				|

		52015PC0010

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském fondu pro strategické investice a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 /* COM/2015/010 final - 2015/0009 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
V důsledku
hospodářské a finanční krize se v Unii snížil objem investic.
Investice dosáhly vrcholu v roce 2007 a od té doby poklesly asi o 15 %.
Současný objem je výrazně pod úrovní, kterou naznačují minulé
trendy, a prognózy ukazují, že nebudou-li přijata vhodná opatření,
dojde v nadcházejících letech pouze k částečné obnově.
Důsledkem je pomalejší hospodářské oživení a vytváření
pracovních příležitostí a snížená konkurenceschopnost. Tato
investiční mezera ohrožuje dosažení cílů stanovených ve strategii
Evropa 2020. Předseda Evropské komise proto ve svém dokumentu
nastiňujícím politické směry Komise na období 2014–2019 označil
tento problém za hlavní politický úkol; totéž učinila i Evropská rada dne
18. prosince 2014 (EUCO 237/14) a summit skupiny G20 ve dnech 15.–16. listopadu
2014.
Obecná nejistota
ohledně hospodářské situace, vysoká míra veřejného i soukromého
zadlužení v některých částech ekonomiky EU a jejich dopad na
úvěrové riziko omezují manévrovací prostor. Existují nicméně
značné objemy úspor i finanční likvidity. Nedávná společná
šetření Evropské komise, Evropské investiční banky a členských
států EU navíc potvrdila, že velkému počtu životaschopných investičních
projektů se nedostává financování.
V tomto kontextu
Komise ve svém sdělení „Investiční plán pro Evropu“,
zveřejněném dne 26. listopadu 2014, navrhla iniciativu na úrovni
EU, která má tuto otázku řešit. Investiční plán je složen ze tří
částí, jež se vzájemně posilují. První je aktivace nejméně 315
miliard EUR dodatečných investic během příštích tří let,
čímž se maximalizuje dopad veřejných zdrojů a uvolní se soukromé
investice. Druhou jsou cílené iniciativy, které zajistí, aby tyto
dodatečné investice splňovaly potřeby reálné ekonomiky. A
třetí částí jsou opatření, která mají zvýšit
předvídatelnost regulace a odstranit překážky pro investice, díky
čemuž se zvýší atraktivita Evropy, a dopad investičního plánu se tak
znásobí.
Tento návrh
vytváří nezbytný právní rámec a stanoví rozpočtové příděly
pro první dvě části investičního plánu v rámci právního
řádu EU. Po přijetí navrhovaného nařízení je budou jako
strategičtí partneři společně provádět Komise a
Evropská investiční banka (EIB) s jasným cílem přilákat
zúčastněné subjekty na všech úrovních. Pokud jde o třetí
část investičního plánu týkající se regulačního prostředí a
odstranění překážek pro investice, vypracovala Komise první soubor
opatření ve svém pracovním programu přijatém dne 16. prosince 2014
(COM(2014) 910). V těchto záležitostech bude Komise rovněž
spolupracovat s ostatními orgány EU a s členskými státy v rámci evropského
semestru.
Vzhledem k tomu,
jakou roli mají v ekonomice EU malé a střední podniky, zejména pokud jde o
tvorbu pracovních míst, budou hlavním příjemcem podpory stanovené v tomto
návrhu.
Také v této
oblasti vychází koncepce a rysy uvedených mechanismů ze zkušeností s
inovativními finančními nástroji, které společně uplatňují
EU a skupina EIB.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Předseda Komise Juncker představil
investiční plán Evropskému parlamentu dne 26. listopadu 2014.
Investiční plán dále schválila Evropská rada 18. prosince 2014. Evropská
rada rovněž vyzvala zákonodárce Unie, aby se na nezbytném právním textu
shodli do června, aby mohly být nové investice aktivovány již v
polovině roku 2015.
Právní, ekonomické a finanční koncepty, z
nichž tento návrh vychází, byly podrobně projednány se skupinou Evropské
investiční banky a neformálně konzultovány se zástupci veřejného
i soukromého sektoru. Zúčastněné subjekty ze soukromého sektoru
obzvláště zdůraznily význam spolehlivých kritérií kvality a
nezávislého výběru projektů, které budou moci získat podporu
investičního plánu. Konkrétně bylo doporučeno, aby projekty 1)
byly hospodářsky životaschopné s podporou této iniciativy a 2)
dostatečně vyspělé, aby je bylo možné na globální nebo lokální
úrovni zhodnotit, a 3) měly přidanou hodnotu na evropské úrovni a
byly v souladu s prioritami politiky EU (jako jsou například balíček
opatření v oblasti klimatu a energetiky pro rok 2030, strategie Evropa
2020 a další dlouhodobé strategické priority EU). Projekty by také neměly
mít povinně přeshraniční charakter (jako je tomu u projektů
TEN-T a TEN-E).
Komise navíc získala důležité poznatky
díky svému zapojení do zvláštní pracovní skupiny pro investice v EU. Celkovým
cílem pracovní skupiny bylo vytvořit přehled hlavních
investičních trendů a potřeb, analyzovat hlavní překážky a
problémy ve vztahu k investicím, navrhnout praktická řešení pro jejich
odstranění, identifikovat strategické investice s přidanou hodnotou v
rámci EU, které by bylo možné realizovat v krátkodobé perspektivě a
předložit doporučení pro vypracování věrohodného a
transparentního seznamu investic pro středně- až dlouhodobý horizont.
Tento návrh uvedenou práci zohledňuje.
Závěrečná zpráva pracovní skupiny je k dispozici na adrese:
http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/special-task-force-report-on-investment-in-the-eu_en.pdf
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Právním základem pro tento návrh jsou
články 172 a 173, čl. 175 odst. 3 a čl. 182 odst. 1 Smlouvy o
fungování Evropské unie. Tento návrh stanoví právní rámec nezbytný k realizaci
prvních dvou částí „Investičního plánu pro Evropu“.
V souladu se zásadami subsidiarity a
proporcionality uvedenými v článku 5 Smlouvy o Evropské unii nemůže
být cílů zamýšlené činnosti dosaženo uspokojivě členskými
státy a může jich tedy být lépe dosaženo na úrovni EU. Vzhledem k
rozdílům ve fiskální kapacitě jednotlivých členských států,
které ovlivňují jejich schopnost jednat, lze opatřeními na úrovni
Unie – díky jejich rozsahu a účinkům – lépe dosáhnout sledovaných cílů.
Opatření na úrovni EU konkrétně umožní úspory z rozsahu při
využívání inovativních finančních nástrojů, jelikož budou
působit jako katalyzátor soukromých investic v celé Unii a pro
tento účel nejlépe využijí odborných zkušeností a znalostí evropských
institucí. Multiplikační efekt a reálný dopad tak budou značně
větší než to, čeho by mohlo být dosaženo „investiční ofenzívou“
v jednom členském státě nebo skupině členských států.
Jednotný trh Unie spolu se skutečností, že prostředky na projekty
nebudou přidělovány jednotlivým zemím ani určitým sektorům,
zajistí vyšší atraktivitu pro investory a nižší agregovaná rizika. Tento návrh
nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaných
cílů.

3.1.      Zřízení
Evropského fondu pro strategické investice a Evropského centra pro
investiční poradenství (články 1–3)
Článek 1 návrhu zmocňuje Komisi, aby
s EIB uzavřela dohodu o zřízení „Evropského fondu pro strategické
investice“ (EFSI), jenž bude podporovat investice v Unii a zajišťovat
lepší přístup k financování pro podniky s nejvýše 3000 zaměstnanci, s
obzvláštním důrazem na malé a střední podniky, díky tomu, že EIB
poskytne schopnost nést riziko. Článek 2 návrhu stanoví, že tato záruka EU
má být přidělena konkrétním operacím financování investic
prostřednictvím EFSI.
Využití záruky EU pro EFSI podléhá
řídícím strukturám určeným v uvedeném článku. EFSI bude mít
konkrétně řídící výbor (článek 3), určující strategickou
orientaci, strategické přidělování aktiv a provozní politiky
a postupy, včetně investiční politiky projektů, které
může EFSI podpořit, a rizikový profil EFSI. Investiční výbor
složený z nezávislých odborníků bude odpovědný za zhodnocení
potenciálních operací a schválení podpory pro operace, a to bez ohledu na geografické
umístění dotyčného projektu.
Členy řídícího výboru jmenují
subjekty přispívající ke schopnosti nést riziko, s hlasovacími právy
úměrnými výši příspěvků. Dokud jsou jedinými
přispěvateli EFSI Unie a EIB, přiděluje se počet členů
a hlasů v řídícím výboru podle příslušné výše příspěvků
v podobě hotovosti nebo záruk a veškerá rozhodnutí se přijímají
konsensem.
Poté, co k dohodě o EFSI přistoupí
další strany, přiděluje se počet členů a hlasů v
řídícím výboru podle příslušné výše příspěvků
přispěvatelů v podobě hotovosti nebo záruk. Počet
členů a hlasů Komise a EIB se odpovídajícím způsobem
přepočítá. Řídící výbor při rozhodování usiluje o dosažení
konsensu. Pokud řídící výbor není ve lhůtě stanovené
předsedou schopen dosáhnout konsensu, přijímá rozhodnutí prostou
většinou. Rozhodnutí řídícího výboru se nepřijme, pokud proti
němu hlasuje Komise nebo EIB.
Členy investičního výboru je šest
nezávislých odborníků na trh a výkonný ředitel. Výkonnému
řediteli je nápomocen zástupce výkonného ředitele. Výkonný
ředitel připravuje zasedání investičního výboru a předsedá
jim. V obou orgánech se rozhoduje prostou většinou hlasů,
nicméně v řídícím výboru se usiluje o dosažení konsensu. Projekty se
vybírají objektivně podle kvality bez jakéhokoli předem stanoveného
přidělení podle sektoru nebo geografického umístění, aby se
maximalizovala přidaná hodnota fondu. EFSI bude také mít možnost
financovat spolu s členskými státy a soukromými investory investiční
platformy na celostátní, regionální nebo sektorové úrovni.
Dohoda o EFSI bude obsahovat specifická
ustanovení o zřízení, činnosti a řízení EFSI a kromě toho
také zřídí Evropské centrum pro investiční poradenství (EIAH –
čl. 2 odst. 2). EIAH bude stavět na současných poradenských
službách EIB a Komise, bude poskytovat poradenskou podporu při identifikaci,
přípravě a vývoji investičního projektu a bude fungovat jako
jednotné centrum pro technické poradenství (včetně právních otázek)
pro projektové financování v EU. To bude zahrnovat podporu
při využívání technické pomoci pro strukturování projektu, využívání
inovativních finančních nástrojů a využívání partnerství
veřejného a soukromého sektoru.
3.2.      Poskytnutí
záruky EU a zřízení záručního fondu EU (články 4–8)
Článek 4 návrhu zřizuje
počáteční záruku EU ve výši 16 miliard EUR pro finanční a
investiční operace EIB. V souladu s článkem 5 takové operace musí
podporovat rozvoj infrastruktury, investice do vzdělání, zdravotní
péče, výzkumu, vývoje, informačních a komunikačních
technologií a inovací, rozšíření energie z obnovitelných zdrojů
a energetické účinnosti, projekty infrastruktury v oblasti
životního prostředí, přírodních zdrojů, rozvoje měst
a v sociální oblasti, nebo malé a střední podniky a podniky se
střední tržní kapitalizací, včetně poskytnutí rizikového
financování provozního kapitálu. Podpora může být poskytována přímo
ze strany EIB nebo prostřednictvím Evropského investičního fondu.
Tyto instituce budou poskytovat financování s vysokou mírou absorpce
finančního rizika (kapitál, kvazikapitál, atd.), což umožní, aby se se
svými investicemi připojili investoři ze soukromého sektoru.
