·      poté plné fungování.

1.7.
Předpokládaný způsob řízení[20]

þ Přímé centralizované řízení Komisí
þ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny:
·      þ  výkonným
agenturám
·      þ  subjektům
zřízeným Společenstvími[21]

·      ¨  vnitrostátním
veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným výkonem
veřejné služby
·      ¨osobám
pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V
Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním
aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
¨ Sdílené řízení
s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
þ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (jak je uvedeno níže)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky
Možnost využít
k úplnému nebo částečnému provádění programu stávající
výkonnou agenturu je obsažena v důvodové zprávě. V této
fázi nebylo v tomto ohledu ještě přijato rozhodnutí, ani nebyla
provedena analýza efektivity nákladů, tato možnost by však měla
zůstat otevřená.
Další
možností, kterou by bylo možné do budoucna předpokládat, je společné
řízení. To se týká zejména mezinárodních organizací uvedených
v čl. 6 odst. 2: Rady Evropy, Organizace spojených národů a
OECD.

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Upřesněte
četnost a podmínky.
Návrh
obsahuje povinnosti týkající se sledování a hodnocení. Pokroky dosahované
při plnění specifických cílů budou pravidelně sledovány na
základě ukazatelů obsažených v návrhu.
Komise
kromě toho nejpozději do poloviny roku 2018 předloží
průběžnou hodnotící zprávu o pokroku dosaženém při
plnění cílů programu, o účinnosti využívání zdrojů a jeho
evropské přidané hodnotě. Po ukončení programu bude provedeno
následné hodnocení dlouhodobých dopadů a udržitelnosti účinků
programu.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

GŘ
pro spravedlnost se při provádění svých výdajových programů
nepotýká s žádnými většími riziky chyb. To vyplývá jak z výročních
zpráv Účetního dvora, které nezjistily žádné významné chyby, tak
z míry zbytkových chyb, jež podle výročních zpráv o činnosti
GŘ pro spravedlnost (a bývalého GŘ JLS) byla v minulých letech
nižší než 2 % (s jedinou výjimkou pro program Daphne v roce 2009).
Zjištěna
byla tato hlavní rizika:
–
nedostatečná kvalita vybraných projektů a špatné technické provedení
projektu, které snižují dopad programu a jsou způsobené nevhodnými postupy
výběru, nedostatkem odborných znalostí nebo nedostatečným sledováním,
–
neúčinné nebo nehospodárné využívání poskytnutých prostředků jak
v případě grantů (složité proplácení skutečných
způsobilých nákladů a omezené možnosti tyto způsobilé náklady
ověřit ve spisech), tak v případě zadávání veřejných
zakázek (omezený počet hospodářských subjektů
s požadovanými odbornými znalostmi, což téměř znemožňuje
porovnání cenových nabídek),
–
kapacity (zejména) menších organizací pro účinnou kontrolu výdajů a
zajištění transparentnosti prováděných operací,
–
poškození dobré pověsti Komise, pokud je odhalen podvod nebo trestná
činnost; vzhledem k poměrně velkému počtu
různorodých smluvních stran a příjemců, kteří často
používají své vlastní, spíše menší kontrolní systémy, poskytuje vnitřní
kontrolní systém třetích stran pouze částečnou jistotu.
Předpokládá
se, že většina těchto rizik bude omezena díky lepšímu
zaměření návrhů a využívání zjednodušených prvků
zavedených při přezkumu finančního nařízení prováděném
každé tři roky.

