               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.12.2016
            COM(2016) 779 final
            2016/0385(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má Unie zaujmout v pracovní skupině účastníků Ujednání OECD o státem podporovaných vývozních úvěrech, pokud jde o pravidla stanovení cen podle tržních referencí

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Odůvodnění a cíle návrhu

               Ujednání OECD o státem podporovaných vývozních úvěrech (dále jen „ujednání“) je „gentlemanskou dohodou“ mezi Austrálií, Evropskou unií, Japonskem, Kanadou, Korejskou republikou, Norskem, Novým Zélandem, Spojenými státy a Švýcarskem. Přestože Brazílie není členem OECD, je účastníkem odvětvové dohody o vývozních úvěrech pro civilní letadla, která je součástí ujednání.

               Hlavním cílem ujednání je poskytnout rámec pro řádné používání státem podporovaných vývozních úvěrů. V praxi to znamená zajištění rovných podmínek pro hospodářskou soutěž založenou na ceně a kvalitě vyváženého zboží, a nikoli na stanovených finančních podmínkách. Dalším cílem ujednání je odstranit dotace a narušení trhu, jež souvisejí se státem podporovanými vývozními úvěry.

               Ujednání vzniklo v roce 1978 na základě „konsensu o vývozních úvěrech“, který v roce 1976 uzavřela řada zemí OECD. Před tímto datem vytvářela nedostatečná regulace pro hospodářskou soutěž mezi vládami ideální podmínky pro poskytování velice atraktivních finančních podmínek na podporu vývozců, kteří soutěžili o získání obchodních smluv, což vedlo ke vzniku finančních dotací a potenciálních narušení obchodu. Ujednání reguluje podmínky státem podporovaných vývozních úvěrů a poskytování vázané pomoci. Pravidelně se aktualizuje, a to s přihlédnutím mimo jiné k vývoji politik a k vývoji na světových finančních trzích.

               Pokyny pro stanovení cen podle tržních referencí obsahují pravidla pro určení pojistných sazeb za transakce, jichž se účastní dlužníci v zemích kategorie 0, v zemích OECD s vysokými příjmy nebo v zemích eurozóny s vysokými příjmy. Stávající pokyny pro stanovení cen podle tržních referencí obsažené v ujednání byly zavedeny jakou součást tzv. „balíčku Malzkuhn-Drysdale“, který vstoupil v platnost v září 2011. Přestože stávající pokyny stanovily rámec pro zamezení podbízení cenám platným na soukromém trhu, prostor pro odlišné výklady a vznik různých praktik mezi účastníky tohoto ujednání zůstává stále značný. Revidovaný návrh předsedy o pravidlech stanovení cen podle tržních referencí, který předložil sekretariát OECD, bude poskytovat jasnější pokyny, a tím zlepší rovné podmínky v rámci OECD.

               Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Bude-li tento návrh schválen, nahradí stávající pokyny pro stanovení cen podle tržních referencí, jež jsou součástí ujednání, přičemž stávající struktura ujednání zůstane zachována.

               Rozhodnutí o schválení přijme pracovní skupina účastníků Ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech. Postoj Evropské unie bude prezentovat Komise.

               Účastníci ujednání OECD by měli schválit revidovaný návrh předsedy o pravidlech stanovení cen podle tržních referencí na svém pravidelném zasedání v polovině listopadu 2016 nebo písemným postupem v úzké souvislosti se zasedáním a měli by přijmout nezbytné změny ujednání OECD s cílem provést nová pravidla do 1. února 2017. Jelikož jednání byla úspěšně dokončena a revidovaný návrh předsedy o pravidlech stanovení cen podle tržních referencí byl předložen k rozhodnutí, je zásadní, aby Evropská unie mohla formalizovat své schválení současného návrhu týkajícího se stanovení cen podle tržních referencí a změn ujednání OECD.

