				|

		52013PC0233

			Návrh ROZHODNUTÍ RADY určené Kyperské republice o zvláštních opatřeních pro obnovu finanční stability a udržitelného růstu /* COM/2013/0233 final - 2013/0121 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Kypr čelí
sílícím tlakům na finančních trzích v souvislosti
s narůstajícími obavami o udržitelnost jeho veřejných
financí, včetně jeho oslabeného finančního sektoru
a rozsahu možných opatření veřejné podpory. Ačkoli
některé nerovnováhy vznikly v důsledku přelévání
negativních dopadů krize v eurozóně a vývoje
v Řecku, jiné byly domácího původu a delšího trvání.
Ratingové agentury postupně snižovaly hodnocení kyperských státních dluhopisů,
a země tak již není schopná refinancování s využitím sazeb, jež by byly
slučitelné s dlouhodobou fiskální udržitelností. Bankovní sektor
zároveň stále více ztrácel možnost financování na mezinárodních
trzích a velké finanční instituce zaznamenaly výrazný nedostatek
kapitálu. Situace v bankovním sektoru se dramaticky zhoršila počátkem
roku 2013 vzhledem k poklesu důvěry, který vedl k trvalému
a značnému odlivu vkladů. V březnu 2013 dosáhla
Euroskupina politické dohody ohledně klíčových prvků makroekonomického
ozdravného programu pro Kypr s finančním krytím ve výši až 10
miliard EUR. Po finančních otřesech byly banky na deset dnů
uzavřeny a během té doby byl tento sektor podstatně zredukován
prostřednictvím restrukturalizace bank a oddělení řeckých
operací kyperských bank.
S ohledem na
tyto vážné hospodářské a finanční obtíže kyperské orgány dne 25.
června 2012 oficiálně požádaly o finanční pomoc
v podobě půjčky z Evropského nástroje finanční
stability / Evropského mechanismu stability, jakož i od Mezinárodního
měnového fondu (MMF) s cílem podpořit návrat ekonomiky
k udržitelnému růstu, zajistit řádné fungování bankovního
systému a zabezpečit finanční stabilitu v Evropské unii
a v eurozóně. Dne 27. června 2012 vyzvala Euroskupina Komisi,
aby se ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB), kyperskými
orgány a MMF dohodla na makroekonomickém ozdravném programu,
včetně potřeby finančních prostředků,
a přijala příslušná opatření k zajištění
finanční stability. Dne 16. března a 25. března 2013
dosáhla Euroskupina politické dohody s kyperskými orgány o klíčových prvcích
programu, které zahrnovaly restrukturalizaci a výraznou redukci bankovního
sektoru a posílení úsilí o fiskální konsolidaci, strukturální reformy
a privatizaci. Důležitou součástí dohody byl požadavek,
aby rekapitalizace bank byla téměř výlučně provedena
zevnitř těchto bank (tj. ze strany akcionářů
a věřitelů). Vklady do výše 100 000 EUR by neměly
být dotčeny. Věřitelé by neměli utrpět ztráty vyšší
než ztráty, které by utrpěli, kdyby byly banky likvidovány v běžném
insolvenčním řízení. Dne 2. dubna 2013 bylo dosaženo dohody
na technické úrovni o souboru komplexních politických opatření, jež
mají být provedena během tříletého makroekonomického ozdravného
programu; hlavní cíle, opatření a výstupy byla stanoveny v návrhu
memoranda o porozumění (MoP) mezi Komisí a Kyperskou republikou.
Makroekonomický
ozdravný program se zaměří na znovunastolení důvěry
finančních trhů, obnovení zdravé makroekonomické rovnováhy
a umožnění návratu ekonomiky k udržitelnému růstu.
Pro dosažení těchto cílů program staví na třech
pilířích. První pilíř představuje strategie pro finanční
sektor založená na restrukturalizaci a redukci finančních
institucí a posílení dohledu, která bude provázena úsilím vyřešit
nedostatek kapitálu a likvidity. Druhým pilířem je ambiciózní
strategie fiskální konsolidace vycházející z konsolidačního úsilí
zahájeného v roce 2012, a to zejména opatření ke snížení
běžných primárních výdajů, zvýšení příjmů vládních
institucí, zlepšení fungování veřejného sektoru a udržení fiskální
konsolidace ve střednědobém horizontu. Cílem je napravit
nadměrný schodek vládních institucí a dosáhnout ve
střednědobém horizontu trvalého snižování poměru hrubého
veřejného dluhu k HDP. Kyperské orgány se zavázaly snížit schodek co
nejdříve pod 3 % HDP. Mělo by být zachováno dobré využívání
strukturálních a jiných unijních fondů, jakož i provádění politických
iniciativ EU zaměřených na vytváření pracovních míst a
posilování růstu. To přispěje k nastolení dlouhodobého
růstu Kypru. Třetí pilíř tvoří ambiciózní program
strukturálních reforem s cílem podporovat konkurenceschopnost
a udržitelný a vyvážený růst v souladu s konkrétními
doporučeními adresovanými Kypru v roce 2012 a umožnit odstranění
makroekonomických nerovnováh. S odkazem na politickou dohodu ze dne 28. února
2013 týkající se doporučení Rady o zřízení systému záruk pro mladé
lidi by měly být zachovány příležitosti a perspektivy
zaměstnatelnosti pro mladé.
Program se vztahuje na období let 2013–2016.
2013/0121 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTÍ RADY
určené Kyperské republice o zvláštních
opatřeních pro obnovu finanční stability a udržitelného
růstu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 136 odst. 1 ve spojení s čl. 126 odst. 6 této
smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Ustanovení čl. 136 odst.
1 Smlouvy o fungování EU umožňuje, aby byla přijata opatření
týkající se členských států, jejichž měnou je euro, k
zajištění řádného fungování hospodářské a měnové unie.
(2)       Dne 13. července 2010
přijala Rada rozhodnutí podle čl. 126 odst. 6 Smlouvy
o fungování EU, v němž se uvádí, že na Kypru existuje
nadměrný schodek vládních institucí[1],
a s cílem tuto situaci ukončit vydala podle čl. 126
odst. 7 Smlouvy o fungování EU doporučení Kypru, v němž se
uvádí, že „by kyperské orgány měly odstranit současný
nadměrný schodek co nejrychleji, nejpozději do roku 2012“.