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

Popis vnitřního kontrolního systému
Kontrolní
systém plánovaný pro budoucí program je pokračováním stávajícího
kontrolního systému. Tvoří ho několik částí: dohled
oddělení pro řízení programu nad operacemi, kontrola ex ante
(finanční ověření), které provádí ústřední oddělení
pro rozpočet a kontrolu, vnitřní výbor pro zadávání zakázek (JPC), ex
post kontroly grantů a audity, které provádí oddělení
vnitřního auditu a/nebo útvar vnitřního auditu.
Všechny
transakce podléhají ověření ex ante ze strany oddělení
pro řízení programu a závěrečnému ověření ze
strany oddělení pro rozpočet a kontrolu (kromě
předběžného financování s nízkým rizikem). V případě
grantů jsou žádosti o proplácení nákladů pečlivě
ověřovány a v případě potřeby jsou na
základě posouzení rizika požadovány podklady. Všechna otevřená a
omezená zadávací řízení a všechna vyjednávací řízení nad 60 000
EUR jsou před rozhodnutím o udělení předložena vnitřnímu
výboru pro zadávání zakázek ke kontrole.
Při
kontrolách ex post se uplatňuje „strategie odhalování“, jejímž
cílem je odhalit co nejvíce anomálií, pokud jde o navracení
neoprávněně vyplacených částek. Podle této strategie se audity
provádějí u vzorku projektů vybraných téměř výhradně
na základě analýzy rizik.
Náklady na kontroly a jejich přínos
Odhadujeme,
že 50–70 % všech zaměstnanců, kteří se podílejí na
správě stávajících finančních programů, provádí kontrolní funkce
v širším smyslu (od výběru příjemců/dodavatelů po využití
výsledků auditů). To odpovídá rozmezí mezi 2,1 milionu EUR (50 %
nákladů na lidské zdroje v roce 2014, viz oddíl 3.2.3) a 3,2 milionu
EUR (70 % nákladů na lidské zdroje v roce 2020, viz oddíl
3.2.3). Kromě toho na základě externalizace auditů ex post
vznikají náklady v rozmezí 75 000–100 000 EUR ročně,
které jsou hrazeny z prostředků na správní podporu. Tyto náklady
představují 6 až 4% celkového rozpočtu programu. Jejich podíl se
během sedmiletého období sníží, neboť roční prostředky se
budou od roku 2014 do roku 2020 výrazně zvyšovat, zatímco náklady na
kontrolu se téměř nezmění.
Díky
této kombinaci kontrol ex ante a ex post, jakož i kontrole
spisů a auditů na místě byla průměrná
vyčíslitelná míra zbytkových chyb v minulých letech nižší než
2 %, s jedinou výjimkou pro program Daphne v roce 2009, kde míra chyb
mírně překročila 2 %. Tato situace byla napravena v následujícím
roce větším počtem kontrol ex post na místě. Při
těchto kontrolách byly zjištěny a napraveny přetrvávající chyby
v této populaci. Interní kontrolní systém i s ním spojené náklady se
tudíž považují za přiměřené pro to, aby bylo v GŘ pro
spravedlnost dosaženo cíle nízké míry chyb.
GŘ
pro spravedlnost však bude nadále v tomto rámci hledat možnosti, jak
posilovat a zjednodušovat správu. Snížení počtu programů povede
k uplatňování harmonizovaných pravidel a postupů a ke snížení
rizika chyb. Kromě toho se budou co nejvíce využívat nástroje pro zjednodušení,
které byly zavedeny při přezkumu finančního nařízení
prováděném každé tři roky, a očekává se, že pomohou snížit
administrativní zátěž pro příjemce. Tím se zároveň sníží riziko
chyb a administrativní zátěž pro Komisi.
Přehled o povaze a intenzitě (stávajících)
kontrol
 Přehled kontrol || Částka v mil. EUR   || Počet příjemců/transakcí (v % z celkového počtu) || Hloubka *(hodnocení 1–4) || Objem (v % hodnoty)
 Ex ante kontroly všech finančních transakcí || neuv. || 100 % || 1–4, podle rizika a typu transakce || 100 %
 Kontroly rozhodnutí o zadávání zakázek prováděné výborem pro zadávání zakázek GŘ pro spravedlnost || neuv. || 100 % zadávacích řízení nad 125 000 EUR a vyjednávacích řízení nad 60 000 EUR || 4 || 100 % zadávacích řízení nad 125 000 EUR a vyjednávacích řízení nad 60 000 EUR
 Ex post kontroly konečných plateb grantů || neuv. || Nejméně 10 % || 4 || 5–10 %
*Hloubka kontroly:
1. Minimální správní/aritmetická kontrola bez odkazu
na příslušné doklady.
2. Kontrola podložená podpůrnými informacemi, jež
obsahují prvek nezávislého dohledu (např. osvědčení o auditu
či jiné osvědčení), bez odkazu na příslušné doklady.
3. Kontrola podložená podpůrnými informacemi ze
zcela nezávislého zdroje (např. databáze, které v určitých
bodech opravňují žádost o proplacení, posouzení dosaženého pokroku
provedené třetími stranami nebo Komisí, atd.).
4. Kontroly podložené doklady (včetně
přístupu k těmto dokladům), které jsou ve fázi daného
procesu k dispozici pro všechny vstupy a výstupy (např. výkazy práce,
faktury, fyzické ověření atd.); tzn. kontroly testování operací
stejné intenzity, jako kontroly prováděné Evropským účetním dvorem v
rámci prohlášení o věrohodnosti.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí

Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Pro
budoucí program Práva a občanství existují či budou zavedena
různá opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí. Návrh
obsahuje v článku 11 ustanovení o ochraně finančních
zájmů Evropské unie. V souladu se strategií Komise proti podvodům,
která byla přijata v červnu 2011, vypracovává GŘ pro
spravedlnost strategii proti podvodům pro celý výdajový cyklus, a to
s ohledem na proporcionalitu a efektivitu nákladů opatření, jež mají
být provedena. Tato strategie vychází ze dvou pilířů: prevence, která
vychází z konkrétních kontrol, a vhodná reakce, pokud jsou zjištěny
podvody či nesrovnalosti, která spočívá v navrácení
neoprávněně vyplacených částek a případně v
účinných, přiměřených a odrazujících sankcích. Strategie
proti podvodům popisuje systém kontrol ex ante a ex post na
základě červených ukazatelů a postupy, které musí
zaměstnanci dodržovat, pokud jsou zjištěny podvody či
nesrovnalosti. Poskytuje rovněž informace o pracovních postupech
s úřadem OLAF.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové linie

·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [Okruh……………………………………..] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 [3…] || [33 01 04.YY] [Program Práva a občanství] || [NRP…] || ANO || ANO || NE || NE
 [3…] || [33 YY YY YY] [Program Práva a občanství] || [RP…] || ANO || ANO || NE || NE
   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo || [Okruh 3 – Bezpečnost a občanství]
 GŘ: spravedlnost ||   ||   || Rok 2014[22]   || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Po r. 2020 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie – 33 xx xx || Závazky || (1) || 42,400 || 47,900 || 53,900 || 60,900 || 67,900 || 74,900 || 83,400 ||   || 431,300
 Platby || (2) || 17,100 || 27,700 || 39,800 || 49,000 || 59,100 || 65,900 || 73,300 || 99,400 || 431,300
 Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[23]*   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie 33 01 04 yy ||   || (3) || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 ||   || 7,700
 CELKEM prostředky pro GŘ SPRAVEDLNOST || Závazky || =1+1a +3 || 43,500 || 49,000 || 55,000 || 62,000 || 69,000 || 76,000 || 84,500 ||   || 439,000
 Platby || =2+2a +3 || 18,200 || 28,800 || 40,900 || 50,100 || 60,200 || 67,000 || 74,400 || 99,400 || 439,000
* Komise může zvážit, zda
(částečně) přenese provádění programu na stávající výkonné
agentury. Částky a způsob jejich zaúčtování se
v případě potřeby přizpůsobí výsledkům
procesu externalizace.
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 42,400 || 47,900 || 53,900 || 60,900 || 67,900 || 74,900 || 83,400 ||   || 431,300
 Platby || (5) || 17,100 || 27,700 || 39,800 || 49,000 || 59,100 || 65,900 || 73,300 || 99,400 || 431,300
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 ||   || 7,700
 CELKEM prostředky z OKRUHU 3 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 43,500 || 49,000 || 55,000 || 62,000 || 69,000 || 76,000 || 84,500 ||   || 439,000
 Platby || =5+ 6 || 18,200 || 28,800 || 40,900 || 50,100 || 60,200 || 67,000 || 74,400 || 99,400 || 439,000
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správa / správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Po r. 2020 || CELKEM
 GŘ SPRAVEDLNOST ||   ||
  Lidské zdroje || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 ||   || 30,150
  Ostatní správní výdaje || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 ||   || 0,402
 GŘ SPRAVEDLNOST CELKEM || Prostředky || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 ||   || 30,552
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 ||   || 30,552
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 ||   || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 47,739 || 53,302 || 59,221 || 66,311 || 73,403 || 80,493 || 89,083 ||   || 469,552
 Platby || 22,439 || 33,102 || 45,121 || 54,411 || 64,603 || 71,493 || 78,983 || 99,400 || 469,552