               Nové znění ujednání se stane součástí acquis EU prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci. Ujednání OECD, včetně jeho příloh a změn, má právní účinky v Unii na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1233/2011. Článek 2 nařízení (EU) č. 1233/2011 stanoví, že „Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 3, kterými se mění příloha II, pokud je to nezbytné v důsledku změn pravidel, které dojednali účastníci ujednání“.

               Soulad s ostatními politikami Unie

               Nevztahuje se na tento návrh.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               Právní základ

               Ujednání OECD je gentlemanskou dohodou mezi EU a osmi dalšími účastníky (Spojenými státy, Kanadou, Japonskem, Jižní Koreou, Norskem, Švýcarskem, Novým Zélandem a Austrálií). Ujednání včetně příloh a následných změn je včleněno do práva EU na základě článků 1 a 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1233/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o uplatňování některých pravidel v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů a o zrušení rozhodnutí Rady 2001/76/ES a 2001/77/ES. Ujednání včetně příloh a změn má tak právní účinky pro účely čl. 218 odst. 9 SFEU (viz rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014 ve věci C-399/12 – Německo vs. Rada (OIV), bod 63). Jak je uvedeno v bodě 1 ujednání, jeho cílem je především poskytnout rámec pro řádné používání státem podporovaných vývozních úvěrů a zajistit rovné podmínky a spravedlivou hospodářskou soutěž mezi vývozci v celosvětovém měřítku, a tak usnadnit a regulovat mezinárodní obchod, a zejména vývozní politiku, ve smyslu článku 207 SFEU. Z tohoto důvodu je zapotřebí rozhodnutí Rady na základě článku 207 a čl. 218 odst. 9 SFEU, kterým by byl vyjádřen postoj, který má být jménem Evropské unie zaujat mezi účastníky Ujednání OECD o státem podporovaných vývozních úvěrech.

               Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Ujednání OECD je součástí obchodní politiky členských států, která je ve výlučné pravomoci Evropské unie.

               Proporcionalita

               Nevztahuje se na tento návrh.

               Volba nástroje

               Nevztahuje se na tento návrh.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Pokud jde o předkládaný návrh, nebylo provedeno žádné posouzení dopadů, protože navrhované změny navazují na dlouhodobou politiku EU v oblasti vývozních úvěrů, provedenou do práva EU v návaznosti na každoroční změny ujednání prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci. Obsah návrhu schválila pracovní skupina Rady pro vývozní úvěry na svém zasedání dne 31. května 2016.

               Konzultace se zúčastněnými stranami

               Nevztahuje se na tento návrh.

               Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Nevztahuje se na tento návrh.

               Posouzení dopadů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               Účelnost a zjednodušování právních předpisů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               Základní práva

               Nevztahuje se na tento návrh.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Rozpočtové důsledky jsou omezeny na administrativní výdaje.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Nevztahuje se na tento návrh.

               Informativní dokumenty (u směrnic)

               Nevztahuje se na tento návrh.

               Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu – přehled navrhovaných změn ujednání OECD a doporučený postoj Evropské unie

               Návrh

               Návrh je připojen k rozhodnutí Rady.

               Doporučený postoj:

               Podpora návrhu.

               2016/0385 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má Unie zaujmout v pracovní skupině účastníků Ujednání OECD o státem podporovaných vývozních úvěrech, pokud jde o pravidla stanovení cen podle tržních referencí

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Mezinárodní rámec pro řádné používání vývozních úvěrů je zásadní pro vytvoření rovných podmínek v globálním měřítku a pro usnadnění mezinárodního obchodu. Tento rámec musí být pravidelně aktualizován, jako tomu je v případě navrhované aktualizace pravidel stanovení cen podle tržních referencí projednávané účastníky Ujednání OECD o státem podporovaných vývozních úvěrech (dále jen „ujednání OECD“).

               (2)Rozsáhlá jednání o pravidlech stanovení cen podle tržních referencí proběhla v rámci pracovní skupiny OECD pro vývozní úvěry a úvěrové záruky.

