				|

		52011PC0868

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie /* KOM/2011/0868 v konečném znění - 2011/0423 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
·      Odůvodnění a cíle návrhu
Tento návrh se týká použití nařízení Rady
(ES) č. 1225/2009 o ochraně před dumpingovým dovozem
ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen
„základní nařízení“), v řízení ohledně dovozu
polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie.
·      Obecné souvislosti
Tento návrh se předkládá v souvislosti
s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření,
které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními
požadavky stanovenými v základním nařízení.
V současné době je platným
opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES)
č. 1292/2007 (Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 1.) na dovoz
polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie, které bylo
naposledy pozměněno prováděcím nařízením Rady (EU)
č. 469/2011 (Úř. věst. L 129, 17.5.2011, s. 1.).
·      Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
Nevztahuje se na tento návrh.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
·      Konzultace se zúčastněnými stranami
Zúčastněné strany dotčené tímto
řízením měly možnost v průběhu šetření
v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy.
·      Sběr a využití výsledků odborných konzultací
Nebylo třeba využít externích odborných
konzultací.
·      Posouzení dopadů
Tento návrh je výsledkem provádění základního
nařízení.
Základní nařízení nestanoví obecné posouzení
dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
·      Shrnutí navrhovaných opatření
Dne 29. října 2010 zahájila Komise
šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu
antidumpingových opatření použitelných na dovoz polyethylentereftalátového
(PET) filmu pocházejícího z Indie omezené pouze na posouzení dumpingu ve vztahu
ke společnosti Ester Industries Ltd. (dále jen „žadatel“). Přezkum
byl zahájen, protože žadatel, vyvážející výrobce v Indii, poskytl
dostatečné důkazy prima facie, že okolnosti týkající se
dumpingu, na jehož základě byla opatření zavedena, se změnily a
že tyto změny jsou trvalé povahy.
Ze srovnání mezi žadatelovou běžnou hodnotou
a jeho vývozní cenou do EU vyplynulo dumpingové rozpětí ve výši 8,3 %
v období přezkumného šetření, což je podstatně méně než
antidumpingové clo platné v současnosti pro uvedenou společnost.
Z šetření rovněž vyplynulo, že
změněné okolnosti, jež vedly k zahájení přezkumu, lze
důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
Proto se navrhuje, aby Rada přijala
připojený návrh nařízení, kterým se změní celní sazba pro Ester
Industries Ltd. na 8,3 %, což by mělo být vyhlášeno v Úředním
věstníku Evropské unie do 28. ledna 2012.
·      Právní základ
Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne
30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které
nejsou členy Evropského společenství, a zejména čl. 11
odst. 3 uvedeného nařízení.
·      Zásada subsidiarity
Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada
subsidiarity se proto neuplatní.
·      Zásada proporcionality
Návrh je v souladu se zásadou proporcionality
z následujícího důvodu:
Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném
základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na
vnitrostátní úrovni. Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby
finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských
států, regionálních a místních orgánů, hospodářských
subjektů a občanů byla co nejmenší
a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět.
·      Volba nástrojů
Navrhovaný nástroj: nařízení Rady.
Jiné prostředky by nebyly
přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní
možnosti.
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet
Unie.
2011/0423 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY
o změně nařízení (ES) č.
1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz
polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně
před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského
společenství[2]
(dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9
odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného
nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou
komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1.
Předchozí šetření a stávající
antidumpingová opatření
(1)
V srpnu 2001 Rada nařízením (ES)
č. 1676/2001[3]
uložila konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového
(PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla
podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do
62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících
výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních
společností.
(2)
V srpnu 2001 Komise rozhodnutím 2001/645/ES[4]
přijala cenové závazky, které nabídlo pět indických výrobců.
Přijetí závazků bylo následně odvoláno[5] v
březnu 2006.
(3)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES)
č. 366/2006[6]
změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001.
S přihlédnutím ke zjištěním z přezkumu konečných
vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti uvedeným v nařízení (ES)
č. 367/2006[7]
bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(4)
V září 2006 Rada na základě žádosti
nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006[8],
změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o jednoho
vývozce z Indie. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence
dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním
šetření vedoucím k přijetí výše zmíněného nařízení
(ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení
dumpingové rozpětí 15,5 % pro spolupracující společnosti
nezahrnuté do vzorku a sazbu antidumpingového cla 3,5 % pro dotčenou
společnost. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální
vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní
společnosti.
(5)
V listopadu 2007 Rada na základě
přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2
základního nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007[9]
konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího
z Indie. Tímtéž nařízením byl zastaven částečný prozatímní
přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
který byl omezen na šetření dumpingu, pokud jde o jednoho indického
vyvážejícího výrobce.
(6)
Nařízení (ES) č. 1292/2007
rovněž zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael,
přičemž některé společnosti byly z těchto
opatření vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007
byla v tomto ohledu provedena nařízením (EU) č. 806/2010[10].
(7)
V lednu 2009 Rada na základě
částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování
pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila
z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009[11]
konečná antidumpingová cla uložená těmto společnostem
nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečná vyrovnávací cla
uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(8)
V květnu 2011 Rada nařízením (EU) č.
469/2011[12]
změnila nařízení (ES) č. 1292/2007, a tím upravila sazby
antidumpingové clo sazby vzhledem k pozbytí platnosti vyrovnávacího cla
uloženého nařízením (ES) č. 367/2006 dne 9. března 2011[13].
(9)
Žadatel o tento prozatímní přezkum –
společnost Ester Industries Limited – v současnosti podléhá
konečnému antidumpingovému clu ve výši 29,3 %.
2.
Žádost o částečný prozatímní
přezkum
(10)
V červenci 2010 Komise obdržela žádost
o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11
odst. 3 základního nařízení. Žádost, omezená na zkoumání dumpingu,
byla podána společností Ester Industries Limited, vyvážejícím výrobcem z
Indie (dále jen „Ester“ nebo „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že
okolnosti, na jejichž základě byla opatření uložena, se změnily
a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl důkazy prima
facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu
působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň
opatření.
3.
Zahájení přezkumu
(11)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla,
že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení
částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním
oznámení dne 29. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie[14]
(„oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3
základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na
přezkoumání dumpingu vzhledem k žadateli.
(12)
V oznámení o zahájení přezkumu bylo uvedeno,
že má částečný prozatímní přezkum také posoudit, zda je
třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní
sazbu platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců
v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni
v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj.
antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“
v Indii.
4.
Šetření
(13)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1.
října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného
šetření“).
(14)
Komise o zahájení šetření v rámci
částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala
žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii.
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci
vyjádřit a být vyslechnuty.
(15)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření
zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto
účelu obdržela odpověď.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré
informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách
žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ
VÝROBEK
1.
Dotčený výrobek
(17)
Výrobkem, jehož se tento přezkum týká, je
výrobek vymezený v nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se
ukládají platná opatření, v platném znění, tedy
polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti
kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2.
Obdobný výrobek
(18)
Jako v předchozích šetřeních se i
během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii
a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu
v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci
v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné
základní využití.
(19)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu
čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C.
DUMPING
a) Běžná hodnota
(20)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení
Komise nejdříve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku
uskutečněný žadatelem nezávislým odběratelům
reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň
5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.
(21)
Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku
prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné
nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(22)
Potom bylo zjišťováno, zda prodej žadatele na
domácím trhu byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej
každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu
prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů
výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále
zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním
styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(23)
Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých
druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za
to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze
stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým
odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého
druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném
množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena
na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený
průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během
období přezkumného šetření.
(24)
Nicméně u zbývajících druhů výrobku,
jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil
v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena
početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů
vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby
upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní
náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných
údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku
obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem
šetření, podle první věty čl. 2 odst. 6 základního
nařízení.
b) Vývozní cena
(25)
V předchozím prozatímním přezkumu, který
vedl k přijetí nařízení (ES) č. 366/2006, bylo zjištěno, že
cenové závazky ovlivnily vývozní ceny v minulosti, v důsledku čehož
nebyly tyto ceny spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců
při vývozu. V uvedeném prozatímním přezkumu, vzhledem k tomu, že
společnost Ester dotčený výrobek prodávala na světovém trhu ve
značném množství, bylo rozhodnuto stanovit vývozní cenu na základě
skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit všem
třetím zemím.
(26)
Je třeba připomenout, že přijetí
cenových závazků bylo odvoláno v březnu 2006, tj. více než tři
roky před současným obdobím přezkumného šetření. Proto
nebyly v současném období přezkumného šetření vývozní ceny
společnosti Ester do Unie ovlivněny žádnými cenovými závazky. Lze
tedy vyvodit závěr, že uvedené ceny mohou být považovány za spolehlivé pro
stanovení budoucího chování vývozců při vývozu.
(27)
Jelikož byl vývoz žadatele do Unie
uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní
cena stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen,
které je třeba platit, za dotčený výrobek v souladu s čl. 2
odst. 8 základního nařízení.
c) Srovnání
(28)
Srovnání vážené průměrné běžné
hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě
ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání
běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10
základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů,
které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly v
odůvodněných případech provedeny náležité úpravy, které se
týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních
nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, provizí,
finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel platí.
(29)
Žadatel uvedl, že v porovnání s předchozím
šetřením v rámci prozatímního přezkumu nabízí odběratelům
širší škálu chemických povrchových úprav a že toto hledisko by mělo být
vzato v úvahu při zařazování dotčeného výrobku podle
různých typů výrobků. Společnost nicméně neprokázala,
že různé typy chemických povrchových úprav ovlivnily srovnatelnost cen, a
zejména, že odběratelé platí trvale různé ceny na domácím trhu a na
vývozním trhu EU, v závislosti na typu chemické povrchové úpravy. Proto by
zařazení výrobku použité v předchozích šetřeních mělo být
zachováno a uvedený požadavek musí být zamítnut.
(30)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na
základě subvencí získaných při vývozu v rámci režimu Duty Entitlement
Passbook Scheme (DEPB) po uskutečnění vývozu. V této souvislosti bylo
shledáno, že v rámci tohoto režimu se částky připsané za vývoz
dotyčného výrobku dají použít na kompenzaci cla splatného za dovoz
jakéhokoli zboží nebo se dají volně prodat jiným společnostem. Navíc
neexistují žádná omezení, že by se dovážené zboží mělo používat pouze k
výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Společnost Ester
neprokázala, že subvence v rámci režimu DEPB ovlivnila srovnatelnost cen, a
zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimu DEPB platili
odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Tento požadavek bylo proto
zamítnut.
(31)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na
základě subvencí získaných v rámci režimu Export Promotion Capital Goods
Scheme (EPCG) a v rámci režimu „Export Credit“. V tomto ohledu je třeba
poznamenat, že podobně jako u ostatních výše uvedených režimů
neexistuje omezení, že dovážené zboží v rámci režimu EPCG by mělo být
používáno pouze při výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Za
druhé, žadatel nepředložil žádné důkazy o zřejmé souvislosti
mezi tvorbou cen u vyváženého zboží a subvencemi obdrženými v rámci režimů
EPCG a „Export Credit“. Žadatel dále neprokázal, že subvence v rámci
těchto dvou režimů ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že v
důsledku subvencí v rámci režimů EPCG a „Export Credit“ platili
odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Proto musí být uvedený
požadavek zamítnut.
d) Dumpingové
rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního
nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné
hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny
odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. V návaznosti na
připomínky ke zveřejnění informací uvedené v 44. a 45. bodě
odůvodnění dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny
CIF na hranice Unie před proclením, činí 8,3 %.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH
OKOLNOSTÍ
(33)
Podle čl. 11 odst. 3 základního
nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti
přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(34)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že Ester
skutečně přijal řadu opatření pro snížení nákladů
a zlepšení účinnosti. Společnost se zejména zmodernizovala a
vybudovala novou výrobní linku. Dále se v důsledku výrazného zvýšení
výroby podstatně snížily režijní náklady. Společnost rovněž
začala získávat suroviny efektivněji (z bližšího místa) a tím se jí
podařilo značně snížit náklady za přepravu. Toto snížení
nákladů má přímý vliv na dumpingové rozpětí. Tato změna
okolností může být proto považována za změnu trvalé povahy.