(3)       V doporučení ke
kyperskému národnímu programu reforem na rok 2012 a při
předložení svého stanoviska ke kyperskému programu stability
na období 2012-2015[2]
Rada mimo jiné doporučovala, aby Kypr přijal opatření
k dosažení trvalé nápravy nadměrného schodku v roce 2012, k
zajištění dostatečného pokroku při dodržování referenční
hodnoty pro snížení dluhu, k posílení právních ustanovení pro účinnou
rekapitalizaci finančních institucí a ke zlepšení
konkurenceschopnosti.
(4)       Kypr čelí sílícím
tlakům na finančních trzích v souvislosti
s narůstajícími obavami o udržitelnost jeho veřejných
financí, včetně nutných opatření veřejné podpory pro
oslabený finanční sektor. Ačkoli některé nerovnováhy vznikly
v důsledku přelévání negativních dopadů krize
v eurozóně, jiné byly domácího původu a delšího trvání[3]. Ratingové agentury
postupně snižovaly hodnocení kyperských státních dluhopisů, a
země tak již není schopná refinancování s využitím sazeb, jež by byly
slučitelné s dlouhodobou fiskální udržitelností. Bankovní sektor
zároveň stále více ztrácel možnost financování na mezinárodních
trzích a velké instituce zaznamenaly výrazný nedostatek kapitálu.
(5)       S ohledem na tyto
obtížné hospodářské a finanční podmínky kyperské orgány dne
25. června 2012 oficiálně požádaly o finanční pomoc
v podobě půjčky z Evropského nástroje finanční
stability / Evropského mechanismu stability, jakož i od MMF
s cílem podpořit návrat ekonomiky k udržitelnému růstu,
zajistit řádné fungování bankovního systému a zabezpečit
finanční stabilitu v Evropské unii a v eurozóně. Dne 27.
června 2012 vyzvala Euroskupina Komisi, aby se ve spolupráci
s ECB, kyperskými orgány a MMF dohodla na makroekonomickém
ozdravném programu, včetně potřeby finančních
prostředků, a přijala příslušná opatření
k zajištění finanční stability v současném velmi
náročném prostředí, kde hrozí riziko přelévání dopadu
otřesů na trhu státních dluhopisů. Dne 16. března
a 25. března 2013 dosáhla Euroskupina politické dohody
s kyperskými orgány o základních kamenech programu. Bankovní sektor
se měl restrukturalizovat a zredukovat a mělo se zvýšit
úsilí o fiskální konsolidaci, strukturální reformy a privatizaci.
Rekapitalizace bank měla být provedena téměř výlučně
zevnitř těchto bank (tj. ze strany akcionářů
a věřitelů).
(6)       Za těchto okolností by
Kypr měl přijmout komplexní balíček politických opatření,
jež mají být provedena v průběhu tříletého
makroekonomického ozdravného programu v období od druhého
čtvrtletí 2013 do prvního čtvrtletí 2016.
(7)       Balíček politických
opatření by se měl zaměřit na znovuobnovení
důvěry finančních trhů, obnovení zdravých makroekonomických
rovnováh a umožnění návratu ekonomiky k udržitelnému růstu.
Měl by sestávat ze tří pilířů. První pilíř by
měla představovat strategie pro finanční sektor založená
na restrukturalizaci a redukci finančních institucí
a posílení dohledu nad tímto sektorem, která bude provázena úsilím vyřešit
nedostatek kapitálu a likvidity. Druhým pilířem by měla být
ambiciózní strategie fiskální konsolidace na začátku období, založená
zejména na opatřeních ke snížení běžných primárních výdajů,
zvýšení příjmů vládních institucí, zlepšení fungování veřejného
sektoru a udržení fiskální konsolidace ve střednědobém
horizontu, přičemž je třeba minimalizovat dopad na
znevýhodněné skupiny obyvatel a zachovat dobré využívání strukturálních a
jiných unijních fondů. Třetí pilíř by měl tvořit
ambiciózní program strukturálních reforem s cílem podporovat
konkurenceschopnost a udržitelný a vyvážený růst, což umožní
odstranění makroekonomických nerovnováh, zejména prostřednictvím
reformy systému indexace mezd za konzultací se sociálními partnery
a odstraněním překážek, které brání bezproblémovému fungování
trhů. S odkazem na politickou dohodu ze dne 28. února 2013 ohledně
doporučení Rady o zřízení systému záruk pro mladé lidi by měly
být zachovány příležitosti a perspektivy zaměstnatelnosti pro mladé.
(8)       Podle aktualizované prognózy
Komise týkající se růstu nominálního HDP (–0,5 % v roce 2012,
–8,2 % v roce 2013, –2,9 % v roce 2014, 2,6 %
v roce 2015 a 3,7 % v roce 2016) by poměr dluhu
k HDP činil 87 % v roce 2012, 109 % v roce 2013,
123 % v roce 2014, 126 % v roce 2015 a 122 %
v roce 2016. Poměr dluhu k HDP by tedy do roku 2015 prudce
stoupal a poté by začal klesat, až by v roce 2020 podle
odhadů dosáhl 105 %. Na dynamiku dluhu mají vliv některé
operace, které přímo nesouvisí s deficitem rozpočtu. Podle
aktualizované prognózy Komise týkající se růstu nominálního HDP by
primární saldo vládních institucí mělo v roce 2013 dosáhnout schodku
ve výši 395 milionů EUR (2,4 % HDP), v roce 2014 schodku
ve výši 678 milionů EUR (4,3 % HDP), v roce 2015 schodku
ve výši 344 milionů EUR (2,1 % HDP) a v roce 2016
přebytku ve výši 204 milionů EUR (1,2 % HDP).
(9)       Zvýšení dlouhodobé odolnosti
kyperského bankovního sektoru má zásadní význam pro obnovení finanční
stability na Kypru a – vzhledem k silným vzájemným vazbám —
zachování finanční stability v eurozóně jako celku. V současnosti
probíhá podstatná redukce a restrukturalizace kyperského bankovního
sektoru. Poslanecká sněmovna přijala právní předpisy, které
stanoví ucelený rámec pro ozdravění a řešení problémů
úvěrových institucí. Pomocí tohoto nového rámce byl kyperský bankovní
sektor okamžitě a výrazně zredukován. Pro zachování likvidity
kyperského bankovního sektoru byla uložena dočasná správní opatření.