               (3)Dne 1. února 2017 by měly být přijaty změny v ujednání OECD, pokud jde o pravidla stanovení cen podle tržních referencí.

               (5)Ujednání OECD, včetně jeho příloh a změn, má právní účinky v Unii na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1233/2011
                  1
               . Článek 2 nařízení (EU) č. 1233/2011 stanoví, že „Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 3, kterými se mění příloha II, pokud je to nezbytné v důsledku změn pravidel, které dojednali účastníci ujednání“.

               (6)V souladu s čl. 218 odst. 9 SFEU je tedy třeba určit postoj, který má Unie v rámci výborů OECD pro vývozní úvěry zaujmout ke změnám v ujednání OECD.

               (7)Změna ujednání OECD na základě hlavních směrů revidovaného návrhu předsedy o pravidlech stanovení cen podle tržních referencí, jenž je připojen k tomuto rozhodnutí, by měla být schválena zástupci Unie v rámci výborů OECD pro vývozní úvěry. Bez dalšího rozhodnutí Rady mohou zástupci schválit změny konkrétních bodů, které nenarušují hlavní směry.

               (8)Aby byla zajištěna účinnost opatření stanovených tímto rozhodnutím, mělo by toto rozhodnutí vstoupit v platnost okamžitě,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má Evropská unie zaujmout v rámci pracovní skupiny pro vývozní úvěry a úvěrové záruky účastníků Ujednání OECD o státem podporovaných vývozních úvěrech, je podpora a přijetí hlavních směrů revidovaného návrhu předsedy o pravidlech stanovení cen podle tržních referencí, jenž je připojen k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Změny konkrétních bodů, které nenarušují hlavní směry přiloženého návrhu, mohou zástupci Unie v rámci výborů OECD pro vývozní úvěry schválit bez dalšího rozhodnutí Rady.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1233/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o uplatňování některých pravidel v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů a o zrušení rozhodnutí Rady 2001/76/ES a 2001/77/ES (Úř. věst. L 326, 8.12.2011, s. 45).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.12.2016
            COM(2016) 779 final
            PŘÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má Unie zaujmout v pracovní skupině účastníků Ujednání OECD o státem podporovaných vývozních úvěrech, pokud jde o pravidla stanovení cen podle tržních referencí

               PŘÍLOHA

               NÁVRH

               24.MINIMÁLNÍ POJISTNÉ SAZBY PRO ÚVĚROVÉ RIZIKO

               Účastníci neúčtují nižší než minimální platné pojistné sazby pro úvěrové riziko.

               a)Minimální platné pojistné sazby se stanoví podle následujících faktorů:

               –z platné klasifikace rizika země,

               –z doby rizika (tj. horizont rizika neboli HOR),

               –z vybrané kategorie rizika kupujícího týkající se dlužníka,

               –z procenta krytí politického a obchodního rizika a kvality poskytovaného produktu státem podpořeného vývozního úvěru,

               –z jakékoli uplatněné techniky snižování rizika země a

               –z uplatněného úvěrového posílení pro riziko kupujícího.

               b)Minimální pojistné sazby se vyjadřují v procentech hodnoty jistiny úvěru, jako by bylo stanovené pojistné vybráno v plném rozsahu v den prvního čerpání úvěru. Vysvětlení výpočtu minimálních pojistných sazeb, včetně matematického vzorce použitého k výpočtu minimálních pojistných sazeb, je uvedeno v příloze IX.

               c)Bez ohledu na zemi určení se pojistné sazby účtované účastníky za tržně referenční transakce, tzn. za transakce, jichž se účastní dlužníci/ručitelé (subjekty úvěrového rizika) v zemích kategorie 0, v zemích OECD s vysokými příjmy nebo v zemích eurozóny s vysokými příjmy
                  1
               , stanoví případ od případu. Aby se zajistilo, že se pojistné sazby účtované za transakce, jichž se účastní dlužníci a případně ručitelé z takovýchto zemí, nepodbízejí cenám platným na soukromém trhu, musí účastníci dodržovat tento postup a používat dohodnuté konvence promítnutí relevantního způsobu referenčního oceňování do pojistné sazby:

