Důležité právní upozornění

|

52008PC0308

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1638/2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství  /* KOM/2008/0308 konečném znení/2 - COD 2008/0095 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 21.5.2008KOM(2008) 308 v konečném znění2008/0095 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1638/2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANavrhovaným nařízením se mění článek 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství. Změna sleduje dva cíle:Zaprvé se snaží o vyjasnění stávajících ustanovení o finančních prostředcích Společenství spravovaných finančními zprostředkovateli pro financování půjček, majetkové účasti, garanční fondy nebo investiční fondy. Nynější znění neupravuje dostatečně jasně možnost dalšího reinvestování těchto prostředků (např. prostřednictvím mechanismu revolvingového fondu). Opětovné použití prostředků je běžnou praxí v operacích zahrnujících rizikový kapitál a financování půjček. Prostředky získávané zpět z dřívějších půjček a investic tedy mohou být reinvestovány, čímž přinesou cílovým příjemcům další užitek a posílí dopad pomoci. Vyjasnění této otázky je důležité a nezbytné i z toho důvodu, že k podobným operacím může dojít v kontextu investiční facility sousedství, která je krátce před spuštěním.Zadruhé bude mít EIB podle navrhované změny možnost v rámci nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP) reinvestovat prostředky získávané zpět z dřívějších operací (zpětné toky) financovaných v rámci programu MEDA a dřívějších finančních protokolů s Alžírskem, Egyptem, Jordánskem, Kyprem, Libanonem, Maltou, Marokem, Řeckem, Sýrií, Tuniskem a Tureckem. Zpětné toky zahrnují splacení jistiny a výnosy z investic (včetně úroků, dividend, zisku/ztráty z prodejů podílů a sankcí uložených bankou). Reinvestování bude probíhat v rámci tohoto nařízení.V roce 2006 bylo provedeno zhodnocení činnosti FEMIP. Hodnocení bylo zaměřeno na půjčky EIB a rozpočtové zdroje EU spravované EIB a používané na rizikový kapitál, technickou pomoc, úrokové dotace a „zvláštní úvěry“. S cílem co nejlépe využít dostupných prostředků navrhla Komise ve sdělení o FEMIP[1], aby byly tyto zpětné toky použity pro nové operace rizikového kapitálu. Tento návrh byl v listopadu 2006 schválen Radou ve složení pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN), která zdůraznila, že FEMIP má být dále rozvíjen a posilován. Jelikož dřívější nařízení možnost reinvestování prostředků výslovně neupravovala, „zpětné toky“ se podle současné praxe převádějí zpět do rozpočtu Společenství krátce poté, co byly příjemcem vráceny EIB. Podle navrhované změny získává EIB možnost tyto prostředky v rámci FEMIP reinvestovat, dokud Komise nerozhodne o ukončení operace.S cílem zastavit během projednávání navrhované změny vracení zpětných toků a předejít poklesu objemu prostředků pro budoucí operace v rámci FEMIP požádá Komise bezprostředně po přijetí návrhu Evropskou investiční banku, aby prostředky nevracela do rozpočtu Společenství, nýbrž uložila je na úročený účet, dokud nebude navrhovaná změna přijata legislativním orgánem. Pokud bude změna přijata, bude EIB umožněno tyto prostředky reinvestovat. Pokud by k přijetí změny nedošlo, prostředky na účtech EIB (i spolu s úroky) by byly okamžitě převedeny zpět do rozpočtu Společenství.2008/0095 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1638/2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerstvíEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 179 a 181a této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[2],vzhledem k těmto důvodům:1.  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství vytváří rámec pro poskytování pomoci Společenství sousedním zemím a Rusku.2.  V rámci podpory investic do infrastruktury a rozvoje soukromého sektoru je důležité, aby pomoc Společenství na opatření, jež jsou řízena Evropskou investiční bankou nebo jinými finančními zprostředkovateli a mezi něž patří financování půjček, majetkové účasti, garanční fondy nebo investiční fondy, byla účinně využívána.3.  Účinnost těchto opatření se zvýší, pokud budou finanční zprostředkovatelé moci prostředky vrácené v rámci těchto opatření reinvestovat do nových operací.4.  Díky nástroji pro evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP) se daří přivádět do oblasti Středomoří finanční prostředky prostřednictvím úvěrů soukromým společnostem a investic do infrastruktury, jež mají za cíl zlepšit podnikatelské prostředí.5.  Pro další posílení FEMIP je nutné umožnit EIB reinvestovat ve třetích zemích v oblasti Středomoří navrácené prostředky z operací provedených v rámci nařízení a rozhodnutí uvedených v příloze.6.  Pro účely tohoto nařízení by se měly úroky z půjček, dividendy z investic, zisky a ztráty z prodejů podílů a uložené sankce považovat za výnosy připisované ve prospěch Evropské investiční banky.7.  Nařízení (ES) č. 1638/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1638/2006 se mění takto:(1) V článku 23 se odstavec 2 nahrazuje tímto:2. Komise přijímá pro každý jednotlivý případ zvlášť prováděcí pravidla k odstavci 1, která upravují zejména sdílení rizik, odměny pro zprostředkovatele odpovědného za provádění, použití, opětovné použití či zpětné získávání finančních prostředků, a finanční uzavření operace.(2) V článku 23 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:3. Komise může rozhodnout, že vrácené kapitálové prostředky a výnosy dosažené Evropskou investiční bankou v rámci nařízení a rozhodnutí uvedených v příloze budou Evropskou investiční bankou reinvestovány v zemích v oblasti Středomoří, kterých se toto nařízení týká.Článek 2 Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda[…][…]PřílohaNařízení a rozhodnutí, na něž se odkazuje v bodě 5 odůvodnění a v čl. 1 odst. 2První finanční protokolyNařízení Rady (EHS) č. 2210/78 ze dne 26. září 1978 o uzavření Dohody o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou (Úř. věst. L 263, 27.9.1978, s. 1).Nařízení Rady (EHS) č. 2211/78 ze dne 26. září 1978 o uzavření Dohody o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Marockým královstvím (Úř. věst. L 264, 27.9.1978, s. 1).Nařízení Rady (EHS) č. 2212/78 ze dne 26. září 1978 o uzavření Dohody o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tuniskou republikou (Úř. věst. L 265, 27.9.1978, s. 1).Nařízení Rady (EHS) č. 2213/78 ze dne 26. září 1978 o uzavření Dohody o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Egyptskou arabskou republikou (Úř. věst. L 266, 27.9.1978, s. 1).Nařízení Rady (EHS) č. 2214/78 ze dne 26. září 1978 o uzavření Dohody o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Libanonskou republikou (Úř. věst. L 267, 27.9.1978, s. 1).Nařízení Rady (EHS) č. 2215/78 ze dne 26. září 1978 o uzavření Dohody o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Jordánským hášimovským královstvím (Úř. věst. L 268, 27.9.1978, s. 1).Nařízení Rady (EHS) č. 2216/78 ze dne 26. září 1978 o uzavření Dohody o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Syrskou arabskou republikou (Úř. věst. L 269, 27.9.1978, s. 1).Druhé finanční protokolyNařízení Rady (EHS) č. 3177/82 ze dne 22. listopadu 1982 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou (Úř. věst. L 337, 29.11.1982, s. 1).Nařízení Rady (EHS) č. 3178/82 ze dne 22. listopadu 1982 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Egyptskou arabskou republikou (Úř. věst. L 337, 29.11.1982, s. 8).Nařízení Rady (EHS) č. 3179/82 ze dne 22. listopadu 1982 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Jordánským hášimovským královstvím (Úř. věst. L 337, 29.11.1982, s. 15).Nařízení Rady (EHS) č. 3180/82 ze dne 22. listopadu 1982 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Libanonskou republikou (Úř. věst. L 337, 29.11.1982, s. 22).Nařízení Rady (EHS) č. 3181/82 ze dne 22. listopadu 1982 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Marockým královstvím (Úř. věst. L 337, 29.11.1982, s. 29).Nařízení Rady (EHS) č. 3182/82 ze dne 22. listopadu 1982 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Syrskou arabskou republikou (Úř. věst. L 337, 29.11.1982, s. 36).Nařízení Rady (EHS) č. 3183/82 ze dne 22. listopadu 1982 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tuniskou republikou (Úř. věst. L 337, 29.11.1982, s. 43).Třetí finanční protokolyRozhodnutí Rady 88/30/EHS ze dne 21. prosince 1987 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou (Úř. věst. L 22, 27.1.1988, s. 1).Rozhodnutí Rady 88/31/EHS ze dne 21. prosince 1987 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Egyptskou arabskou republikou (Úř. věst. L 22, 27.1.1988, s. 9).Rozhodnutí Rady 88/32/EHS ze dne 21. prosince 1987 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Jordánským hášimovským královstvím (Úř. věst. L 22, 27.1.1988, s. 17).Rozhodnutí Rady 88/33/EHS ze dne 21. prosince 1987 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Libanonskou republikou (Úř. věst. L 22, 27.1.1988, s. 25).Rozhodnutí Rady 88/34/EHS ze dne 21. prosince 1987 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tuniskou republikou (Úř. věst. L 22, 27.1.1988, s. 33).Rozhodnutí Rady 88/453/EHS ze dne 30. června 1988 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Marockým královstvím (Úř. věst. L 224, 13.8.1988, s. 32).Rozhodnutí Rady 92/549/EHS ze dne 16. listopadu 1992 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Syrskou arabskou republikou (Úř. věst. L 352, 2.12.1992, s. 21).