Za účelem zajištění řádného
čerpání rozpočtu EU i v případě, že je záruka čerpána,
zřizuje článek 8 záruční fond (dále jen „fond“). Zkušenosti
ohledně povahy investic, které má EFSI podporovat, naznačují, že
vhodným poměrem mezi platbami z rozpočtu Unie a z celkových
záručních závazků Unie by bylo 50 %. Ve stabilní situaci bude tento
50% cíl splněn z rozpočtu EU, částkami splatnými Unii z
investic, částkami získanými od případných dlužníků v selhání a
z výnosů z investovaných zdrojů záručního fondu. V
průběhu počátečního období však bude 8 miliard EUR
poskytnuto pouze prostřednictvím plateb z rozpočtu. Počínaje
rokem 2016 budou těmito platbami z rozpočtu postupně
vytvořeny prostředky fondu, jež mají do roku 2020 dosáhnout celkem 8
miliard EUR. Nicméně pro případ čerpání záruky EU je vhodné, aby
byly při výpočtu cílové částky brány v úvahu také alternativní
zdroje záručního fondu, a snížil se tak možný dopad na rozpočet EU.
Toto zohlednění při výpočtu se omezí na částku záruky EU,
jež byla čerpána.
V zájmu maximální nákladové efektivity bude
investováním uvedených zdrojů pověřena Komise. Komise bude navíc
zmocněna změnit prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci
po roce 2018 cílovou částku fondu o 10 %. To by mělo Komisi umožnit,
aby využívala získaných praktických zkušeností a zabránila zbytečnému
čerpání z rozpočtu, přičemž bude zajišťovat jeho
trvalou ochranu.
S výjimkou možných ztrát kapitálu, kdy se EIB
může rozhodnout čerpat záruku okamžitě, by mělo k
čerpání záruky docházet pouze jednou ročně poté, co
proběhne vzájemné započtení všech zisků a ztrát vyplývajících z
probíhajících operací.
V případě čerpání záruky by se
její objem snížil pod původních 16 miliard EUR. Budoucí příjmy
splatné Unii z činností EFSI by však měly záruku EU obnovit až do
této původní výše.
3.3.      Vytvoření
evropského seznamu investičních projektů (článek 9)
Zúčastněné subjekty často
upozorňují na to, že překážkou pro větší míru investic v EU je
nedostatek informací o probíhajících a budoucích investičních projektech v
Unii. Kromě EFSI návrh také stanoví vytvoření evropského seznamu
investičních projektů jako prostředku k zajištění toho, aby
informace o potenciálních projektech byly transparentní a dostupné investorům.
3.4.      Podávání
zpráv, odpovědnost, hodnocení a přezkum operací EFSI (články
10–12)
Jelikož EIB bude využívat záruku EU, je
vhodné, aby EIB Komisi, Evropskému parlamentu a Radě pravidelně
podávala zprávy o realizovaných operacích, jež jsou kryty zárukou EU.
Článek 12 uvádí počet pravidelných
hodnocení ze strany EIB a Komise s cílem zajistit, aby EFSI, záruka EU a
záruční fond fungovaly tak, jak je zamýšleno. V této souvislosti je
obzvláště důležitá odpovědnost vůči Evropskému
parlamentu.
3.5.      Obecná
ustanovení (články 13–17)
Je vhodné, aby se v souvislosti s využitím
záruky EU ze strany EIB použila některá obecná pravidla. Článek 13
stanoví, že informace týkající se činností, na něž se vztahuje záruka
EU, se zveřejní. Články 14 a 15 popisují příslušné pravomoci
Účetního dvora a úřadu OLAF a článek 16 vylučuje
určité druhy činností. Článek 17 zmocňuje Komisi
přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s příslušným
postupem.
3.6.      Změny
(články 18–19)
Články 18 a 19 stanoví
přerozdělení operačních prostředků z programu Horizont
2020 (nařízení (EU) č. 1291/2013) a Nástroje pro propojení Evropy
(nařízení (EU) č. 1316/2013).
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Záruka EU poskytnutá EFSI činí 16 miliard
EUR a je plně k dispozici od vstupu tohoto nařízení v platnost. V
zájmu zajištění řádného čerpání rozpočtu i v
případě možného čerpání záruky je zřízen záruční fond,
jehož kapitál do roku 2020 dosáhne 50 % celkových závazků záruky EU.
Platby do záručního fondu budou v roce 2016 činit 500 milionů
EUR, v roce 2017 1 miliardu EUR a v roce 2018 2 miliardy EUR. Pokud se
cílová částka záručního fondu po roce 2018 nezmění a bude dále
dosahovat 50 %, budou platby v letech 2019 a 2020 činit 2,25 miliardy
EUR. Prostředky na závazky dosáhnou v roce 2015 1,35 miliardy EUR, v roce
2016 2,03 miliardy EUR, v roce 2017 2,641 miliardy EUR a v roce 2018 1,979
miliardy EUR. Postupné financování záručního fondu by v prvních letech
nemělo představovat riziko pro rozpočet EU, protože k
případnému čerpání záruky v důsledku vzniklých ztrát dojde až po
určité době.
Stejně jako je tomu u současných
činností EIB, budou příjemcům účtovány náklady na operace
EIB v rámci EFSI. Využití záruky ze strany EIB a investování zdrojů
záručního fondu by měly vytvořit čistý kladný příjem.
Výnosy z EFSI budou poměrně rozděleny mezi subjekty
přispívající ke schopnosti nést riziko. Přebytečné
prostředky záručního fondu mohou být použity k obnovení záruky EU do
její původní výše.
Dvě činnosti nicméně budou pro
EIB znamenat náklady, které příjemcům nelze účtovat:
1.           Evropské centrum pro investiční
poradenství zřízené na základě čl. 2 odst. 2 tohoto návrhu bude
financováno především z existujícího finančního krytí pro technickou
pomoc EIB v rámci současných programů EU (Nástroj pro propojení
Evropy, Horizont 2020...). Mohou být však třeba další finanční prostředky
v maximální výši 20 milionů EUR ročně (10 milionů EUR
v roce 2015), které budou rozpočtovány v souladu s finančním výkazem
připojeným k tomuto návrhu. Rovněž budou kryty veškeré případné
náklady na seznam projektů.
2.           EIB vzniknou administrativní náklady
v důsledku toho, že navýší své financování malých a středních
podniků prostřednictvím EIF. Na základě současných
předpokladů ohledně druhu nástrojů a rychlosti podpisů
pro nové operace to bude vyžadovat platbu poplatků řádově v
kumulované výši 105 milionů EUR, z toho přibližně 48
milionů EUR do roku 2020. Vzhledem k možnosti zpoždění platby – dokud
nebude možné použít pro tento účel získané příjmy – nejsou tyto
platby dosud rozpočtovány a jsou pouze popsány v příloze
finančního výkazu.
Náklady EIB, které nebyly ani vymoženy od
příjemců, ani odečteny od odměny za záruku poskytovanou ze
strany EU, mohou být kryty zárukou EU, a to v rámci kumulativního limitu
odpovídajícího 1 % jejích nesplacených částek.
Operační prostředky vyžadované tímto
návrhem budou plně financovány ve víceletém finančním rámci na období
2014–2020. 6 miliard EUR bude přerozděleno v rámci okruhu 1A a 2,11
miliard EUR bude financováno z nepřiděleného rozpětí
včetně celkového rozpětí pro závazky. Grantové financování z
Nástroje pro propojení Evropy a Horizontu 2020 bude sice sníženo, ale
multiplikační efekt vytvořený fondem EFSI umožní výrazné celkové
zvýšení investic do oblastí politiky, jichž se tyto dva stávající programy
týkají.
5.           DALŠÍ INFORMACE
Finanční krytí tohoto návrhu explicitně
nezahrnuje příspěvky členských států nebo jiných
třetích stran do žádné ze struktur, které vytváří. Ustanovení
čl. 1 odst. 2 nicméně výslovně umožňuje, aby se
zainteresované subjekty připojily k dohodě o EFSI
prostřednictvím kapitálových příspěvků do fondu.
Pokud se členské státy rozhodnou
přispět do EFSI, Komise uvedla, že k takovým
příspěvkům zaujme v rámci svého posuzování veřejných
financí podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie a nařízení
(ES) č. 1467/1997 příznivý postoj. Sdělení Komise ze dne 13.
ledna 2015 ("Making the best use of the flexibility within the existing
rules of the Stability and Growth Pact" – „Optimální využití flexibility v
rámci současných pravidel Paktu o stabilitě a růstu“) uvádí
konkrétní aspekty, které se v takovém případě uplatní.
2015/0009 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
o Evropském fondu pro strategické investice a
o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na články 172 a 173, na čl. 175
odst. 3 a na čl. 182 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Evropského
hospodářského a sociálního výboru a Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       V důsledku
hospodářské a finanční krize se v Unii snížil objem investic.
Investice dosáhly vrcholu v roce 2007 a od té doby poklesly asi o 15 %. Unie
trpí nedostatkem investic zejména kvůli nejistotě ohledně
budoucnosti ekonomiky, která panuje na trzích, a fiskálním omezením, která musí
dodržovat členské státy. Uvedený nedostatek investic zpomaluje
hospodářské oživení a má negativní vliv na vytváření pracovních míst,
perspektivu dlouhodobého růstu a na konkurenceschopnost.
(2)       K prolomení bludného kruhu,
který nedostatečné investice vytvářejí, jsou nutná komplexní
opatření. Nezbytnými předpoklady pro stimulaci investic jsou
strukturální reformy a fiskální odpovědnost. Spolu s novými impulsy na
podporu investičního financování mohou tyto předpoklady
přispět k nastartování pozitivního cyklu, v němž investiční
projekty pomáhají podpořit zaměstnanost a poptávku a růstový
potenciál se soustavně zvyšuje.
(3)       Skupina G20
prostřednictvím Iniciativy pro globální infrastrukturu uznala význam
investic pro podporu poptávky a zvýšení produktivity a růstu a zavázala se
k vytvoření klimatu, které povede k vyšším investicím.
(4)       V průběhu
hospodářské a finanční krize Unie vyvinula úsilí na podporu
růstu, zejména prostřednictvím iniciativ uvedených ve strategii
Evropa 2020, jež směřovaly k inteligentnímu růstu podporujícímu
začlenění. Evropská investiční banka (EIB) rovněž posílila
svou roli při iniciování a podpoře investic v Unii,
částečně také navýšením kapitálu v lednu 2013. Jsou třeba
další opatření, aby se zajistilo plnění investičních potřeb
v Unii a efektivní využívání likvidity dostupné na trhu, která bude
směrována k financování životaschopných investičních projektů.
(5)       Dne 15. července 2014
představil nově zvolený předseda Evropské komise Evropskému
parlamentu dokument nastiňující politické směry Komise. Tento
dokument vyzval k aktivaci „dodatečných veřejných a soukromých
investic do reálné ekonomiky v objemu až 300 miliard EUR v následujících
třech letech“, které mají stimulovat investice za účelem
vytváření pracovních míst.
(6)       Dne 26. listopadu 2014
představila Komise sdělení s názvem „Investiční plán pro Evropu“[1], předjímající
vytvoření Evropského fondu pro strategické investice (EFSI), transparentní
seznam investičních projektů na evropské úrovni, vytvoření
centra pro investiční poradenství (Evropské centrum pro investiční
poradenství – EIAH) a ambiciózní plány na odstranění překážek pro
investice a na dokončení jednotného trhu.
(7)       Evropská rada ve svých
závěrech ze dne 18. prosince 2014 prohlásila, že „podpora investic a
řešení selhání trhů v Evropě představují politickou výzvu
stěžejního významu“, že „nový důraz na investice spolu se závazkem členských
států zintenzivnit strukturální reformy a pokračovat ve fiskální
konsolidaci podporující růst vytvoří základ pro růst a
zaměstnanost v Evropě“, a vyzvala „ke zřízení Evropského fondu
pro strategické investice (EFSI) v rámci skupiny EIB s cílem mobilizovat v období
2015–2017 nové investice ve výši 315 miliard EUR“.