               1.Jestliže účastník poskytuje státní podporu jako součást syndikovaného úvěrového balíčku, který je strukturován jako transakce zajištěná aktivy
                  2
                nebo transakce projektového financování
                  3
               , pak celkové náklady (all-in cost) státem podporovaného podílu nesmí být nižší než celkové náklady účtované účastníkem (účastníky) obchodního trhu v syndikátu, respektive účtovaná pojistná sazba nesmí být nižší, než sazba, kterou by účtoval (účtovali) účastník (účastníci) obchodního trhu. Za syndikovaný úvěrový balíček se považuje úvěrový balíček, který splňuje tyto podmínky:

               –nejméně 25 %
                  4
                syndikátu je (jsou) úvěr/záruka (úvěry/záruky), která (které) se řídí podmínkami obchodního trhu, a která (které) nepožívají žádné dvoustranné nebo mnohostranné podpory (například EÚA, DFI, MFI nebo MRB)
                  5
               , kde všechny strany financování mají rovné finanční podmínky, a to včetně balíčku zajištění, a

               –Finanční podmínky transakce jsou plně v souladu s ujednáním modifikovaným těmito ustanoveními o stanovení cen podle referenčních sazeb na trhu v transakcích se syndikovanými úvěry.

               2.Pro všechny ostatní transakce podle referenčních sazeb na trhu se použijí tyto postupy:

               –Na základě dostupnosti informací o trhu a charakteristik příslušné transakce účastníci stanoví pojistnou sazbu, která má být uplatňována, porovnáním s jednou nebo více referenčními sazbami na trhu, jež jsou uvedeny v příloze X, přičemž zvolí referenční sazbu (sazby), která (které) se jeví jako nejvhodnější pro konkrétní transakci.

               –Při stanovování pojistné sazby určí účastník rating rizika pro dlužníka, včetně ověření, zda byl dlužník ohodnocen akreditovanou ratingovou agenturou
                  6
               . Účastník může stanovit rating o jeden stupeň vyšší (na stupnici akreditované ratingové agentury), než je rating udělený akreditovanou ratingovou agenturou
                  7
               . Pokud rating od akreditované ratingové agentury neexistuje, klasifikace rizika nesmí překročit (nesmí být příznivější než) rating od ratingové agentury udělený státu, v němž má sídlo dlužník/ručitel, o více než dva stupně. Jestliže účastník klasifikuje dlužníka/ručitele lépe, než činí nejlepší rating od akreditované ratingové agentury, nebo – v případě, že rating od akreditované ratingové agentury neexistuje – účastník klasifikuje transakci jako CC2 nebo lepší, nebo ji označí kódem AAA až A-, nebo stejně nebo příznivěji, než jaký je nejlepší rating od akreditované ratingové agentury udělený státu, v němž má sídlo dlužník/ručitel, pak účastník podá v souladu s článkem 48 oznámení předem.

               –Bez ohledu na předcházející odstavce účtují účastníci pojistnou sazbu podle klasifikace rizika a doby splatnosti transakce, přičemž tato sazba nesmí být nižší než odpovídající pojistná sazba stanovená na základě modelu tržní referenční sazby napříč cyklem (Through the Cycle Market Benchmark model, dále jen „model TCMB“), pokud tržní referenční sazba není odvozena od i) dluhopisu obchodovaného na sekundárním trhu nebo od ii) swapu úvěrového selhání jediného subjektu nebo jeho spřízněné jednotky. Účastník, který účtuje nižší pojistnou sazbu, než je odpovídající pojistná sazba stanovená modelem TCMB, na základě ratingu referenčního nástroje na jedno jméno od akreditované ratingové agentury
                  8
               , podá v souladu s článkem 48 oznámení předem.