(10)     Provedení komplexních
a ambiciózních reforem ve finanční, fiskální a strukturální
oblasti by mělo zabezpečit střednědobou udržitelnost kyperského
veřejného dluhu.
(11)     Komise by ve spolupráci
s ECB a případně MMF měla pravidelně
čtvrtletně ověřovat důsledné provádění
makroekonomického ozdravného programu prostřednictvím misí
a pravidelných zpráv podávaných kyperskými orgány.
(12)     V průběhu
provádění balíčku opatření by Komise měla poskytovat další
politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech.
(13)     Kyperské orgány by do
přípravy, provádění, sledování a hodnocení programu finanční
pomoci měly v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a
zvyklostmi zapojit sociální partnery a organizace občanské
společnosti.
(14)     Veškeré formy finanční
pomoci poskytnuté na podporu provádění politik v rámci
makroekonomického ozdravného programu musí být v souladu s právními
požadavky a politikami Evropské unie, zejména s rámcem správy
ekonomických záležitostí Unie. Veškeré intervence ve prospěch
finančních institucí musí být prováděny v souladu
s pravidly Unie v oblasti hospodářské soutěže. Komise
zajistí, aby veškerá opatření stanovená v memorandu
o porozumění v rámci požadované finanční pomoci z ESM
byla plně v souladu s tímto rozhodnutím,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1.           Pro usnadnění návratu
kyperské ekonomiky k udržitelnému růstu a fiskální
a finanční stabilitě Kypr důsledně provádí
makroekonomický ozdravný program, jehož hlavní prvky jsou stanoveny
v článku 2 tohoto rozhodnutí. Makroekonomický ozdravný program (dále
jen „program“) se zaměřuje na konkrétní rizika, která Kypr
představuje pro finanční stabilitu v eurozóně, a jeho cílem
je rychlé obnovení zdravé a udržitelné hospodářské
a finanční situace na Kypru a obnovení jeho úplné
finanční soběstačnosti na finančních trzích. Program
bere náležitě v úvahu doporučení určená Kypru podle
článků 121, 126, 136 a 148 Smlouvy o fungování EU,
jakož i opatření tohoto státu pro dodržování uvedených
doporučení a zaměřuje se na rozšíření, posílení
a prohloubení požadovaných politických opatření.
2.           Komise ve spolupráci
s ECB a případně s MMF sleduje pokrok při
provádění programu. Kypr poskytuje Komisi a ECB svou plnou
součinnost. Zejména jim poskytuje veškeré informace, které Komise a ECB
považují za nezbytné ke sledování programu.
3.           Komise ve spolupráci
s ECB a případně s MMF přezkoumává
s kyperskými orgány všechny změny a aktualizace programu, které
mohou být nezbytné, aby se plně zohlednily mimo jiné jakékoli významné
rozdíly mezi makroekonomickými a fiskálními prognózami
a skutečnými hodnotami (včetně údajů o
zaměstnanosti), negativní účinky přelévání a rovněž
makroekonomické a finanční otřesy. S cílem zajistit
bezproblémové zavádění programu a napomoci udržitelné nápravě nerovnováh
Komise průběžně poskytuje poradenství a pomoc v oblasti fiskálních
reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem. Komise
pravidelně posuzuje ekonomický dopad programu a doporučuje nezbytné
korekce ve snaze podporovat růst a vytváření pracovních míst,
zajistit nutnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé dopady
v sociální oblasti.
Článek 2
1.           Hlavními cíli kyperského
programu jsou: ozdravění kyperského bankovního sektoru, pokračování
probíhajícího procesu fiskální konsolidace a provádění strukturálních
reforem na podporu konkurenceschopnosti a udržitelného
a vyváženého růstu.
2.           Kypr usiluje o fiskální
konsolidaci v souladu se svými závazky v rámci postupu při
nadměrném schodku, a to za pomoci kvalitních trvalých opatření s
minimálním dopadem na znevýhodněné skupiny obyvatel.
3.           Kypr přijme
opatření stanovená v odstavcích 4 až 15.
4.           Aby bylo možné snížit schodek
co nejdříve pod 3 % HDP, je Kypr připraven přijmout
dodatečná konsolidační opatření. Konkrétně
v případě nižších příjmů nebo vyšší potřeby
sociálních výdajů v důsledku nepříznivých makroekonomických
vlivů je vláda připravena přijmout dodatečná opatření
k zachování cílů programu, včetně snížení diskrečních
výdajů, přičemž minimalizuje dopad na znevýhodněné skupiny
obyvatel. Během programového období se peněžní příjmy
přesahující prognózy programu včetně případných
neočekávaných zisků použijí ke zvýšení úspor nebo snížení dluhu.
Pokud bude naopak dosaženo lepších výsledků v takové míře, že
bude možné zlepšení považovat za trvalé, může se snížit potřeba
dodatečných opatření v posledních letech.
5.           Kypr zachovává dobré
využívání strukturálních a dalších unijních fondů.