(35)
Pokud jde o vývozní cenu, šetření prokázalo
určitou dlouhodobou stabilitu cenové politiky společnosti Ester od
roku 2006 (rok, kdy byl cenový závazek zrušen) do roku 2010 (téměř
konec období přezkumného šetření). Vzhledem k uvedené změně
metodiky pro stanovení vývozní ceny společnosti Ester do Unie, která je
popsána v 24. a 25. bodě odůvodnění, a výše uvedené
stabilitě cen, je nově vypočtené dumpingové rozpětí
pravděpodobně trvalé povahy.
(36)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž
byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v
dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na
zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn
závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování
současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(37)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že
průměrné dumpingové rozpětí vzorku by mělo být
přepočteno v případě, že současný prozatímní
přezkum bude mít za následek nižší dumpingové rozpětí pro Ester (což
byla jedna ze společností ve vzorku), než jaké bylo stanoveno dříve.
Je třeba připomenout, že rozsah stávajícího částečného
prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení
je výslovně omezen na přezkum dumpingového rozpětí žadatele,
jednotlivého vývozce, konkrétně společnosti Ester. Proto bylo
šetření omezeno na zvláštní okolnosti žadatele, s přihlédnutím ke
všem podstatným a náležitě doloženým důkazům[15].
Závěry stanovené na tomto základě nejsou relevantní pro ostatní
společnosti ve vzorku nebo jakéhokoli jiného vyvážejícího výrobce v
dotčené zemi.
(38)
Má se za to, že stanovení průměrného
dumpingového rozpětí nového vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního
nařízení za těchto okolností není ani právně možné, ani
ekonomicky vhodné z následujících důvodů. Je třeba připomenout,
že výpočet průměrného dumpingového rozpětí vzorku se
použije pouze tehdy, jestliže se v souvislosti s daným šetřením má za
to, že počet vývozců je tak velký, že jednotlivé šetření všech
spolupracujících vývozců by pro instituce představovalo
neúměrnou zátěž a ohrozilo by dokončení šetření v povinné
lhůtě stanovené v základním nařízení. Dále se předpokládá,
že výpočet váženého průměrného rozpětí na základě
dumpingového rozpětí vývozců zařazených do vzorku je
reprezentativní pro dumpingové rozpětí spolupracujících vývozců
nezařazených do vzorku. Tak tomu může být pouze v případě,
jestliže se takový výpočet provádí na základě dumpingových
rozpětí, které se vztahují ke stejnému časovému období. V
případě částečného prozatímního přezkumu omezeného
původně na jednu společnost ve vzorku, jako je stávající
šetření, však žádná z výše uvedených okolností nenastala. V důsledku
toho byl učiněn závěr, že faktické okolnosti současného
částečného prozatímního přezkumu jsou takové, že se ustanovení
čl. 9 odst. 6 jednoznačně nepoužijí.
(39)
Je třeba připomenout, že prohlášením v
oznámení o zahájení přezkumu, podle něhož „bude-li stanoveno, že by
opatření v případě tohoto žadatele měla být zrušena nebo
změněna, může být nezbytné změnit celní sazbu, která se v
současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od jiných společností
v Indii“, se rozumí, že v důsledku přezkumu může být
zbytkové clo zvýšeno, aby se zabránilo obcházení[16].
Vzhledem k tomu, že se clo žadatele snižuje, není výše uvedené ustanovení
oznámení o zahájení přezkumu relevantní.
(40)
S ohledem na důvody popsané v 37. až 39.
bodě odůvodnění je nutno zamítnout tvrzení, že by
průměrné dumpingové rozpětí vzorku mělo být
přepočítáno.
(41)
Zúčastněné strany byly informovány o
základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí
navrhnout změnu celní sazby uplatňované na žadatele, a bylo jim
umožněno vyjádřit své připomínky.
(42)
Žadatel zopakoval své požadavky ohledně
zařazení výrobku uvedeného v 29. bodě odůvodnění,
jakož i své požadavky ohledně úpravy vývozní ceny související s vrácením
cla v důsledku subvencí v režimu DEPB, EPCG a „Export Credit“, jak je
popsáno v 30. a 31. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu, že
nebyly poskytnuty žádné nové informace, které by mohly změnit
zjištění Komise, však tyto požadavky musely být zamítnuty.
(43)
Žadatel dále zpochybnil metodu výpočtu hodnoty
CIF transakcí, které byly provedeny na základě FOB. Při stanovení
jednotkové hodnoty CIF Komise vztáhla celkové náklady na přepravu placené
společností na všechny vývozní transakce včetně transakcí FOB.
Společnost uvedla, že by se celkové náklady na přepravu měly
týkat pouze transakcí CIF. Toto tvrzení bylo přijato.
(44)
Žadatel dále uvedl, že ne všechny prodeje vzorku
byly vyloučeny ze stanovení dumpingového rozpětí. Toto tvrzení bylo
rovněž přijato.
(45)
V návaznosti na přezkumné šetření
činí navržené revidované dumpingové rozpětí a sazba antidumpingového
cla, které by byly použitelné pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného
společností Ester Industries Limited, 8,3 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení
Rady (ES) č. 1292/2007 se položka týkající se společnosti Ester
Industries Limited nahrazuje tímto:
 Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indie || 8,3 || A026
Článek 2
Toto nařízení
vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku
Evropské unie.
Toto nařízení je závazné
v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských
státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.
[2]               Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.
[3]               Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s. 1.
[4]               Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s. 56.
[5]               Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 37.
[6]               Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 6.
[7]               Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 15.
[8]               Úř. věst. L 270, 29.9.2006, s. 1.
[9]               Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 1.
[10]             Úř.
věst. L 242, 15.9.2010.
[11]             Úř. věst. L 6, 10.1.2009, s. 1.
[12]             Úř. věst. L 129, 17.5.2011, s. 1.
[13]             Oznámení o
pozbytí platnosti (Úř. věst. C 68, 3.3.2011, s. 6).
[14]             Úř. věst. C 294, 29.10.2010, s. 10.
[15]             Rozsudek
Tribunálu ze dne 17. prosince 2010, EWRIA a další v. Komise, věc T-369/08,
bod 7 a 79 a citovaná judikatura.
[16]             Prováděcí
nařízení Rady (EU) č. 270/2010 ze dne 29. března 2010
(Úř. věst. L 84, 31.3.2010, s. 13), kterým se mění nařízení
(ES) č. 452/2007 (Úř. věst. L 109, 26.4.2007, s. 12) o
uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken
pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky.


Důležité právní upozornění

|

52006PC0135

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o stanovení společných pravidel pro poskytování základních informací o paritách kupní síly a pro jejich výpočet a zveřejňování  /* KOM/2006/0135 konecném znení - COD 2006/0042 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 22.3.2006KOM(2006) 135 v konečném znění2006/0042 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo stanovení společných pravidel pro poskytování základních informací o paritách kupní síly a pro jejich výpočet a zveřejňování(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Proč je potřeba nařízení o paritě kupní síly?Parity kupní síly jsou přepočítací koeficienty, pomocí kterých se hospodářské ukazatele vyjádřené v národních měnách převádí na společnou měnu při současném zohlednění rozdílů v cenové hladině, a které proto umožňují čisté objemové srovnání hrubého domácího produktu (HDP) a jeho souhrnných ukazatelů mezi zeměmi.Účelem nařízení o paritě kupní síly je kodifikovat již používané postupy členských států Evropské unie (EU) a Eurostatu pro výpočet ročních parit kupní síly, a poskytnout tak této praxi právní základ. Samo o sobě nařízení nevyžaduje žádnou další práci, kromě zavedení nových prvků kontroly kvality, a nesleduje ani zahrnutí jiných otázek, jako je například srovnávání cen obecně.Nařízení o strukturálních fondech (nařízení Rady (ES) č. 1260/1999) ukládá Komisi zákonnou povinnost provádět výpočet HDP na základě kupní síly. Nový právní předpis v této oblasti poskytuje příležitost pro vyjasnění úlohy a odpovědnosti vnitrostátních orgánů při sestavování těchto statistik a při jejich předávání Eurostatu.Zavedení právního rámce pro paritu kupní síly by mělo vést k větší transparentnosti, včasnosti a kvalitě celého procesu výpočtu parity kupní síly, a to jak v rámci vnitrostátních statistických úřadů, tak v Eurostatu. Využití nařízení jako způsobu celkového zvýšení kvality parity kupní síly není jen cílem Eurostatu jakožto autora koordinovaných výsledků, nýbrž i zemí samotných.2. Ekonomické souvislosti2.1 Srovnávání HDPHrubý domácí produkt, který je jedním z nejdůležitějších souhrnných ukazatelů národních účtů, představuje ve zhuštěné podobě výsledky veškeré činnosti hospodářských subjektů za určité období, kterým je obvykle rok. Výpočet HDP se provádí v souladu se systémem národních účtů, kterým je pro EU Evropský systém integrovaných hospodářských účtů 1995 (ESA-95). HDP a jeho souhrnné ukazatele jsou základní ukazatele pro makroekonomickou analýzu a hospodářskou politiku. HDP lze měřit z hlediska produkce, výdajů nebo příjmů. Pro účely parity kupní síly je obzvlášť důležité měření z hlediska výdajů. Ukazuje, do jaké míry se zboží a služby vyrobené v hospodářství určité země nebo dovezené do tohoto hospodářství využívají pro soukromou spotřebu, spotřebu veřejného sektoru, tvorbu kapitálu nebo vývoz.K mezinárodnímu srovnávání souhrnných hospodářských ukazatelů jako HDP je zaprvé třeba, aby měření těchto souhrnných ukazatelů bylo u všech srovnávaných zemí založeno na konzistentním základě, a zadruhé, aby se používala srovnatelná měrná jednotka. Konzistentního základu pro měření souhrnných ukazatelů se dosahuje prostřednictvím dodržování zásad ESA95.Rozdíly v hodnotách výdajů HDP mezi zeměmi neodpovídají jen složce „objem zboží a služeb“, nýbrž také složce „cenová hladina“, jež může někdy získat značné rozměry (hodnota je součinem ceny a objemu). Chceme-li proto získat reálné srovnání objemů, je nezbytně nutné používat přepočítací koeficienty (prostorové deflátory), které odrážejí rozdíly v cenové hladině mezi zeměmi.Používání směnných kurzů