               d)Země s „nejvyšším rizikem“ kategorie 7 zpravidla podléhají přirážkám k minimálním pojistným sazbám, které jsou stanoveny pro tuto kategorii; tyto pojistné sazby stanoví účastník, který poskytuje státní podporu.

               e)Při výpočtu minimální pojistné sazby určité transakce se použije klasifikace rizika dané země podle klasifikace země dlužníka a klasifikace rizika daného kupujícího podle klasifikace dlužníka
                  9
                s výjimkou následujících případů:

               –třetí strana, která je důvěryhodná s ohledem na rozsah zajišťovaného dluhu, poskytuje zajištění ve formě neodvolatelné, bezpodmínečné, na požádání splatné, právně závazné a vymahatelné záruky, která je obligací na celkovou splátku dluhu po celou dobu úvěrování. V případě záruky třetí strany se může účastník rozhodnout, že použije klasifikaci rizika země té země, v níž sídlí ručitel, a kategorii rizika kupujícího podle ručitele
                  10
               , nebo

               –dlužníkem, nebo ručitelem dané transakce je podle článku 28 multilaterální nebo regionální instituce; v tomto případě lze jako klasifikaci rizika země a kategorii rizika kupujícího použít klasifikaci rizika země a kategorii rizika kupujícího konkrétní zúčastněné multilaterální nebo regionální instituce.

               f)Kritéria a podmínky vztahující se k použití záruky třetí strany podle situací popsaných výše v písm. e) první a druhé odrážce jsou uvedeny v příloze XI.

               g)Zásada horizontu rizika užitá pro výpočet minimální pojistné sazby vychází ze součtu poloviny doby čerpání a celé doby splácení a předpokládá pravidelný postup splátek vývozního úvěru, tj. splácení ve stejných pololetních splátkách jistiny a naběhlých úroků, počínající šest měsíců po počátku úvěru. Pro vývozní úvěry s nestandardními profily splácení se vypočte ekvivalentní doba splácení (vyjádřená ve stejných pololetních splátkách) podle následujícího vzorce: ekvivalentní doba splácení = (vážený průměr doby splácení –0,25) / 0,5.

               h)Účastník, který zvolí uplatňování minimální pojistné sazby, která se použije v případě, kdy záruku poskytuje třetí strana se sídlem v jiné zemi, než je země dlužníka, o tom podá oznámení předem v souladu s článkem 47. Účastník, který zvolí uplatňování minimální pojistné sazby, která se použije v případě, kdy záruku poskytuje multilaterální nebo regionální instituce, o tom podá oznámení předem v souladu s článkem 48.

               25.KLASIFIKACE RIZIKA ZEMĚ

               S výjimkou zemí OECD s vysokými příjmy a zemí eurozóny s vysokými příjmy se země klasifikují podle pravděpodobnosti, že budou obsluhovat své vnější dluhy (tj. podle úvěrového rizika země).

               a)Úvěrové riziko země se skládá z těchto pěti složek:

               –všeobecné moratorium na splátky prohlášené vládou dlužníka/ručitele nebo institucí státu, jejímž prostřednictvím je splátka prováděna,

               –politické události nebo hospodářské obtíže vzniklé mimo zemi oznamujícího účastníka nebo legislativní/správní opatření, která jsou přijata mimo zemi oznamujícího účastníka, jež zabraňují nebo oddalují převod fondů vyplácených ve vztahu k úvěru,

               –právní předpisy přijaté v zemi dlužníka/ručitele, prohlašující splátky v místní měně za platné umoření dluhu, bez ohledu na skutečnost, že v důsledku kolísání směnných kurzů by tyto splátky po převedení do měny poskytnutého úvěru již nepokryly částku dluhu k datu převodu finančních prostředků,