6.           Ve snaze ozdravět
finanční sektor Kypr i nadále důkladně reformuje
a restrukturalizuje bankovní sektor a posiluje životaschopné banky
prostřednictvím obnovení jejich kapitálu, řešení problémů s
likviditou a posílení dohledu nad nimi. Program stanoví tato opatření
a výstupy:
a)      zajištění pečlivého sledování
stavu likvidity v bankovním sektoru a přijetí vhodných
opatření k udržení dostatečné likvidity v systému
v souladu s pravidly Eurosystému. Budou pečlivě sledovány
nedávno uložené dočasné kontroly kapitálu (omezení výběrů
hotovosti, elektronických plateb a převodů
do zahraničí). Cílem je, aby kontroly nezůstaly
v platnosti déle, než je nezbytně nutné, aby se zabránilo vážným a naléhavým
rizikům pro finanční stabilitu. Střednědobé
plány v oblasti financování a kapitálu u domácích bank, které jsou
závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, by
měly realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním
sektoru a omezit závislost na úvěrech od centrálních bank,
aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a úvěrové krizi. Předpisy
o minimálních požadavcích na likviditu budou aktualizovány, aby se
v budoucnosti zabránilo koncentraci aktiv denominovaných v eurech;
b)      provedení nezávislého ocenění aktiv
bank Bank of Cyprus a Cyprus Popular Bank a rychlé
začlenění operací Cyprus Popular Bank do Bank of Cyprus. Ocenění
se provede rychle, aby bylo možno uvolnit příslušné části zmrazených
nepojištěných vkladů v Bank of Cyprus;
c)      přijetí nezbytných regulativních
požadavků, pokud jde o zvýšení minimálního ukazatele kapitálové
přiměřenosti core tier 1 na 9 % do konce roku
2013;
d)      přijetí opatření
k minimalizaci nákladů na restrukturalizaci bank hrazených
daňovými poplatníky. Podkapitalizované komerční a družstevní
úvěrové instituce získají v co největší míře kapitál ze
soukromých zdrojů, mimo jiné od akcionářů a
věřitelů bank, než jim budou poskytnuta opatření státní
podpory. Veškeré plány na restrukturalizaci musí být před poskytnutím
takové podpory formálně schváleny podle pravidel poskytování státní
podpory;
e)      zajištění toho, že bude
vytvořen úvěrový rejstřík, že bude přezkoumán a
případně změněn stávající regulační rámec týkající se
poskytování půjček a že budou přijaty právní předpisy
posilující správu komerčních bank;
f)       posílení bankovní správy,
včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům
správní rady nebo stranám, které jsou s nimi ekonomicky spjaty;
g)      maximalizaci zpětného získávání
úvěrů v selhání a zároveň minimalizaci pobídek pro
strategická selhání ze strany dlužníků. Sem se řadí zmírnění
omezení týkající se zabavení kolaterálu a řádné sledování
a řízení úvěrů v selhání. Kyperská centrální banka vydá
pokyny, podle nichž se jako úvěry v selhání klasifikují všechny
úvěry, které jsou více než 90 dnů po datu splatnosti;
h)      sladění regulace družstevních
úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro
komerční banky;
i)       ověření životaschopnosti
družstevních úvěrových institucí a vypracování strategie pro budoucí
strukturu, fungování a životaschopnost sektoru družstevních úvěrových
institucí, a to za konzultací s Komisí a informování ECB a MMF.
Provádění této strategie by mělo být dokončeno v polovině
roku 2015;
j)       obsáhlejší sledování zadluženosti
podnikatelského sektoru a sektoru domácností a zřízení rámce pro
cílenou restrukturalizaci soukromého sektoru a
k)      další posílení rámce proti praní
peněz a zajištění úplné transparentnosti subjektů
v souladu s osvědčenými postupy.
7.           V průběhu roku
2013 orgány důsledně plní zákon o rozpočtu na rok 2013
s dalšími trvalými opatřeními ve výši nejméně 351 milionů
EUR (2,1 % HDP). Kypr pozmění zákon o rozpočtu na rok 2013
tak, aby obsahoval dodatečná konsolidační opatření. Kypr
přijme tato opatření:
a)      na výdajové straně se do
rozpočtu zahrne snížení výdajů na programy bytové výstavby
nejméně o 36 milionů EUR, další odstupňované snížení mezd
ve veřejném sektoru a racionalizace některých sociálních dávek;
b)      na příjmové straně zahrnou
dodatečná opatření zvýšení majetkových daní, zákonné sazby daně
z příjmu právnických osob, sazby daně z příjmu z
úroků, bankovního odvodu a poplatků za veřejné služby;
c)      Kypr reformuje daňový systém pro
motorová vozidla na základě zásad, které jsou šetrné k životnímu
prostředí, a s cílem získat další příjmy;
d)      Kypr zavede opatření
pro kontrolu výdajů na zdravotní péči a zlepšení nákladové
efektivnosti ve zdravotnictví posílením účinnosti,
konkurenceschopnosti a nákladové efektivnosti veřejných nemocnic.
Kromě toho Kypr zavede u omezeného počtu zdravotnických služeb
a léčiv systém finanční spoluúčasti pacientů a
e)      Kypr zajistí plné provedení
konsolidačních opatření přijatých od prosince 2012.
8.           Od 1. ledna 2014 se použijí
následující opatření:
a)      na výdajové straně se do rozpočtu
zahrne: snížení celkových výdajů na sociální transfery díky lepšímu
zacílení, které přinese nejméně 28,5 milionu EUR; další snížení mezd
ve veřejném a širším veřejném sektoru; zavedení
poplatku za průkazy do veřejné dopravy pro studenty
a důchodce; opatření pro strukturální reformu v oblasti
vzdělávání za účelem snížení mzdových nákladů a
b)      na příjmové straně se do
rozpočtu na rok 2014 zahrne: prodloužení platnosti dočasného
příspěvku z hrubých výdělků zaměstnanců ve
veřejném a soukromém sektoru do 31. prosince 2016; zvýšení DPH;
zvýšení spotřebních daní a zvýšení příspěvků
na všeobecné sociální pojištění.
9.           V zájmu zajištění
dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí Kypr provádí fiskální
strukturální reformy, která obsahují mimo jiné tato opatření
a výstupy:
a)      reformy všeobecného důchodového
systému a důchodového systému ve veřejném sektoru s cílem dosáhnout
udržitelnosti důchodového systému a zároveň vyřešit otázku
přiměřenosti důchodů. V případě potřeby
budou reformy dále posíleny;
b)      kontrolu růstu výdajů
na zdravotní péči ve snaze posílit udržitelnost struktury financování
a efektivnost veřejné zdravotní péče;
c)      zlepšení efektivity veřejných
výdajů a rozpočtového procesu na základě účinného
střednědobého rozpočtového rámce, který bude součástí lepší
správy veřejných financí a bude plně v souladu se směrnicí
o požadavcích na rozpočtové rámce a Smlouvou
o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a
měnové unii;
d)      přijetí vhodného právního
a institucionálního rámce pro partnerství veřejného a soukromého
sektoru vytvořeného na základě osvědčených postupů;
e)      vypracování programu pro dosažení pevného
systému správy a řízení státních a polostátních podniků
a zahájení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou
výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;
f)       vypracování a provedení uceleného plánu
reforem s cílem zlepšit efektivnost a účelnost výběru a správy daní
včetně opatření, která zajistí úplnou a včasnou
použitelnost právních předpisů a norem, jimiž se řídí
mezinárodní daňová spolupráce a výměna daňových informací;
g)      reformu daně z nemovitostí;
h)      reformu veřejné správy ve snaze
zlepšit její fungování a nákladovou efektivnost, zejména přezkoumáním
velikosti, pracovního řádu a funkční organizace veřejné
služby, aby se zajistilo účinné využívání veřejných zdrojů
a poskytování kvalitních služeb obyvatelstvu a
i)       reformy celkové struktury a úrovní
sociálních dávek s cílem dosáhnout účinného využívání zdrojů
a zajistit správnou rovnováhu mezi sociální podporou a pobídkami
k práci.