(8)       EFSI je součástí
komplexního přístupu, jenž má řešit nejistotu spojenou s
veřejnými a soukromými investicemi. Tato strategie má tři
pilíře: aktivaci finančních prostředků pro investice,
zajištění toho, aby se investice dostaly do reálné ekonomiky, a zlepšení
investičního prostředí v Unii.
(9)       Ke zlepšení investičního
prostředí v Unii by mělo dojít díky odstranění překážek pro
investice, posílení jednotného trhu a zvýšení předvídatelnosti regulace.
Tato doprovodná opatření by měla působit nejen ve prospěch
EFSI, ale investic v celé Evropě obecně.
(10)     Účelem EFSI by měla
být pomoc při řešení obtíží s financováním, realizace produktivních
investic v Unii a zajištění lepšího přístupu k financování. Z lepšího
přístupu k financování by měly mít prospěch obzvláště malé
a střední podniky. Je rovněž na místě umožnit takovýto zlepšený
přístup k financování podnikům se střední tržní kapitalizací,
tj. podnikům s nejvýše 3000 zaměstnanci. Překonání
současných obtíží v oblasti financování v Evropě by mělo
přispět k posílení hospodářské, sociální a teritoriální
soudržnosti Unie.
(11)     EFSI by měl podporovat
strategické investice s vysokou přidanou ekonomickou hodnotou, jež budou
přispívat k dosažení cílů politiky Unie.
(12)     Mnoho malých a středních
podniků i podniků se střední tržní kapitalizací v celé Unii
potřebuje pomoc s přilákáním tržního financování, zejména pokud se
jedná o investice s vyšší mírou rizika. EFSI by měl těmto podnikům
pomoci překonat nedostatek kapitálu tím, že umožní EIB a Evropskému
investičnímu fondu (EIF), aby poskytovaly přímé i nepřímé
kapitálové injekce, jakož i záruky na kvalitní sekuritizace úvěrů a
další produkty poskytované pro účely EFSI.
(13)     EFSI by měl být
zřízen v rámci EIB, aby mohl využívat jejích solidních zkušeností a aby
jeho operace přinesly co nejdříve pozitivní výsledky. Činnost
EFSI při poskytování finančních prostředků malým a
středním podnikům a podnikům se střední tržní kapitalizací
by měla probíhat prostřednictvím EIF, aby se využily jeho zkušenosti
v této oblasti.
(14)     EFSI by se měl
zaměřovat na projekty vytvářející velké společenské a
hospodářské hodnoty. Především by to měly být projekty
podporující vytváření pracovních míst, dlouhodobý růst a
konkurenceschopnost. EFSI by měl podporovat širokou škálu finančních
produktů, včetně kapitálových nástrojů, dluhových
nástrojů nebo záruk, aby vyšel co nejlépe vstříc potřebám
konkrétního projektu. Tato široká škála produktů by měla EFSI
umožnit, aby se přizpůsobil potřebám trhu a zároveň
podněcoval soukromé investice do daných projektů. EFSI by neměl
nahrazovat soukromé investice; namísto toho by měl fungovat jako jejich
katalyzátor, přičemž bude řešit selhání trhu, aby bylo zajištěno
nejefektivnější a maximálně strategické využití veřejných
prostředků. K takovému efektivnímu a strategickému využití by
měl přispět požadavek na dodržení zásad pro státní podporu.
(15)     EFSI by se měl
zaměřovat na projekty s vyšším poměrem rizika a výnosů, než
mají stávající nástroje EIB a Unie, aby byla zajištěna adicionalita ve
srovnání se současnými operacemi. EFSI by měl financovat projekty v
celé Unii, včetně zemí nejvíce postižených finanční krizí. EFSI
by měl být použit pouze v případě, kdy není dostupné financování
z jiných zdrojů za přiměřených podmínek.
(16)     EFSI by se měl
zaměřovat na investice, u nichž se očekává, že budou ekonomicky
a technicky životaschopné a které mohou zahrnovat odpovídající míru rizika,
avšak budou stále splňovat konkrétní požadavky na financování z EFSI.
(17)     O využití podpory EFSI pro
infrastrukturní projekty a velké projekty pro podniky se střední tržní
kapitalizací by měl rozhodovat investiční výbor. Investiční
výbor by měl být složen z nezávislých odborníků se znalostmi a zkušenostmi
v oblasti investičních projektů. Investiční výbor by měl
odpovídat řídícímu výboru EFSI, jenž by měl provádět dohled nad
plněním cílů EFSI. V zájmu efektivního využití zkušeností EIF by
měl EFSI podporovat financování pro EIF, aby EIF umožnil realizaci
individuálních projektů týkajících se malých a středních podniků
a malých podniků se střední tržní kapitalizací.
(18)     Aby mohl EFSI podporovat
investice, měla by Unie poskytnout záruku na částku 16 000 000
000 EUR. Je-li poskytováno na základě portfolia, mělo by být krytí
záruky zastropováno v závislosti na druhu nástroje, jako jsou dluhové nebo
kapitálové nástroje či záruky, jako procento objemu portfolia neuhrazených
závazků. Očekává se, že až bude tato záruka zkombinována s
částkou 5 000 000 000 EUR, kterou má poskytnout EIB, měla by podpora
ze strany EFSI generovat dodatečné investice od EIB a EIF ve výši 60 800
000 000 EUR. Těchto 60 800 000 000 EUR má v období let 2015 až 2017 s
podporou EFSI v Unii generovat investice ve výši 315 000 000 000 EUR.
Záruky spojené s projekty, které jsou dokončeny, aniž by záruka byla
čerpána, jsou k dispozici na podporu nových operací.
(19)     Za účelem dalšího zvýšení
jeho zdrojů by měla být účast v EFSI otevřená třetím
stranám, včetně členských států, vnitrostátních
podpůrných bank nebo veřejných agentur vlastněných nebo
kontrolovaných členskými státy, subjektů soukromého sektoru a
subjektů mimo Unii, a to se souhlasem stávajících
přispěvatelů. Třetí strany mohou přímo přispívat
do EFSI a mohou být součástí jeho řídící struktury.
(20)     Na úrovni projektů mohou
třetí strany poskytovat spolufinancování společně s EFSI u
jednotlivých projektů nebo u investičních platforem pro konkrétní
geografické oblasti nebo tematické sektory.
(21)     Jsou-li splněna veškerá
relevantní kritéria způsobilosti, mohou členské státy
prostřednictvím evropských strukturálních a investičních fondů
přispět na financování způsobilých projektů, jež jsou
podporovány zárukou EU. Díky tomuto flexibilnímu přístupu by se měl
maximalizovat potenciál pro přilákání investorů do oblastí investic,
na něž se EFSI zaměřuje.
(22)     V souladu se Smlouvou o
fungování Evropské unie musí být investice do infrastruktury a projektů
podporované ze strany EFSI v souladu s pravidly pro státní podporu. Komise
oznámila, že za tímto účelem formuluje soubor hlavních zásad pro
posuzování státní podpory, jež bude muset daný projekt dodržet, aby byl
způsobilý pro podporu EFSI. Komise sdělila, že pokud daný projekt
tato kritéria splňuje a obdrží podporu z EFSI, bude jakákoli vnitrostátní
doplňková podpora posuzována v rámci zjednodušeného a zrychleného
posouzení státní podpory, při němž jedinou další otázkou, jíž se bude
Komise zabývat, bude proporcionalita veřejné podpory (neexistence
nadměrné kompenzace). Komise rovněž oznámila, že vydá k souboru
hlavních zásad další pokyny, aby bylo zajištěno efektivní využití
veřejných prostředků.
(23)     Jelikož jsou v Unii nutná
urgentní opatření, mohou EIB a EIF v průběhu roku 2015
financovat dodatečné projekty mimo jejich obvyklé zaměření. Aby
se maximalizoval přínos opatření stanovených tímto nařízením,
mělo by být možné, aby se na tyto dodatečné projekty vztahovalo krytí
záruky EU, pokud splňují věcná kritéria uvedená v tomto
nařízení.
(24)     Finanční a
investiční operace EIB s podporou EFSI by měly být řízeny v
souladu s jejími vlastními pravidly a postupy, včetně vhodných
kontrolních opatření a opatření přijatých za účelem
předcházení daňovým únikům, a v souladu s příslušnými
pravidly a postupy ve vztahu k Evropskému úřadu pro boj proti
podvodům (OLAF) a Účetnímu dvoru, včetně třístranné
dohody mezi Evropskou komisí, Evropským účetním dvorem a Evropskou
investiční bankou.
(25)     EIB by měla činnosti
podporované ze strany EFSI pravidelně hodnotit s cílem posoudit jejich
relevanci, výsledky a dopad a určit aspekty, které by mohly vést ke
zlepšení budoucích činností. Taková hodnocení by měla přispívat
k odpovědnosti a provedení analýzy udržitelnosti.
(26)     Vedle operací financování, jež
budou prováděny prostřednictvím EFSI, by mělo být vytvořeno
Evropské centrum pro investiční poradenství (EIAH). EIAH by mělo
poskytovat silnou podporu vývoji a přípravě projektů v celé
Unii, přičemž bude stavět na odborných zkušenostech Komise, EIB,
vnitrostátních podpůrných bank a řídících orgánů evropských
strukturálních a investičních fondů. Mělo by tak vzniknout
jednotné kontaktní místo pro dotazy týkající se technické pomoci pro investice
v Unii.
(27)     Za účelem krytí rizik
spojených se zárukou EU pro EIB by měl být zřízen záruční fond.
Tento záruční fond by měl být vytvořen postupnými platbami z
rozpočtu Unie. Záruční fond by měl následně také získávat
příjmy a platby z projektů využívajících podpory EFSI a částky
zpětně získané od dlužníků v selhání, když záruční fond již
aktivoval záruku pro EIB.
(28)     Účelem záručního
fondu je poskytovat likvidní rezervu pro rozpočet Unie vůči
ztrátám, které EFSI vzniknou při sledování jeho cílů. Zkušenosti
ohledně povahy investic, které má EFSI podporovat, naznačují, že
vhodným poměrem mezi platbami z rozpočtu Unie a z celkových
záručních závazků Unie by bylo 50 %.
(29)     Za účelem
částečného financování příspěvku z rozpočtu Unie by
mělo být sníženo finanční krytí Horizontu – rámcového programu pro
výzkum a inovace 2014–2020, stanoveného nařízením Evropského parlamentu a
Rady (EU) č. 1291/2013[2],
a Nástroje pro propojení Evropy, stanoveného nařízením Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013[3].
Uvedené programy slouží cílům, jež nejsou fondem EFSI duplikovány. Avšak
očekává se, že díky snížení krytí obou programů s cílem financovat
záruční fond bude v některých oblastech jejich působnosti
zajištěn vyšší objem financování, než je možné prostřednictvím
stávajících programů. EFSI by měl být schopen s pomocí pákového
efektu a záruky EU multiplikovat finanční účinek v uvedených
oblastech výzkumu, vývoje a inovací a dopravní, telekomunikační
a energetické infrastruktury, a dosáhnout tak lepšího výsledku, než kdyby
byly zdroje vynaloženy prostřednictvím grantů v rámci
plánovaných programů Horizont 2020 a Nástroj pro propojení Evropy. Je
proto vhodné část financování, jež je aktuálně určeno pro
uvedené programy, přesměrovat ve prospěch EFSI.
(30)     Vzhledem k jejich povaze
nejsou ani záruka EU pro EIB, ani záruční fond „finanční
nástroje“ ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. 966/2012[4].

(31)     V rámci Unie existuje
značný počet potenciálně životaschopných projektů, které
nejsou financovány z důvodu nedostatku jistoty
a transparentnosti ohledně těchto projektů. Často je
to způsobeno tím, že soukromí investoři o takových projektech
nevědí nebo nemají dostatečné informace pro posouzení
investičních rizik. Komise a EIB by měly za podpory
členských států podněcovat vytvoření transparentního
seznamu současných i budoucích investičních projektů
v Unii vhodných pro investice. Tento seznam projektů by měl
zajistit pravidelné a strukturované zveřejňování informací o
investičních projektech, aby investoři měli k dispozici
spolehlivé informace, na nichž mohou zakládat svá investiční
rozhodnutí.