               –jakákoli jiná opatření nebo rozhodnutí vlády cizí země, která zabraňují splacení úvěru a

               –případy vyšší moci, k nimž došlo mimo zemi oznamujícího účastníka, tj. válka (včetně občanské války), vyvlastnění, revoluce, nepokoje, občanské nepokoje, smršti, povodně, zemětřesení, sopečné výbuchy, přílivové vlny a jaderné havárie.

               b)Země jsou zařazeny do jedné z osmi kategorií rizika země (0–7). Pro kategorie 1 až 7 byly stanoveny minimální pojistné sazby, pro kategorii 0 však nikoli, neboť u zemí zařazených do této kategorie je úroveň rizika země považována za zanedbatelnou. Úvěrové riziko spojené s transakcemi v zemích kategorie 0 souvisí především s rizikem dlužníka/ručitele.

               c)Klasifikace zemí
                  11
                se provádí podle metodiky klasifikace rizika země, která se skládá z následujících kritérií:

               –Model pro hodnocení rizika země (dále jen „model“), na jehož základě se provádí kvantitativní hodnocení úvěrového rizika země, je u každé jednotlivé země založen na třech skupinách indikátorů rizika: na zkušenostech účastníků s platební schopností země, na finanční situaci a na hospodářské situaci. Metodika tohoto modelu se skládá z různých kroků, které zahrnují vyhodnocení těchto tří skupin indikátorů rizika a kombinaci a pružné ohodnocení skupin rizikových indikátorů.

               –Kvalitativní hodnocení výsledků modelu, zvažované jednotlivě pro každou zemi, jehož cílem je integrovat politické riziko nebo jiné rizikové faktory, ke kterým model nepřihlíží buď vůbec, nebo k nim přihlíží jen zčásti. Případně může být kvantitativní hodnocení modelu upraveno tak, aby odráželo konečné hodnocení úvěrového rizika země.

               d)Klasifikace rizika země se průběžně monitoruje a alespoň jednou ročně přezkoumá a změny vyplývající z metodiky klasifikace rizika země neprodleně oznámí sekretariát. V případě, že je země zařazena do nižší nebo do vyšší kategorie rizika země, musí účastníci nejpozději do pěti pracovních dnů poté, co sekretariát tuto změnu klasifikace oznámí, účtovat pojistné sazby ve výši minimálních pojistných sazeb nebo vyšší v souladu s novou kategorií rizika země.

               e)Sekretariát zveřejňuje klasifikaci rizika země.

               26.POSOUZENÍ RIZIKA STÁTU

               a)V případě všech zemí klasifikovaných podle metodiky klasifikace rizika země v souladu s čl. 25 písm. d) se výjimečně posoudí riziko státu za účelem zjištění států:

               –které nejsou nejméně rizikovými dlužníky v příslušné zemi a

               –u nichž je úvěrové riziko výrazně vyšší než riziko země.

               b)Zjištění států, které splňují kritéria uvedená výše v písmeni a), se provede podle metodiky pro hodnocení svrchovaného rizika, jež byla vytvořena a odsouhlasena účastníky.

               c)Seznam zjištěných států, které splňují kritéria uvedená výše v písmeni a), se průběžně monitoruje a alespoň jednou ročně přezkoumá a změny vyplývající z metodiky pro hodnocení svrchovaného rizika neprodleně oznámí sekretariát.

               d)Seznam států zjištěných podle písmena b) výše zveřejňuje sekretariát.