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační
prostředky

·      ¨  Návrh/podnět
nevyžaduje využití operačních prostředků
·      þ  Návrh/podnět
vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno
dále. GŘ pro spravedlnost nemůže poskytnout vyčerpávající seznam
všech výsledků, kterých je třeba dosáhnout finanční pomocí
v rámci programu, jejich průměrné náklady a počet, jak je
požadováno v tomto oddíle. V současné době neexistují žádné
statistické nástroje, s jejichž pomocí by se daly zjistit
průměrné náklady na základě probíhajících programů. Takto
přesné určení by navíc odporovalo zásadě, že by budoucí program
měl být dostatečně flexibilní, aby zohlednil politické priority
v období 2014–2020. Mimo jiné se očekávají tyto výsledky (seznam není
vyčerpávající):
– počet
osob v cílové skupině, které byly osloveny činnostmi spojenými
se zvyšováním informovanosti,
– počet
osob v cílové skupině, které byly osloveny činnostmi v oblasti
odborné přípravy,
– počet
zúčastněných osob, které se podílejí mj. na vytváření sítí,
účastní se výměn nebo studijních pobytů,
– počet
případů přeshraniční spolupráce, mj. prostřednictvím
nástrojů IT a evropských postupů,
– politické iniciativy navržené na základě
hodnocení, posouzení dopadů rozsáhlých konzultací se
zúčastněnými stranami a odborníky,
– počet hodnocení a posouzení dopadů
vypracovaných v důsledku provádění programu.
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[24]   || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Celkem náklady
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[25]…   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní
povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

·      ¨  Návrh/podnět
nevyžaduje využití správních prostředků
·      þ  Návrh/podnět
vyžaduje využití správních prostředků, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2014[26]   || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 || 30,150
 Ostatní správní výdaje || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 || 0,402
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 || 30,552
 Mimo OKRUH 5[27] víceletého finančního rámce   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 7,700
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 7,700
 CELKEM || 5,339 || 5,402 || 5,321 || 5,411 || 5,503 || 5,593 || 5,683 || 38,252
Komise může zvážit, zda
(částečně) přenese provádění programu na stávající
výkonné agentury. Částky a způsob jejich zaúčtování se
v případě potřeby přizpůsobí výsledkům
procesu externalizace.

3.2.3.2.
 Odhadované
potřeby v oblasti lidských zdrojů

·      ¨  Návrh/podnět
nevyžaduje využití lidských zdrojů
·      þ  Návrh/podnět
vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v přepočtu
na plné pracovní úvazky
 ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) (v ekvivalentech plných pracovních úvazků – FTE) ||
 || 33 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 30,75 || 30,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75
 || XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: – FTE)[28]   ||
 || 33 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 0,5 || 0,5 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[29]   || v ústředí[30]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || CELKEM || 31,25 || 31,25 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75
33 je oblast
politiky nebo příslušná hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení. Částky a způsob jejich zaúčtování se
přizpůsobí výsledkům předpokládaného procesu externalizace.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Úkoly, které mají být provedeny, zahrnují všechny úkoly nezbytné pro řízení finančního programu, např.: – poskytování vstupních informací pro rozpočtový proces, – přípravu ročních pracovních programů / finančních rozhodnutí, stanovení ročních priorit, – řízení výzev k předkládání návrhů a nabídek a následné postupy výběru, – komunikace se zúčastněnými stranami (potenciální/skuteční příjemci, členské státy atd.), – finanční a operativní řízení projektů, – provádění kontrol, jak je popsáno výše (následné ověřování, výbor pro zadávání zakázek, následné audity, interní audit), – účetnictví, – vývoj a správa nástrojů IT pro řízení grantů, – sledování a podávání zpráv o realizaci cílů, včetně výročních zpráv o činnosti a zpráv dále pověřených schvalujících osob.
 Externí zaměstnanci || Úkoly se podobají úkolům úředníků a dočasných zaměstnanců s výjimkou úkolů, které nemohou převzít externí zaměstnanci.

3.2.4.
Soulad se stávajícím víceletým finančním
rámcem

·      þ  Návrh/podnět
je v souladu s dalším víceletým finančním rámcem.
·      ¨  Návrh/podnět
si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové linie a odpovídající částky.
·      ¨  Návrh/podnět
vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního
rámce[31].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.