(32)     Členské státy
na vnitrostátní úrovni také zahájily práce na sestavení a propagování
seznamů projektů celostátního významu. Informace připravené
Komisí a EIB by měly obsahovat odkazy na doprovodné vnitrostátní
seznamy projektů.
(33)     EIB může projekty uvedené
v seznamu projektů využívat k identifikaci a výběru
projektů podporovaných ze strany EFSI, nicméně tento seznam
projektů by měl mít širší působnost a měl by identifikovat
projekty v celé Unii. Jeho působnost může zahrnovat projekty,
které mohou být plně financovány soukromým sektorem, případně za
pomoci dalších nástrojů poskytovaných na evropské nebo vnitrostátní
úrovni. EFSI by měl být schopen podporovat financování a investice do
projektů identifikovaných v seznamu projektů, avšak uvedení projektu
na seznamu by nemělo automaticky znamenat přístup k podpoře ze
strany EFSI a EFSI by měl mít možnost vybírat a podporovat projekty,
které na seznamu uvedeny nejsou.
(34)     Aby byla zajištěna
odpovědnost vůči evropským občanům, měla by EIB
Evropskému parlamentu a Radě pravidelně podávat zprávy
o dosaženém pokroku a o výsledcích EFSI.
(35)     Aby se zajistilo odpovídající
krytí závazků ze záruky EU a trvalá dostupnost této záruky, měla by
být Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v souladu
s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde
o úpravu částek, jež mají být na tyto závazky uhrazeny ze souhrnného
rozpočtu Unie, a odpovídajícím způsobem změnit přílohu
I. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci své přípravné
činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při
přípravě a vypracovávání aktů v přenesené
pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty
předány současně, včas a vhodným způsobem
Evropskému parlamentu a Radě.
(36)     Jelikož cílů tohoto
nařízení, tedy podporovat investice v Unii a zajistit podnikům s
nejvýše 3000 zaměstnanci lepší přístup k financování, nemohou
dostatečně dosáhnout členské státy vzhledem k rozdílům v
jejich fiskální kapacitě, které ovlivňují jejich schopnost jednat,
avšak může jich být z důvodu jejich rozsahu a účinků lépe
dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu
se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy
o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v
uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co
je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I – Evropský fond pro strategické
investice
Článek 1
Evropský fond pro strategické investice
1.           Komise uzavře
s Evropskou investiční bankou (EIB) dohodu o zřízení
Evropského fondu pro strategické investice (dále jen „EFSI“).
Cílem EFSI je podpořit investice v Unii
a zajistit lepší přístup k financování pro podniky s
nejvýše 3000 zaměstnanci, s obzvláštním důrazem na malé
a střední podniky, tím, že se EIB poskytne schopnost nést riziko
(dále jen „dohoda o EFSI“).
2.           K dohodě o EFSI mohou
přistoupit členské státy. Se souhlasem stávajících
přispěvatelů mohou k dohodě o EFSI rovněž
přistoupit jiné třetí strany, včetně vnitrostátních
podpůrných bank nebo veřejných subjektů vlastněných nebo ovládaných
členskými státy, a subjekty soukromého sektoru.
Článek 2
Podmínky dohody o EFSI
1.           Dohoda o EFSI obsahuje
zejména:
a)      ustanovení o zřízení EFSI jako
samostatného, jasně identifikovatelného a transparentního
záručního nástroje a odděleného účtu spravovaného EIB;
b)      částku a podmínky
finančního příspěvku, který EIB poskytne prostřednictvím
EFSI;
c)      podmínky financování, které EIB
prostřednictvím EFSI poskytne Evropskému investičnímu fondu (dále jen
„EIF“);
d)      ujednání o řízení týkající se
EFSI v souladu s článkem 3, aniž je dotčen statut
Evropské investiční banky;
e)      prováděcí pravidla pro poskytování
záruky EU v souladu s článkem 7, včetně jejího
zastropovaného krytí portfolií konkrétních druhů nástrojů,
čerpání záruky EU – k němuž by s výjimkou možných ztrát kapitálu
mělo docházet pouze jednou ročně poté, co proběhne vzájemné
započtení zisků a ztrát vyplývajících z operací – a její
odměny a požadavku, aby odměna za podstupování rizik byla mezi
přispěvatele rozdělena poměrně k jejich podílu na
riziku;
f)       ustanovení a postupy ohledně
vymáhání pohledávek;
g)      požadavky ohledně použití záruky EU,
mimo jiné včetně konkrétních lhůt a klíčových
ukazatelů výkonnosti;
h)      ustanovení týkající se financování
nezbytného pro EIAH podle odst. 2 třetího pododstavce;
i)       ustanovení upravující způsob, jakým
mohou třetí strany společně s EIB investovat do finančních
a investičních operací podporovaných ze strany EFSI;
j)       způsob krytí zárukou EU.
Dohoda o EFSI jasně rozlišuje mezi operacemi
provedenými s podporou EFSI a ostatními operacemi EIB.
Dohoda o EFSI stanoví, že činnosti EFSI prováděné
EIF jsou řízeny řídícími orgány EIF.
Dohoda o EFSI stanoví, že odměna
splatná Unii z operací podporovaných EFSI se poskytne po odečtení
plateb v důsledku čerpání záruky EU, a následně po
odečtení nákladů podle odst. 2 třetího pododstavce
a čl. 5 odst. 3.
2.           Dohoda o EFSI stanoví
vytvoření Evropského centra pro investiční poradenství (dále jen
„EIAH“) v rámci EIB. Cílem EIAH je stavět na současných poradenských
službách EIB a Komise a poskytovat poradenskou podporu při identifikaci, přípravě
a vývoji investičního projektu a fungovat jako jednotné centrum pro
technické poradenství pro projektové financování v Unii. To zahrnuje podporu
při využívání technické pomoci pro strukturování projektu, využívání
inovativních finančních nástrojů, využívání partnerství
veřejného a soukromého sektoru a popřípadě poradenství o
příslušných otázkách právních předpisů EU.
K dosažení tohoto cíle využívá EIAH odborných
znalostí EIB, Komise, vnitrostátních podpůrných bank a řídících
orgánů evropských strukturálních a investičních fondů.
Unie částečně financuje další
služby, které EIAH poskytuje nad rámec stávající technické pomoci EIB,
do maximální výše 20 000 000 EUR ročně během
období končícího dne 31. prosince 2020. V letech po roce 2020 je
finanční příspěvek Unie přímo propojen s ustanoveními
budoucích víceletých finančních rámců.
3.           Členské státy, které se
stanou stranami dohody o EFSI, mohou poskytnout svůj příspěvek
zejména v hotovosti nebo ve formě záruky přijatelné pro EIB. Jiné
třetí strany mohou svůj příspěvek poskytnout pouze
v hotovosti.
Článek 3
Řízení EFSI
1.           Dohoda o EFSI stanoví, že
EFSI řídí řídící výbor určující strategickou orientaci,
strategické přidělování aktiv a provozní politiky
a postupy, včetně investiční politiky projektů, které
může EFSI podpořit, a rizikový profil EFSI, v souladu
s cíli podle čl. 5 odst. 2. Řídící výbor si za
předsedu zvolí jednoho ze svých členů.
2.           Dokud jsou jedinými
přispěvateli EFSI Unie a EIB, přiděluje se počet
členů a hlasů v řídícím výboru podle příslušné výše
příspěvků v podobě hotovosti nebo záruk.
Řídící výbor
rozhoduje konsensem.
3.           Poté, co k dohodě o EFSI
přistoupí další strany v souladu s čl. 1 odst. 2, přiděluje
se počet členů a hlasů v řídícím výboru podle
příslušné výše příspěvků přispěvatelů v
podobě hotovosti nebo záruk. Počet členů a hlasů
Komise a EIB podle odstavce 2 se odpovídajícím způsobem
přepočítá.
Řídící výbor
při rozhodování usiluje o dosažení konsensu. Pokud řídící výbor není
ve lhůtě stanovené předsedou schopen dosáhnout konsensu,
přijímá rozhodnutí prostou většinou.
Rozhodnutí
řídícího výboru se nepřijme, pokud proti němu hlasuje Komise
nebo EIB.
4.           Dohoda o EFSI stanoví, že
EFSI má výkonného ředitele, který odpovídá za každodenní řízení EFSI
a za přípravu zasedání investičního výboru uvedeného
v odstavci 5, jimž také předsedá. Výkonnému řediteli je
nápomocen zástupce výkonného ředitele.
Výkonný ředitel předkládá řídícímu
výboru každé čtvrtletí zprávu o činnosti EFSI.
Výkonného ředitele a zástupce výkonného
ředitele jmenuje řídící výbor na základě společného
návrhu Komise a EIB na obnovitelné funkční období tří let.
5.           Dohoda o EFSI stanoví, že
EFSI má investiční výbor, který odpovídá za přezkum případných
operací v souladu s investiční politikou EFSI a za schvalování
podpory ze záruky EU pro operace, jež jsou v souladu
s článkem 5, a to bez ohledu na jejich geografickou polohu.

Členy investičního výboru je šest
nezávislých odborníků a výkonný ředitel. Nezávislí odborníci musí mít
vysokou úroveň relevantních tržních zkušeností v oblasti projektového
financování; řídící výbor je jmenuje na obnovitelné funkční
období tří let.
Investiční výbor přijímá rozhodnutí
prostou většinou.
KAPITOLA II – Záruka EU a záruční
fond EU
Článek 4
Záruka EU
Unie poskytne EIB záruku na finanční nebo
investiční operace, které jsou prováděny v Unii a
na něž se vztahuje toto nařízení (dále jen „záruka EU“). Záruka
EU se poskytuje jako záruka na požádání pro nástroje uvedené
v článku 6.
Článek 5
Podmínky pro využití záruky EU
1.           Poskytnutí záruky EU je
podmíněno vstupem dohody o EFSI v platnost.
2.           Záruka EU se poskytuje na
finanční nebo investiční operace EIB schválené investičním
výborem uvedeným v čl. 3 odst. 5 nebo na financování pro
EIF za účelem provádění finančních nebo investičních operací
EIB v souladu s čl. 7 odst. 2. Dotčené operace
musí být v souladu s politikami Unie a musí podporovat
některý z těchto obecných cílů:
a)      rozvoj infrastruktury, včetně
oblastí dopravy, zejména v průmyslových centrech, energetika, zejména
energetická propojení a digitální infrastruktura;
b)      investice do vzdělávání a
odborné přípravy, zdravotní péče, výzkumu a vývoje, informačních
a komunikačních technologií a inovací;
c)      rozšíření energie z obnovitelných
zdrojů, energetické účinnosti a účinnosti zdrojů;
d)      projekty infrastruktury v oblasti
životního prostředí, přírodních zdrojů, rozvoje měst
a v sociální oblasti;
e)      poskytování finanční podpory
podnikům uvedeným v čl. 1 odst. 1, včetně
rizikového financování provozního kapitálu.
Dále se záruka EU prostřednictvím EIB
poskytuje na podporu účelových investičních platforem
a vnitrostátních podpůrných bank, které investují do operací
splňujících požadavky tohoto nařízení. Řídící výbor
v takovém případě stanoví politiky týkající se způsobilých
investičních platforem.
3.           V souladu s článkem 17
statutu Evropské investiční banky účtuje EIB příjemcům
operací financování své výdaje spojené s EFSI. Aniž je dotčen druhý a
třetí pododstavec, nesmějí být z rozpočtu Unie kryty žádné
administrativní výdaje ani jiné poplatky EIB za finanční a investiční
činnosti, které EIB uskutečňuje podle tohoto nařízení.
             EIB může záruku EU v
souladu s čl. 2 odst. 1 písm. e) čerpat v rámci kumulovaného
maximálního limitu odpovídajícího 1 % celkových nevypořádaných
závazků ze záruky EU za účelem krytí výdajů, jež byly
příjemcům finančních operací účtovány, avšak nebyly
vymoženy.