10.         Po konzultaci se sociálními
partnery Kypr provede reformu systému indexace mezd, a to v souladu s cíli
zlepšit konkurenceschopnost ekonomiky a zohlednit vývoj v oblasti produktivity
práce. Plánovaná reforma podpory z veřejných prostředků by
měla zajistit, aby sociální podpora sloužila jako záchranná síť,
která zabezpečuje minimální příjem pro osoby, které si nedokáží
zajistit základní životní úroveň, a přitom zachovává pobídky
k práci. Veškeré změny minimální mzdy musí být v souladu s
hospodářským vývojem a s vývojem na trhu práce a musí jim předcházet
konzultace se sociálními partnery.
11.         Kypr přijme zbývající
nutné změny odvětvových právních předpisů tak, aby
v plné míře provedl směrnici o službách.
Neodůvodněné překážky na trzích služeb, zejména
v souvislosti s regulovanými povoláními, musí být odstraněny.
Lepšího rámce pro hospodářskou soutěž se dosáhne posílením fungování
příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž a posílením
nezávislosti a pravomocí národních regulačních orgánů.
12          Kypr do konce roku 2014
sníží počet nevyřízených vydání vlastnického titulu
k nemovitosti na méně než 2000 a zavede zaručené
časové rámce pro vydávání stavebních osvědčení
a vlastnických titulů.
13.         Kypr změní nucený prodej
nemovitostí zatížených hypotékou a umožní soukromé dražby, a to v co
nejkratších časových rozmezích do konce roku 2013. Zvýší se rychlost
práce soudů a nevyřízené soudní případy budou vyřešeny do
konce programu.
14.         Kypr přijme iniciativy
na posílení konkurenceschopnosti odvětví cestovního ruchu. Mezi tyto
iniciativy patří revize strategie cestovního ruchu na období 2011–2015 na
základě studie o tom, jak zlepšit obchodní model odvětví cestovního
ruchu, a důkladné analýzy nejlepších způsobů, jak dosáhnout
dostatečné letecké dostupnosti Kypru.
15.         V odvětví energetiky
Kypr zapracuje do vnitrostátního práva třetí energetický balíček
a zajistí jeho plné provedení. Kromě toho vypracuje komplexní plán
rozvoje pro přeskupení kyperského odvětví energetiky. Tento plán
zahrnuje:
a)      plán zavádění infrastruktury
nezbytné pro těžbu zemního plynu;
b)      nástin regulačního režimu
a organizace trhu pro odvětví energetiky a vývoz plynu a
c)      plán zavedení institucionálního rámce pro
využívání zdrojů uhlovodíku, včetně fondu zdrojů, který by
měl shromažďovat a spravovat veřejné příjmy
z těžby zemního plynu v pobřežních vodách a který je
zřízen na základě mezinárodně uznávaných
osvědčených postupů.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské
republice.
Článek 4
Toto rozhodnutí
se vyhlašuje v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 186, 20.7.2010, s. 30.
[2]               Úř. věst. C 219, 24.7.2012, s. 13.
[3]               Jak je uvedeno v hloubkovém přezkumu pro rok
2012 týkajícím se Kypru a v doporučeních pro rok 2012 určených
Kypru v rámci evropského semestru.


Důležité právní upozornění

|

52009PC0444

Návrh rozhodnutí Rady o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 88017 (MON-88Ø17-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003  /* KOM/2009/0444 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 3.9.2009KOM(2009) 444 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYo povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 88017 (MON-88Ø17-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003DŮVODOVÁ ZPRÁVAPřipojený návrh rozhodnutí Rady se týká potravin a krmiv, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 88017, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny a pro které společnost Monsanto Europe S.A. předložila příslušnému orgánu České republiky dne 4. října 2005 žádost o uvedení na trh podle nařízení (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech.Připojený návrh se rovněž vztahuje na uvedení dalších produktů, které obsahují kukuřici MON 88017 a které z ní sestávají, na trh pro stejná použití jako jiná kukuřice, s výjimkou pěstování.Dne 6. května 2009 vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) v souladu s články 6 a 18 nařízení (ES) č. 1829/2003 příznivé stanovisko a dospěl k závěru, že je nepravděpodobné, že by uvedení produktů, které obsahují kukuřici MON 88017 popsanou v žádosti, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh mělo v souvislosti se zamýšleným použitím nepříznivé účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí.Na základě těchto informací byla dne 22. července 2009 předložena Stálému výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat ke hlasování předloha rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 88017, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh Společenství. Výbor nezaujal žádné stanovisko: 14 členských států (167 hlasů) hlasovalo ve prospěch předlohy, osm členských států (80 hlasů) hlasovalo proti, čtyři členské státy (94 hlasů) se hlasování zdržely a jeden členský stát (4 hlasy) nebyl zastoupen.Proto podle čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 a v souladu s článkem 5 rozhodnutí Rady 1999/468/ES, ve znění rozhodnutí Rady 2006/512/ES, musí Komise předložit Radě návrh opatření, která mají být přijata, přičemž Rada má tři měsíce na to, aby se usnesla kvalifikovanou většinou a uvědomila o tom Evropský parlament.NávrhROZHODNUTÍ RADYo povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 88017 (MON-88Ø17-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech[1], a zejména na čl. 7 odst. 3 a čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Dne 4. října 2005 podala společnost Monsanto Europe S.A. v souladu s články 5 a 17 nařízení (ES) č. 1829/2003 příslušnému orgánu České republiky žádost o uvedení potravin, složek potravin a krmiv, které obsahují kukuřici MON 88017, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh (dále jen „žádost“).