jako přepočítacích koeficientů takové reálné srovnání objemů zboží a služeb vyrobených a zužitkovaných v různých zemích neumožňuje. Je tomu tak proto, že směnné kurzy jsou určovány mnoha činiteli ovlivňujícími nabídku a poptávku po měnách, jako jsou například mezinárodní obchod a rozdíly v úrokových sazbách. Jinými slovy, směnné kurzy obvykle odrážejí i jiné prvky než cenové rozdíly.Parity kupní síly mezi měnami různých zemí byly vypočteny speciálně pro použití jako prostorové přepočítací koeficienty.2.2 Co jsou to parity kupní síly?Parity kupní síly jsou přepočítací koeficienty, pomocí kterých se hospodářské ukazatele vyjádřené v národních měnách převádí na uměle vytvořenou společnou měnovou jednotku nazývanou standard kupní síly (Purchasing Power Standard, PPS), která vyrovnává kupní sílu jednotlivých národních měn, a tak umožňuje smysluplné čisté objemové srovnání HDP a jeho souhrnných ukazatelů mezi zeměmi. Jinými slovy, parity kupní síly jsou zároveň cenovými deflátory a přepočítacími koeficienty; v rámci přepočtu odstraňují rozdíly v cenových hladinách mezi zeměmi.Souhrnné ukazatele hospodářského objemu v PPS se získají vydělením jejich původní hodnoty v národní měně příslušnou paritou kupní síly. 1 PPS odpovídá stejnému danému množství zboží a služeb ve všech zemích, zatímco k nákupu téhož množství zboží a služeb v jednotlivých zemích je potřeba rozdílné množství jednotek národní měny v závislosti na cenové hladině v dané zemi. HDP vyjádřené v PPS za použití parity kupní síly jako přepočítacího koeficientu proto odráží čisté objemové srovnání, neboť faktor cenové hladiny byl odstraněn.Díky zavedení eura v členských státech eurozóny je poprvé možné srovnávat ceny v těchto zemích přímo. Nicméně euro má rozlišnou kupní sílu v jednotlivých zemích eurozóny v závislosti na cenové hladině v těchto zemích. Proto je ke stanovení čistých objemových souhrnných ukazatelů v PPS stále nutné počítat paritu kupní síly. Jinými slovy, pro země mimo eurozónu jsou parity kupní síly přepočítacími koeficienty a odstraňují účinky rozdílných cenových hladin, zatímco pro země eurozóny plní pouze druhou uvedenou funkci cenových deflátorů.Parity kupní síly se vypočítají v rámci každoročního multilaterálního výpočtu jako průměrné hodnoty poměrů cen za koš srovnatelného zboží a služeb mezi různými zeměmi. Tento koš je vybrán tak, aby zastupoval celé spektrum přesně definovaných kategorií výdajů a aby byl reprezentativní, co se týče struktury spotřeby v jednotlivých zemích.3. Využití parity kupní síly v Komisi3.1 Strukturální fondy a Fond soudržnostiReforma strukturálních fondů a jejich rozšíření na nové členské státy byly zahrnuty v nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 a v příloze II aktu o přistoupení z roku 2003, jejíž oddíl 15 nese název „Regionální politika a koordinace strukturálních nástrojů“. První uvedený právní předpis stanoví obecná ustanovení o strukturálních fondech pro současné období, přičemž uvádí, že podporu ze strukturálních fondů lze poskytnout regionům, jejichž HDP na obyvatele měřený paritou kupní síly je nižší než 75 % průměru Společenství. Rovněž říká, že kritéria musí být založena na objektivních statistických údajích. Lze předpokládat, že podobnými ustanoveními se bude řídit i následující období, které začíná v roce 2007. Druhý uvedený právní předpis mění tyto zásady tak, aby se vztahovaly i na nové členské státy.Tento nový právní základ se výrazně odlišuje od předchozí situace, kdy se v právních předpisech nacházela o paritě kupní síly v souvislosti se strukturálními fondy jediná zmínka v bodech odůvodnění nařízení Rady (EHS) č. 2052/88, kde se pouze uvádí: „vzhledem k tomu, že [. . .] tento seznam by měl zahrnovat regiony správní úrovně NUTS II, kde HDP na obyvatele měřený v hodnotách parity kupní síly je menší než 75 % průměru Společenství, . . . “. V normativní části nařízení nebylo uvedeno žádné prováděcí ustanovení. V současné době jsou požadavky strukturálních fondů splňovány kombinováním regionálních hodnot HDP a národních hodnot parity kupní síly.Nařízení o zřízení Fondu soudržnosti (nařízení Rady (ES) č. 1164/94 ze dne 25. května 1994) stanoví, že úkolem Společenství je podporovat hospodářskou a sociální soudržnost a solidaritu mezi členskými státy a že Fond soudržnosti je nástrojem ke splnění tohoto úkolu. V čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení se uvádí, že: „Fond poskytuje finanční příspěvky na projekty, které přispívají k dosahování cílů stanovených ve Smlouvě o Evropské unii pro oblast životního prostředí a transevropských dopravních infrastrukturních sítí v členských státech s hrubým národním produktem (HNP) na obyvatele, měřeným paritou kupní síly, nižším než 90 % průměru Společenství.“ Nařízení o zřízení Fondu soudržnosti proto také ukládá Komisi zákonnou povinnost provádět výpočet parity kupní síly.3.2 Opravné koeficientyAčkoliv se nařízení soustřeďuje na konkrétní cíl týkající se získávání údajů o cenách pro účely mezinárodních srovnání HDP, je rovněž prostředkem vytvoření právního základu pro zjišťování cen nezbytné k tomu, aby Komise mohla plnit většinu svých zákonných povinností podle článku 64 služebního řádu. Jinými slovy, údaje o cenách získané v rámci výpočtu parity kupní síly se použijí také ke stanovení opravných koeficientů pro odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství v souladu se Služebním řádem úředníků a pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropských společenství. Podle článku 1 přílohy XI služebního řádu se „parity kupní síly vypočítají takovým způsobem, aby bylo možno každý základní prvek kontrolovat pomocí přímého zjišťování alespoň jednou za pět let“.3.3 Srovnávání cenV rámci Komise vzrůstá potřeba údajů o prostorových srovnáních cen, a to zejména spotřebitelských cen. Tento požadavek je výsledkem řady potřeb v rámci jednotlivých politik, především sledování cenové konvergence na jednotném trhu, zdokonalení cenových ukazatelů pro sledování fungování trhů s veřejnými zakázkami a sledování cenové konvergence v eurozóně od zavedení eura. Indexy cenové hladiny na úrovni celkové spotřeby domácností, vzešlé z výpočtu parity kupní síly, již byly uvedeny jakožto strukturální ukazatele ve sdělení Komise o strukturálních ukazatelích a ve výroční komplexní zprávě Komise Evropské radě.Z hlediska ochrany spotřebitele je rovněž třeba sledovat cenové rozdíly u široké řady spotřebního zboží v rámci EU. Podstatná část těchto požadavků, zejména na vyšší úrovni agregace, může být splněna jako vedlejší produkt širšího programu výpočtu parity kupní síly.Srovnávání cen má tedy zvláštní význam pro několik politik Společenství, například pro rozvoj jednotného trhu a sledování HMU s ohledem na cenovou konvergenci a pro ochranu spotřebitele v souvislosti se zjišťováním cenových rozdílů. Pracovní program pro výpočet parit kupní síly, který je obsažen v tomto návrhu nařízení, nemusí nutně poskytnout veškeré údaje potřebné k těmto dalším účelům, avšak alespoň zřídí rámec, který bude moci sloužit jako základ pro další práci v oblasti srovnávání cen. Navíc nic v tomto nařízení Komisi nebrání zkoumat nové alternativní zdroje údajů o cenách. V současné době v Komisi probíhá podobné zkoumání, které má posoudit vhodnost použití údajů ze čteček čárových kódů a z internetu jako zdrojů pro mezinárodní srovnávání cen.4. ZávěrSouhrnné hospodářské ukazatele přepočtené na společnou měnu pomocí parit kupní síly mají v Komisi široké využití. Parity kupní síly jsou pro EU nepostradatelné ukazatele z hospodářského i politického hlediska.Komise má zákonnou povinnost provádět výpočet HDP na základě kupní síly; členské státy však v současné době nemají zákonnou povinnost spolupracovat. Vzhledem k tomu, že tato práce je ze své podstaty mnohostranná záležitost, odmítnutí spolupráce ze strany jediné země by poškodilo výsledek celého procesu. Proto je důležité poskytnout stabilní, závazný a spolehlivý právní rámec, který zajistí, že příslušné údaje budou včas dostupné.2006/0042 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo stanovení společných pravidel pro poskytování základních informací o paritách kupní síly a pro jejich výpočet a zveřejňování(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 285 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[2],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[3],vzhledem k těmto důvodům:1.  Aby Společenství dosáhlo srovnání hrubého domácího produktu (HDP) z hlediska objemu mezi členskými státy, nezbytně potřebuje znát parity kupní síly, které odráží rozdíly v cenových hladinách mezi členskými státy.2.  Parity kupní síly Společenství je třeba předkládat podle harmonizované metodiky, v souladu s nařízením (ES) č. 2223/1996 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství[4] (ESA 95), které stanoví rámec pro vytvoření národních účtů v členských státech.3.  Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech[5] musí být vykládáno spolu s oddílem 15 přílohy II aktu o přistoupení z roku 2003 nazvaným „Regionální politika a koordinace strukturálních nástrojů“. Podle čl. 3 odst. 1 se cíl 1 vztahuje na regiony úrovně NUTS II, jejichž HDP na obyvatele měřený paritou kupní síly a vypočtený na základě údajů Společenství je nižší než 75 % průměru Společenství. Pokud nejsou k dispozici regionální parity kupní síly, je možné k vypracování seznamu regionů, které mohou čerpat finanční prostředky ze strukturálních fondů, použít paritu kupní síly na celostátní úrovni; ty se mohou použít i na určení výše finančních prostředků, které se mají přidělit jednotlivým regionům.4.  Ustanovení čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1164/94 ze dne 16. května 1994 o zřízení Fondu soudržnosti[6] musí být vykládáno spolu s oddílem 15 přílohy II aktu o přistoupení z roku 2003 nazvaným „Regionální politika a koordinace strukturálních nástrojů“. V čl. 2 odst. 1 se uvádí, že fond poskytuje finanční příspěvky na projekty, které přispívají k dosahování cílů stanovených ve Smlouvě o Evropské unii pro oblast životního prostředí a transevropských dopravních infrastrukturních sítí v členských státech s hrubým národním produktem (HNP) na obyvatele, měřeným paritou kupní síly, nižším než 90 % průměru Společenství, které uskutečňují program pro splnění podmínek hospodářské konvergence, na něž se odvolává článek 104c Smlouvy.5.  