3.2.5.
Příspěvky třetích stran

·      þ  Návrh/podnět
nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
·      ¨  Návrh/podnět
počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

·      ¨  Návrh/podnět
nemá žádný finanční dopad na příjmy.
·      þ  Návrh/podnět
má tento finanční dopad:
¨         dopad na vlastní zdroje
þ         dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[32]
 Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
 Článek 6xxxx…………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
[33
yyyyyy…] Příjmová linie
Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy.
Příjmy
v této fázi nejsou známy a závisí na tom, zda se programu zúčastní
kandidátské země.
[1]               Sdělení o přezkumu rozpočtu EU, KOM(2010)
700 v konečném znění, 19.10.2010.
[2]               Pracovní
dokument útvarů Komise, Rozpočet – Evropa 2020: stávající systém
financování, budoucí úkoly, výsledky konzultací zúčastněných stran a
jednotlivé možnosti hlavních horizontálních a odvětvových otázek,
SEK(2011) 868 v konečném znění, připojený ke sdělení
„Rozpočet – Evropa 2020“, KOM(2011) 500 v konečném znění,
29.6.2011.
[3]               http://ec.europa.eu/justice/news/consulting_public/news_consulting_0010_en.htm

[4]               Program
Civilní soudnictví (JCIV), program Trestní soudnictví (JPEN), program Základní
práva a občanství (FRC), program Daphne III (DAP), program Drogová
prevence a informovanost o drogách (DPIP) a oddíly „Boj proti diskriminaci a
rozmanitost“ a „Rovnost žen a mužů“ Programu pro zaměstnanost a
sociální solidaritu (PROGRESS).
[5]               Průběžná
hodnotící zpráva o dosažených výsledcích a kvalitativních a kvantitativních
aspektech provádění programu financování „Civilní soudnictví“, KOM(2011)
351 v konečném znění, 15.6.2011; průběžná hodnotící zpráva
programu Trestní soudnictví, KOM(2011) 255 v konečném znění,
11.5.2011; průběžná hodnotící zpráva o programu „Základní práva a
občanství“ 2007–2013, KOM(2011) 249 v konečném znění, 5.5.2011;
průběžná hodnotící zpráva o programu „Daphne III“ 2007–2013,
KOM(2011) 254 v konečném znění, 11.5.2011; zpráva o
průběžném hodnocení zvláštního programu „Drogová prevence a
informovanost o drogách“ (dále „DPIP“) 2007–2013, KOM(2011) 246 v konečném
znění, 5.5.2011.
[6]               Úř.
věst. C 115, 4.5.2010, s. 115.
[7]               KOM(2010)
2020 v konečném znění, 3.3.2010.
[8]               KOM(2011)
500, 29.6.2011.
[9]               Úř.
věst. L 110, 27.4.2007, s. 33 a oprava Úř. věst. L 141,
2.6.2007.
[10]             Úř.
věst. L 173, 3.7.2007, s. 19.
[11]             Úř.
věst. L 315, 15.11.2006, s. 1.
[12]             KOM(2010) 700, 19.10.2010.
[13]             Úř.
věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[14]             Úř.
věst. L XX, XX.XX.XXXX, s. XX.
[15]             Úř.
věst. L XX, XX, s. XX.
[16]             Úř.
věst. L XX, XX, s. XX.
[17]             Úř.
věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
[18]             ABM:
řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování
rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
[19]             Uvedené v
čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
[20]             Vysvětlení
způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení
jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[21]             Uvedené v
článku 185 finančního nařízení.
[22]             Rokem N se
rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
[23]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[24]             Výstupy
jsou dodávané produkty a poskytované služby (např. počet
financovaných studentských výměn, počet km vybudovaných silnic atd.).
[25]             Popsaný v
oddíle 1.4.2. „Specifické cíle…“.
[26]             Rokem N se
rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
[27]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[28]             SZ =
smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
odborník.
[29]             Dílčí
strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
linie „BA“).
[30]             V
podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
[31]             Viz body
19 a 24 interinstitucionální dohody.
[32]             Pokud jde
o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést
čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 %
nákladů na výběr.