             Z rozpočtu Unie mohou
být kryty poplatky EIB v případě, kdy EIB poskytuje EIF financování
jménem EFSI, na něž se v souladu s čl. 7 odst. 2 vztahuje záruka EU.
4.           Jsou-li splněna veškerá
relevantní kritéria způsobilosti, mohou členské státy využít evropské
strukturální a investiční fondy pro příspěvek na financování
způsobilých projektů, do nichž EIB investuje s podporou záruky EU.
Článek 6
Způsobilé nástroje
Pro účely čl. 5 odst. 2
používá EIB záruku EU pro krytí rizik nástrojů zpravidla na základě
portfolia.
Jednotlivé nástroje nebo portfolia
způsobilé pro krytí mohou zahrnovat tyto nástroje:
a)           úvěry, záruky, protizáruky,
nástroje kapitálového trhu, jakoukoli jinou formu nástroje financování nebo
úvěrového posílení, kapitálové nebo kvazikapitálové účasti ze strany
EIB. Tyto nástroje musí být poskytnuty, nabyty nebo emitovány
ve prospěch operací prováděných v Unii, včetně přeshraničních
operací mezi členským státem a třetí zemí, v souladu
s tímto nařízením, a pokud bylo poskytnuto financování ze strany EIB,
v souladu s podepsanou dohodou, jejíž platnost dosud neuplynula ani
nebyla zrušena;
b)           financování EIB pro EIF, jež mu
umožňuje vydávat úvěry, záruky, protizáruky, jakoukoli jinou formu
nástroje úvěrového posílení, nástroje kapitálového trhu a kapitálové nebo
kvazikapitálové účasti. Tyto nástroje musí být poskytnuty, nabyty nebo
emitovány ve prospěch operací prováděných v Unii, v souladu
s tímto nařízením, a pokud bylo poskytnuto financování ze strany EIF,
v souladu s podepsanou dohodou, jejíž platnost dosud neuplynula ani
nebyla zrušena.
Článek 7
Krytí a podmínky záruky EU
1.           Záruka EU poskytnutá EIB má
výši 16 000 000 000 EUR, z čehož nejvýše
2 500 000 000 EUR může být přiděleno na
financování EIB pro EIF v souladu s odstavcem 2. Aniž je dotčen
čl. 8 odst. 9, nesmějí souhrnné platby od Unie v rámci záruky pro EIB
překročit výši záruky.
2.           Krytí záruky na určitý
druh portfolia nástrojů uvedených v článku 6 se určí
podle rizika daného portfolia. Záruka EU je způsobilá k poskytování
buď záruky na první ztrátu na základě portfolia, nebo plné záruky.
Záruka EU může být poskytnuta na rovnocenném základě s jinými
přispěvateli.
Pokud EIB poskytuje EIF financování za účelem
provádění finančních a investičních operací EIB, zajišťuje
záruka EU plnou záruku financování ze strany EIB pod podmínkou, že EIB
poskytuje stejnou částku financování bez záruky EU. Částka krytá
zárukou EU nesmí překročit 2 500 000 000 EUR.
3.           Pokud EIB čerpá záruku
EU v souladu s dohodou o EFSI, Unie ji vyplatí na požádání
v souladu s ustanoveními uvedené dohody.
4.           Pokud Unie provede jakoukoli
platbu v rámci záruky EU, usiluje EIB o vymožení pohledávek souvisejících
s vyplacenými částkami a vymožené částky uhradí Unii.
Článek 8
Záruční fond EU
1.           Zřizuje se záruční
fond EU (dále jen „záruční fond“), z něhož může být EIB
vyplacena v případě čerpání záruky EU.
2.           Záruční fond je
financován:
a)      platbami ze souhrnného rozpočtu
Unie,
b)      výnosy z investovaných zdrojů
záručního fondu,
c)      částkami získanými
od dlužníků v selhání v souladu s postupem pro vymáhání
pohledávek stanoveným v dohodě o EFSI, jak je stanoveno
v čl. 2 odst. 1 písm. f),
d)      jakýmikoli dalšími platbami, které Unie
obdrží v souladu s dohodou o EFSI.
3.           Prostředky pro
záruční fond podle odst. 2 písm. c) a d) představují
vnitřní účelově vázané příjmy v souladu
s čl. 21 odst. 4 nařízení (EU) č. 966/2012.
4.           Prostředky
záručního fondu, jež mu jsou poskytnuty podle odstavce 2, jsou
řízeny přímo Komisí a jsou investovány v souladu se zásadou
řádného finančního řízení a s náležitými
obezřetnostními pravidly.
5.           Prostředky pro
záruční fond uvedené v odstavci 2 musí být využity tak, aby byla
dosažena náležitá úroveň odrážející celkové závazky ze záruky EU (dále jen
„cílová částka“). Cílová částka se stanoví na 50 %
veškerých závazků Unie ze záruky.
Cílová částka bude nejprve dosažena postupnými platbami
zdrojů uvedených v čl. 2 písm. a). Dojde-li v průběhu prvotního
konstituování záručního fondu k čerpání záruky, přispějí
prostředky pro záruční fond uvedené v odst. 2 písm. b), c) a d)
rovněž k dosažení cílové částky až do výše částky odpovídající
čerpání záruky.
6.           Do 31. prosince 2018,
a poté každý následující rok Komise přezkoumá
přiměřenost výše záručního fondu, přičemž
zohlední případná snížení objemu zdrojů v důsledku aktivace
záruky a posouzení ze strany EIB předložené v souladu s čl. 10
odst. 3.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat
akty v přenesené pravomoci v souladu
s článkem 17, jimiž se nejvýše o 10 % upravuje cílová
částka stanovená v odstavci 5, aby lépe zohledňovala potenciální
riziko čerpání záruky EU.
7.           Poté, co v roce n
dojde k úpravě cílové částky nebo k posouzení
přiměřenosti objemu záručního fondu v souladu
s přezkumem podle odstavce 6:
a)      případný přebytek se jednou
transakcí vyplatí do zvláštního okruhu ve výkazu příjmů
v souhrnném rozpočtu Evropské unie na rok n+1,
b)      případné doplnění
záručního fondu se vyplatí v ročních splátkách během období
nejvýše tří let počínaje rokem n+1.
8.           Počínaje 1. lednem 2019,
pokud v důsledku čerpání záruky poklesne objem záručního
fondu pod 50 % cílové částky, předloží Komise zprávu
o mimořádných opatřeních, která mohou být nutná k jeho
doplnění.
9.           Poté, co
dojde k čerpání záruky EU, se prostředky pro záruční fond
stanovené v odst. 2 písm. b), c) a d) převyšující cílovou částku
použijí k obnovení záruky EU do její původní výše.
KAPITOLA III – Evropský seznam
investičních projektů
Článek 9
Evropský seznam investičních projektů
1.           Komise a EIB za podpory
členských států podněcují vytvoření transparentního seznamu
možných současných i budoucích investičních projektů
v Unii. Tímto seznamem nejsou dotčeny konečné projekty vybrané
pro podporu podle čl. 3 odst. 5.
2.           Komise a EIB vypracují,
aktualizují a pravidelně a strukturovaně rozšiřují
informace o současných a budoucích investicích, které významným
způsobem přispívají k dosažení cílů politiky EU.
3.           Členské státy vypracují,
aktualizují a pravidelně a strukturovaně rozšiřují
informace o současných a budoucích investičních projektech
na svém území.
KAPITOLA IV – Podávání zpráv,
odpovědnost a hodnocení
Článek 10
Podávání zpráv a účetnictví
1.           EIB, popřípadě
ve spolupráci s EIF, podává Komisi jednou za půl roku zprávu o
finančních a investičních operacích EIB podle tohoto nařízení.
Tato zpráva zahrnuje posouzení dodržování požadavků ohledně využití
záruky EU a klíčové ukazatele výkonnosti podle čl. 2
odst. 1 písm. g). Zpráva také obsahuje statistické, finanční
a účetní údaje o každé jednotlivé operaci financování a investic
EIB, a rovněž souhrnné údaje.
2.           EIB, popřípadě
ve spolupráci s EIF, podává Evropskému parlamentu a Radě jednou
ročně zprávu o finančních a investičních operacích EIB.
Tato zpráva se zveřejní a obsahuje:
a)      posouzení finančních a
investičních operací na úrovni operace, odvětví, země
a regionu a jejich souladu s tímto nařízením, spolu
s posouzením distribuce finančních a investičních operací EIB
podle cílů uvedených v čl. 5 odst. 2;
b)      posouzení přidané hodnoty, aktivace
soukromých zdrojů, odhadovaných a skutečných výstupů,
výsledků a dopadu finančních a investičních operací
EIB na souhrnném základě;
c)      posouzení finančních
přínosů pro příjemce finančních a investičních
operací EIB na souhrnném základě;
d)      posouzení kvality finančních a
investičních operací EIB;
e)      podrobné informace o čerpání záruky
EU;
f)       finanční výkazy EFSI.
3.           Pro účely
účetnictví Komise a podávání zpráv o rizicích, na která se
vztahuje záruka EU, a pro účely řízení záručního fondu, EIB
popřípadě ve spolupráci s EIF Komisi každý rok poskytne:
a)      posouzení rizik EIB a EIF
a informace o bonitě týkající se finančních a
investičních operací EIB;
b)      údaje o neuhrazených finančních
závazcích EU v souvislosti se zárukami poskytnutými na finanční
a investiční operace EIB, rozčleněné podle jednotlivých
operací;
c)      údaje o celkovém zisku nebo ztrátě
vyplývajících z finančních a investičních operací v rámci
portfolií uvedených v dohodě o EFSI podle čl. 2 odst. 1
písm. e).
4.           EIB poskytne Komisi
na vyžádání veškeré další informace nezbytné k tomu, aby Komise mohla
plnit své povinnosti v souvislosti s tímto nařízením.
5.           EIB,
popřípadě EIF, poskytne informace uvedené v odstavcích 1 až
4 na vlastní náklady.
6.           Komise zašle do 30.
června každého roku Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu
dvoru výroční zprávu o stavu záručního fondu a jeho
řízení v předchozím kalendářním roce.
Článek 11
Odpovědnost
1.           Na žádost Evropského
parlamentu se výkonný ředitel zúčastní slyšení Evropského parlamentu
na téma výsledků EFSI.
2.           Výkonný ředitel odpoví
ústně nebo písemně na otázky, které EFSI Evropský parlament
položí, v každém případě však do pěti týdnů
od obdržení dané otázky.
3.           Na žádost Evropského
parlamentu mu Komise podá zprávu o uplatňování tohoto nařízení.
Článek 12
Hodnocení a přezkum
1.           EIB nejpozději do [PO
insert date: 18 months after the entry into force of this Regulation]
zhodnotí fungování EFSI. EIB své hodnocení předloží Evropskému parlamentu,
Radě a Komisi.
Komise nejpozději do [PO insert date: 18
months after the entry into force of this Regulation] zhodnotí využívání
záruky EU a fungování záručního fondu, včetně využití
prostředků podle čl. 8 odst. 9. Komise své hodnocení
předloží Evropskému parlamentu a Radě.
2.           Do 30. června 2018
a poté každé tři roky:
a)      EIB zveřejní komplexní zprávu
o fungování EFSI;
b)      Komise zveřejní souhrnnou zprávu
o využití záruky EU a o fungování záručního fondu.
3.           EIB, popřípadě
ve spolupráci s EIF, přispívá k hodnocení a zprávě
Komise podle odstavců 1 a 2 a poskytuje k nim nezbytné informace.
4.           EIB a EIF
pravidelně poskytují Evropskému parlamentu, Radě a Komisi
všechny své nezávislé hodnotící zprávy, které posuzují praktické výsledky
konkrétních činností EIB a EIF podle tohoto nařízení.
5.           Komise nejpozději do [PO
insert date three years after the entry into force of this Regulation]
předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování
tohoto nařízení, doplněnou případně o příslušný návrh.