(2) Žádost se rovněž vztahuje na uvedení dalších produktů, které obsahují kukuřici MON 88017 nebo z ní sestávají, na trh pro stejná použití jako jiná kukuřice, s výjimkou pěstování. V souladu s čl. 5 odst. 5 a čl. 17 odst. 5 nařízení (ES) č. 1829/2003 proto žádost obsahuje údaje a informace požadované přílohami III a IV směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS[2] a informace a závěry o hodnocení rizika provedeném v souladu se zásadami stanovenými v příloze II směrnice 2001/18/ES. Rovněž zahrnuje plán monitorování účinků na životní prostředí v souladu s přílohou VII směrnice 2001/18/ES.(3) Dne 6. května 2009 vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) v souladu s články 6 a 18 nařízení (ES) č. 1829/2003 příznivé stanovisko a dospěl k závěru, že je nepravděpodobné, že by uvedení produktů, které obsahují kukuřici MON 88017 popsanou v žádosti, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny (dále jen „produkty“), na trh mělo v souvislosti se zamýšleným použitím nepříznivé účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí[3]. Ve svém stanovisku zvážil úřad EFSA všechny konkrétní otázky a připomínky, které členské státy vznesly v rámci konzultace s příslušnými vnitrostátními orgány podle čl. 6 odst. 4 a čl. 18 odst. 4 uvedeného nařízení.(4) EFSA ve svém stanovisku rovněž dospěl k závěru, že žadatelem předložený plán monitorování životního prostředí sestávající z plánu celkového dohledu je v souladu se zamýšleným použitím daných produktů.(5) S ohledem na předcházející úvahy by mělo být povolení pro tyto produkty uděleno.(6) Každému geneticky modifikovanému organismu (dále jen „GMO“) by měl být přiřazen jednoznačný identifikační kód stanovený v nařízení Komise (ES) č. 65/2004 ze dne 14. ledna 2004, kterým se zřizuje systém tvorby a přiřazování jednoznačných identifikačních kódů pro geneticky modifikované organismy[4].(7) Na základě stanoviska EFSA se zdá, že pro potraviny, složky potravin a krmiva, které obsahují kukuřici MON 88017, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, nejsou nutné žádné jiné zvláštní požadavky na označování než ty, které jsou stanoveny v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003. V zájmu zajištění toho, že se produkty budou používat v rámci povolení stanoveného tímto rozhodnutím, by však označení krmiv, která obsahují GMO nebo z GMO sestávají, a jiných produktů než potravin a krmiv, které obsahují GMO nebo z GMO sestávají, pro něž se žádá o povolení, mělo také jasně uvádět, že dané produkty nesmějí být použity k pěstování.(8) Podobným způsobem stanovisko EFSA neopravňuje k uložení zvláštních podmínek nebo omezení pro uvedení produktů na trh a/nebo zvláštních podmínek nebo omezení pro jejich používání a nakládání s nimi, včetně požadavků na monitorování po uvedení na trh pro použití potravin a krmiv, ani žádných zvláštních podmínek týkajících se ochrany určitých ekosystémů/životního prostředí a/nebo zeměpisných oblastí, podle čl. 6 odst. 5 písm. e) a čl. 18 odst. 5 písm. e) nařízení (ES) č. 1829/2003.(9) Všechny příslušné informace o povolení produktů by měly být zaneseny do registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva stanoveného v nařízení (ES) č. 1829/2003.(10) Ustanovení čl. 4 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 ze dne 22. září 2003 o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a sledovatelnosti potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných organismů a o změně směrnice 2001/18/ES[5] stanoví požadavky na označování produktů sestávajících z GMO nebo obsahujících GMO.(11) Toto rozhodnutí má být oznámeno prostřednictvím Informačního systému pro biologickou bezpečnost smluvním stranám Cartagenského protokolu o biologické bezpečnosti k Úmluvě o biologické rozmanitosti podle čl. 9 odst. 1 a čl. 15 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1946/2003 ze dne 15. července 2003 o přeshraničních pohybech geneticky modifikovaných organismů[6].(12) Žadatel byl konzultován v otázce opatření stanovených tímto rozhodnutím.(13) Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1 Geneticky modifikovaný organismus a jednoznačný identifikační kódGeneticky modifikované kukuřici ( Zea mays L.) MON 88017, uvedené v písmenu b) přílohy tohoto rozhodnutí, je přiřazen jednoznačný identifikační kód MON-88Ø17-3 v souladu s nařízením (ES) č. 65/2004.Článek 2PovoleníV souladu s podmínkami uvedenými v tomto rozhodnutí se pro účely čl. 4 odst. 2 a čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 povolují tyto produkty:a) potraviny a složky potravin, které obsahují kukuřici MON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny;b) krmiva, která obsahují kukuřici MON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobena;c) jiné produkty než potraviny a krmiva, které obsahují kukuřici MON-88Ø17-3 nebo z ní sestávají, pro stejná použití jako jiná kukuřice, s výjimkou pěstování.Článek 3 Označování1. Pro účely požadavků na označování stanovených v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 a v čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 1830/2003 je „název organismu“ „kukuřice“.2. Na štítku a v průvodních dokumentech produktů, které obsahují kukuřici MON-88Ø17-3 nebo z ní sestávají, uvedených v čl. 2 písm. b) a c) musí být uvedena slova „není určeno k pěstování“.Článek 4 Monitorování účinků na životní prostředí1. Držitel povolení zajistí, aby byl zaveden a prováděn plán monitorování účinků na životní prostředí stanovený v písmenu h) přílohy.2. Držitel povolení každoročně předkládá Komisi zprávy o provádění a výsledcích činností stanovených v plánu monitorování.Článek 5Registr SpolečenstvíInformace stanovené v příloze tohoto rozhodnutí se zanesou do registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva stanoveného v článku 28 nařízení (ES) č. 1829/2003.Článek 6Držitel povoleníDržitelem povolení je společnost Monsanto Europe S.A., Belgie, zastupující Monsanto Company, USA.Článek 7PlatnostToto rozhodnutí se použije po dobu deseti let ode dne jeho oznámení.