Čtvrté finanční protokolyRozhodnutí Rady 92/44/EHS ze dne 19. prosince 1991 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tuniskou republikou (Úř. věst. L 18, 25.1.1992, s. 34).Rozhodnutí Rady 92/206/EHS ze dne 16. března 1992 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Alžírskou demokratickou a lidovou republikou (Úř. věst. L 94, 8.4.1992, s. 13).Rozhodnutí Rady 92/207/EHS ze dne 16. března 1992 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Egyptskou arabskou republikou (Úř. věst. L 94, 8.4.1992, s. 21).Rozhodnutí Rady 92/208/EHS ze dne 16. března 1992 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Jordánským hášimovským královstvím (Úř. věst. L 94, 8.4.1992, s. 29).Rozhodnutí Rady 92/209/EHS ze dne 16. března 1992 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Libanonskou republikou (Úř. věst. L 94, 8.4.1992, s. 37).Rozhodnutí Rady 92/548/EHS ze dne 16. listopadu 1992 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Marockým královstvím (Úř. věst. L 352, 2.12.1992, s. 13).Rozhodnutí Rady 94/67/ES ze dne 24. ledna 1994 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Syrskou arabskou republikou (Úř. věst. L 32, 5.2.1994, s. 44).Kypr, Malta, Řecko a TureckoNařízení Rady (EHS) č. 2760/78 ze dne 23. listopadu 1978 o uzavření finančního protokolu mezi Evropským hospodářským společenstvím a Kyperskou republikou (Úř. věst. L 332, 29.11.1978, s. 1).Nařízení Rady (EHS) č. 787/84 ze dne 26. března 1984 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Kyperskou republikou (Úř. věst. L 85, 28.3.1984, s. 37).Rozhodnutí Rady 90/153/EHS ze dne 26. února 1990 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Kyperskou republikou (Úř. věst. L 82, 29.3.1990, s. 32).Rozhodnutí Rady 95/485/ES ze dne 30. října 1995 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Kyperskou republikou (Úř. věst. L 278, 21.11.1995, s. 22).Rozhodnutí Rady 1999/258/ES ze dne 30. března 1999 o uzavření protokolu o prodloužení lhůty, během níž mohou být vyhrazeny finanční prostředky stanovené ve čtvrtém protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Kyperskou republikou (Úř. věst. L 100, 15.4.1999, s. 25).Rozhodnutí Rady 78/666/EHS ze dne 25. července 1978 o uzavření finančního protokolu mezi Evropským hospodářským společenstvím a Řeckem (Úř. věst. L 225, 16.8.1978, s. 25).Nařízení Rady (EHS) č. 939/76 ze dne 23. dubna 1976 o uzavření finančního protokolu a protokolu, kterým se stanoví některá ustanovení týkající se dohody zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Maltou (Úř. věst. L 111, 28.4.1976, s. 1).Nařízení Rady (EHS) č. 2458/86 ze dne 7. července 1986 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou Malta (Úř. věst. L 216, 5.8.1986, s. 1).Rozhodnutí Rady 89/378/EHS ze dne 12. června 1989 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Maltou (Úř. věst. L 180, 27.6.1989, s. 46).Rozhodnutí Rady 95/484/ES ze dne 30. října 1995 o uzavření protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Republikou Malta (Úř. věst. L 278, 21.11.1995, s. 14).Rozhodnutí Rady 1999/259/ES ze dne 30. března 1999 o uzavření protokolu o prodloužení lhůty, během níž mohou být vyhrazeny finanční prostředky stanovené ve čtvrtém protokolu o finanční a technické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Republikou Malta (Úř. věst. L 100, 15.4.1999, s. 31).Rozhodnutí Rady 79/281/EHS ze dne 5. března 1979 o uzavření finančního protokolu mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem (Úř. věst. L 180, 17.3.1979, s. 14).Horizontální nařízeníNařízení Rady (EHS) č. 3973/86 ze dne 22. prosince 1986 o uplatňování protokolů o finanční a technické spolupráci uzavřených mezi Společenstvím a Alžírskem, Marokem, Tuniskem, Egyptem, Libanonem, Jordánskem, Sýrií, Maltou a Kyprem (Úř. věst. L 370, 30.12.1986, s. 5).Nařízení Rady (EHS) č. 1762/92 ze dne 29. června 1992 o provádění protokolů o finanční a technické spolupráci uzavřených mezi Společenstvím a třetími zeměmi Středomoří (Úř. věst. L 181, 1.7.1992, s. 1).Nařízení Rady (EHS) č. 1763/92 ze dne 29. června 1992 o finanční spolupráci se třetími zeměmi Středomoří (Úř. věst. L 181, 1.7.1992, s. 22).Nařízení Rady (ES) č. 1488/96 ze dne 23. července 1996 o finančních a technických doprovodných opatřeních k reformě hospodářských a sociálních struktur v rámci evropsko-středomořského partnerství (MEDA) (Úř. věst. L 189, 30.7.1996, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2112/2005.LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY S ROZPOČTOVÝMI DOPADY VÝLUČNĚ NA STRANĚ PŘÍJMŮ1. NÁZEV NÁVRHU:Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1638/2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství2. ROZPOČTOVÉ LINIE:Kapitola: 8.1. Půjčky poskytnuté Komisí, článek: 8.1.0 Splátky jistiny a úrokové výnosy ze zvláštních půjček a rizikového kapitálu poskytnutých v rámci finanční spolupráce s nečlenskými státy StředomoříČástka zahrnutá do rozpočtu na příslušný rok (2008): 26 070 788 EUR3. FINANČNÍ DOPAD( Návrh nemá žádné finanční dopady.X Návrh nemá finanční dopady na výdaje, má však finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Rozpočtová linie |Hlava 8 | Výpůjční a úvěrové operace |Kapitola: 81 | Půjčky poskytnuté Komisí |Článek 810 | Splátky jistiny a úrokové výnosy ze zvláštních půjček a rizikového kapitálu poskytnutých v rámci finanční spolupráce s nečlenskými státy Středomoří | 35 (odhadem) |Situace po skončení akce |[n+1] | [n+2] | [násl. roky ] |Článek 8.1.0 | p.m. | p.m. | p.m. |* Částky ve výše uvedené tabulce je třeba považovat za hrubý odhad. Pokud jde o rok 2008, prostředky vrácené před schválením tohoto návrhu nebudou v rámci FEMIP reinvestovány. Je třeba podotknout, že stanovit přesné odhady je velice obtížné, jelikož část zpětných toků pocházejících z operací rizikového kapitálu se vyznačuje – vzhledem k rizikům spojeným s finančním instrumentem – značnou kolísavostí.Navrhované doplnění odstavce 3 v článku 23 umožňuje Komisi přijmout rozhodnutí, kterým bude EIB dána možnost reinvestovat prostředky získané zpět z operací prováděných v rámci MEDA a dřívějších finančních protokolů pro spolupráci se zeměmi Středomoří. Tak bude vrácení těchto prostředků do rozpočtu Společenství posunuto na pozdější datum a prostředky budou nadále využívány k podpoře investic do infrastruktury a rozvoji soukromého sektoru v oblasti Středomoří.4. OPATŘENÍ PROTI PODVODŮMOchrana finančních zájmů Společenství a boj proti podvodům a nesrovnalostem tvoří nedílnou součást nařízení o ENPI.Za správní kontrolu využívání prostředků ENPI v rámci opatření, jichž se tato změna týká, bude odpovídat Úřad pro spolupráci EuropeAid (GŘ AIDCO). Pokud taková dohoda ještě neexistuje, bude s finančními zprostředkovateli pověřenými správou prostředků Společenství uzavřena, přičemž v ní budou zahrnuty všechny aspekty obsažené v novém čl. 23 odst. 2 nařízení o ENPI.Tato dohoda bude výslovně upravovat sledování výdajů schválených v rámci opatření, finanční kontrolu prováděnou Komisí, zejména Evropským úřadem pro boj proti podvodům, a audit prováděný Účetním dvorem, v případě potřeby i na místě. Finanční zprostředkovatelé budou vyzváni, aby Komisi umožnili provádět kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem.[1] Sdělení Komise Radě: Hodnocení nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP) a jeho budoucích možností (KOM(2006) 592 v konečném znění, ze dne 17.10.2006).[2] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne … a rozhodnutí Rady ze dne …


Důležité právní upozornění

|

52005PC0625

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o vypracovávání a rozvoji statistik o vzdělávání a celoživotním učení  /* KOM/2005/0625 konecném znení - COD 2005/0248 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 6.12.2005KOM(2005) 625 v konečném znění2005/0248 (COD).NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo vypracovávání a rozvoji statistik o vzdělávání a celoživotním učení.(předložený Komisí)ODŮVODNĚNÍSOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Evropská rada se na zasedání na jaře 2005 rozhodla znovuzahájit lisabonskou strategii. Dospěla k závěru, že Evropa musí obnovit svou základnu pro konkurenceschopnost, zvýšit svůj potenciál růstu i produktivitu a posílit sociální soudržnost, přičemž hlavní důraz by měla klást na znalosti, inovace a optimalizaci lidského kapitálu. V tomto ohledu Evropská rada zdůraznila, že „lidský kapitál je nejdůležitějším aktivem Evropy“. Srovnatelné statistiky a ukazatele o vzdělávání, odborné přípravě a celoživotním učení se pro Evropskou unii stávají stále důležitějšími k podpoře otevřené metody koordinace v oblasti politiky vzdělávání a odborné přípravy. Kromě toho jsou nezbytné při diskusích o politikách v souvislosti s lidským kapitálem, inovacemi, růstem a konkurenceschopností v rámci politik zaměstnanosti, výzkumu a inovací i hospodářství. Statistiky o vzdělávání a odborné přípravě byly v minulém desetiletí vytvářeny na základě dohody mezi zeměmi, že se v dané oblasti budou angažovat (gentlemanská dohoda), v reakci na usnesení Rady ze dne 5. prosince 1994 o podpoře statistik o vzdělávání a odborné přípravě v Evropské unii (94/C 374/02). Avšak od zasedání Evropské rady v Lisabonu se poptávka zvyšuje a země i Komise uznávají, že je potřeba danou žádost přesněji vymezit a formalizovat prostřednictvím právního základu, aby bylo možné naplánovat zdroje nezbytné pro dosažení kvalitativních zlepšení a popřípadě pro provedení nových zjišťování. |120 | Obecné souvislosti Ministři školství, aby přispěli svým dílem do lisabonské strategie, přijali v roce 2001 „zprávu o budoucích cílech systémů vzdělávání a odborné přípravy“, v níž se poprvé shodli na společných cílech, které by měly být splněny do roku 2010. O rok později schválila Rada pro vzdělávání a Komise desetiletý pracovní program (známý jako pracovní program „Vzdělávání a odborná příprava 2010“), který se má provést otevřenou metodou koordinace. Dne 15. a 16. března 2002 schválila uvedený pracovní program Evropská rada na zasedání v Barceloně, včetně orientačního seznamu ukazatelů, které se budou používat k měření pokroku při plnění třinácti konkrétních cílů otevřenou metodou koordinace ve snaze, aby se evropské systémy vzdělávání a odborné přípravy staly „světovým měřítkem kvality do roku 2010“. Uvedené dohody představují nový soudržný strategický rámec Společenství pro spolupráci v oblastech vzdělávání a odborné přípravy. Mezi nástroje otevřené metody koordinace se řadí ukazatele a referenční úrovně evropských průměrných výkonů (referenční ukazatele). Ministři školství učinili rozhodující krok v květnu 2003, kdy se dohodli na pěti evropských referenčních ukazatelích, jichž by se mělo dosáhnout do roku 2010, přičemž zdůraznili, že nevymezují členským státům žádné cíle, ani nepředepisují, jaká rozhodnutí by vlády členských států měly učinit.