KAPITOLA V – Obecná ustanovení
Článek 13
Transparentnost a zveřejňování informací
EIB v souladu se svou politikou
transparentnosti ohledně přístupu k dokumentům
a informacím na svých internetových stránkách zveřejní informace
týkající se všech finančních a investičních operací EIB a toho,
jak přispívají k dosažení obecných cílů uvedených
v čl. 5 odst. 2.
Článek 14
Kontrola Účetním dvorem
Záruku EU a v jejím rámci poskytnuté a
zpětně získané platby k tíži nebo ve prospěch souhrnného
rozpočtu Unie kontroluje Účetní dvůr.
Článek 15
Opatření proti podvodům
1.           EIB neprodleně informuje
úřad OLAF a poskytne mu potřebné informace, pokud má
v jakékoli fázi přípravy, provádění nebo ukončování
operací, na něž se vztahuje záruka EU, důvod se domnívat,
že existuje možný případ podvodu, korupce, praní peněz nebo
jiného protiprávního jednání, které může ohrozit finanční zájmy Unie.
2.           OLAF může provádět
vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu
s předpisy a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a
Rady (EU, Euratom) č. 883/2013[5],
nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[6]
a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95[7] za účelem ochrany
finančních zájmů Unie, s cílem zjistit, zda nedošlo
k podvodu, korupci, praní peněz nebo jinému protiprávnímu jednání
ohrožujícímu finanční zájmy Unie v souvislosti s jakoukoli operací,
která získala podporu záruky EU. OLAF může příslušným orgánům
dotčených členských států předat informace získané
během vyšetřování.
Jestliže se takové protiprávní jednání potvrdí,
EIB vymáhá pohledávky v souvislosti se svými operacemi podporovanými zárukou
EU.
3.           Finanční dohody
podepsané v souvislosti s operacemi podporovanými podle tohoto
nařízení musí obsahovat ustanovení umožňující vyloučení z
finančních a investičních operací EIB a v případě
potřeby opatření týkající se vymáhání pohledávek v případech
podvodu, korupce nebo jiného protiprávního jednání v souladu s dohodou o EFSI,
politikami EIB a příslušnými regulačními požadavky. Rozhodnutí
o tom, zda provést vyloučení z finančních a investičních
operací EIB, se přijme v souladu s příslušnou dohodou o
financování nebo investicích.
Článek 16
Vyloučené činnosti a nespolupracující jurisdikce
1.           EIB v rámci svých
finančních a investičních operací nepodpoří žádné činnosti
sloužící protiprávním účelům, včetně praní peněz,
financování terorismu, daňových podvodů nebo daňových
úniků, korupce a podvodů ovlivňujících finanční zájmy
Unie. EIB se v souladu se svou politikou vůči
nedostatečně regulovaným nebo nespolupracujícím jurisdikcím na základě
politik Unie, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a
Finančního akčního výboru zejména nepodílí na žádné
finanční nebo investiční operaci prostřednictvím subjektu
umístěného v nespolupracující jurisdikci.
2.           Při svých
finančních a investičních operacích uplatňuje EIB zásady
a standardy stanovené právními předpisy Unie o předcházení
zneužití finančního systému k praní peněz a financování
terorismu, včetně požadavku na přijetí
přiměřených opatření ke zjištění totožnosti skutečných
majitelů, je-li to na místě.
Článek 17
Výkon přenesené pravomoci
1.           Pravomoc přijímat akty v
přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v
tomto článku.
2.            Pravomoc přijímat akty
v přenesené pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 6 je
Komisi svěřena na dobu tří let ode dne vstupu tohoto
nařízení v platnost. Komise vypracuje zprávu o přenesení
pravomoci nejpozději do devíti měsíců před koncem
tohoto tříletého období. Přenesení pravomoci se automaticky
prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada
nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce
před koncem každého z těchto období.
3.           Evropský parlament nebo Rada
mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 6 kdykoli zrušit.
Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci
v něm blíže určené. Rozhodnutí o zrušení pravomoci nabývá
účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku
Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm
upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v
přenesené pravomoci.
4.           Přijetí aktu v
přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně
Evropskému parlamentu a Radě.
5.           Akt v přenesené
pravomoci přijatý podle čl. 8 odst. 6 vstoupí
v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada
nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy
jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před
uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky
nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta
prodlouží o dva měsíce.
KAPITOLA VI – Změny
Článek 18
Změny nařízení (EU) č. 1291/2013
Nařízení (EU) č. 1291/2013 se
mění takto:
1)         V článku 6 se odstavce 1,
2 a 3 nahrazují tímto:
„1.       Finanční krytí pro provedení
programu Horizont 2020 se stanoví na 74 328,3 milionu EUR v běžných
cenách, přičemž maximálně 71 966,9 milionu EUR z této
částky se přidělí na činnosti podle hlavy XIX Smlouvy o
fungování EU.
Roční rozpočtové prostředky
schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2.         Částka na činnosti podle
hlavy XIX Smlouvy o fungování EU se mezi priority uvedené v čl. 5 odst. 2
tohoto nařízení rozdělí takto:
a) vynikající věda 23 897,0 milionu
EUR v běžných cenách;
b) vedoucí postavení v průmyslu 16 430,5
milionu EUR v běžných cenách;
c) společenské výzvy 28 560,7 milionu EUR
v běžných cenách.
Maximální celková částka finančního příspěvku
Unie z programu Horizont 2020 na specifické cíle stanovené v čl. 5 odst. 3
a na nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska se
rozdělí takto:
i) šíření excelence
a rozšiřování účasti 782,3 milionu EUR v běžných
cenách,
ii) věda se společností a pro
společnost 443,8 milionu EUR v běžných cenách,
iii) nejaderné přímé akce Společného
výzkumného střediska 1 852,6 milionu EUR v běžných cenách.
Orientační rozdělení mezi priority a
specifické cíle stanovené v čl. 5 odst. 2 a 3 jsou uvedeny v příloze
II.
3.         EIT je financován
prostřednictvím maximálního příspěvku z programu Horizont 2020
ve výši 2 361,4 milionu EUR v běžných cenách, jak je uvedeno v
příloze II.“
2)         Příloha II se nahrazuje
zněním uvedeným v příloze I tohoto nařízení.
Článek 19
Změna nařízení (EU) č. 1316/2013
V článku 5 nařízení (EU) č.
1316/2013 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1.       Finanční krytí pro
provádění Nástroje pro propojení Evropy na období 2014 až 2020 se
stanoví na 29 942 259 000 EUR(*) v běžných
cenách. Tato částka se rozdělí takto:
a) odvětví dopravy:
23 550 582 000 EUR, z nichž
11 305 500 000 EUR bude převedeno z Fondu
soudržnosti a vynaloženo v souladu s tímto nařízením
výhradně v členských státech, jež jsou
způsobilé čerpat finanční prostředky z Fondu
soudržnosti;
b) odvětví telekomunikací:
1 041 602 000 EUR;
c) odvětví energetiky:
5 350 075 000 EUR.
Těmito
částkami není dotčeno uplatňování mechanismu flexibility podle
nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013(*).
(*) Nařízení Rady (EU, Euratom)
č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý
finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst.
L 347, 20.12.2013, s. 884).“
KAPITOLA VII – Přechodná
a závěrečná ustanovení
Článek 20
Přechodné ustanovení
Finanční a investiční operace,
které EIB nebo EIF podepíše v období od 1. ledna 2015 do
dne uzavření dohody o EFSI, může EIB nebo EIF předložit
Komisi ke krytí v rámci záruky EU.
Komise tyto operace posoudí, a pokud
splňují podstatné požadavky stanovené v článku 5 a v
dohodě o EFSI, rozhodne, že se na ně vztahuje krytí zárukou
EU.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne
Za Evropský parlament                                  Za
Radu
předseda                                                        předseda
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle
              1.5.    Odůvodnění návrhu/podnětu
              1.6.    Doba trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém řízení a kontroly
              2.3.    Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ
DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové položky
              3.2.    Odhadovaný dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky
              3.3.2. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název návrhu/podnětu
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském fondu pro strategické
investice a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU)
č. 1316/2013
1.2.        Příslušné oblasti
politik podle členění ABM/ABB[8]

Oblast
politiky: Hospodářské a finanční záležitosti
Aktivita
ABB: Finanční operace a nástroje
Podrobný
popis činnosti ABB viz oddíl 3.2
Oblast
politiky: Mobilita a doprava
Oblast
politiky: Komunikační sítě, obsah a technologie
Oblast
politiky: Energetika
1.3.        Povaha návrhu/podnětu
X Návrh/podnět se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním
projektu / přípravné akci[9]
¨ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
X Návrh/podnět se týká akce
přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem
Podpora prorůstových investic v souladu
s rozpočtovými prioritami Unie, zejména v těchto oblastech:
1)       Strategická infrastruktura (investice do
digitální ekonomiky a do energetiky v souladu s politikami EU)
2)       Dopravní infrastruktura v
průmyslových centrech, vzdělávání, výzkum a inovace
3)       Investice podporující zaměstnanost,
zejména prostřednictvím financování malých a středních
podniků a opatření pro zaměstnanost mladých lidí
1.4.2.     Specifické cíle
a příslušné aktivity ABM/ABB
Specifický cíl č. 1
Zvýšení
objemu financování Evropské investiční banky (EIB) a počtu
investičních činností v prioritních oblastech
Specifický cíl č. 2
Zvýšení
objemu financování Evropského investičního fondu (EIF) pro malé
a střední podniky
Specifický cíl č. 3
Vytvoření
Evropského investičního poradenského centra
Příslušné aktivity ABM/ABB:
ECFIN:
Finanční operace a nástroje
1.4.3.     Očekávané výsledky
a dopady
Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce /
cílové skupiny.
Tato
iniciativa by měla Evropské investiční bance a Evropskému
investičnímu fondu umožnit provádění finančních
a investičních operací v oblastech uvedených v bodě
1.4.1 s větším objemem finančních prostředků
a v případě EIB s rizikovějšími, ale stále
ekonomicky životaschopnými projekty.
Záruka
EU by EIB umožnila dosáhnout multiplikačního účinku, takže by
1 euro záruky EU v rámci této iniciativy mohlo přinést 15 EUR
investovaných do projektů.
Iniciativa
by tak do roku 2020 měla přispět k aktivaci financí na
projekty ve výši nejméně 315 miliard EUR. To by mělo napomoci
zvýšení celkového objemu investic v Unii, a tím i potenciálnímu
a skutečnému růstu a zaměstnanosti.
1.4.4.     Ukazatele výsledků
a dopadů
Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
Cílem
je zvýšit investice do strategických oblastí uvedených v bodě 1.4.1.
V tomto
kontextu se použijí následující ukazatele:
–
počet projektů / malých a středních podniků, které
v rámci této iniciativy obdržely financování od EIB/EIF,
–
dosažený průměrný multiplikační účinek. Očekává se multiplikační
účinek přibližně 15 z hlediska využití záruky EU
v porovnání s celkovými investicemi získanými na projekty
podporované v rámci iniciativy a z hlediska podmínek transakcí,
–
kumulativní objem prostředků získaných na podporované projekty.
Sledování
výsledků bude vycházet ze zpráv EIB a z průzkumu trhu.
1.5.        Odůvodnění
návrhu/podnětu
1.5.1.     Přidaná hodnota ze
zapojení EU
Iniciativa
umožní úspory z rozsahu při využívání inovativních finančních
nástrojů, jelikož budou působit jako katalyzátor soukromých investic
v celé Unii a pro tento účel nejlépe využijí odborných
zkušeností a znalostí evropských institucí. Díky absenci geografických
omezení v rámci Unie bude ve vztahu k souhrnu podporovaných
projektů dosaženo větší atraktivity a nižšího rizika, než by
bylo možné v jednotlivých členských státech.