Článek 8UrčeníToto rozhodnutí je určeno společnosti Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brusel, Belgie.V Bruselu dneZa RadupředsedaPŘÍLOHAa) Žadatel a držitel povolení:Název: Monsanto Europe S.A.Adresa: Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brusel, Belgiejménem společnosti Monsanto Company – 800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167 – Spojené státy americké.b) Určení a specifikace produktů:(1) potraviny a složky potravin, které obsahují kukuřici MON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny;(2) krmiva, která obsahují kukuřici MON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobena;(3) jiné produkty než potraviny a krmiva, které obsahují kukuřici MON-88Ø17-3 nebo z ní sestávají, pro stejná použití jako jiná kukuřice, s výjimkou pěstování.Geneticky modifikovaná kukuřice MON-88Ø17-3 popsaná v žádosti exprimuje modifikovaný protein Cry3Bb1, který zajišťuje ochranu proti některým škůdcům z řádu Coleoptera , a protein CP4 EPSPS, který rostlině propůjčuje schopnost tolerance k herbicidům na bázi glyfosátu.c) Označování:(1) Pro účely zvláštních požadavků na označování stanovených v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 a v čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 1830/2003 je „název organismu“ „kukuřice“.(2) Na štítku a v průvodních dokumentech produktů, které obsahují kukuřici MON-88Ø17-3 nebo z ní sestávají, uvedených v čl. 2 písm. b) a c) tohoto rozhodnutí musí být uvedena slova „není určeno k pěstování“.d) Metoda detekce:-  případově specifická metoda založená na polymerázové řetězové reakci v reálném čase pro kvantifikaci kukuřice MON-88Ø17-3,-  validovaná na základě osiva referenční laboratoří Společenství zřízenou podle nařízení (ES) č. 1829/2003 a zveřejněná na adrese http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm,-  referenční materiál: AOCS 0406-D přístupný u American Oil Chemists Society na adrese http://www.aocs.org/tech/crm/corn.cfm.e) Jednoznačný identifikační kód:MON-88Ø17-3f) Informace požadované na základě přílohy II Cartagenského protokolu o biologické bezpečnosti k Úmluvě o biologické rozmanitosti:Informační systém pro biologickou bezpečnost, záznam: viz [ doplní se po oznámení ].g) Podmínky nebo omezení pro uvedení produktů na trh, jejich použití nebo nakládání s nimi:Nejsou stanoveny.h) Plán monitorování:Plán monitorování účinků na životní prostředí v souladu s přílohou VII směrnice 2001/18/ES.[Odkaz: plán zveřejněný na internetu ]i) Požadavky na monitorování po uvedení na trh pro použití potravin k lidské spotřebě:Nejsou stanoveny.Poznámka: Časem se může ukázat, že odkazy na příslušné dokumenty je třeba upravit. Tyto úpravy budou zveřejňovány formou aktualizace registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva. [1] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.[2] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-280[4] Úř. věst. L 10, 16.1.2004, s. 5.[5] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 24.[6] Úř. věst. L 287, 5.11.2003, s. 1.


				|

		52012PC0567

			Návrh ROZHODNUTÍ RADY, kterým se mění rozhodnutí 2009/790/ES a kterým se Polsku povoluje prodloužit působnost zvláštního opatření odchylujícího se od článku 287 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty /* COM/2012/0567 final - 2012/0272 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Odůvodnění a cíle návrhu
Podle čl. 395 odst. 1 směrnice
2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně
z přidané hodnoty[1]
(dále jen „směrnice o DPH“) může Rada jednomyslně na návrh
Komise povolit kterémukoli členskému státu, aby uplatnil zvláštní
opatření odchylující se od uvedené směrnice, jejichž cílem je
zjednodušit postup výběru DPH nebo zabránit určitým druhům
daňových úniků či vyhýbání se daňovým povinnostem.
Dopisem, který Komise zaevidovala dne 12. dubna
2012, požádalo Polsko o povolení pokračovat v uplatňování osvobození
od daně osob povinných k dani, jejichž roční obrat je nejvýše roven
ekvivalentu hodnoty 30 000 EUR v národní měně při kurzu platném
ke dni svého přistoupení. Komise v souladu s čl. 395 odst. 2
směrnice o DPH o žádosti Polska uvědomila ostatní členské státy
dopisy ze dne 17. a 18. července 2012. Dopisem ze dne 19. července
2012 uvědomila Komise Polsko, že má k dispozici všechny údaje potřebné
k posouzení žádosti.
Obecné souvislosti
Podle hlavy XII kapitoly 1 směrnice o DPH
mohou členské státy uplatňovat zvláštní režimy pro malé podniky,
k čemuž patří i možnost osvobodit od daně osoby povinné
k dani, jejichž roční obrat nepřekročí určitou
částku. Z tohoto osvobození vyplývá, že osoba povinná k dani
nemusí účtovat DPH na své dodávky, a nemá proto nárok na odpočet DPH
na vstupu.
Podle čl. 287 bodu 14 směrnice o
DPH může Polsko poskytnout osvobození od DPH osobám povinným k dani,
jejichž roční obrat nepřesahuje ekvivalent částky 10 000 EUR
v národní měně při kurzu platném ke dni svého
přistoupení.
V roce 2009 požádalo Polsko o možnost uplatnit
odchylující se opatření za účelem zjednodušení povinností, které pro
drobné obchodníky plynou v souvislosti s DPH, a usnadnění výběru
daně vnitrostátní daňovou správou. Rozhodnutím 2009/790/ES ze dne 20.
října 2009[2]
povolila Rada Polsku osvobodit do 31. prosince 2012 od DPH osoby povinné k
dani, jejichž roční obrat je nejvýše roven ekvivalentu hodnoty 30 000 EUR
v národní měně. Toto opatření je pro osoby povinné k dani
dobrovolné.
Polsko nyní požádalo o prodloužení platnosti
tohoto opatření.
Komise do svého návrhu směrnice o
zjednodušení povinností týkajících se DPH ze dne 29. října 2004 [KOM(2004)
728 v konečném znění] zahrnula ustanovení umožňující
členským státům osvobodit od daně osoby povinné k dani, jejichž
roční obrat nepřekračuje 100 000 EUR, s tím, že je možné tuto
částku každý rok aktualizovat. Rada se však prozatím na tomto návrhu
neshodla.
Z informací, které Polsko poskytlo, je patrné, že
osvobození od DPH v důsledku uplatňování daného opatření
využívalo téměř 70 000 osob povinných k dani, což vedlo k
odhadovanému snížení celkových příjmů státního rozpočtu z DPH
přibližně o 0,14 %. Navrhuje se proto prodloužit platnost
odchylujícího se opatření na další období minimálně do
31. prosince 2015 nebo do doby, než vstoupí v platnost směrnice o
prahové hodnotě ročního obratu, kterou osoba povinná k dani
nesmí překročit, aby mohla být osvobozena od DPH.