Článek 1 přílohy XI Služebního řádu úředníků Evropských společenství stanoví, že pro účely přezkoumání ve smyslu čl. 65 odst. 1 služebního řádu sestavuje Eurostat každoročně před koncem října zprávu o změnách životních nákladů v Bruselu, paritách kupní síly mezi Bruselem a některými místy v členských státech a o změnách kupní síly platů ve státní službě v ústředních vládních institucích.6.  Existující metodiky a postupy, které fungují v rámci Evropské unie, pro které je v současnosti v rámci jednotlivých statistických programů směrodatné nařízení Rady (ES) č. 322/1997 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství[7], se v budoucnosti budou muset zařadit do právního rámce.7.  Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [8].8.  Výbor pro statistické programy zřízený rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom ze dne 19. června 1989, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství [9] , byl konzultován v souladu s článkem 3 tohoto rozhodnutí,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1CílCílem tohoto nařízení je stanovit společná pravidla pro poskytování základních informací o paritách kupní síly (PPP) a pro jejich výpočet a zveřejňování. Parity kupní síly vyjadřují pouze rozdíly v cenových hladinách a váhách výdajů.Článek 2Působnost1. Mezi základní informace, které se mají poskytnout, patří údaje, které jsou nezbytné k výpočtu a zabezpečení kvality parit kupní síly.Mezi tyto základní informace patří ceny, rozčlenění výdajů na HDP a ostatní údaje uvedené v příloze I.2. Parity kupní síly se vypočítávají z celostátních ročních průměrných cen výrobků a služeb s využitím základních informací vztahujících se na ekonomické území jednotlivých členských států podle systému „ESA 95“ stanoveného nařízením (ES) č. 2223/1996 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (ESA 95).3. Parity kupní síly se vypočítávají podle základních položek uvedených v příloze II v souladu se souvisejícími klasifikacemi HDP vymezenými v nařízení (ES) č. 2223/1996.Článek 3DefinicePro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:a) „paritami kupní síly“ nebo „PPP“ (Purchasing Power Parity) se rozumí prostorové deflátory a koeficienty pro přepočet měn, které eliminují vliv rozdílů v cenových hladinách mezi zeměmi, a umožňují tak srovnání objemu složek HDP a srovnání cenových hladin;b) „PPS“ (standardem kupní síly – Purchasing Power Standard) se rozumí uměle vytvořená společná srovnávací měnová jednotka používaná v Evropské unii k vyjádření objemu ekonomických souhrnných ukazatelů pro účely prostorových srovnávání takovým způsobem, kterým se eliminují rozdíly v cenových hladinách mezi zeměmi;c) „cenami“ se rozumí kupní ceny placené konečnými zákazníky;d) „váhami výdajů“se rozumí podíly výdajových složek HDP v běžných cenách;e) „základním členěním“ se rozumí nejnižší úroveň agregace položek ve struktuře HDP, za kterou se počítají parity;f) „položkou“ se rozumí přesně definovaný výrobek anebo služba používaná při šetření cen;g) „skutečným a imputovaným nájemným“ se rozumí nájemné definované v rozhodnutí Komise č. 95/309/ES, Euratom[10];h) „náhradami zaměstancům“ se rozumí náhrady definované v nařízení Rady (ES) č. 2223/1996[11];i) „časovými opravnými koeficienty“ se rozumí koeficienty používané pro přepočítání průměrných cen zjištěných v čase šetření na průměrné roční ceny;j) „prostorovými opravnými koeficienty“ se rozumí koeficienty používané pro přepočítání průměrných cen zjištěných na jednom či více místech v rámci ekonomického území členského státu na průměrné ceny na celostátní úrovni;k) „reprezentantivními položkami“ se rozumí položky, které jsou anebo se pokládají za nejvýznamnější položky nakupované na vnitrostátních trzích, pokud jde o poměr z celkových výdajů v rámci základní položky;l) „ukazateli reprezentativnosti“ se rozumí označení anebo jiné ukazatele pro rozlišení těch položek, které si země vybraly jako reprezentativní;m) „ekvireprezentativností“ se rozumí vlastnost, kterou má mít seznam položek spadajících do základní položky, přičemž každá země má být schopna ocenit dostatečný počet reprezentativních produktů, který je souměřitelný s heterogenitou produktů a cenovými hladinami pokrytými základní položkou a s výdaji na ně v základní položce;n) „tranzitivním“ se rozumí vlastnost, při které přímé srovnávání mezi libovolnými dvěma zeměmi přinese stejné výsledky jako při nepřímém srovnávání prostřednictvím jakékoli jiné země;o) „chybou“ se rozumí užití nesprávných základních informací anebo použití nevhodného postupu při výpočtu;p) „vykazovaným rokem“ se rozumí kalendářní rok, na který se vztahují roční výsledky;q) „fixitou“ se rozumí, že pokud se výsledky původně vypočítají pro určitou skupinu zemí a později se počítají pro větší skupinu zemí, parity kupní síly mezi zeměmi původní skupiny zemí zůstanou neměnné.Článek 4Úloha a odpovědnost1. Komise je odpovědná za:a) koordinaci poskytování základních informací;b) výpočet a zveřejňování parit kupní síly;c) zajišťování kvality parit kupní síly v souladu s článkem 7;d) vypracování metodiky za konzultace členských států;e) zabezpečování toho, aby měly členské státy možnost vyjádřit se k výsledkům parit kupní síly před jejich zveřejněním a aby Komise (Eurostat) přiměřeně zohlednila všechny případné připomínky.Tyto úkoly plní jménem Komise Eurostat.2. Členské státy při poskytování základních informací dodržují postup stanovený v příloze I.Jakmile je proces potvrzení údajů dovršen, dají členské státy písemný souhlas s výsledky šetření, za které jsou odpovědné, jak se uvádí v bodu 5.2 přílohy I.Členské státy schválí metodiku sběru údajů a zkontrolují hodnověrnost údajů, včetně základních informací, které poskytla Komise (Eurostat).Článek 5Přenos základních informací1. Členské státy přenesou Komisi (Eurostatu) základní informace uvedené v příloze I v souladu se stávajícími předpisy Společenství o přenosu údajů.2. Základní informace uvedené v příloze I se přenesou v technickém formátu a ve lhůtách stanovených v této příloze.3. Pokud Komise (Eurostat) poskytne členským státům základní informace, předá Komise výpis z metodiky, který členským státům umožní provádění kontroly hodnověrnosti.Článek 6Statistické jednotky1. Základní informace uvedené v příloze I se získávají buď od statistických jednotek podle nařízení Rady (ES) č. 696/1993[12] nebo z jiných zdrojů, jejichž údaje splňují požadavky na kvalitu stanovené v bodu 5.1 přílohy I.2. Statistické jednotky, které členské státy vyzvou, aby poskytly údaje nebo aby spolupracovaly při sběru údajů, umožní monitorovat skutečně účtované ceny a pokud jsou o to požádány, poskytnou pravdivé a úplné informace v době, kdy se to vyžaduje.Článek 7Kritéria a kontrola kvality1. Komise (Eurostat) a členské státy vybudují systém na kontrolu kvality založený na zprávách a hodnoceních, jak je uvedeno v bodu 5.3 přílohy I.2. Členské státy poskytnou Komisi (Eurostatu) na její žádost všechny informace nezbytné k hodnocení kvality základních informací uvedených v příloze I.Členské státy kromě toho poskytnou Komisi (Eurostatu) podrobnosti o všech dodatečných změnách v použitých metodách.3. Každý členský stát předloží Komisi (Eurostatu) zprávu o kvalitě šetření, za která je odpovědný, jak je stanoveno v bodu 5 přílohy I.Článek 8PeriodicitaKomise (Eurostat) vypočítá parity kupní síly za každý kalendářní rok.Článek 9Zveřejňování1. Komise (Eurostat) zveřejní konečné roční výsledky do 36 měsíců od skončení vykazovaného roku.Zveřejnění je založeno na údajích, které měla Komise (Eurostat) k dispozici nejméně tři měsíce před datem zveřejnění.Tento odstavec neovlivňuje právo Komise (Eurostatu) zveřejňovat předběžné výsledky před uplynutím 36 měsíců od skončení vykazovaného roku.2. Výsledky, které zveřejňuje Komise (Eurostat) na agregované úrovni za každý členský stát, obsahují alespoň tyto údaje:a) parity kupní síly na úrovni HDP;b) parity kupní síly za výdaje soukromých domácností na spotřebu a za skutečnou individuální spotřebu;c) indexy cenové hladiny ve vztahu k průměru za Společenství;d) HDP, výdaje soukromých domácností na spotřebu a skutečnou individuální spotřebu a příslušné údaje na obyvatele v PPS.3. Pokud se výsledky počítají za větší skupinu zemí, parity kupní síly členských států zůstanou podle zásady fixity neměnné.4. Zveřejněné konečné parity kupní síly se obvykle neopravují.V případě chyb, které spadají do působnosti oddílu 10 přílohy I, se však opravené výsledky zveřejní podle postupu tam stanoveného.Výjimečné celkové opravy mohou být provedeny, pokud se v důsledku změn v pojmech tvořících základ ESA 95, které ovlivňují výsledky parity kupní síly, změní objemový index HDP za kterýkoli členský stát o více než jeden procentní bod.Článek 10Opravné koeficientyOd členských států se nevyžaduje, aby prováděly šetření jen kvůli výpočtu opravných koeficientů, které se používají při aktualizaci odměn a důchodů úředníků a ostatních zaměstnanců Společenství v souladu se Služebním řádem úředníků a pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropských společenství.Článek 11Postup projednávání ve výboru1. Komisi je nápomocen Výbor pro statistické programy zřízený článkem 1 rozhodnutí 89/382/EHS, Euratom.2. V případě odkazu na tento odstavec se použije regulativní postup stanovený v článcích 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.Lhůta podle čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES se stanoví na tři měsíce.3. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 12Prováděcí opatřeníOpatření nezbytná k provádění ustanovení tohoto nařízení, včetně opatření pro zohlednění ekonomických a technických změn, se za podmínky, že nevyžadují neúměrný nárůst nákladů členských států, stanoví v souladu s postupem stanoveným v čl. 11 odst. 2.Taková opatření se týkají zejména:a) přizpůsobení definic;b) souboru minimálních norem pro dosažení nezbytné srovnatelnosti a reprezentativnosti údajů;c) přesných požadavků na metodiku;d) přizpůsobení seznamu základních položek a stanovení a přizpůsobení podrobných popisů obsahu základních položek, pod podmínkou, že zůstanou v souladu s ESA 95 nebo jakýmkoli dalším systémem, který jej vystřídá.Článek 13Přezkum a podávání zprávUstanovení tohoto nařízení se přezkoumávají pět roků ode dne jeho vstupu v platnost. V případě potřeby se přezkoumají na základě zprávy a návrhu Komise předložených Evropskému parlamentu a Radě.