1.5.2.     Závěry vyvozené
z podobných zkušeností v minulosti
Komise
získala cenné zkušenosti s inovativními finančními nástroji, zejména pokud
jde o pilotní fázi iniciativy projektových dluhopisů a využívání stávajících
finančních nástrojů EU/EIB, jako jsou nástroje vytvořené
v rámci programu COSME, Horizont 2020 nebo iniciativy projektových
dluhopisů.
1.5.3.     Soulad a možná synergie
s dalšími vhodnými nástroji
Iniciativa
je plně v souladu se stávajícími programy v okruhu 1a, zejména s
Nástrojem pro propojení Evropy, programem Horizont 2020 a programem COSME.

Synergií
bude dosaženo využitím existujících odborných znalosti Komise při
řízení finančních zdrojů a zkušeností získaných
v rámci stávajících finančních nástrojů EU/EIB.
1.6.        Doba trvání akce a
finanční dopad
¨ Časově omezený návrh/podnět
–
¨ Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
–
¨ Finanční dopad od RRRR do RRRR
X Časově neomezený
návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
RRRR,
–
poté plné fungování.
1.7.        Předpokládaný
způsob řízení[10]
X Přímé řízení Komisí
–
X prostřednictvím jejích útvarů,
včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;
–
¨ prostřednictvím výkonných agentur;
¨ Sdílené řízení s členskými státy
¨ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly
souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
–
¨ třetí země nebo subjekty určené těmito
zeměmi;
–
¨ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);
–
¨ EIB a Evropský investiční fond;
–
¨ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního
nařízení;
–
¨ veřejnoprávní subjekty;
–
¨ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby
v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
–
¨ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené
uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující
dostatečné finanční záruky;
–
¨ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v
rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V
Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
–       Pokud vyberete více způsobů
řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky
Záruční
fond bude řízen přímo Komisí.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla pro sledování a
podávání zpráv
Upřesněte
četnost a podmínky.
Podle
článku 10 návrhu bude EIB, popřípadě ve spolupráci
s EIF, jednou za půl roku předkládat Komisi zprávu o
finančních a investičních operacích EIB. Kromě toho EIB,
popřípadě ve spolupráci s EIF, podává Evropskému parlamentu
a Radě jednou ročně zprávu o finančních a investičních
operacích EIB. Do 30. června následujícího rozpočtového roku musí
Komise zaslat Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru
výroční zprávu o stavu záručního fondu a jeho správě v
předcházejícím roce.
Podle
článku 12 návrhu EIB vyhodnotí fungování Evropského fondu pro
strategické investice (EFSI) a své hodnocení poskytne Evropskému
parlamentu, Radě a Komisi. Komise navíc vyhodnotí využívání záruky EU
a fungování záručního fondu a své hodnocení poskytne Evropskému
parlamentu a Radě. Komplexní zpráva o fungování EFSI je
požadována do 30. června 2018 a poté každé tři roky,
stejně jako komplexní zpráva o využívání záruky EU a fungování
záručního fondu.
2.1.1.     Systém řízení a kontroly
Podle
článku 14 návrhu záruku EU a v jejím rámci poskytnuté a zpětně
získané platby k tíži nebo ve prospěch souhrnného rozpočtu Unie
kontroluje Účetní dvůr.
EIB
řídí své finanční a investiční operace v souladu
s vlastními pravidly a postupy, včetně příslušných
opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Jak
předpokládá statut EIB, odpovědnost za ověření, zda byla
činnost EIB prováděna a její účetnictví vedeno řádným
způsobem, nese Výbor pro audit EIB, který je podporován externími
auditory. Účetnictví EIB každoročně schvaluje její Rada
guvernérů.
Kromě
toho správní rada EIB, ve které je Komise zastoupena jedním řádným
a jedním zastupujícím členem, schvaluje všechny finanční
a investiční operace EIB a dohlíží na to, aby EIB byla
řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi
vydanými Radou guvernérů.
Stávající
třístranná dohoda mezi Komisí, Účetním dvorem a EIB
z října 2003 stanoví podrobná pravidla, podle nichž Účetní
dvůr provádí své audity finančních operací EIB, na něž se
vztahuje záruka EU.
2.1.2.     Zjištěná rizika
S
finančními a investičními operacemi EIB, na něž se vztahuje
záruka Unie, je spojeno nezanedbatelné finanční riziko.
Pravděpodobnost čerpání záruky je reálná. Podle odhadů však
záruční fond poskytuje požadovanou ochranu pro rozpočet Unie. U
projektů samotných může docházet ke zpoždění v provádění
a k překročení nákladů.
I podle
konzervativních předpokladů by nákladová efektivita iniciativy mohla
utrpět nedostatečným zájmem o dané nástroje na trhu
a měnícími se tržními podmínkami v průběhu času,
čímž by se předpokládaný multiplikační účinek snížil.
Podle
čl. 8 odst. 4 návrhu mají být prostředky záručního
fondu investovány. Tyto investice ponesou investiční riziko (např.
tržní a úvěrové riziko) a určité provozní riziko.
2.1.3.     Informace o zavedeném
systému vnitřní kontroly
EFSI
bude řídit řídící výbor určující strategickou orientaci,
strategické přidělování aktiv a provozní politiky
a postupy, včetně investiční politiky projektů, které
může EFSI podpořit, a rizikový profil EFSI.
O
využití podpory EFSI pro infrastrukturní projekty a větší projekty
týkající se podniků se střední kapitalizací má rozhodovat
investiční výbor. Investiční výbor by měl být složen z
nezávislých odborníků se znalostmi a zkušenostmi v oblasti
investičních projektů, přičemž bude odpovědný
řídícímu výboru, který dohlíží na plnění cílů EFSI.
EFSI
má také výkonného ředitele, který odpovídá za jeho každodenní řízení
a za přípravu zasedání investičního výboru Výkonný ředitel
je odpovědný přímo řídícímu výboru a předkládá mu každé
čtvrtletí zprávu o činnosti EFSI. Výkonného ředitele jmenuje
řídící výbor na základě společného návrhu Komise a EIB
na obnovitelné funkční období tří let.
Aktiva
záručního fondu bude spravovat Komise v souladu s nařízením a se
svými platnými vnitřními pravidly a postupy.
2.2.        Opatření k zamezení
podvodů a nesrovnalostí
Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Článek 15
návrhu upřesňuje pravomoci Evropského úřadu pro boj proti
podvodům (OLAF) pro provádění vyšetřování operací podporovaných
v rámci této iniciativy. V souladu s rozhodnutím Rady guvernérů EIB
ze dne 27. července 2004 o spolupráci EIB s úřadem OLAF stanovila EIB
konkrétní pravidla pro spolupráci s úřadem OLAF v souvislosti s možnými
případy podvodu, korupce nebo jakéhokoli jiného protiprávního jednání,
které by mohlo poškodit finanční zájmy Společenství.
Kromě
toho jsou použitelná pravidla a postupy EIB. Patří mezi ně
zejména postupy EIB pro interní vyšetřování, které v březnu 2013
schválil řídící výbor EIB. EIB dále v září 2013 přijala svou
„Politiku pro předcházení nedovoleným postupům v činnostech
Evropské investiční banky a odrazování od nich“ (politika boje proti
podvodům EIB).
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ
DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.        Okruhy víceletého
finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
·      V případě stávajících rozpočtových položek viz
oddíl 3.2
·      Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
   || RP/NRP[11] || zemí ESVO[12]   || kandidátských zemí[13]   || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 1a || 01.0404 – Záruka pro EFSI || RP || NE || NE || NE || NE
 1a || 01.0405 – Financování záručního fondu EFSI || RP || NE || NE || NE || NE
 1a || 01.0406 – Evropské investiční poradenské centrum || RP || NE || NE || NE || NE
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje
V milionech EUR (zaokrouhleno na tři
desetinná místa)
 Zdroje financování pro Evropský fond pro strategické investice || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkem
 NÁSTROJ PRO PROPOJENÍ EVROPY, z toho || 790 || 770 || 770 || 970 ||   ||   || 3300
 06.020101 – Odstranění úzkých míst, zlepšení interoperability železnic, doplnění chybějících spojení, a zlepšování přeshraničních úseků 06.020102 – Zajištění udržitelných a efektivních dopravních systémů 06.020103 – Optimalizace začleňování a propojování jednotlivých oborů dopravy a zlepšování interoperability || 560,3 34,9   104,8 || 520,3 32,4   97,3 || 480,3 29,9   89,8 || 600,3 37,4   112,3 ||   ||   || 2161,2 134,6   404,2
 09.0303 – Podpora interoperability, udržitelného zavádění, provozu a modernizace transevropských infrastruktur digitálních služeb, jakož i koordinace na evropské úrovni ||   ||   || 50 || 50 ||   ||   || 100
 32.020101 – Pokračující integrace vnitřního trhu s energií a přeshraniční interoperabilita elektroenergetických a plynárenských sítí 32.020102 – Zvýšení bezpečnosti dodávek energie v rámci Unie 32.020103 – Přispění k udržitelnému rozvoji a ochraně životního prostředí     || 30 30 30 || 40 40 40 || 40 40 40 || 56,7 56,6 56,7 ||   ||   || 166,7 166,6 166,7
 HORIZONT 2020, z toho || 70 || 860 || 871 || 479 || 150 || 270 || 2700
 02.040201 – Vedoucí postavení v kosmu 02.040203 – Zvyšování inovací v malých a středních podnicích (MSP) 02.040301 – Dosažení ekonomiky, která účinně využívá zdroje a je odolná vůči změně klimatu, a udržitelných dodávek surovin 02.040302 – Podpora zabezpečené evropské společnosti || 11 1,8 3,7 7,5 || 29,9 2,1 7,0 25 || 27,9 6,1 7 25 || 11,6 6,5 17,5 10,4 ||   ||   || 80,4 16,5 35,2 67,9
 05.090301 – Zajištění dostatečných dodávek bezpečných a vysoce kvalitních potravin a jiných biologických produktů ||   || 30 || 37 || 33 ||   ||   || 100
 06.030301 – Dosažení evropského dopravního systému, který účinně využívá zdroje, je šetrný k životnímu prostředí, bezpečný a bezproblémový ||   || 37 || 37 || 26 ||   ||   || 100
 08.020101 – Posílení hraničního výzkumu v Evropské radě pro výzkum 08.020103 – Posílení evropských výzkumných infrastruktur, včetně elektronických infrastruktur 08.020201 – Vedoucí postavení v nanotechnologiích, vyspělých materiálech, laserových technologiích, biotechnologiích a vyspělé výrobě a zpracování 08.020203 – Zvyšování inovací v malých a středních podnicích (MSP) 08.020301 – Zlepšování celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek 08.020302 – Zajištění dostatečných dodávek bezpečných, zdravých a vysoce kvalitních potravin a jiných biologických výrobků 08.020303 – Přechod na spolehlivou, udržitelnou a konkurenceschopnou energetickou soustavu 08.020304 – Dosažení evropského systému dopravy, který účinně využívá zdroje a je šetrný k životnímu prostředí, bezpečný a bezproblémový 08.020305 – Dosažení ekonomiky, která účinně využívá zdroje a je odolná vůči změně klimatu, a udržitelných dodávek surovin 08.020306 – Podpora inovativní a přemýšlivé evropské společnosti podporující začlenění 08.0204 – Šíření excelence a rozšiřování účasti 08.0206 – Věda se společností a pro společnost || || 91,3 17,7 38,3 3,4 51,3 8,5 30,9 12,5 28,1 10,7 9,3 5,1 || 91,0 17,6 38,5 3,4 43,3 10,7 31,2 17,6 27,9 10,6 10,1 5,1 || 14,2 3,9 10,0 0,8 11,9 3,3 6,5 4,2 5,8 2,3 2,0 1,1 || 0,5 8,8 32,6 1,7 26,8 12,6 14,7 26,9 13,0 5,3 4,6 2,6 || 24,2 15,4 49,6 3,0 47,6 18,2 25,9 41,4 22,8 9,3 8,1 4,5 || 221,2 63,3 169,1 12,3 180,9 53,2 109,1 102,4 97,7 38,3 34,2 18,4
 09.040101 – Posílení výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících technologií 09.040102 – Posílení evropských výzkumných infrastruktur, včetně elektronických infrastruktur 09.040201 – Vedoucí postavení v informačních a komunikačních technologiích 09.040301 – Zlepšování celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek 09.040302 – Podpora inovativních a přemýšlivých evropských společností podporujících začlenění 09.040303 – Podpora zabezpečené evropské společnosti ||   || 35 15,9 120,3 19,2 6,1 7,4 || 45,4 15,3 114,8 15,5 5,8 7,1 || 37,4 10,4 71,7 13,6 3,9 4,9 ||   ||   || 117,9 41,6 306,8 48,3 15,9 19,5
 10.0201 Horizont 2020 – Vědecká a technická podpora tvorbě politik Unie iniciovaná zákazníky || 11 || 12 || 13 || 14 ||   ||   || 50
 15.030101 – Akce Marie Curie-Skłodowska – Vytváření, rozvoj a předávání nových dovedností, poznatků a inovací 15.0305 – Evropský inovační a technologický institut – začlenění znalostního trojúhelníku vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací || 25 || 30 136 || 60 107 || 70 22 || -30 30 || -30 30 || 100 350
 32.040301 – Přechod na spolehlivou, udržitelnou a konkurenceschopnou energetickou soustavu || 10 || 40 || 40 || 60 ||   ||   || 150
 PŘEPROGRAMOVÁNÍ PROGRAMU ITER BĚHEM OBDOBÍ 2015–2020 08.040102 – Výstavba, provoz a využívání zařízení ITER – Společný evropský podnik pro ITER – Fusion for Energy (F4E) || 490 ||   ||   || -70 || -150 || -270 || –
 Nepřidělené rozpětí (včetně celkového rozpětí pro závazky) ||   || 400 || 1000 || 600 ||   ||   || 2000
 Celkové zdroje pro financování záručního fondu EFSI || 1350 || 2030 || 2641 || 1979 ||   ||   || 8000
 Financování Evropského investičního poradenského centra – 08.040102 – Výstavba, provoz a využívání zařízení ITER – Společný evropský podnik pro ITER – Fusion for Energy (F4E) || 10 ||   ||   || -10 ||   ||   || –
 Financování Evropského investičního poradenského centra – nepřidělené rozpětí ||   || 20 || 20 || 30 || 20 || 20 || 110
 PŘÍSPĚVEK PRO EFSI CELKEM || 1360 || 2050 || 2661 || 1 999 || 20 || 20 || 8110
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři
desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || 1A || Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost
 GŘ: ECFIN ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 01.0405 || Závazky || (1) || 1350 || 2030 || 2641 || 1979 || 0 || 0 || 8000
 Platby || (2) || 0 || 500 || 1000 || 2000 || 2250 || 2250 || 8000
 01.0406 || Závazky || (1a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Platby || (2a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[14]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové položky ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky pro GŘ ECFIN || Závazky || =1+1a +3 || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110
 Platby || =2+2a +3 || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110
 Platby || (5) || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1a víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110*
 Platby || =5+ 6 || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110*
* Pozn.: Mohou být požadovány
dodatečné prostředky, jak je uvedeno v příloze tohoto
finančního výkazu.