[1] Komise a Rada přijaly v únoru 2004 společnou prozatímní zprávu, která zdůraznila potřebu zlepšit kvalitu a srovnatelnost stávajících ukazatelů, zejména v oblasti celoživotního učení. V listopadu 2004 byl přijat pracovní dokument útvarů Komise, který vymezuje strategie pro rozvoj nových ukazatelů o vzdělávání a odborné přípravě, které by vyhověly potřebám, jež uvedla Rada. |130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Usnesení Rady ze dne 5. prosince 1994 o podpoře statistik o vzdělávání a odborné přípravě v Evropské unii (94/C 374/02). Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č 1552/2005 o statistikách o odborné přípravě v podnicích. Nařízení týkající se zjišťování a zahrnující pouze určitou část odborné přípravy v podnicích. Vzhledem k tomu, že Rada a Evropský parlament dospěly ke shodě, bude uvedené nařízení zanedlouho vyhlášeno. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |219 | Nevztahuje se na tento návrh. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |221 | Dotčená vědecká/odborná odvětví Konzultovaní odborníci působí ve vnitrostátních statistických systémech, zastupují vnitrostátní statistické úřady, ministerstva školství a další orgány, které se podílejí na vypracovávání statistik o vzdělávání, odborné přípravě a celoživotním učení. |222 | Užitá metodika Písemné konzultace a diskuse v pracovních skupinách. |223 | Hlavní konzultované organizace/odborníci První předloha navrhovaného dokumentu byla v listopadu 2004 zaslána k písemným připomínkám delegátům z pracovní skupiny pro statistiky o vzdělávání a odborné přípravě (skupina složená z vnitrostátních koordinátorů pro statistiky o vzdělávání a odborné přípravě), z úkolové skupiny pro zjišťování o vzdělávání dospělých (zástupci členských států zapojení do vypracovávání zjišťování o vzdělávání dospělých) a z podskupiny UOE (zástupci členských států podílející se na sběru administrativních údajů o vzdělávacích systémech). Poté byla v prosinci 2004 připravena a odeslána druhá předloha pro druhé kolo písemných připomínek. V lednu 2005 byla předloha návrhu projednána na každoročním zasedání pracovní skupiny pro statistiky o vzdělávání a odborné přípravě, která znění předlohy v zásadě přijala, ale navrhla dodatečná zlepšení. Nová verze byla dne 2. března 2005 zaslána vnitrostátním koordinátorům pro statistiky o vzdělávání a odborné přípravě ke konečným připomínkám. Revidovaný návrh byl předložen k posouzení na zasedání Výboru pro statistické programy v Kodani ve dnech 25. – 27. května 2005, kde generální ředitelé vnitrostátních statistických úřadů vyjádřili své příznivé stanovisko. |2249 | Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Nebyla zmíněna existence potenciálně závažných rizik s nevratnými důsledky. |225 | Většina připomínek obdržených v rámci tohoto procesu byla zohledněna a přispěla k vyjasnění, vylepšení a zjednodušení navrhovaného znění. |226 | Prostředky ke zveřejnění odborných stanovisek Konzultovaným skupinám byla předložena odpověď na připomínky po jednotlivých bodech a byla případně zahrnuta v zápisu z příslušného jednání. |230 | Posouzení dopadů Hlavní alternativou by bylo pokračovat v práci na základě gentlemanské dohody týkající se vypracovávání statistik o vzdělávání a celoživotním učení. To by však nedalo vzniknout udržitelnému systému vypracovávání statistik a nezaručilo by to dostupnost statistik a ukazatelů nutných pro tvorbu politik na úrovni EU a pro efektivní diskuse podložené důkazy v rámci otevřené metody koordinace. Druhou zkoumanou alternativou bylo vytvoření specifických právních aktů pro každou stávající nebo plánovanou statistickou činnost (zjišťování nebo sběr údajů). Mělo se však za to, že by se to mělo provést až po dosažení shody ohledně toho, jak by měl být vymezen rozsah činností a cíle pro statistiky Společenství o vzdělávání a celoživotním učení. Tímto způsobem by se veškerá konkrétní opatření měla vyvíjet a provádět s ohledem na to, zda je vztah každého uvedeného cíle k celkovému cíli jasně definován v navrhovaném nařízení. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Záměrem tohoto právního základu je stanovit rámec pro veškeré probíhající a očekávané činnosti v oblasti statistik o celoživotním učení, s výjimkou odborné přípravy v podnicích (na niž se vztahuje zjišťování o dalším odborném vzdělávání pracovníků – CVTS), pro něž má být přijato nařízení Evropského parlamentu a Rady. Opatření zejména zahrnují rozvoj metodiky, a to s ohledem na význam stanovení rámce soudržných konceptů a srovnatelných opatření, specifických sběrů údajů, zejména o vzdělávacích systémech a vzdělávání dospělých, a obecných cílů pro zvýšení kvality a zlepšení rozšiřování údajů o vzdělávání. Záměrem je stanovit právní základ pro udržitelný systém vypracovávání údajů o vzdělávání, který bude podporou pro diskuse o politikách v různých oblastech na úrovni EU. |310 | Právní základ Článek 285 stanoví právní základ pro statistiky Společenství. Rada přijímá v souladu s postupem spolurozhodování opatření k vypracovávání statistik, jestliže je to nezbytné k provádění činností Společenství. Uvedený článek stanoví požadavky vztahující se k vypracovávání statistik Společenství a požadavek na dodržování nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, hospodárnosti výdajů a důvěrnosti statistických informací. |320 | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti Společenství. |Členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu / těchto důvodů. |321 | V souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o ES nemůže být cíle navrhovaného opatření, totiž systematického vypracovávání srovnatelných statistik Společenství o vzdělávání a celoživotním učení, uspokojivě dosaženo pouze na úrovni jednotlivých členských států, a proto ho může být lépe dosaženo na úrovni Společenství. Ačkoli je Komise nejlépe schopna zajistit shromažďování statistik Společenství, odpovědnost za organizaci a provoz vnitrostátních statistických systémů přísluší členským státům. Návrh se vztahuje pouze na statistiky o vzdělávání, odborné přípravě a celoživotním učení, které mají být předávány Komisi kvůli vypracovávání statistik Společenství. Na vypracovávání statistik pro vnitrostátní účely to nebude mít žádný přímý vliv. Příslušná pravidla jsou stanovena v nařízení Rady (ES) 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství. |Cíle návrhu budou lépe dosaženy prostřednictvím opatření na úrovni Společenství z tohoto důvodu / těchto důvodů. |324 | Další rozvoj harmonizovaných statistik Společenství o vzdělávání, odborné přípravě a celoživotním učení musí odpovídat potřebám politiky Společenství a brát v úvahu příslušné mezinárodní postupy, činnosti a klasifikace, jakož i praktické náležitosti při používání definic v konkrétních podmínkách jednotlivých členských států. K tomu jsou zapotřebí konzultace, koordinace a plánování na úrovni Evropské unie, jichž se může nejlépe zhostit Komise. Statistiky, jež jsou předmětem tohoto návrhu, vycházejí převážně ze stávajícího ročního sběru údajů o vzdělávání Eurostatem a z nového sběru individuálních údajů o účasti dospělých na výukových aktivitách. V případě potřeby však umožňují využití dalších zdrojů i vývoj dodatečných statistických nástrojů v zájmu uspokojení jasně stanovených nových informačních potřeb. |325 | Dostupnost informací o celé EU je nezbytná pro účely sledování pokroku při plnění lisabonských cílů a pro podporu otevřené metody koordinace v rámci pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“. |327 | Tento právní předpis se považuje za klíčové opatření ke zlepšení dostupnosti srovnatelných statistik Společenství týkajících se tématu, jenž bylo označeno za přední prioritu na evropské úrovni i na úrovni členských států. Nezavedení tohoto nařízení a následných prováděcích opatření může mít závažný nepříznivý dopad na vývoj a sledování politik. |Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: |331 | V souladu se zásadou proporcionality se toto nařízení omezuje na míru nezbytně nutnou k dosažení svých cílů a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné. Stanoví oblasti činností a nutných opatření a zároveň poskytuje informace užitečné k vymezení jejich rozsahu, přičemž ponechává přesné vymezení žádostí o údaje na prováděcích předpisech, které mají být po přijetí tohoto nařízení vypracovány pro každou jednotlivou činnost spojenou se sběrem údajů, pro niž je to požadováno. Cílem je pomoci Společenství a správním orgánům členských států orientovat se ve svých zdrojích na základě pevného rámce, v němž mohou být jednotlivé požadované činnosti blíže vymezeny. Na vnitrostátní úrovni jsou za statistiky o vzdělávání, odborné přípravě a celoživotním učení zodpovědné nejrůznější agentury. Bere se na vědomí, že uvedené právní předpisy mohou pro některé členské státy znamenat určité změny jejich stávajících činností – kupříkladu sběr dodatečných proměnných nebo snížení časových prodlev při poskytování údajů. Eurostat bude nadále pokračovat v úzké spolupráci s odpovědnými vnitrostátními orgány a bude se snažit minimalizovat veškeré případné těžkosti způsobené tímto rámcovým nařízením i pozdějšími prováděcími opatřeními Komise. |332 | Nařízení stanoví jasně vymezený rámec pro vypracovávání statistik Společenství o vzdělávání a celoživotním učení, čímž usnadní dostupnost, plánování a účinnější využití zdrojů na úrovni Společenství i na ostatních dotčených úrovních (vnitrostátní, regionální, místní). |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: Výběr vhodné kategorie aktu Evropského parlamentu/Rady záleží na legislativním záměru. Vzhledem k informačním potřebám na evropské úrovni je v případě statistik Společenství běžnou praxí používat pro základní akty spíše nařízení než směrnice. Nařízení se upřednostňuje, protože stanoví tytéž právní předpisy po celém Společenství a členským státům neponechává žádnou pravomoc uplatnit je neúplně nebo selektivně. Je přímo použitelné, což znamená, že se nemusí provádět do vnitrostátních předpisů. Naopak směrnice, jež si kladou za cíl harmonizaci s vnitrostátními předpisy, jsou pro členské státy závazné, pokud jde o jejich cíl, avšak vnitrostátním orgánům ponechávají možnost zvolit si k dosažení cíle dohodnutého na úrovni Společenství vlastní formu a metody; a je nutné je provést do vnitrostátních právních předpisů. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | V období od roku 2007 do roku 2012 se rozpočtové důsledky odhadují ve výši 5,4 milionů EUR, zejména k zajištění spolufinancování první realizace zjišťování o vzdělávání dospělých plánovaného v roce 2011. Během uvedeného období se náklady na zaměstnance potřebné k provádění nařízení odhadují na 6,8 milionů EUR. Potřebné finanční prostředky však budou kryty z částek stanovených v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2367/2002/ES ze dne 16. prosince 2002 o statistickém programu Společenství na období 2003 až 2007[2] a v budoucím pětiletém statistickém programu Společenství. |DALšÍ INFORMACE |560 | Evropský hospodářský prostor Navrhovaný akt se týká EHP, a proto by jeho oblast působnosti měla být rozšířena i na Evropský hospodářský prostor. |1.  2005/0248 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo vypracovávání a rozvoji statistik o vzdělávání a celoživotním učení (Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 285 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[3],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[4],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:2.  Usnesení Rady ze dne 5. prosince 1994 o podpoře statistik o vzdělávání a odborné přípravě v Evropské unii[5] vyzvalo Komisi a členské státy k přijmutí opatření pro rozvoj statistik v této oblasti.3.  Evropská rada se na zasedání na jaře 2005 rozhodla znovuzahájit lisabonskou strategii. Dospěla k závěru, že Evropa musí obnovit svou základnu pro konkurenceschopnost, zvýšit svůj potenciál růstu i produktivitu a posílit sociální soudržnost, přičemž hlavní důraz by měla klást na znalosti, inovace a optimalizaci lidského kapitálu. V tomto ohledu je zaměstnatelnost, přizpůsobivost a mobilita občanů pro Evropu zcela zásadní.4.  Celoživotní učení je klíčovým prvkem k rozvoji a podpoře kvalifikované, vyškolené a přizpůsobivé pracovní síly. Na zasedání Evropské rady na jaře 2005 byla zdůrazněna myšlenka, „že lidský kapitál je nejdůležitějším aktivem Evropy“[6]. Integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost, včetně hlavních směrů politiky zaměstnanosti členských států, schválené Radou dne 12. července 2005[7] si kladou za cíl lépe se podílet na lisabonské strategii a stanovit komplexní strategie pro celoživotní učení.5.  Přijetí zprávy Rady „Cíle systémů vzdělávání a odborné přípravy“ v únoru roku 2001 a přijetí pracovního programu pro toto desetiletí v rámci následných opatření k uvedené zprávě v únoru roku 2002 představují významný krok v odhodlání modernizovat a zlepšovat kvalitu systémů vzdělávání a odborné přípravy členských států. Mezi nástroje otevřené metody koordinace patří ukazatele a referenční úrovně evropských průměrných výkonů (referenční ukazatele), které jsou důležité pro pracovní program „Vzdělávání a odborná příprava 2010“[8]. Ministři školství učinili rozhodující krok v květnu roku 2003, kdy se dohodli na pěti evropských referenčních ukazatelích, jichž by se mělo dosáhnout do roku 2010, přičemž zdůraznili, že členským státům nevymezují žádné cíle, ani nepředepisují, jaká rozhodnutí by vlády členských států měly učinit[9].6.  V červnu 2005 přijala Rada závěry o „nových ukazatelích v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“[10]. V těchto závěrech vyzývá Rada Komisi, aby jí předložila strategie a návrhy pro rozvoj nových ukazatelů v devíti konkrétních oblastech vzdělávání a odborné přípravy.7.  V listopadu roku 2004 přijala Rada také závěry o evropské spolupráci v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a souhlasila s tím, že na evropské úrovni by mělo být prioritou „zlepšit rozsah, přesnost a spolehlivost statistik o odborném vzdělávání a přípravě, aby bylo možné hodnotit dosažený pokrok“[11].8.  Srovnatelné statistické informace na úrovni Společenství jsou nezbytné pro vypracovávání strategií pro vzdělávání a celoživotní učení a pro sledování pokroku při jejich provádění. Vypracovávání statistik by se mělo zakládat na rámci soudržných konceptů a srovnatelných údajů s cílem vybudovat integrovaný evropský statistický informační systém o vzdělávání, odborné přípravě a celoživotním učení.9.  Komise (Eurostat) shromažďuje údaje o odborném vzdělávání v podnicích v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady o statistikách o odborném vzdělávání v podnicích[12]. K zajištění udržitelného vypracovávání a rozvoje statistik o vzdělávání a celoživotním učení je však nutný širší právní rámec, jenž by se vztahoval přinejmenším na všechny příslušné stávající a plánované činnosti. Komise (Eurostat) shromažďuje roční údaje o vzdělávání od členských států na základě dobrovolnosti prostřednictvím společné akce prováděné společně s OECD a se statistickým úřadem při UNESCO, jež je obvykle označována jako „sběr údajů UOE“. Komise (Eurostat) také shromažďuje údaje o vzdělávání, odborné přípravě a celoživotním učení prostřednictvím dalších zdrojů o domácnostech, jako je výběrové šetření pracovních sil Evropské unie[13], statistika Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek[14], i prostřednictvím jejich modulů ad hoc.10.  Protože cílů tohoto nařízení, totiž vytvoření společných statistických norem, které umožní vypracovávání harmonizovaných údajů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a může jich být proto lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak je stanoveno v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality ve smyslu výše uvedeného článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.11.  Vypracovávání konkrétních statistik Společenství se řídí pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství[15].12.  Předávání údajů, jež podléhají statistické důvěrnosti, se řídí pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 322/97 a v nařízení Rady (Euratom, EHS) č. 1588/90 ze dne 11. června 1990 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství[16].13.  Nařízení Komise (ES) č. 831/2002 ze dne 17. května 2002, kterým se provádí nařízení (ES) č. 322/97, pokud jde o přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely[17], stanovilo podmínky, za kterých je možný přístup k důvěrným údajům sdělovaným orgánu Společenství.14.  Výbor pro statistické programy byl konzultován v souladu s článkem 3 rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom ze dne 19. června 1989, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1PředmětTímto nařízením se stanoví společný rámec pro systematické vypracovávání statistik Společenství v oblasti vzdělávání a celoživotního učení.Článek 2DefinicePro účely tohoto nařízení se:a) „statistikami Společenství“ rozumí statistika Společenství podle definice v první odrážce článku 2 nařízení (ES) č. 322/97;b) „vypracováváním statistik“ rozumí vypracovávání statistik podle definice v druhé odrážce článku 2 nařízení (ES) č. 322/97;c) „vnitrostátními orgány“ rozumí vnitrostátní orgány podle definice ve třetí odrážce článku 2 nařízení (ES) č. 322/97;d) „vzděláváním“ rozumí organizované a soustavné sdělování, které má mít za následek učení[18];e) „celoživotním učením“ rozumí veškeré výukové činnosti podniknuté během celého života s cílem zlepšit znalosti, dovednosti a schopnosti v rámci osobní, občanské, sociální a/nebo profesní perspektivy[19].Článek 3OblastiToto rozhodnutí se bude týkat vypracovávání statistik ve třech oblastech:15.  Oblast 1 bude zahrnovat statistiky o systémech vzdělávání a odborné přípravy;16.  Oblast 2 bude zahrnovat statistiky o účasti dospělých na celoživotním učení;17.  Oblast 3 bude zahrnovat další statistiky o vzdělávání a celoživotním učení, jako jsou statistiky o lidském kapitálu a o sociálním a ekonomickém přínosu vzdělávání, které nespadají do oblastí 1 a 2.Vypracovávání statistik v těchto oblastech bude probíhat v souladu s přílohou.Článek 4Statistická opatření1. Vypracovávání statistik Společenství v oblasti vzdělávání a celoživotního učení se provádí prostřednictvím jednotlivých statistických opatření takto:- pravidelným předáváním statistik o vzdělávání a celoživotním učení členskými státy, a to ve stanovených lhůtách pro oblasti 1 a 2;- využitím dalších statistických informačních systémů a zjišťování k poskytnutí dodatečných statistických proměnných a ukazatelů o vzdělávání a celoživotním učení, odpovídajících oblasti 3;- vytvořením, zdokonalením a aktualizací norem a příruček týkajících se statistických rámců, konceptů a metod;- zlepšováním kvality údajů, zejména jejich srovnatelnosti, přesnosti a včasnosti.- zlepšováním rozšiřování, dostupnosti a dokumentace statistických informací.Komise bude brát ohled na dostupné kapacity členských států pro sběr a zpracování údajů a pro vytváření koncepcí a metod.Zejména se bude u shromažďovaných údajů případně přihlížet k regionálnímu rozměru a k otázce rovnosti žen a mužů.2. Komise (Eurostat) se bude snažit spolupracovat s Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), se statistickým úřadem při UNESCO a s dalšími mezinárodními organizacemi kdykoli to jen bude možné, s cílem zajistit mezinárodní srovnatelnost údajů a zamezit duplicitě činností, zejména v souvislosti s vytvářením a zdokonalováním statistických koncepcí a metod a s předáváním statistik členskými státy.3. V případě, že vyvstanou významné nové požadavky na údaje nebo údaje nebudou dostatečně kvalitní, a před každým sběrem údajů zavede Komise (Eurostat) pilotní studie, jež budou členské státy vyplňovat na základě dobrovolnosti. Účelem pilotních studií bude zhodnotit proveditelnost příslušného sběru údajů s ohledem na prospěšnost dostupnosti daných údajů v poměru k nákladům spojeným s takovým sběrem údajů a se zátěží respondentů.