Platné předpisy vztahující se na oblast
návrhu
V roce 2004 předložila Komise návrh na
zvýšení prahové hodnoty ročního obratu, na základě které členské
státy osvobozují osoby povinné k dani od DPH, na částku 100 000
EUR [KOM(2004) 728 v konečném znění].
Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
Nevztahuje se na tento návrh.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Konzultace zúčastněných stran
Nevztahuje se na tento návrh.
Sběr a využití výsledků
odborných konzultací
Nebylo třeba využít externích odborných
konzultací.
Posouzení dopadů
Cílem návrhu rozhodnutí Rady je pokračovat v
uplatňování zjednodušujícího opatření, které podniky, jejichž
roční obrat je nejvýše roven ekvivalentu hodnoty 30 000 EUR v národní
měně, zbavuje mnoha povinností k DPH, a má proto možný
příznivý dopad.
S ohledem na úzkou oblast působnosti
odchylky a její omezenou časovou platnost bude její dopad v každém
případě omezený.
3.           PRÁVNÍ PRVKY NÁVRHU
Shrnutí navrhovaných opatření
Povolení pro Polsko k dalšímu uplatňování
opatření odchylujícího se od směrnice o DPH, pokud jde o
zjednodušující opatření pro podniky s ročním obratem, který je
nejvýše roven ekvivalentu hodnoty 30 000 EUR v národní měně při
kurzu platném ke dni jeho přistoupení.
Právní základ
Článek 395 směrnice o DPH.
Zásada subsidiarity
Návrh spadá do výlučné pravomoci Evropské
unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
Zásada proporcionality
Návrh je v souladu se zásadou proporcionality
z těchto důvodů:
Toto rozhodnutí se týká povolení udělovaného
členskému státu na základě jeho vlastní žádosti a nezakládá žádnou
povinnost.
Vzhledem k omezené oblasti působnosti
odchylky je zvláštní opatření úměrné sledovanému cíli.
Volba nástrojů
Navrhované nástroje: rozhodnutí Rady.
Podle článku 395 směrnice o DPH je
odchylka od společných pravidel pro DPH možná pouze v případě,
že ji jednomyslně schválí Rada na návrh Komise. Rozhodnutí Rady je
kromě toho nejvhodnějším nástrojem, neboť může být
určeno jednotlivým členským státům.
4.           DOPAD NA ROZPOČET
Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet
EU.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Přezkum / revize / ustanovení o
skončení platnosti
Návrh obsahuje ustanovení o skončení
platnosti.
2012/0272 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se mění rozhodnutí 2009/790/ES a
kterým se Polsku povoluje prodloužit působnost zvláštního opatření
odchylujícího se od článku 287 směrnice 2006/112/ES o společném
systému daně z přidané hodnoty
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 291 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze
dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané
hodnoty[3],
a zejména na čl. 395 odst. 1 této směrnice,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dopisem, který Komise
zaevidovala dne 12. dubna 2012, požádalo Polsko o povolení pro opatření
odchylující se od článku 285 směrnice 2006/112/ES tak, aby mohlo
pokračovat v uplatňování osvobození od daně z přidané
hodnoty (DPH) osob povinných k dani, jejichž roční obrat je nejvýše roven
ekvivalentu 30 000 EUR v národní měně při kurzu platném ke dni
svého přistoupení. Prostřednictvím tohoto opatření by měly
být tyto osoby povinné k dani i nadále plně nebo částečně
osvobozeny od povinností spojených s DPH, uvedených v hlavě XI kapitolách
2 až 6 směrnice 2006/112/ES.
(2)       Komise o žádosti Polska
uvědomila ostatní členské státy dopisy ze dne 17. a 18. července
2012. Dopisem ze dne 19. července 2012 uvědomila Komise Polsko, že má
k dispozici všechny údaje potřebné k posouzení žádosti.
(3)       Podle čl. 287 bodu
14 směrnice 2006/112/ES může Polsko poskytnout osvobození od DPH
osobám povinným k dani, jejichž roční obrat nepřesahuje
ekvivalent částky 10 000 EUR v národní měně při
kurzu platném ke dni svého přistoupení.
(4)       Rozhodnutím Rady 2009/790/ES
ze dne 20. října 2009, kterým se Polské republice povoluje použít
opatření odchylující se od článku 287 směrnice 2006/112/ES o
společném systému daně z přidané hodnoty[4], bylo Polsku povoleno
uplatňovat odchylující se opatření, kterým se do 31. prosince 2012
osvobozují od DPH osoby povinné k dani, jejichž roční obrat je nejvýše
roven ekvivalentu hodnoty 30 000 EUR v národní měně při kurzu
platném ke dni jeho přistoupení. Vzhledem k tomu, že tato vyšší prahová
hodnota vedla ke snížení povinností k DPH pro nejmenší podniky, zatímco si tyto
podniky stále mohou zvolit běžný režim DPH podle článku 290
směrnice 2006/112/ES, mělo by být Polsku povoleno použití tohoto
opatření i v dalším omezeném období.
(5)       Komise do svého návrhu
směrnice Rady, kterou se mění směrnice 77/388/EHS s cílem
zjednodušit povinnosti spojené s daní z přidané hodnoty[5], ze dne 29. října 2004
zahrnula ustanovení, která členským státům umožňují stanovit
prahové hodnoty ročního obratu pro osvobození z režimu DPH až do výše
100 000 EUR nebo ekvivalentu této hodnoty v národní měně, s
možností tuto částku každoročně aktualizovat. Žádost o
prodloužení předložená Polskem je s uvedeným návrhem v souladu.
(6)       Podle informací, které Polsko
poskytlo, vedlo toto opatření k odhadovanému snížení celkové výše
rozpočtových příjmů z DPH o přibližně 0,14 %.
(7)       Odchylka nemá dopad na
vlastní zdroje Unie pocházející z DPH.
(8)       Rozhodnutí 2009/790/ES by
proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V článku 2 rozhodnutí 2009/790/ES se
datum „31. prosince 2012“ nahrazuje datem „31. prosince 2015“.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Polské
republice.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 283, 30.10.2009, s. 53.
[3]               Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.
[4]               Úř. věst. L 283, 30.10.2009, s. 53.
[5]               KOM(2004) 728 v konečném znění.