Článek 14Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Evropský parlament Za Radupředseda předsedaPŘÍLOHA I METODIKA1. Metodická příručka a pracovní program1.1 KOMISE (EUROSTAT) PO KONZULTACI S čLENSKÝMI STÁTY POSKYTNE METODICKOU PřÍRUčKU, KTERÁ BUDE POPISOVAT METODY POUžITÉ V RůZNÝCH FÁZÍCH SESTAVOVÁNÍ PARIT KUPNÍ SÍLY, VčETNě METOD ODHADU CHYBěJÍCÍCH ZÁKLADNÍCH INFORMACÍ A ODHADU CHYBěJÍCÍCH PARIT. METODICKÁ PřÍRUčKA SE ZREVIDUJE POKAžDÉ, KDYž DOJDE K VÝZNAMNÉ ZMěNě V METODICE. PřÍRUčKA MůžE ZAVÉST NOVÉ METODY, KTERÉ POVEDOU KE ZLEPšOVÁNÍ KVALITY ÚDAJů, SNÍžENÍ NÁKLADů ANEBO KE ZMENšENÍ ZÁTěžE POSKYTOVATELů ÚDAJů.1.2 Po konzultaci s členskými státy vypracuje Komise (Eurostat) každoročně do 31. října roční pracovní program na následující kalendářní rok, ve kterém se stanoví harmonogram pro specifikaci a poskytování základních informací požadovaných za příslušný rok.1.3 Roční pracovní program určí formát, ve kterém se budou poskytovat údaje a který použijí členské státy, a všechny další akce nezbytné k provedení výpočtu a zveřejňování parit kupní síly.1.4 Základní informace poskytované v souladu s článkem 1.2 mohou být zrevidovány, ale výsledky za vykazovaný rok se vypočítají z dostupných informací podle harmonogramu stanoveného v článku 9. Pokud informace nejsou úplné nebo nejsou v příslušný den k dispozici, Komise (Eurostat) chybějící základní informace vypočítá odhadem.2. ZÁKLADNÍ INFORMACE2.1 POLOžKY ZÁKLADNÍCH INFORMACÍPro účely tohoto nařízení se v souladu s články 2 a 4 stanovují tyto základní informace a minimální periodicita poskytování nových údajů:Základní informace | Minimální periodicita |hodnoty výdajů na HDP | ročně |skutečné a imputované nájemné | ročně |náhrady zaměstnancům | ročně |časové opravné koeficienty | ročně |spotřebitelské ceny výrobků a služeb a související ukazatele reprezentativnosti | každé 3 roky1 |ceny výrobků sloužících jako stroje a zařízení | každé 3 roky |ceny stavebních projektů | každé 3 roky |prostorové opravné koeficienty | každých 6 let |1) Minimální periodicita se vztahuje na poskytování údajů za určitou skupinu výrobků podle rotujícího cyklu šetření.2.2 POSTUP PřI ZÍSKÁVÁNÍ ZÁKLADNÍCH INFORMACÍKomise (Eurostat) po zohlednění stanovisek členských států určí zdroje a poskytovatele údajů, od kterých se získávají výše zmíněné základní informace. Pokud Komise (Eurostat) obdrží základní informace od poskytovatele údajů, kterým není členský stát, členský stát je osvobozen od povinností stanovených v odstavcích 5.1.4 až 5.1.13.3. Průměrné ceny na celostátní úrovni3.1 BEZ OHLEDU NA USTANOVENÍ čL. 2 ODST. 2 SE SBěR ÚDAJů MůžE OMEZIT NA JEDNO NEBO VÍCE MÍST V RÁMCI EKONOMICKÉHO ÚZEMÍ. TAKOVÉ ÚDAJE SE MOHOU POUžÍT PRO VÝPOčET PARITY KUPNÍ SÍLY, POKUD SE POSKYTNOU SPOLU S PřÍSLUšNÝMI PROSTOROVÝMI OPRAVNÝMI KOEFICIENTY. TY SE POUžIJÍ NA PřEPOčÍTÁNÍ ÚDAJů ZJIšTěNÝCH V TěCHTO MÍSTECH NA ÚDAJE, KTERÉ PřEDSTAVUJÍ CELOSTÁTNÍ PRůMěR.3.2 Prostorové opravné koeficienty se poskytnou na úrovni základních položek. Ve vykazovaném období šetření by neměly být starší než šest let.4. Roční průměrné cenyBEZ OHLEDU NA USTANOVENÍ čL. 2 ODST. 2 SE SBěR ÚDAJů MůžE OMEZIT NA KONKRÉTNÍ čASOVÉ OBDOBÍ. TAKOVÉ ÚDAJE SE MOHOU POUžÍT PRO VÝPOčET PARITY KUPNÍ SÍLY, POKUD SE POSKYTNOU SPOLU S PřÍSLUšNÝMI čASOVÝMI OPRAVNÝMI KOEFICIENTY. TY SE POUžIJÍ NA PřEPOčÍTÁNÍ ÚDAJů ZJIšTěNÝCH V TOMTO OBDOBÍ NA ÚDAJE, KTERÉ PřEDSTAVUJÍ ROčNÍ PRůMěR.5. Kvalita5.1 MINIMÁLNÍ NORMY PRO ZÁKLADNÍ INFORMACE5.1.1 Seznam oceňovaných položek se vypracuje tak, aby obsahoval položky, jejichž specifické znaky zajistí srovnatelnost mezi zeměmi.5.1.2 Seznam oceňovaných položek se vypracuje tak, aby každý členský stát mohl za každou základní položku uvést alespoň jednoho reprezentanta, který se dá ocenit přinejmenším v jedné další zemi.5.1.3 Seznam položek se vypracuje tak, aby se dosáhlo co nejvyššího stupně ekvireprezentativnosti, tedy aby každá země musela ocenit alespoň jednoho reprezentanta za každou základní položku, kterého by ocenila také minimálně jedna další země.5.1.4 Každý členský stát ocení položky podle specifikací v seznamu položek.5.1.5 Každý členský stát ocení v každé základní položce dostatečný počet položek, které existují na jeho trhu, i když se tyto položky nepovažují za reprezentativní pro tu základní položku.5.1.6 Každý členský stát poskytne za každou základní položku ceny alespoň za jednu reprezentativní položku. Reprezentativní položky se označí ukazatelem reprezentativnosti.5.1.7 Každý členský stát shromáždí dostatečný počet cenových zjištění za každou oceňovanou položku, což by mělo zabezpečit spolehlivou průměrnou cenu za položku při zohlednění její tržní struktury.5.1.8 Výběr typů prodejen se navrhne podle položek tak, aby přiměřeně odrážel domácí strukturu spotřeby v rámci členského státu.5.1.9 Výběr typů prodejen v místě zjišťování musí přiměřeně odrážet strukturu spotřeby jeho obyvatel a dostupnost položek.5.1.10 Každý členský stát poskytne Komisi (Eurostatu) údaje o náhradách zaměstnancům za vybraná zaměstnání v sektoru vládních institucí (S 13), jak je vymezen v ESA 95.5.1.11 Každý členský stát poskytne Komisi (Eurostatu) časové opravné koeficienty, které umožní vypočítat parity kupní síly přiměřeně odrážející průměrnou roční cenovou hladinu z cen zjištěných v konkrétním čase.5.1.12 Každý členský stát poskytne Komisi (Eurostatu) prostorové opravné koeficienty, které umožní vypočítat parity kupní síly přiměřeně odrážející průměrnou celostátní cenovou hladinu z cen zjištěných na konkrétním místě.5.1.13 Každý členský stát poskytne Komisi (Eurostatu) váhy pro každou základní položku, jak jsou uvedeny v příloze II a vyjadřují strukturu výdajů v členských státech za vykazovaný rok.5.2 MINIMÁLNÍ NORMY PRO OVěřOVÁNÍ VÝSLEDKů CENOVÝCH šETřENÍ5.2.1 Každý členský stát před odesláním údajů Komisi (Eurostatu) provede přezkum platnosti údajů na základě:-  maximálních a minimálních cen;-  průměrných cen a variačních koeficientů;-  počtu oceněných položek v základní položce;-  počtu oceněných reprezentativních položek v základní položce;-  počtu cen zjištěných za každou položku.5.2.2 Komise (Eurostat) poskytne členským státům dohodnutý nástroj v elektronické formě, který obsahuje algoritmy požadované pro účely odstavce 5.2.1.5.2.3 Komise (Eurostat) provede společně s členskými státy před konečným zpracováním výsledků šetření kontroly platnosti založené na ukazatelích obsahujících:Za každou základní položku:-  počet položek oceněných každou zemí,-  počet položek, kterým každá země přiřadila ukazatel reprezentativnosti,-  index cenové hladiny,-  výsledky předcházejícího šetření pokrývajícího stejnou základní položku,-  indexy cenových hladin podle parity kupní síly za každou zemi.Za každou položku :-  počet cen, které zjistila každá země,-  variační koeficienty:i) průměrných cen v národních měnách;ii) indexů cenových hladin podle parity kupní síly;iii) indexů cenových hladin podle parity kupní síly za každou zemi.5.2.4 Komise (Eurostat) provede před konečným zpracováním výsledků parity kupní síly na agregované úrovni kontrolu platnosti na základě ukazatelů, mezi které patří:na úrovni celkového HDP a jeho hlavních souhrnných ukazatelů-  shoda hodnot výdajů na HDP a odhadů počtu obyvatelstva se zveřejněnými údaji;-  srovnání objemových indexů na obyvatele v současných a předcházejících výpočtech;-  srovnání indexů cenové hladiny v současných a předcházejících výpočtech.na úrovni každého základní položky-  srovnání váhové struktury HDP v současných a předcházejících výpočtech;-  v případě potřeby odhad chybějících údajů.5.3 Podávání zpráv a hodnocení5.3.1 Každý členský stát vede dokumentaci s úplným popisem způsobu, kterým se provádělo toto nařízení. Tato dokumentace se zpřístupní Komisi (Eurostatu) a ostatním členským státům.5.3.2 Každý členský stát nechá posoudit svůj způsob výpočtu parity kupní síly Komisi (Eurostat) nejméně jednou za šest let. Na základě každoročně plánovaných hodnocení, která jsou zařazena do ročního pracovního programu, se přezkoumá soulad s tímto nařízením. Na základě hodnocení vypracuje Komise (Eurostat) zprávu.5.3.3 V souladu s čl. 7 odst. 3 podají v krátké době po každém šetření spotřebitelských cen členské státy Komisi (Eurostatu) zprávu, ve které poskytnou informace o způsobu, kterým se šetření provádělo. Komise (Eurostat) poskytne každému členskému státu shrnutí těchto zpráv.6. Postup při šetření spotřebitelských cen6.1 ČLENSKÉ STÁTY PROVEDOU CENOVÁ šETřENÍ PODLE PRACOVNÍHO PROGRAMU.6.2 Pro každé šetření vypracuje Komise (Eurostat) seznam položek vycházející z návrhů, které všechny členské státy předloží pro každé základní položku.6.3 Komise (Eurostat) poskytne spolu se seznamem položek překlad všech specifikací každého seznamu šetření do všech úředních jazyků Evropské unie.7. Postup výpočtu7.1 VÝPOčET BILATERÁLNÍCH PARIT NA ÚROVNI ZÁKLADNÍ POLOŽKYa) Základem pro výpočet multilaterálních EKS parit (Èltetò-Köves-Szulc) na úrovni základní položky je matice bilaterálních parit pro každou dvojici zúčastněných zemí.b) Výpočet bilaterálních parit se provádí pomocí zjištěných cen za jednotlivé položky a ukazatelů repezentativnosti přiřazených položkám.c) Průměrná cena z šetření za každou položku se stanoví jako prostý aritmetický průměr z pozorování cen zaznamenaných za tuto položku.d) Celostátní roční průměrná cena se v případě potřeby vypočítá odhadem, na základě zjištěné průměrné ceny z šetření za použití vhodných prostorových a časových opravných koeficientů.e) Poměry přepočítaných průměrných cen se tam, kde je to možné, vypočítají za položky a dvojice zúčastněných zemí, spolu s jejich převrácenými hodnotami.f) Parita kupní síly se, kde je to možné, vypočítá pro všechny dvojice zúčastněných zemí za každou základní položku. Pro každou dvojici zúčastněných zemí se parita kupní síly vypočítá jako vážený geometrický průměr-  geometrického průměru poměrů cen položek, které jsou označeny jako reprezentativní v obou zemích;-  geometrického průměru poměrů cen položek, které jsou označeny jako reprezentativní v první zemi, ale nikoli ve druhé zemi;-  geometrického průměru poměrů cen položek, které jsou označeny jako reprezentativní ve druhé zemi, ale nikoli v první zemi;s použitím vah vyjadřujících reprezentativnost všech položek, které ocenily obě země.7.2 Odhad chybějících bilaterálních paritPokud pro některou základní položku nelze vypočítat bilaterální paritu kupní síly, chybějící