Článek 5Poskytování mikrodat o jednotlivcíchV případech, kdy to bude nezbytné pro vypracovávání statistik Společenství, poskytnou členské státy Komisi (Eurostatu) mikrodata o jednotlivcích, a to v souladu s ustanoveními o poskytování důvěrných údajů, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 322/97 a v nařízení (Euratom, EHS) č. 1588/90. Členské státy zajistí, aby poskytnuté údaje neumožňovaly přímou identifikaci statistických jednotek (jednotlivců).Článek 6Prováděcí opatření18.  Opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení, včetně opatření k zohlednění hospodářského a technického rozvoje v souvislosti se sběrem, předáváním a zpracováním údajů budou přijata v souladu s postupem uvedeným v čl. 7 odst. 2.19.  Prováděcí opatření související se statistickými opatřeními podle čl. 4 odst. 1 se budou vztahovat na:a) výběr, popis, přizpůsobení a úpravu témat v jednotlivých oblastech a jejich charakteristiky;b) členění charakteristik;c) periodicitu a lhůty pro předávání výsledků,20.  Po zavedení těchto opatření se zejména zohlední:a) u oblasti 1 poslední dohody mezi statistickým úřadem při UNESCO, OECD a Komisí (Eurostatem) ohledně konceptů, definic, formátu sběru údajů a zpracování údajů;b) u oblasti 2 výsledky z prvního provádění zjišťování o vzdělávání dospělých v letech 2005–2007 a další události;c) u oblasti 3 specifické podmínky pro využití zdrojů po náležitém prošetření potřeby a nedostupnosti požadovaných statistik ve stávajících zdrojích.Článek 7Výbor1. Komisi je nápomocen Výbor pro statistické programy.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí.Lhůta stanovená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.3. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 8Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyněPŘÍLOHAOblastiOBLAST 1: SYSTÉMY VZDĚLÁVÁNÍ A ODBORNÉ PŘÍPRAVY1. CílCílem tohoto sběru údajů je poskytnout srovnatelné údaje o klíčových aspektech systémů vzdělávání a odborné přípravy, konkrétně o účasti a o vypracování vzdělávacích programů, jakož i o nákladech a druzích zdrojů vyčleněných pro vzdělávání a odbornou přípravu.2. RozsahSběr údajů se bude týkat veškerých vzdělávacích činností bez ohledu na to, zda jsou ve vlastnictví dotčených institucí (veřejných či soukromých, domácích či zahraničních) či zda jsou jimi sponzorovány, a bez ohledu na to, jakým způsobem se vzdělávání uskutečňuje. Podobně bude sběr údajů zahrnovat všechny typy studentů a věkové skupiny.3. TémataShromažďovat se budou údaje o studentech, zaměstnancích a výdajích, jež umožní vypočítat ukazatele ohledně vstupů, procesů a výstupů systémů vzdělávání a odborné přípravy.Odpovídající informace (metadata) členské státy předají, přičemž popíší specifika vnitrostátních systémů vzdělávání a odborné přípravy a jejich shodu s mezinárodními klasifikacemi a uvedou případné odchylky od specifikací v žádosti o údaje a případné další informace, jež jsou pro interpretaci údajů a sestavení srovnatelných ukazatelů nezbytné.4. PeriodicitaÚdaje a metadata se budou odevzdávat jednou za rok, není-li uvedeno jinak, ve lhůtách dohodnutých Komisí (Eurostatem) a vnitrostátními orgány.OBLAST 2: ÚČAST DOSPĚLÝCH NA CELOŽIVOTNÍM UČENÍ1. CílCílem tohoto sběru údajů je poskytnout srovnatelné údaje o účasti a neúčasti dospělých na celoživotním učení.2. RozsahStatistickou jednotkou bude jednotlivec z věkové skupiny 25–64 let. V případě sběru informací prostřednictvím zjišťování je třeba se pokud možno vyhnout odpovědím v zastoupení.3. TémataKomisi (Eurostatu) budou předávána mikrodata o účasti na výukových činnostech a o charakteristice těchto výukových činností. Dále se budou shromažďovat sociálně demografické informace. Informace o dovednostech a účasti na sociálních a kulturních aktivitách uváděné respondenty se budou rovněž shromažďovat především jako vysvětlující ukazatele užitečné pro další analýzu profilů účastnících i neúčastnících se osob.4. PeriodicitaÚdaje se budou poskytovat každých pět let.OBLAST 3: DALŠÍ STATISTIKY O VZDĚLÁVÁNÍ A CELOŽIVOTNÍM UČENÍ1. CílCílem tohoto sběru údajů je poskytnout další srovnatelné údaje o vzdělávání a celoživotním učení k podpoře určitých politik na úrovni Společenství, jež nejsou zahrnuty v oblastech 1 a 2.2. RozsahDalší statistiky o vzdělávání a celoživotním učení by se zejména mohly vztahovat na tyto aspekty:a) statistiky o vzdělávání a hospodářství, jež jsou na úrovni Společenství zapotřebí ke sledování politik v oblasti vzdělávání, výzkumu, konkurenceschopnosti a růstu;b) statistiky o vzdělávání a trhu práce, jež jsou na úrovni Společenství zapotřebí ke sledování politik zaměstnanosti;c) statistiky o vzdělávání a sociálním začlenění, jež jsou na úrovni Společenství zapotřebí ke sledování politik v oblasti chudoby a sociálního začlenění.U oblastí uvedených v tomto oddíle se budou požadované údaje převážně získávat prostřednictvím stávajících statistických nebo jiných zdrojů údajů (např. v oblasti sociálních nebo hospodářských statistik).LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o vypracovávání a rozvoji statistik o vzdělávání a celoživotním učení.2. RÁMEC ABM / ABBDotčená oblast politiky a související aktivity:Vzdělávání a kultura VzděláváníZaměstnanost a sociální věci Zaměstnanost a Evropský sociální fondStatistiky Vypracovávání statistických informací3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex - linie B.A) včetně okruhů:29 02 01 - Informační politika v oblasti statistiky3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:Návrh nestanoví ukončení akce. Stanoví každoroční vypracovávání statistik o systémech vzdělávání a odborné přípravy a každých pět let vypracovávání statistik o účasti dospělých na celoživotním učení, počínaje rokem 2011. Granty pro členské státy jsou omezeny na první provedení zjišťování o účasti dospělých na celoživotním učení.3.3. Rozpočtové charakteristiky ( v případě potřeby doplňte řádky ):Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |29 0201 | Nepov. | Rozl. | NE | ANO | NE | č. 3 – vnitřní politiky |29 0101 | Nepov. | Nerozl. | NE | NE | NE | č. 3 – vnitřní politiky |29 0102 | Nepov. | Nerozl. | NE | NE | NE | č. 3 – vnitřní politiky |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdrojeOrientační finanční výkaz. Výše požadovaných prostředků je zahrnuta v pětiletém statistickém programu Komise (rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2367/2002/ES ze dne 16. prosince 2002 o statistickém programu Společenství na období 2003 až 2007, Úř. věst. L 358, s. 1).4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Celkem |Provozní výdaje[20] |Položky závazků (PZ) | 8,1 | a | 0,200 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 4,200 | 0,200 | 5,400 |Položky plateb (PP) | b | 0,100 | 0,250 | 0,300 | 0,250 | 2,125 | 2,375 | 5,400 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[21] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4 | c | 0 |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | 0,200 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 4,200 | 0,200 | 5,400 |Položky plateb | b+c | 0,100 | 0,250 | 0,300 | 0,250 | 2,125 | 2,375 | 5,400 |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[22] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 | d | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 6,804 |Administrativní náklady kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 | e | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,510 |Celkové orientační finanční náklady zásahuPZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 1,419 | 1,519 | 1,519 | 1,419 | 5,419 | 1,419 | 12,714 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 1,319 | 1,469 | 1,519 | 1,469 | 3,344 | 3,594 | 12,714 |SpoluúčastPokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky):v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Spolufinancující subjekt | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Celkem |Členské státy | F | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 4,000 | 0,000 | 4,000 |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 1,419 | 1,519 | 1,519 | 1,419 | 9,419 | 1,419 | 16,714 |4.1.2. Soulad s finančním plánem( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem a s příštím finančním plánem (sdělení Komise z února roku 2004 o finančních výhledech na období 2007–2013 KOM (2004) 101).( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[23] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:Pozn. Veškeré podrobnosti a poznámky ke způsobu výpočtu účinku na příjmy je třeba uvést v samostatné příloze.v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí (Rok n-1) | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 |5. CHARACTERISTIKY A CÍLEPodrobné souvislosti návrhu jsou vyžadovány v důvodové zprávě. Tato část legislativního finančního výkazu by měla obsahovat následující doplňující informace:5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuVyhovět potřebám tvorby politik a sledování politik ze strany Komise prostřednictvím vypracovávání statistik o vzdělávání a celoživotním učení5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieBez zapojení Společenství by tyto statistiky nebyly vypracovávány.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM1- Každoroční vypracovávání statistik o vzdělávacích systémech2- Každých 5 let vypracovávání statistik o učení dospělých3- Vypracovávání dalších statistik o vzdělávání a celoživotním učení, jež se vztahují k politikám EU.5.4. Způsob provádění (orientační)Centralizované řízení , přímo ze strany Komise6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémProvádění tohoto nařízení se uskuteční na základě postupu projednávání ve výborech uvedeného v článku 6 nařízení.V rámci řádného monitorovacího systému budou vypracované údaje předmětem pravidelných normalizovaných zpráv o kvalitě, ve kterých se údaje popíší podle hlavních kvalitativních aspektů: relevantnosti, přesnosti, včasnosti, dostupnosti, jasnosti, srovnatelnosti, soudržnosti a z hlediska nákladů a zátěže, což jsou doplňkové a neoddělitelné aspekty kvality.