Má-li
návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři
desetinná místa)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 GŘ: ECFIN ||
  Lidské zdroje || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
  Ostatní správní výdaje || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 GŘ ECFIN CELKEM ||   || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
V milionech EUR (zaokrouhleno na tři
desetinná místa)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 1360,624 || 2051,253 || 2662,287 || 2000,539 || 21,324 || 21,476 || 8117,503
 Platby || 10,624 || 521,253 || 1021,287 || 2021,539 || 2271,324 || 2271,476 || 8117,503
3.2.2.     Odhadovaný dopad na
operační prostředky
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků.
–
X Návrh/podnět vyžaduje využití
operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM ||
 ||
 Druh[15]   || Průměrné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet || Náklady celkem ||
 Specifické cíle č. 1: Zvýšení objemu financování EIB a počtu investičních činností v prioritních oblastech a 2: Zvýšení objemu financování EIF pro malé a střední podniky ||
   ||   ||   ||   || 1350 ||   || 2030 ||   || 2641 ||   || 1979 ||   ||   ||   ||   ||   || 8000 ||
 č. 3: Vytvoření Evropského investičního poradenského centra ||
   ||   ||   ||   || 10 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 110 ||
 NÁKLADY CELKEM ||   || 1360 ||   || 2050 ||   || 2661 ||   || 1999 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 8110 ||
3.2.3.     Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní
povahy.
–
X  Návrh/podnět vyžaduje využití
prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
V milionech EUR
(zaokrouhleno na tři desetinná místa)
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
 Ostatní správní výdaje || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Mimo OKRUH 5[16] víceletého finančního rámce   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet Mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
Potřebné
prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní
povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
3.2.3.2.  Odhadované potřeby
v oblasti lidských zdrojů
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
–
X  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
zdrojů, jak je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v přepočtu
na plné pracovní úvazky
 ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 ||  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||   ||   ||
 || XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
 || XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[17]   ||
 || XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [18]   || – v ústředí   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Jiné rozpočtové položky (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || CELKEM || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || ·           Správa aktiv: řízení portfolia, kvantitativní analýza, rovněž podpora analytických prací v souvislosti s rizikem; ·           Podpůrné funkce týkající se přímého řízení, zejména řízení rizika a platební funkce middle office; ·           Řízení, podávání zpráv a následná opatření týkající se záruk (seznam projektů);  ·           Finanční výkaznictví, účetnictví a podávání zpráv
 Externí zaměstnanci ||
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
–
X  Návrh/podnět je v souladu se stávajícím
víceletým finančním rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové položky a odpovídající částky.
[...]
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce.
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
[...]
3.2.5.     Příspěvky
třetích stran
–
X Návrh/podnět nepočítá se
spolufinancováním od třetích stran.
–
¨  Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle
následujícího odhadu:
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná
místa)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Odhadovaný dopad na
příjmy
–
X  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad
na příjmy.
–
¨  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨         dopad na vlastní zdroje
–
¨         dopad na různé příjmy
V milionech
EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka: || Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[19]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové položky.
[...]
Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy.
[...]
Příloha
legislativního
finančního výkazu
k
Návrhu
NAŘÍZENÍ
EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
o
Evropském fondu pro strategické investice
V souladu s čl. 8 odst. 2
návrhu se příjmy z prostředků záručního fondu
a Evropského fondu pro strategické investice přidělí
záručnímu fondu.
Následující platební závazky se hradí z
uvedených příjmů. Pokud však tyto zdroje k uhrazení uvedených
závazků nepostačují, uhradí se z rozpočtu Unie. Mohou se
proto zvýšit prostředky na platby a prostředky
na závazky uvedené v tomto finančním výkazu.
V milionech
EUR
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkem
 Zvýšená pomoc ze strany Evropského investičního fondu (EIF)
   || 11,5 || 3,6 || 5,7 || 6,8 || 9,0 || 11,7 || 48,3*
* Pozn.: Správní
poplatky, jež má EIF uhradit EIB jednající v rámci záruky EU. Po roce 2020
se očekávají další výdaje ve výši přibližně 57 milionů
EUR. Číselné údaje vycházejí z předpokladů ohledně
produktového mixu EIF a předpokladů platných v době
vypracování tohoto dokumentu, mohou se však později výrazně
změnit.
[1]               Sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropské
centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru
regionů a Evropské investiční bance s názvem „Investiční plán
pro Evropu“. COM(2014) 903 final.
[2]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový
program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí
č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 104).
[3]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro
propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují
nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Úř. věst.
L 348, 20.12.2013, s. 129).
[4]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom)
č. 996/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví
finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a zrušuje nařízení
Rady (ES, Euratom č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298,
26.10.2012, s. 1).
[5]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom)
č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném
Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a
nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248,
18.9.2013, s. 1).
[6]               Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne
11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných
Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských
společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř.
věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).
[7]               Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne
18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských
společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).
[8]               ABM: řízení podle činností (activity-based
management); ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based
budgeting).
[9]               Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b)
finančního nařízení.
[10]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[11]             RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
prostředky.
[12]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[13]             Kandidátské země a případně potenciální
kandidátské země západního Balkánu.
[14]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[15]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných studentských výměn, počet
vybudovaných kilometrů silnic atd.).
[16]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[17]             SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec
agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
[18]             Dílčí strop na externí zaměstnance financované z
operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
[19]             Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z
cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po
odečtení 25% nákladů na výběr.
Příloha
I
Příloha
II
Rozdělení
rozpočtu
Orientační
rozdělení v rámci programu Horizont 2020 je následující:
   || V milionech EUR v běžných cenách
 I Vynikající věda, z toho: || 23 897,0
    1. Evropská rada pro výzkum (ERV) || 12 873,6
    2. Budoucí a vznikající technologie (FET) || 2 578,1
    3. Akce Marie Curie-Skłodowska || 6 062,3
    4. Výzkumné infrastruktury || 2 383,1
 II Vedoucí postavení v průmyslu, z toho: || 16 430,5
    1. Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích (*), (****) || 13 000,7
    2. Přístup k rizikovému financování (**) || 2 842,3
    3. Inovace v malých a středních podnicích (***) || 587,4
 III Společenské výzvy, z toho (****) || 28 560,7
    1. Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky || 7 242,6
    2. Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství a lesní hospodářství, mořský a námořní výzkum a výzkum vnitrozemských vod a biohospodářství || 3 698,2
    3. Bezpečná, čistá a účinná energie || 5 672,1
    4. Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava || 6 137,0
    5. Opatření v oblasti klimatu, životní prostředí, účinné využívání zdrojů a suroviny || 2 948,3
    6. Evropa v měnícím se světě – inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění || 1 255,2
    7. Zabezpečené společnosti – ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů || 1 607,3
 IV Šíření excelence a rozšiřování účasti || 782,3
 V Věda se společností a pro společnost || 443,8
 VI Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC) || 1 852,6
 VII Evropský inovační a technologický institut (EIT) || 2 361,4
 CELKEM || 74 328,3
(*) Včetně
7 404 milionů EUR na informační a komunikační technologie, z
toho 1 539 milionů EUR na fotoniku a mikro- a nanoelektroniku, 3 716
milionů EUR na nanotechnologie, vyspělé materiály a vyspělou
výrobu a zpracování, 498 milionů EUR na biotechnologii a 1 399
milionů EUR na výzkum vesmíru. V důsledku toho je na podporu
klíčových základních technologií k dispozici 5 753 milionů EUR.
(**)
Přibližně 959 milionů EUR z této částky půjde
zřejmě na provádění projektů Evropského strategického plánu
pro energetické technologie (plán SET). Zhruba třetina této částky
může být použita pro malé a střední podniky.
(***) V rámci
cíle, jímž je přidělit malým a středním podnikům
minimálně 20 % celkových spojených rozpočtových prostředků
na specifický cíl „vedoucí postavení v základních a průmyslových
technologiích“ a prioritu „společenské výzvy“, bude minimálně 5 % z
těchto spojených rozpočtových prostředků nejprve
přiděleno na nástroj pro malé a střední podniky. Minimálně
7 % celkových rozpočtových prostředků na specifický cíl „vedoucí
postavení v základních a průmyslových technologiích“ a prioritu
„společenské výzvy“ bude přiděleno na specializovaný nástroj pro
malé a střední podniky zprůměrovaně po dobu trvání programu
Horizont 2020.
(****) Akce v
rámci pilotního projektu „Rychlé cesty k inovacím“ budou financovány ze
specifického cíle „vedoucí postavení v základních a průmyslových
technologiích“ a z příslušných specifických cílů priority
„společenské výzvy“. Bude zahájeno dostatečné množství projektů,
aby bylo možné plné vyhodnocení tohoto pilotního projektu. “