bilaterální parity kupní síly se tam, kde je to možné, odhadnou standardním postupem za pomoci geometrického průměrování nepřímých parit prostřednictvím třetích zemí. Pokud by matice bilaterálních parit kupní síly pro základní položku stále obsahovala chybějící hodnoty i po tomto odhadu, není výpočet multilaterálních EKS parit možný pro ty země, u kterých chybí bilaterální parity kupní síly. Takové chybějící „ EKS“ parity potom odhadem vypočítá Komise (Eurostat) podle srovnání parit kupní síly za podobné základní položky anebo pomocí jiné vhodné metody odhadu.7.3 Výpočet bilaterálních parit na souhrnné úrovnia) Výpočet bilaterálních parit na určité úrovni agregace národních účtů se provádí na základě „EKS“ parit (viz odstavec 7.4) a hodnot výdajů na HDP za základní položky, z nichž se příslušný souhrn skládá.b) Parita Laspeyresova typu se potom na zvolené úrovni agregace vypočítá jako aritmetický průměr parit za základní položky, z nichž se příslušný souhrn skládá, vážený relativním podílem (nebo nominálními hodnotami) za druhou zemi z každé dvojice zúčastněných zemí.c) Parita Paascheho typu se potom na zvolené úrovni agregace vypočítá jako harmonický průměr parit za základní položky, z nichž se příslušný souhrn skládá, vážený relativním podílem (nebo nominálními hodnotami) za první zemi z každé dvojice zúčastněných zemí.d) Parita Fisherova typu se potom na zvolené úrovni vypočítá jako geometrický průměr parit Laspeyresova a Paascheova typu zjištěných za každou dvojici zúčastněných zemí.7.4 VÝPOčET TRANZITIVNÍCH MULTILATERÁLNÍCH PARIT KUPNÍ SÍLYVýpočet multilaterálních tranzitivních parit se provede buď na úrovni základních položek anebo na libovolné agregované úrovni pomocí postupu „EKS“ na základě úplné matice parit Fisherova typu mezi všemi dvojicemi zúčastněných zemí tímto způsobem:[pic]kde [pic]označuje EKS paritu mezi zemí s a zemí t ;[pic] označuje paritu Fisherova typu mezi zemí s a zemí t ;z označuje počet zúčastněných zemí.8. Poskytování údajů8.1 KOMISE (EUROSTAT) DODÁ čLENSKÝM STÁTůM FORMULÁřE NA ELEKTRONICKÝ PřENOS ZÁKLADNÍCH INFORMACÍ NEZBYTNÝCH K VÝPOčTU PARIT KUPNÍ SÍLY.8.2 Členské státy podle nich poskytnou Komisi (Eurostatu) základní informace.9. ZveřejněníNAVÍC K USTANOVENÍ čL. 9 ODST. 2 MůžE KOMISE (EUROSTAT) PO KONZULTACI S čLENSKÝMI STÁTY ZVEřEJNIT VÝSLEDKY NA PODROBNěJšÍ ÚROVNI.10. Opravy10.1 POKUD čLENSKÝ STÁT ZJISTÍ CHYBU, OKAMžITě A Z VLASTNÍ INICIATIVY POSKYTNE KOMISI (EUROSTATU) SPRÁVNOU ZÁKLADNÍ INFORMACI. KROMě TOHO INFORMUJE čLENSKÝ STÁT KOMISI (EUROSTAT) O JAKÉMKOLI PODEZřENÍ NA NENÁLEžITÝ POSTUP VÝPOčTU.10.2 Po zjištění chyby, kterou učinily buď členský stát nebo Komise (Eurostat), informuje Komise (Eurostat) členské státy a do jednoho měsíce přepočítá parity kupní síly.10.3 Pokud je výsledkem zjištěné chyby změna o alespoň 0,5 procentního bodu na úrovni HDP na obyvatele v PPS kteréhokoli členského státu, zveřejní Komise (Eurostat) opravu co nejdříve, ledaže by takové chyby byly zjištěny později než za tři měsíce po zveřejnění výsledků.10.4 Pokud dojde k chybě, odpovědný orgán přijme opatření, aby k podobným případům v budoucnosti nedošlo.10.5 Opravy hodnot výdajů na HDP nebo odhadů počtu obyvatelstva, které se provádějí až po 21 měsících od konce vykazovaného roku, nevyžadují opravy výsledků parity kupní síly.PŘÍLOHA II Základní položky podle článku 3ZP | Popis |č. |VÝDAJE DOMÁCNOSTÍ NA INDIVIDUÁLNÍ SPOTŘEBU |POTRAVINY A NEALKOHOLICKÉ NÁPOJE |Potraviny |Pekárenské výrobky a obiloviny [COICOP 01.1.1] |1 | Rýže |2 | Jiné obiloviny, výrobky z mouky a obilí |3 | Chléb |4 | Ostatní pekárenské výrobky |5 | Těstoviny |Maso [COICOP 01.1.2] |6 | Hovězí a telecí |7 | Vepřové |8 | Jehněčí, skopové a kozí |9 | Drůbeží |10 | Ostatní maso a vnitřnosti |11 | Upravené maso a jiné masové polotovary |Ryby[COICOP 01.1.3] |12 | Čerstvé, chlazené nebo zmrazené ryby a mořští živočichové |13 | Konzervované ryby, rybí polotovary a mořští živočichové |Mléko, sýry a vejce [COICOP 01.1.4] |14 | Mléko syrové |15 | Mléko pasterované a jiné mléčné výrobky |16 | Sýry |17 | Vejce a výrobky z vajec |Oleje a tuky [COICOP 01.1.5] |18 | Máslo |19 | Margarín |20 | Ostatní jedlé oleje a tuky |Ovoce [COICOP 01.1.6] |21 | Čerstvé nebo chlazené ovoce |22 | Zmrazené, konzervované anebo zpracované ovoce a výrobky z ovoce |Zelenina [COICOP 01.1.7] |23 | Čerstvá nebo chlazená zelenina kromě brambor |24 | Čerstvé nebo chlazené brambory |25 | Zmrazená, konzervovaná anebo zpracovaná zelenina a výrobky ze zeleniny |Cukr, marmeláda, med, čokoláda a cukrovinky [COICOP 01.1.8] |26 | Cukr |27 | Ovocné džemy, marmelády a med |28 | Cukrovinky, čokoláda a ostatní přípravky na bázi kakaa |29 | Potravinářský a nápojový led, zmrzlina a šerbet |Potravinářské výrobky jinde neuvedené [COICOP 01.1.9] |30 | Potravinářské výrobky jinde neuvedené |Nealkoholické nápoje |Káva, čaj a kakao [COICOP 01.2.1] |31 | Káva, čaj a kakao |Minerální vody, nealkoholické nápoje, ovocné a zeleninové šťávy [COICOP 01.2.2] |32 | Minerální vody |33 | Nealkoholické nápoje a sirupy |34 | Ovocné a zeleninové šťávy |ALKOHOLICKÉ NÁPOJE, TABÁK A NARKOTIKA |Alkoholické nápoje |Lihoviny [COICOP 02.1.1] |35 | Lihoviny |Vína [COICOP 02.1.2] |36 | Vína |Piva [COICOP 02.1.3] |37 | Piva |Tabák |Tabák [COICOP 02.2.0] |38 | Tabák |Narkotika |Narkotika [COICOP 02.3.0] |39 | Narkotika |ODÍVÁNÍ A OBUV |Odívání |Oděvní materiály [COICOP 03.1.1] |40 | Oděvní materiály |Oděvy [COICOP 03.1.2] |41 | Pánské oděvy |42 | Dámské oděvy |43 | Dětské a kojenecké oděvy |Ostatní oděvní doplňky a textilní galanterie [COICOP 03.1.3] |44 | Ostatní oděvní doplňky a textilní galanterie |Čištění, opravy a půjčování oděvů [COICOP 03.1.4] |45 | Čištění, opravy a půjčování oděvů |Obuv |Obuv [COICOP 03.2.1] |46 | Pánská obuv |47 | Dámská obuv |48 | Dětská a kojenecká obuv |Opravy a půjčování obuvi [COICOP 03.2.2] |49 | Opravy a půjčování obuvi |BYDLENÍ, VODA, ELEKTŘINA, PLYN A OSTATNÍ PALIVA |Skutečné nájemné placené za bydlení |Skutečné nájemné placené za bydlení [COICOP 04.1.1 a 04.1.2] |50 | Skutečné nájemné placené za bydlení |Imputované nájemné za bydlení |Imputované nájemné za bydlení [COICOP 04.2.1 a 04.2.2] |51 | Imputované nájemné za bydlení |Údržba a opravy obydlí |Materiál pro údržbu a opravy obydlí [COICOP 04.3.1] |52 | Materiál pro údržbu a opravy obydlí |Služby pro údržbu a opravy obydlí [COICOP 04.3.2] |53 | Služby pro údržbu a opravy obydlí |Dodávka vody a ostatní služby související s bydlením |Dodávka vody (vodné) [COICOP 04.4.1] |54 | Dodávka vody (vodné) |Ostatní služby související s bydlením [COICOP 04.4.2, 04.4.3 a 04.4.4] |55 | Ostatní služby související s bydlením |Elektřina, plyn a ostatní paliva |Elektřina [COICOP 04.5.1] |56 | Elektřina |Plyn [COICOP 04.5.2] |57 | Plyn |Kapalná paliva [COICOP 04.5.3] |58 | Kapalná paliva |Tuhá paliva [COICOP 04.5.4] |59 | Tuhá paliva |Tepelná energie [COICOP 04.5.5] |60 | Tepelná energie |BYTOVÉ VYBAVENÍ, ZAŘÍZENÍ DOMÁCNOSTI A BĚŽNÁ ÚDRŘBA OBYDLÍ |Nábytek, bytové zařízení a výzdoba, koberce a ostatní podlahová krytina |Nábytek a bytové zařízení [COICOP 05.1.1] |61 | Kuchyňský nábytek |62 | Nábytek do ložnice |63 | Nábytek do obývacího pokoje a jídelny |64 | Ostatní nábytek a bytové zařízení |Koberce a ostatní podlahové krytiny [COICOP 05.1.2] |65 | Koberce a ostatní podlahové krytiny |Opravy nábytku a bytového zařízení a podlahových krytin |66 | Opravy nábytku a bytového zařízení a podlahových krytin |Bytový textil |Bytový textil [COICOP 05.2.0] |67 | Bytový textil |Domácí spotřebiče |Velké přístroje pro domácnost elektrické a neelektrické [COICOP 05.3.1] |68 | Velké přístroje pro domácnost elektrické a neelektrické |Malé domácí elektrické spotřebiče [COICOP 05.3.2] |69 | Malé domácí elektrické spotřebiče |Opravy domácích přístrojů a spotřebičů [COICOP 05.3.3] |70 | Opravy domácích přístrojů a spotřebičů |Skleněné zboží, stolní nádobí a kuchyňské potřeby pro domácnost |Skleněné zboží, stolní nádobí a kuchyňské potřeby pro domácnost |71 | Skleněné zboží, stolní nádobí a kuchyňské potřeby pro domácnost |Nářadí a různé zařízení pro dům a zahradu |Velké nářadí a zařízení pro dům a zahradu [COICOP 05.5.1] |72 | Velké nářadí a zařízení pro dům a zahradu |Malé nářadí a různé příslušenství pro dům a zahradu [COICOP 05.5.2] |73 | Malé nářadí a různé příslušenství pro dům a zahradu |Výrobky a služby pro běžnou údržbu domácnosti |Zboží krátkodobé spotřeby pro domácnost [COICOP 05.6.1] |74 | Zboží krátkodobé spotřeby pro domácnost |Služby domácího personálu a služby pro domácnost [COICOP 05.6.2] |75 | Služby domácího personálu |76 | Služby pro domácnost |ZDRAVÍ |Léčiva a zdravotnické prostředky |Léčiva [COICOIP 06.1.1] |77 | Léčiva |Ostatní zdravotnické výrobky [COICOP 06.1.2] |78 | Ostatní zdravotnické výrobky |Terapeutické přístroje a vybavení [COICOP 06.1.3] |79 | Terapeutické přístroje a vybavení |Služby ambulantní zdravotní péče |Lékařské služby [COICOP 06.2.1] |80 | Lékařské služby |Stomatologické služby [COICOP 06.2.2] |81 | Stomatologické služby |Ambulantní zdravotní péče ostatní [COICOP 06.2.3] |82 | Ambulantní zdravotní péče ostatní |Služby ústavní zdravotní péče |Služby ústavní zdravotní péče [COICOP 06.3.0] |83 | Služby ústavní zdravotní péče |DOPRAVA |Nákup dopravních prostředků |Automobily [COICOP 07.1.1] |84 | Automobily s dieselovým motorem |85 | Automobily s benzínovým motorem s objemem do 1 200 cm3 |86 | Automobily s benzínovým motorem s objemem od 1 200 cm3 do 1 699 cm3 |87 | Automobily s benzínovým motorem s objemem od 1 700 cm3 do 2 999 cm3 |88 | Automobily s benzínovým motorem s objemem nad 3 000 cm3 |Motocykly [COICOP 07.1.2] |89 | Motocykly |Jízdní kola [COICOP 07.1.3] |90 | Jízdní kola |Povozy tažené zvířaty [COICOP 07.1.4] |91 | Povozy tažené zvířaty |Provoz osobních dopravních prostředků |Náhradní díly a příslušenství pro osobní dopravní prostředky [COICOP 07 2.1] |92 | Náhradní díly a příslušenství pro osobní dopravní prostředky |Pohonné hmoty a mazadla pro osobní dopravní prostředky [COICOP 07.2.2] |93 | Pohonné hmoty a mazadla pro osobní dopravní prostředky |Údržba a opravy osobních dopravních prostředků [COICOP 07.2.3] |94 | Údržba a opravy osobních dopravních prostředků |Ostatní služby týkající se osobních dopravních prostředků [COICOP 07.2.4] |95 | Ostatní služby týkající se osobních dopravních prostředků |Dopravní služby |Kolejová osobní doprava [COICOP 07.3.1] |96 | Kolejová osobní doprava |Silniční osobní doprava [COICOP 07.3.2] |97 | Silniční osobní doprava |Letecká osobní doprava [COICOP 07.3.3] |98 | Letecká osobní doprava |Námořní a říční osobní doprava |99 | Námořní a říční osobní doprava (S) |Kombinovaná osobní doprava [COICOP 07.3.5] |100 | Kombinovaná osobní doprava |Ostatní placené služby v dopravě [COICOP 07.3.6] |101 | Ostatní placené služby v dopravě |POŠTY A TELEKOMUNIKACE |Poštovní služby |Poštovní služby [COICOP 08.1.0] |102 | Poštovní služby |Telefonní a telefaxové zařízení |Telefonní a telefaxové zařízení [COICOP 08.2.0] |103 | Telefonní a telefaxové zařízení |Telefonní a telefaxové služby |Telefonní a telefaxové služby [COICOP 08.3.0] |104 | Telefonní a telefaxové služby |REKREACE A KULTURA |Zařízení audiovizuální, fotografická a pro zpracování informací |Zařízení pro příjem, záznam a reprodukci obrazu a zvuku [COICOP 09.1.1] |105 | Zařízení pro příjem, záznam a reprodukci obrazu a zvuku |Fotografická a kinematografická zařízení a optické přístroje [COICOP 09.1.2] |106 | Fotografická a kinematografická zařízení a optické přístroje |Zařízení pro zpracování dat [COICOP 09.1.3] |107 | Zařízení pro zpracování informací |Nosná média pro záznam obrazu a zvuku [COICOP 09.1.4] |108 | Nosná média pro záznam obrazu a zvuku nahraná |109 | Nosná média pro záznam obrazu a zvuku nenahraná |Opravy zařízení audio-video a zařízení pro zpracování fotografií a dat [COICOP 09.1.5] |110 | Opravy zařízení audio-video a zařízení pro zpracování fotografií a informací |Ostatní výrobky dlouhodobé spotřeby určené pro rekreaci a kulturu |Výrobky dlouhodobé spotřeby pro rekreaci ve volné přírodě [COICOP 09.2.1] |111 | Výrobky dlouhodobé spotřeby pro rekreaci ve volné přírodě |Hudební nástroje a výrobky dlouhodobé spotřeby pro rekreaci uvnitř [COICOP 09.2.2] |112 | Hudební nástroje a výrobky dlouhodobé spotřeby pro rekreaci uvnitř |Údržba a opravy ostatních větších předmětů dlouhodobé spotřeby pro rekraci a kulturu [COICOP 09.2.3] |113 | Údržba a opravy ostatních výrobků dlouhodobé spotřeby pro rekreaci a kulturu |Ostatní předměty pro rekreaci a volný čas včetně zahradnictví a domácích zvířat |Hry, hračky a sběratelské potřeby [COICOP 09.3.1 |114 | Hry, hračky a sběratelské potřeby |Vybavení pro sport, kempink a rekreaci ve volné přírodě [COICOP 09.3.2] |115 | Vybavení pro sport, kempink a rekreaci ve volné přírodě |Zahrady, rostliny a květiny [COICOP 09.3.3] |116 | Zahrady, rostliny a květiny |Domácí zvířata a potřeby pro jejich chov [COICOP 09.3.4] |117 | Domácí zvířata a potřeby pro jejich chov |Veterinární a ostatní služby pro domácí zvířata [COICOP 09.3.5] |118 | Veterinární a ostatní služby pro domácí zvířata |Rekreační a kulturní služby |Rekreační a sportovní služby [COICOP 09.4.1] |119 | Rekreační a sportovní služby |Kulturní služby [COICOP 09.4.2] |120 | Fotografické služby |121 | Ostatní kulturní služby |Herny, loterie [COICOP 09.4.3] |122 | Herny, loterie |Noviny, knihy a papírnické zboží |Knihy [COICOP 09.5.1] |123 | Knihy |Noviny a časopisy [COICOP 09.5.2] |124 | Noviny a časopisy |Různé tiskoviny, papírenské zboží a kreslicí potřeby [COICOP 09 5.3 a 09.5.4] |125 | Různé tiskoviny, papírnické zboží a kreslicí potřeby |Dovolená s komplexními službami |Dovolená s komplexními službami [COICOP 09.6.0] |126 | Dovolená s komplexními službami |VZDĚLÁVÁNÍ |Preprimární a primární vzdělávání |Preprimární a primární vzdělávání [COICOP 10.1.0] |127 | Preprimární a primární vzdělávání |Sekundární vzdělávání |Sekundární vzdělávání [COICOP 10.2.0] |128 | Sekundární vzdělávání |Postsekundární vzdělávání nižší než terciární |Postsekundární vzdělávání nižší než terciární [COICOP 10.3.0] |129 | Postsekundární vzdělávání nižší než terciární |TERCIÁRNÍ VZDĚLÁVÁNÍ |Terciární vzdělávání [COICOP 10.4.0] |130 | TERCIÁRNÍ VZDĚLÁVÁNÍ |Vzdělání nedefinované podle úrovně |Vzdělání nedefinované podle úrovně [COICOP 10.5.0] |131 | Vzdělání nedefinované podle úrovně |STRAVOVÁNÍ A UBYTOVÁNÍ |Stravovací služby |Restaurace, kavárny a podobná zařízení [COICOP 11.1.1] |132 | Stravovací služby bez ohledu na typ zařízení |133 | Hostince, bary, kavárny, čajovny a podobná zařízení |Jídelny [COICOP 11.1.2] |134 | Jídelny |Ubytovací služby |Ubytovací služby [COICOP 11.2.0] |135 | Ubytovací služby |OSTATNÍ VÝROBKY A SLUŽBY |Osobní péče |Kadeřnické salony a zařízení osobní péče [COICOP 12.1.1] |136 | Kadeřnické salony a zařízení osobní péče |Elektrické přístroje a jiné výrobky pro osobní péči [COICOP 12.1.2] |137 | Elektrické přístroje a jiné výrobky pro osobní péči |Ostatní předměty a výrobky pro osobní péči [COICOP 12.1.3] |138 | Ostatní předměty a výrobky pro osobní péči |Prostituce |Prostituce [COICOP 12.2.0] |139 | Prostituce |Osobní předměty a doplňky jinde neuvedené |Klenoty, hodiny a hodinky [COICOP 12.3.1] |140 | Klenoty, hodiny a hodinky |Ostatní osobní předměty a doplňky [COICOP 12.3.2] |141 | Ostatní osobní předměty a doplňky |Sociální péče |Sociální péče [COICOP 12.4.0] |142 | Sociální péče |Pojištění |Pojištění [COICOP 12.5.1, 12.5.2, 12.5.3, 12.5.4 a 12.5.5] |143 | Pojištění |Finanční služby |Finanční zprostředkovatelské služby nepřímo měřené (FISIM) [COICOP 12.6.1] |144 | Finanční zprostředkovatelské služby nepřímo měřené (FISIM) |Finanční služby jinde neuvedené [COICOP 12.6.2] |145 | Finanční služby jinde neuvedené |Ostatní služby jinde neuvedené |Ostatní služby jinde neuvedené [COICOP 12.7.0] |146 | Ostatní služby jinde neuvedené |SALDO VÝDAJŮ REZIDENTSKÝCH DOMÁCNOSTÍ V ZAHRANIČÍ A NEREZIDENTSKÝCH DOMÁCNOSTÍ NA EKONOMICKÉM ÚZEMÍ |Konečné výdaje rezidentských domácností na spotřebu v zahraničí |Konečné výdaje rezidentských domácností na spotřebu v zahraničí |147 | Konečné výdaje rezidentských domácností na spotřebu v zahraničí |Konečné výdaje nerezidentských domácností na spotřebu na ekonomickém území |Konečné výdaje nerezidentských domácností na spotřebu na ekonomickém území |148 | Konečné výdaje nerezidentských domácností na spotřebu na ekonomickém území |VÝDAJE NEZISKOVÝCH INSTITUCÍ SLOUŽÍCÍCH DOMÁCNOSTEM (NISD) NA INDIVIDUÁLNÍ SPOTŘEBU |BYDLENÍ |Bydlení |Bydlení [COPNI 01.0.0] |149 | Bydlení |ZDRAVÍ |Zdraví |Zdraví [COPNI 02.1.1 až 02.6.0] |150 | Zdraví |REKREACE A KULTURA |Rekreace a kultura |Rekreace a kultura [COPNI 03.1.0 a 03.2.0] |151 | Rekreace a kultura |VZDĚLÁVÁNÍ |Vzdělávání |Vzdělávání [COPNI 04.1.0 to 04.7.0] |152 | Vzdělávání |SOCIÁLNÍ PÉČE |Sociální péče |Sociální péče [COPNI 05.1.0 a 05.2.0] |153 | Sociální péče |OSTATNÍ SLUŽBY |Ostatní služby |Ostatní služby [COPNI 06.0.0 až 09.2.0] |154 | Ostatní služby |VÝDAJE VLÁDNÍCH INSTITUCÍ NA INDIVIDUÁLNÍ SPOTŘEBU |BYDLENÍ |Bydlení |Bydlení |155 | Bydlení |ZDRAVÍ |Dávky zdravotní péče a jejich refundace |Léčiva a zdravotnické prostředky |156 | Farmaceutické produkty |157 | Ostatní léčiva |158 | Terapeutické přístroje a vybavení |Zdravotnické služby |159 | Ambulantní lékařské služby |160 | Ambulantní stomatologické služby |161 | Služby středního zdravotnického personálu |162 | Služby ústavní zdravotní péče |Poskytování zdravotnických služeb |Náhrady zaměstnancům |163 | Lékaři |164 | Sestry a jiný zdravotnický personál |165 | Nezdravotnický personál |Mezispotřeba |166 | Farmaceutické produkty |167 | Ostatní zdravotnické výrobky |168 | Terapeutické přístroje a vybavení |169 | Mezispotřeba jinde neuvedená |Hrubý provozní přebytek |170 | Hrubý provozní přebytek |Čisté daně z výroby |171 | Čisté daně z výroby |Tržby z prodeje |172 | Tržby z prodeje |REKREACE A KULTURA |Rekreace a kultura |Rekreace a kultura |173 | Rekreace a kultura |VZDĚLÁVÁNÍ |Dávky na vzdělávání a jejich refundace |Dávky na vzdělávání a jejich refundace |174 | Dávky na vzdělávání a jejich refundace |Poskytování vzdělávacích služeb |Náhrady zaměstnancům |175 | Preprimární a primární vzdělávání |176 | Sekundární vzdělávání |177 | Postsekundární vzdělávání nižší než terciární |178 | Terciární vzdělávání |Mezispotřeba |179 | Mezispotřeba |Hrubý provozní přebytek |180 | Hrubý provozní přebytek |Čisté daně z výroby |181 | Čisté daně z výroby |Tržby z prodeje |182 | Tržby z prodeje |SOCIÁLNÍ PÉČE |Sociální péče |Sociální péče |183 | Sociální péče |VÝDAJE VLÁDNÍCH INSTITUCÍ NA KOLEKTIVNÍ SPOTŘEBU |KOLEKTIVNÍ SLUŽBY |Kolektivní služby |Náhrady zaměstnancům |184 | Náhrady zaměstnancům (kolektivní služby související s obranou) |185 | Náhrady zaměstnancům (kolektivní služby nesouvisející s obranou) |Mezispotřeba |186 | Mezispotřeba (kolektivní služby související s obranou) |187 | Mezispotřeba (kolektivní služby nesouvisející s obranou) |Hrubý provozní přebytek |188 | Hrubý provozní přebytek (kolektivní služby související s obranou) |Čisté daně z výroby |189 | Čisté daně z výroby (kolektivní služby související s obranou) |Tržby z prodeje |190 | Tržby z prodeje (kolektivní služby související s obranou) |VÝDAJE NA TVORBU HRUBÉHO FIXNÍHO KAPITÁLU |STOJE A ZAŘÍZENÍ |Kovové výrobky a zařízení |Kovové konstrukce a kovodělné výrobky (kromě strojů a zařízení) [SKP 28.11 až 28.75] |191 | Kovové konstrukce a kovodělné výrobky (kromě strojů a zařízení) |Stroje a zařízení pro všeobecné použití [SKP 29.11 až 29.24] |192 | Motory a turbíny, čerpadla a kompresory |193 | Ostatní stroje a zařízení pro všeobecné použití |Stroje a zařízení pro speciální použití [SKP 29.31 až 29.72] |194 | Zemědělské a lesnické stroje |195 | Obráběcí a tvářecí stroje |196 | Stroje pro metalurgii, důlní, těžební a stavební stroje |197 | Stroje na výrobu potravin, nápojů a pro zpracování tabáku |198 | Stroje na výrobu textilu, textilních a oděvních výrobků, usní |199 | Ostatní stroje a zařízení pro speciální použití |Elektrické a optické přístroje a zařízení [SKP 30.01 až 33.50] |200 | Kancelářská technika |201 | Počítače a ostatní zařízení pro zpracování informací |202 | Elektrické stroje a přístroje |203 | Rádiová, televizní, spojová zařízení a přístroje |204 | Zdravotnické, přesné, optické a časoměrné přístroje |Ostatní výrobky jinde neuvedené [SKP 36.11až 36.63] |205 | Ostatní výrobky jinde neuvedené |Dopravní prostředky a zařízení |Motorová vozidla [SKP 34.10 až 34.30 a 35.41až 35.50] |206 | Motorová vozidla, přívěsy a návěsy |207 | Ostatní motorová vozidla |Ostatní dopravní prostředky a zařízení [SKP 35.11až 35.30] |208 | Lodě, čluny, parníky, remorkéry, plovoucí nebo ponorné vrtné nebo těžební plošiny |209 | Lokomotivy a kolejový vozový park |210 | Letadla, vrtulníky a jiná