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante)Cíl 2 (vypracovávání statistických údajů o vzdělávání dospělých) byl během roku 2004 podroben internímu hodnocení předem (ex-ante) ze strany Eurostatu. Hlavní závěry uvedly, že sběr údajů o vzdělávání dospělých je žádoucí a proveditelný, že by pilotní projekt měl začít v období 2005–2007 a hodnocení by mělo proběhnout v roce 2008, aby se mohl připravit sběr údajů v roce 2011. Hodnocení předem kromě toho dospělo k závěru, že by se měl sběr údajů ve střednědobém výhledu upravit náležitým nařízením.Další dva cíle spočívají v pokračování stávajících opatření, jež v současné době členské státy provádějí na základě dobrovolnosti v souvislosti se sběrem údajů o vzdělávacích systémech (cíl 1) a jež probíhají v rámci jiného stávajícího nařízení (cíl 3).6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Nevztahuje se na tento návrh6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníPilotní projekt, který má připravit cíl 2 (vypracovávání statistických údajů o vzdělávání dospělých), bude vyhodnocen v roce 2008, aby mohl být připraven příští sběr údajů. Pilotní projekt popíše údaje podle hlavních kvalitativních aspektů: relevantnosti, přesnosti, včasnosti, dostupnosti, jasnosti, srovnatelnosti, soudržnosti a z hlediska nákladů a zátěže, což jsou doplňkové a neoddělitelné aspekty kvality.Jak bylo uvedeno v odstavci 6.1, budou vypracované údaje předmětem pravidelných (jednou za 4 – 5 let) normalizovaných zpráv o kvalitě, ve kterých se údaje popíší podle hlavních kvalitativních aspektů: relevantnosti, přesnosti, včasnosti, dostupnosti, jasnosti, srovnatelnosti, soudržnosti a z hlediska nákladů a zátěže, což jsou doplňkové a neoddělitelné aspekty kvality.7. OPATŘENÍ PROTI PODVODŮMV návaznosti na iniciativu Komise ohledně reformy finančního řízení byl zaveden revidovaný systém vnitřního řízení a kontroly. Tento systém nyní obsahuje posílenou kapacitu vnitřního auditu.Roční sledování pokroku s prováděním standardů vnitřní kontroly Komise má zajistit existenci a fungování postupů k prevenci a odhalování podvodů a nesrovnalostí.Nová pravidla byla přijata pro hlavní rozpočtový proces: výzvy k předkládání nabídek, granty, závazky, smlouvy a platby. Příručky postupů jsou k dispozici všem subjektům, které se zabývají finančními akty, s cílem objasnit rozsah odpovědnosti, zjednodušit pracovní procesy a vyznačit klíčové kontrolní body. Školení ohledně jejich využití je zajištěno. Příručky se pravidelně revidují a aktualizují.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Úředníci[24] (29 01 01) | A*/AD | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |B*, C*/AST | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |Zaměstnanci financovaní[25] podle čl. 29 01 02 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |Ostatní zaměstnanci[26] financovaní podle čl. 29 01 04/05 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |CELKEM | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 |Pracovní místa uvedená v tabulce existují a jsou v současné době přidělena na úkoly, jichž se týká navrhované nařízení.8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceJedná se o klasické úkoly při vypracovávání statistik a patří mezi ně:- Rozvoj metodiky k zajištění srovnatelnosti konceptu- Pilotní studie a studie proveditelnosti- Vypracování dotazníku a pokynů- Sběr údajů z členských států- Kontrola a ověření údajů- Rozšíření a zveřejnění údajů- Analýza kvality8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)(V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst podle původu)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce(XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc |interní (intra muros) |externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (29 01 01) | 0,702 | 0,702 | 0,702 | 0,702 | 0,702 | 0,702 |Zaměstnanci financovaní podle čl. 29 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 |Výpočet - Úředníci a dočasní zaměstnanciPřípadně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1Průměrně 0.108 milionů EUR na osobu a rokVýpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1Průměrně 0.108 milionů EUR na osobu a rok8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | CELKEM |29 01 02 11 01 Služební cesty | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,150 |29 01 02 11 02 Schůze a konference | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,360 |29 01 02 11 03 Výbory[28] |29 01 02 11 04 Studie a konzultace |29 01 02 11 05 Informační systémy |2, Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,510 |Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky [1] Závěry Rady ze dne 5. května 2003 o referenčních úrovních evropských průměrných výkonů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (referenční ukazatele). Úř. věst. C 134, 7.6.2003.[2] Úř. věst. L 358, 31.12.2002.[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Úř. věst. C […], […], s. […].[5] Úř. věst. C 374, 30.12.1994, s. 4 – 6.[6] Dok. 7619/05, odst. 34.[7] Úř. věst. L 205, 6.8.2005, s. 21 – 27.[8] V březnu roku 2003 zdůraznila Evropská rada na zasedání v Bruselu význam „referenčních ukazatelů ke stanovení osvědčených postupů a k zajištění účinného a efektivního investování do lidských zdrojů“.[9] Závěry Rady ze dne 5. května 2003 o referenčních úrovních evropských průměrných výkonů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (referenční ukazatele). Úř. věst. C 134, 7.6.2003.[10] Úř. věst. 141, 10.6.2005, s. 7 – 8.[11] 13832/04/EDUC 204 SOC 499, s. 6.[12] Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 1.[13] Nařízení Komise (ES) č. 2104/2002, Úř. věst. L 324, 29.11.2002, s. 14.[14] Nařízení Komise (ES) č. 1983/2003, Úř. věst. L 298, 17.11.2003, s. 34.[15] Úř. věst. L 52, 22.2.1997, s .61.[16] Úř. věst. L 151, 15.6.1990, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 322/97.[17] Úř. věst. L 133, 18.5.2002, s .7.[18] Podle Mezinárodní standardní klasifikace vzdělání, verze z roku 1997 (ISCED).[19] Usnesení Rady ze dne 27. června 2002 o celoživotním učení. Úř. věst. 2002/C 163/01, s. 1.[20] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[21] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[22] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[23] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[24] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[25] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[26] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[27] Je třeba uvést odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčné výkonné agentury.[28] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


|

52011PC0903

Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o evropské demografické statistice  /* KOM/2011/0903 v konečném znění - 2011/0440 (COD) */

	DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHU-  Záměry a cíle návrhuCílem tohoto návrhu je vytvořit nařízení o demografické statistice, které by upravilo harmonizaci a poskytování údajů o obyvatelstvu a událostech přirozené měny obyvatelstva.-  Obecné souvislostiVzhledem k nárůstu a složitosti demografické problematiky vznikla zřejmá potřeba společných právních předpisů o demografické statistice na evropské úrovni. Evropská komise potřebuje vysoce kvalitní informace o obyvatelstvu a událostech přirozené měny obyvatelstva v Unii. Téměř v každé politické oblasti, kterou se EU zabývá, ať již se jedná o hospodářství, sociální problematiku nebo životní prostředí, je potřeba vysoce kvalitních demografických statistik, které napomáhají při vytyčování operativních cílů a hodnocení pokroku, například pro platná srovnávání mezi členskými státy. Údaje mohou být používány přímo nebo na jejich základě mohou být vytvářeny různé ukazatele (demografické ukazatele a ukazatele „na osobu“).Demografický vývoj v Unii vyžaduje roční odhady počtu obyvatel v nejvyšší možné kvalitě. Každoročně jsou údaje o celkovém počtu obyvatel členských států, které jsou sbírány a zveřejňovány Eurostatem, používány v průběhu rozhodovacího procesu v Unii (hlasování kvalifikovanou většinou v Radě). Jedním v současnosti platným kritériem je, že pokud o to členský stát požádá, mají kvalifikovanou většinu tvořit členské státy představující nejméně 62 % obyvatelstva EU vyjádřeného na základě údajů o počtu obyvatel. Význam údaje o počtu obyvatel se ještě prohloubí, až v souladu s čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii, bude ode dne 1. listopadu 2014 kvalifikovaná většina vymezena jako nejméně 55 % členů Rady, tvořených nejméně patnácti z nich a zastupujících členské státy, které představují nejméně 65 % obyvatelstva Unie („dvojitá většina“).Dlouhodobé hodnocení udržitelnosti veřejných financí členských států je, mimo jiné, založeno na prognózách počtu obyvatel vypracovávaných Eurostatem, jež proto vyžadují včasné, přesné, spolehlivé a konzistentní časové řady údajů o počtu obyvatel a narození a úmrtí společně s dobře podloženými odhady budoucího vývoje plodnosti, naděje dožití a migračních toků.Monitorování strategie EU pro udržitelný rozvoj přijaté Evropskou radou v Göteborgu v roce 2001 a obnovené v roce 2006 je vyhodnocováno v monitorovací zprávě Eurostatu, která pracuje s časovými řadami míry závislosti ve stáří, plodnosti a naděje dožití.Monitorování pokroku dosaženého v EU s ohledem na ekonomickou, sociální a územní soudržnost je vyhodnocováno ve zprávě založené, mimo jiné, na regionálních demografických údajích Eurostatu.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuNa oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy.-  Soulad s ostatními politikami a cíli EUPrávní předpisy EU požadují, aby Eurostat poskytoval údaje o obyvatelstvu v nejvyšší možné kvalitě. Kromě toho řada oblastí politik, v nichž EU vyvíjí činnost, vyžaduje informace o událostech přirozené měny obyvatelstva, které se používají při vytyčování operativních cílů a hodnocení pokroku. Údaje musí být včasné, přesné, úplné, koherentní a srovnatelné na úrovni EU a často jsou požadovány detaily na úrovni regionů, členění proměnných a kvalita, které mohou zaručit pouze evropské právní předpisy o demografické statistice.Navrhované nařízení o evropské demografické statistice plně respektuje principy Kodexu evropské statistiky týkající se kvality, správné metodiky, nákladové efektivnosti, relevance, přesnosti a spolehlivosti, koherence a srovnatelnosti.Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1578/2007/ES ze dne 11. prosince 2007 o statistickém programu Společenství na období 2008 až 2012[1] uvádí jako klíčový cíl demografické statistiky poskytování souhrnného souboru údajů a analýz potřebných k posuzování dopadů demografických změn v Evropě.Údaje, kterých se týká tento návrh, jsou již řadu let sbírány na dobrovolném základě. V členských státech tak mohou být používány různé demografické definice, pojmy a metody, což může znamenat vysoké riziko nesourodosti, nesrovnatelnosti, nekonzistentnosti a nedostatku včasnosti těchto údajů. Dále, poté co byla přijata nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 ze dne 11. července 2007 o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 311/76 o sestavování statistik o zahraničních pracovnících[2] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 763/2008 ze dne 9. července 2008 o sčítání lidu, domů a bytů[3], je cílem tohoto návrhu dokončit harmonizaci v oblasti údajů o obyvatelstvu.2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ-  Interní výměna názorů / diskuse mezi útvary KomiseNa vypracovávání návrhu se podílely zejména tyto útvary Komise: GŘ SG, GŘ EMPL, GŘ REGIO, GŘ SANCO, GŘ ECFIN a GŘ AGRI. Jejich stanoviska byla vyžádána oficiální cestou písemné konzultace v průběhu přípravné fáze návrhu (hodnocení ex ante). Komunikace v průběhu prací na návrhu byla častá a pravidelná, včetně dvoustranných diskuzí s Pracovní skupinou pro demografii a pravidelné účasti na jejích zasedáních. Všechny konzultované útvary se k projektu vyjádřily pozitivně a zdůraznily vlastní potřeby a jejich právní a politický základ.-  Konzultace se zúčastněnými stranamiČlenským státům bylo již po jistou dobu známo, že Eurostat plánuje legislativní iniciativu v oblasti demografických údajů. Různé přípravné práce na návrhu rámcového nařízení o roční demografické statistice probíhaly v ročních statistických pracovních programech Komise od roku 2007.Eurostat aktivně poskytoval členským státům informace na zasedáních Pracovní skupiny pro demografii od března 2008. V listopadu 2009 uznala Pracovní skupina pro demografii potřebu evropských právních předpisů týkajících se sběru demografických údajů. Při této příležitosti bylo představeno hodnocení ex ante a bylo projednáváno společně s první verzí návrhu nařízení. Členské státy zaslaly své připomínky k prvnímu návrhu a ty byly včleněny do revidovaného návrhu, který byl koncem roku 2010 rozeslán k dalším připomínkám. Výstup druhého kola připomínkového řízení byl včleněn do druhé verze nařízení, která byla projednána Pracovní skupinou pro demografii v dubnu 2011. O dosaženém pokroku byli pravidelně informováni evropští ředitelé pro oblast sociální statistiky.Dále byl návrh dne 17. listopadu 2011 předložen Výboru pro Evropský statistický systém.Informace byly kromě pravidelných zasedání sdíleny i prostřednictvím speciálních internetových stránek CIRCA.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíJako referenční zdroje pro navrhované definice byla použita mezinárodní doporučení Organizace spojených národů pro sčítání lidu, domů a bytů a pro statistiky přirozené měny obyvatelstva.-  Analýza účinků a důsledkůNavrhovaný rámec pro demografickou statistiku Evropské unie zajišťuje, že údaje jsou včasné, více koherentní, srovnatelné a konzistentní, a z toho důvodu více relevantní pro uživatele jak na evropské úrovni, tak na úrovni jednotlivých států, zejména vzhledem k nutnosti započítávat ve statistikách každého obyvatele a každé úmrtí nebo narození právě jednou.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatřeníCílem tohoto nařízení je stanovit společný rámec pro systematickou tvorbu demografické statistiky Evropské unie prostřednictvím členských států, které budou sbírat, sestavovat, zpracovávat a předávat harmonizované evropské statistiky o obyvatelstvu a událostech přirozené měny.-  Právní základPrávní základ pro evropské statistiky stanoví článek 338 Smlouvy o fungování Evropské unie. Evropský parlament a Rada přijímají řádným legislativním postupem opatření k vypracování statistik, jestliže je to nezbytné k provádění činností Unie. Článek stanoví požadavky na vypracovávání evropských statistik; vyžaduje dodržování zásad nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, hospodárnosti výdajů a důvěrnosti statistických informací. Hospodářským subjektům při tom nesmějí vzniknout nadměrné náklady.-  Zásada subsidiarityZásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné pravomoci Evropské unie.Členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů návrhu z následujícího důvodu.Dva zásadní kvalitativní požadavky týkající se jakýchkoli statistických údajů jsou koherence a srovnatelnost. Vzhledem k tomu, že údaje o obyvatelstvu a událostech přirozené měny napomáhají při dodržování právních předpisů EU, hodnocení politik EU a/nebo srovnávání výsledků vnitrostátních politik na evropské úrovni, je zřejmě zcela nezbytné, aby výchozí údaje byly srovnatelné na evropské úrovni. Členské státy nemohou tohoto výsledku v potřebné míře dosáhnout bez jasného rámce daného EU, tedy bez právních předpisů EU stanovujících společné statistické pojmy a požadavky na kvalitu. S tímto cílem je nařízení o demografii předkládáno k přijetí. Bez statistiky sbírané a sestavované za využití společného rámce EU by byla snížena relevance a efektivita vnitrostátních systémů demografických statistik.Činnosti samostatně vedené členskými státy by mohly negativně ovlivnit zájmy těchto členských států z následujícího důvodu:Absence společného rámce EU používajícího jednotné pojmy a definice by ztížila nebo zcela znemožnila využívání vysoce kvalitních demografických statistik. Minulé zkušenosti jasně ukazují, že neoficiální ujednání bez jasně dohodnutého rámce podléhajícího dohledu nepřinášejí statistický výstup v takové kvalitě, jaká bude v budoucnu zapotřebí.Cílů návrhu bude lépe dosaženo prostřednictvím opatření na evropské úrovni z těchto důvodů:Cíle návrhu lze na evropské úrovni lépe dosáhnout na základě právního aktu EU, neboť na úrovni EU může uvedenou harmonizaci statistických informací koordinovat pouze Komise. Sběr údajů a sestavování srovnatelných demografických statistik však může být organizováno členskými státy, které k poskytování požadovaných informací mohou používat nejvhodnější zdroje a metody. EU může proto vyvíjet činnost v uvedeném smyslu v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy.Cílem návrhu je harmonizovat pojmy, zpracovávaná témata a charakteristiky požadovaných informací, rozsah, kritéria kvality a lhůty pro vykazování a výsledky, aby evropské statistiky byly relevantní, aktuální, srovnatelné a koherentní.Členské státy sestaví údaje na základě svých vnitrostátních zdrojů a postupů, ale jsou povinny zajistit kvalitu předávaných údajů a metadat a zajistit, aby zvolené zdroje údajů a metodika souhlasily se společnými definicemi. Členské státy musí poskytnout informace o zdrojích údajů, definicích a metodách odhadu, které použily při plnění svých závazků, a musí informovat o jakýchkoli jejich případných změnách. Poskytnou Eurostatu veškeré informace nezbytné k posouzení kvality statistických informací.Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu:Nařízení se omezuje na minimum potřebné k dosažení svého cíle a nepřekračuje to, co je k jeho dosažení nezbytné. Možnost vlastní volby zdrojů údajů v souladu s vnitrostátními právními předpisy a zásadami a možnost využití technik odhadu a statistických metod, by měly snížit administrativní a finanční zatížení respondentů, národních, regionálních a místních orgánů a občanů.-  Volba nástrojůNavrhovaný nástroj: nařízení Evropského parlamentu a Rady.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu:Volba vhodného nástroje závisí na legislativním cíli. Vzhledem k potřebě získat informace na evropské úrovni je v případě evropských statistik stále běžnější používat jako základní akty spíše nařízení než směrnice. Nařízení se upřednostňuje, protože stanoví tutéž právní úpravu v celé EU a členským státům neponechává žádný prostor k tomu, aby ji použily neúplně nebo selektivně. Je přímo použitelné, což znamená, že se nemusí provádět do vnitrostátních právních předpisů. Směrnice naproti tomu mají za cíl harmonizaci vnitrostátních právních předpisů, jsou pro členské státy závazné, pokud jde o jejich cíle, avšak ponechávají vnitrostátním orgánům možnost zvolit si vlastní způsob, jak těchto cílů dosáhnout. Musí být dále provedeny do vnitrostátních právních předpisů. Použití nařízení je v souladu s ostatními evropskými právními akty v oblasti statistiky přijatými od roku 1997.4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKYNÁVRH NEMÁ žÁDNÉ DůSLEDKY PRO ROZPOčET UNIE.5. DALŠÍ INFORMACE-  Zrušení platných právních předpisůPřijetí návrhu nepovede ke zrušení platných právních předpisů.-  Evropský hospodářský prostorNavržený právní akt se týká záležitostí EHP, a proto by měl být rozšířen na Evropský hospodářský prostor.2011/0440 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo evropské demografické statistice(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,poté, co postoupily návrh legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:1.  V souladu s čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii bude od 1. listopadu 2014 kvalifikovaná většina vymezena na základě počtu obyvatel v členských státech.2.  Rada pro hospodářské a finanční věci pravidelně pověřuje Výbor pro hospodářskou politiku, aby vyhodnotil dlouhodobou udržitelnost a kvalitu veřejných financí na základě prognóz počtu obyvatel vypracovaných Eurostatem.3.  V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS)[4] musí veškeré statistiky členských států předkládané Komisi a členěné podle územních jednotek používat klasifikaci NUTS. Aby tedy bylo možné vypracovávat srovnatelné regionální statistiky, měly by být územní jednotky vymezeny podle klasifikace NUTS.4.  Podle článku 175 Smlouvy o fungování Evropské unie předkládá Komise každé tři roky Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o pokroku dosaženém při upevňování hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Příprava těchto zpráv a pravidelné monitorování demografického vývoje a možných budoucích demografických výzev v regionech EU včetně jejich různých typů, jako jsou přeshraniční regiony, metropolitní regiony, venkovské, horské a přímořské regiony, vyžaduje výroční regionální údaje na úrovni NUTS 3. Vzhledem k tomu, že stárnutí obyvatelstva vykazuje významné regionální odlišnosti, má Eurostat za úkol pravidelně vypracovávat regionální prognózy za účelem úplnosti demografických informací o regionech úrovně NUTS 2 v Evropské unii.5.  V souladu s článkem 159 Smlouvy o fungování Evropské unie Komise každoročně vypracuje zprávu o pokroku v dosahování cílů stanovených v článku 151 a o demografické situaci v Unii.6.  Komise ve svém sdělení „Solidarita v oblasti zdraví: snížení nerovnosti v oblasti zdraví v EU“[5] podpořila další vývoj a sběr dat a ukazatelů v oblasti zdraví podle věku, pohlaví, socioekonomického postavení a zeměpisné polohy.7.  Cílem strategie EU pro udržitelný rozvoj, zahájené na zasedání Evropské rady v Göteborgu v roce 2001 a obnovené v červnu 2006, je neustálé zlepšování kvality života současných i budoucích generací. Monitorovací zpráva Eurostatu, zveřejňovaná každé dva roky, poskytuje objektivní statistický obraz vývoje, založený na souboru ukazatelů udržitelného rozvoje EU.8.  Každoroční statistické demografické údaje jsou nezbytné pro studium a formulaci širokého spektra politik, se zvláštním ohledem na problematiku sociální a hospodářskou na národní i regionální úrovni. Statistiky o obyvatelstvu jsou důležitým společným jmenovatelem celé řady politických indikátorů.9.  Demografické statistiky jsou zásadním prvkem pro odhad celkového počtu obyvatel v rámci Evropského systému účtů (ESA).10.  Aby byla zajištěna kvalita a zejména srovnatelnost údajů poskytovaných členskými státy a aby mohly být vypracovávány spolehlivé přehledy na úrovni Evropské unie, musí být užívané údaje založeny na shodných pojmech a musí se vztahovat ke shodným referenčním datům nebo obdobím.11.  Informace týkající se demografie by měly být konzistentní s relevantními informacemi sebranými podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 ze dne 11. července 2007 o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 311/76 o sestavování statistik o zahraničních pracovnících[6] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 763/2008 ze dne 9. července 2008 o sčítání lidu, domů a bytů[7].12.  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice[8] tvoří referenční rámec pro evropskou demografickou statistiku. Vyžaduje mimo jiné dodržování zásad profesionální nezávislosti, nestrannosti, objektivity, spolehlivosti, statistické důvěrnosti a efektivity nákladů.13.  Při vývoji, vypracovávání a šíření evropských statistik by měly vnitrostátní a evropské statistické úřady zohlednit zásady stanovené v Kodexu evropské statistiky ve znění, které bylo dne 28. září 2011 revidováno a aktualizováno Výborem pro evropský statistický systém.14.  Toto nařízení zajišťuje právo na respektování soukromého a rodinného života a právo na ochranu osobních údajů podle článků 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie[9].15.  Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení společného právního rámce pro systematickou tvorbu evropské demografické statistiky, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a může jej proto být z důvodu rozsahu a účinků této činnosti lépe dosaženo na evropské úrovni, je Unie oprávněna přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.16.  Za účelem zajištění jednotných podmínek pro provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci je třeba vykonávat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[10],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1PředmětTímto nařízením se stanoví společný rámec pro vývoj, tvorbu a šíření evropských statistik týkajících se obyvatelstva a událostí přirozené měny.Článek 2DefinicePro účely tohoto nařízení se rozumí:17.  „národním“ národní podle čl. 2 písm. f) nařízení (ES) č. 763/2008, přičemž „územím“ se rozumí území podle nařízení (ES) č. 1059/2003 ve znění platném v referenční době;18.  „regionálním“ regionální podle čl. 2 písm. g) nařízení (ES) č. 763/2008; u zemí, které nejsou členy Evropské unie, se „regionálním“ rozumí statistické regiony na úrovni 1, 2 nebo 3, jak byly dohodnuty mezi těmito státy a Komisí (Eurostatem) ve znění platném v referenční době;19.  „obvykle bydlícím obyvatelstvem“ všechny osoby, které měly v referenční době místo svého obvyklého pobytu v daném členském státě;20.  „místem obvyklého pobytu“ místo obvyklého pobytu podle čl. 2 písm. d) prvního pododstavce nařízení (ES) č. 763/2008. Za osoby s místem obvyklého pobytu v dotčené zeměpisné oblasti se považují pouze osoby, které:21.  bydlely v místě svého obvyklého pobytu nepřetržitě alespoň dvanáct měsíců před referenční dobou, nebo22.  se přistěhovaly do místa svého obvyklého pobytu během období dvanácti měsíců před referenční dobou s úmyslem zůstat tam alespoň jeden rok.Ve zvláštních případech budou členské státy při používání definice „místa obvyklého pobytu“ postupovat podle přílohy nařízení Komise (ES) č. 1201/2009[11];23.  „narozením živého dítěte“ narození dítěte, které dýchá nebo projevuje jiné známky života, jako srdeční činnost, pulsaci pupečníku nebo aktivní pohyb svalstva, bez ohledu na gestační stáří;24.  „úmrtím“ trvalé vymizení všech známek života v libovolném okamžiku po živém narození;25.  „událostmi přirozené měny“ narození živého dítěte a úmrtí podle písmen e) a f);26.  „ověřenými údaji“ údaje, které splňují soubor kvalitativních kritérií pro sběr údajů, včetně všech kvalitativních kontrol používaných pro údaje připravované k publikaci nebo publikované.Článek 3Údaje o obyvatelstvu a přirozené měně27.  Členské státy dodají Komisi (Eurostatu) údaje o obyvatelstvu podle čl. 2 písm. c) a d) v referenční době. Pokud okolnosti podle čl. 2 písm. d bodů i a ii nemohou být zjištěny, dodají členské státy Komisi (Eurostatu) údaje o obyvatelstvu v místě jejich zákonného nebo ohlášeného pobytu v referenční době; v takovém případě musí vynaložit přiměřené úsilí na výpočet údajů, které by byly co nejlepší aproximací počtu obyvatelstva podle definice v čl. 2 písm. c) a d).28.  Členské státy dodají Komisi (Eurostatu) údaje o událostech přirozené měny v referenční době bez ohledu na místo, kde k události došlo. Členské státy použijí shodnou definici obyvatelstva jako v případě údajů podle odstavce 1.29.  Členské státy použijí shodnou definici obyvatelstva pro všechny národní a regionální úrovně podle čl. 2 písm. a) a b).30.  Jednotné podmínky týkající se rozdělení údajů uvedených v odstavcích 1 a 2 a dále četnosti, lhůt a revizí údajů se přijímají přezkumným postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2.Článek 4Celkový počet obyvatel pro specifické potřeby UniePro účely hlasování kvalifikovanou většinou v Radě poskytnou členské státy Komisi (Eurostatu) údaje o celkovém počtu obyvatel na úrovni státu v referenční době podle čl. 2 písm. c) do 8 měsíců od skončení referenčního roku. Pro účely tohoto článku nebudou členské státy poskytovat údaje o obyvatelstvu v místě jejich zákonného nebo ohlášeného pobytu v referenční době.Článek 5Referenční doba31.  Referenční dobou pro údaje o obyvatelstvu je půlnoc 31. prosince.32.  Referenční dobou pro události přirozené měny je kalendářní rok, ve kterém k událostem došlo.33.  První uvažovanou referenční dobou vzhledem k cílům tohoto nařízení je rok 2013. Poslední referenční dobou je rok 2027.Článek 6Poskytování údajů a metadatČlenské státy předávají Komisi (Eurostatu) údaje a metadata vyžadovaná tímto nařízením v souladu se standardem pro výměnu údajů a metadat stanoveným Komisí (Eurostatem). Členské státy poskytují Komisi (Eurostatu) tyto údaje a metadata prostřednictvím jediného kontaktního místa nebo je dají k dispozici takovým způsobem, aby je Komise (Eurostat) mohla získat elektronicky.Článek 7Zdroje údajůÚdaje se zakládají na zdrojích údajů zvolených členským státem v souladu s jeho právními předpisy a postupy. V náležitých případech se použijí vědecky podložené a řádně doložené metody statistického odhadu.Článek 8Požadavky na kvalitu34.  Členské státy zajistí kvalitu předávaných údajů.35.  Pro účely tohoto nařízení se pro předávané údaje použijí kritéria kvality uvedená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.36.  Členské státy poskytnou Komisi (Eurostatu) informace o referenčních metadatech v souladu se strukturou pro metadata Euro SDMX, zejména o zdrojích údajů, definicích a metodách odhadu použitých pro první referenční rok a informují Komisi (Eurostat) o jakýchkoli jejich změnách.37.  Na žádost Komise (Eurostatu) jí členské státy poskytnou všechny informace nezbytné pro hodnocení kvality statistických informací.38.  Členské státy zajistí, aby údaje o obyvatelstvu podle článku 3 tohoto nařízení byly konzistentní s údaji podle článku 3 nařízení (ES) č. 862/2007.Článek 9Výbor39.  Komisi je nápomocen Výbor pro evropský statistický systém zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.40.  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.Článek 10Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.Použitelnost tohoto nařízení končí dnem 31. prosince 2027.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyněa [1] Úř. věst. L 344, 28.12.2007, s. 15.[2] Úř. věst. L 199, 31.7.2007, s. 23.[3] Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 14.[4] Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1.[5] KOM(2009) 567.[6] Úř. věst. L 199, 31.7.2007, s. 23.[7] Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 14.[8] Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.[9] Úř. věst. C 303, 14.12.2007, s. 1.[10] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.[11] Úř. věst. L 329, 15.12.2009, s. 29.