letecká zařízení |STAVEBNÍ PRÁCE |Obytné domy a budovy |Domy jednobytové a dvoubytové [SKP 45] |211 | Domy jednobytové a dvoubytové |Domy vícebytové [SKP 45] |212 | Domy vícebytové |Nebytové budovy |Zemědělské budovy [SKP 45] |213 | Zemědělské budovy |Budovy pro průmysl a skladování [SKP 45] |214 | Budovy pro průmysl a skladování |Budovy pro obchod a služby [SKP 45] |215 | Budovy pro obchod a služby |Ostatní nebytové budovy [SKP 45] |216 | Ostatní nebytové budovy |Inženýrské stavby |Dopravní sítě [SKP 45] |217 | Dopravní sítě |Potrubní vedení, komunikační a energetická vedení [SKP 45] |218 | Potrubní vedení, komunikační a energetická vedení |Ostatní inženýrské stavby [SKP 45] |219 | Ostatní inženýrské stavby |OSTATNÍ VÝROBKY |Ostatní výrobky |Produkty zemědělství a lesnictví, rybolovu a akvakultury [SKP 01, 02 a 05] |220 | Produkty zemědělství a lesnictví, rybolovu a akvakultury |Software [SKP 72.20] |221 | Software |Ostatní výrobky jinde neuvedené [SKP j.n.] |222 | Ostatní výrobky jinde neuvedené |ZMĚNY ZÁSOB A ČISTÉ POŘÍZENÍ CENNOSTÍ |ZMĚNY ZÁSOB |Změny zásob |Změny zásob |223 | Změny zásob |ČISTÉ POŘÍZENÍ CENNOSTÍ |Čisté pořízení cenností |Čisté pořízení cenností |224 | Čisté pořízení cenností |ROZDÍL VÝVOZU A DOVOZU |VÝVOZ ZBOŽÍ A SLUŽEB |Vývoz zboží |Vývoz zboží do zemí a institucí EU |225 | Vývoz zboží do zemí EU |226 | Vývoz zboží do institucí EU |Vývoz zboží do třetích zemí a mezinárodním organizacím |227 | Vývoz zboží do třetích zemí a mezinárodním organizacím |Vývoz služeb |Vývoz služeb do zemí a institucí EU |228 | Vývoz služeb do zemí EU |229 | Vývoz služeb do institucí EU |Vývoz služeb do třetích zemí a mezinárodním organizacím |230 | Vývoz služeb do třetích zemí a mezinárodním organizacím |Dovoz zboží a služeb |Dovoz zboží |Dovoz zboží ze zemí a institucí EU |231 | Dovoz zboží ze zemí EU |232 | Dovoz zboží z institucí EU |Dovoz zboží ze třetích zemí a mezinárodních organizací |233 | Dovoz zboží ze třetích zemí a mezinárodních organizací |Dovoz služeb |Dovoz služeb ze zemí a institucí EU |234 | Dovoz služeb ze zemí EU |235 | Dovoz služeb z institucí EU |Dovoz zboží ze třetích zemí a mezinárodních organizací |236 | Dovoz služeb ze třetích zemí a mezinárodních organizací |LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZNÁZEV NÁVRHU:Nařízení Evropského parlamentu a Rady o stanovení společných pravidel pro poskytování základních informací o paritách kupní síly a pro jejich výpočet a zveřejňováníRÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:Hlava 01: Hospodářské a finanční věci: Hospodářská a měnová unie (204)Hlava 13: Regionální politika: Evropský fond pro regionální rozvoj a ostatní regionální intervence (1603), Fond soudržnosti (1604)Hlava 26: Administrativa: Personální politika a řízení, správa důchodůHlava 27: Rozpočet: Rozpočtová politikaHlava 29: Statistika: Sestavování statistických údajů (3403)ROZPOČTOVÉ LINIERozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:29.01.01 Výdaje vztahující se k zaměstnancům v činné službě v oblasti politiky Statistika29 01 02 Výdaje na podporu oblasti politiky Statistika – externí pracovníci a ostatní výdaje na řízení29.02.01 Informační politika v oblasti statistikyDoba trvání akce a finančního dopadu:Návrh nestanoví ukončení akce. Granty pro členské státy jsou omezeny na pět let: 2007–2011 s výjimkou akcí nezbytných pro stanovení opravných koeficientů, které se vztahují na odměny a důchody v ES (článek 64 služebního řádu).Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |29.01.01 | Nepov. | Nerozl. | NE | NE | NE | č. 3 |29 01 02 | Nepov. | Nerozl. | NE | NE | NE | č. 3 |29.02.01 | Nepov. | Rozl. | NE | ANO | NE | č. 3 |SHRNUTÍ ZDROJŮFinanční zdrojeFinanční dopady uvedené v tomto výkazu jsou orientační, tj. zdroje a rozpočet potřebný pro činnosti v rámci nařízení o paritách kupní síly jsou zahrnuty v pětiletých statistických programech Komise (v současnosti rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2367/2002/ES ze dne 16. prosince 2002 o statistickém programu Společenství na období 2003 až 2007, Úř. věst. L 358, s. 1). Finanční výkaz nařízení o paritách kupní síly uvádí výši zdrojů, které parity kupní síly vyžadují z celkového rozpočtu politiky „Statistika“.Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Národní statistické úřady členských států | f | 1,191 | 0,628 | 0,628 | 0,628 | 0,628 | 1,978 | 1,978 | 7,659 |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 7,551 | 5,423 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 38,589 |Soulad s finančním plánem( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[16] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy( Návrh má finanční dopadyLidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných zaměstnanců a externích pracovníků) – viz podrobnosti v bodě 8.2.1.Roční potřeba | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Celkový objem lidských zdrojů | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |CHARACTERISTIKY A CÍLEPodrobné souvislosti návrhu jsou uvedeny v důvodové zprávě.Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuUspokojit potřeby politik Komise z hlediska údajů, zejména v oblasti regionální politiky.Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieBez zapojení Společenství by tyto statistiky nebyly vypracovávány.Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMZaručit průběžné každoroční sestavování parit kupní síly za každý členský stát.Způsob provádění (orientační)Centralizované řízení, ze strany KomiseMONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍMonitorovací systémProvádění tohoto nařízení bude monitorováno s využitím standardizovaných zpráv popisujících vnitrostátní metody a postupy. Tyto zprávy budou vypracovávány v šestiletých intervalech. Zprávy o jednotlivých zemích posuzuje Komise.Cenová šetření parit kupní síly jsou rovněž průběžně monitorována. Národní statistické úřady předkládají Komisi po každém šetření zprávu.Provádění tohoto nařízení a případné technické změny se uskuteční na základě postupu projednávání ve výborech uvedeného v článku 11 nařízení.HodnoceníHodnocení předem (ex-ante)Návrh nařízení je pokračováním stávajících akcí, které jsou v současnosti realizovány členskými státy na dobrovolném základě.Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Nevztahuje se na tento návrh.Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníUstanovení tohoto nařízení budou pět let po jeho vstupu v platnost přezkoumána a případně revidována, na základě zprávy předané Evropskému parlamentu a Radě a návrhu Komise.OPATŘENÍ PROTI PODVODŮMV návaznosti na iniciativu Komise ohledně reformy finančního řízení byl zaveden revidovaný systém vnitřního řízení a kontroly. Tento systém nyní obsahuje posílenou kapacitu vnitřního auditu.Roční sledování pokroku s prováděním standardů vnitřní kontroly Komise má zajistit existenci a fungování postupů k prevenci a odhalování podvodů a nesrovnalostí.Nová pravidla a postupy byly přijaty pro hlavní rozpočtový proces: výzvy k předkládání nabídek, granty, závazky, smlouvy a platby.PODROBNOSTI O ZDROJÍCHCíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Ostatní zaměstnanci[19] financovaní podle čl. 29 01 04/05 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |CELKEM | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |Popis úkolů, které vyplývají z akceÚkoly související s vypracováváním statistik:-  Rozvoj metodiky k zajištění srovnatelnosti výsledků-  Metodická pomoc národním statistickým úřadům-  Vypracování dotazníků a pokynů-  Sběr údajů z členských států a dalších zúčastněných zemí-  Kontrola a ověření údajů-  Rozšíření a zveřejnění údajů-  Analýza kvality-  Dohled nad dodavateliAdministrativní úkoly:-  Správa smluv/grantůPůvod lidských zdrojů (statutární pracovní místa)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného rokuDalší administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (29 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc |interní (intra muros) |externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem |Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (29 01 01) | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 |Zaměstnanci financovaní podle čl. 29 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanciPrůměrně 0,108 milionů EUR na osobu a rokVýpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02Průměrně 0,108 milionů EUR na osobu a rokDalší administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částkyv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)| 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |CELKEM | |29 01 02 11 01 Služební cesty |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,350 | |29 01 02 11 02 Schůze a konference |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,350 | |29 01 02 11 03 Výbory | | | | | | | | | |29 01 02 11 04 Studie a konzultace | | | | | | | | | |29 01 02 11 05 Informační systémy | | | | | | | | | | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (29 01 02 11) | 0,100 |0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 |0,700 | |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | | | | | | | | | | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,100 |0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 |0,700 | | Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[1] Úř. věst. C […], ze dne […], s. […].[2] Úř. věst. C […], ze dne […], s. […].[3] Úř. věst. C […], ze dne […], s. […].[4] Úř. věst. L 310, 30.11.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 995/2001 (Úř. věst. L 139, 23.5.2001, s. 3).[5] Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003.[6] Úř. věst. L 130, 25.5.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003.[7] Úř. věst. L 52, 22.2.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 11).[8] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[9] Úř. věst. L 181, 28.6.1989, s. 47.[10] Úř. věst. L 186, 5.8.1995, s. 59[11] Úř. věst. L 310, 30.11.1996, s. 1.[12] Úř. věst. L 76, 30.3.1993, s. 1.[13] Výdaje, které nespadají pod kapitolu 1 příslušné hlavy 29.[14] Výdaje v rámci 29.1.04.[15] Výdaje v rámci 29.1.01 a 29.1.02.[16] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[17] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[18] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[19] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.