               27.KLASIFIKACE RIZIKA KUPUJÍCÍHO

               Dlužníci a popřípadě ručitelé v zemích zařazených do kategorií rizika země 1–7 se zařadí do jedné z kategorií rizika kupujícího, které byly stanoveny v souvislosti se zemí dlužníka/ručitele
                  12
               . Matice kategorií rizika kupujícího, do nichž se zařadí dlužníci a ručitelé, je obsahem přílohy IX. Kvalitativní popisy kategorií rizika kupujícího jsou uvedeny v příloze XII.

               a)Klasifikace rizika kupujícího je založena na ratingu nadřazených nezajištěných úvěrů dlužníka/ručitele, tak jak je stanoven účastníkem.

               b)Bez ohledu na písmeno a) výše mohou být transakce podporované podle podmínek stanovených v příloze VII a transakce s hodnotou úvěru nejvýše 5 milionů SDR klasifikovány na základě jednotlivých transakcí, tj. po použití úvěrového posílení pro riziko kupujícího; takové transakce však, bez ohledu na jejich klasifikaci, nejsou způsobilé pro uplatnění žádné srážky na základě použití úvěrového posílení pro riziko kupujícího.

               c)Svrchovaní dlužníci a ručitelé jsou zařazeni do kategorie rizika kupujícího SOV/CC0.

               d)Jiní než svrchovaní dlužníci a ručitelé mohou být výjimečně zařazeni do kategorie rizika kupujícího „Lepší než svrchovaný kupující“ (SOV+)
                  13
               , jestliže:

               –dlužník/ručitel obdrží rating, pokud jde o cizoměnové závazky, od akreditované ratingové agentury, který je lepší než rating cizoměnových závazků (pocházející od stejné ratingové agentury) příslušného státu, nebo

               –dlužník/ručitel sídlí v zemi, jejíž riziko státu bylo označeno jako výrazně vyšší než riziko země.

               e)Účastníci podají oznámení předem v souladu s článkem 48, pokud se jedná o transakce:

               –s jiným než svrchovaným dlužníkem/ručitelem, u něhož je pojistná sazba nižší, než je stanoveno v kategorii rizika kupujícího CC1, tj. CC0 nebo SOV+,

               –s jiným než svrchovaným dlužníkem/ručitelem, s hodnotou úvěru vyšší než 5 milionů SDR, kde účastník posuzuje rating rizika kupujícího pro jiného než svrchovaného dlužníka/ručitele, který byl ohodnocen akreditovanou ratingovou agenturou, a rating rizika kupujícího je lepší než rating od akreditované ratingové agentury
                  14
               .

               e)V případě soutěže o konkrétní transakci, kde byl dlužník/ručitel soutěžícími účastníky zařazen do různých kategorií rizika kupujícího, soutěžící účastníci vyvinou úsilí o dosažení společné klasifikace rizika kupujícího. Není-li dosaženo dohody o společné klasifikaci, účastníku (účastníkům), který (kteří) zařadil (zařadili) dlužníka/ručitele do vyšší kategorie rizika kupujícího, není zakázáno uplatnit nižší kategorii rizika kupujícího.

               28.KLASIFIKACE MULTILATERÁLNÍCH A REGIONÁLNÍCH INSTITUCÍ

               Multilaterální a regionální instituce se zařadí do jedné z osmi kategorií rizika země (0–7)
                  15
                a jejich klasifikace se odpovídajícím způsobem přezkoumá; příslušné platné klasifikace zveřejňuje sekretariát.

               29.PROCENTO KRYTÍ A KVALITA STÁTEM PODPOŘENÉHO POJIŠTĚNÍ VÝVOZNÍCH ÚVĚRŮ

               Minimální pojistné sazby se rozlišují tak, aby zohlednily rozdílnou kvalitu produktů vývozních úvěrů a procento krytí poskytované účastníky podle přílohy IX. Toto rozlišení vychází z hlediska vývozce (tj. ze záměru vyrovnat vliv rozdílné kvality produktů nabízených vývozci / finanční instituci na hospodářskou soutěž).

               a)Kvalita produktů vývozních úvěrů se stanoví v závislosti na tom, zda se jedná o produkt v oblasti pojištění, záruk nebo přímých úvěrů či přímého financování, a u pojistných produktů na tom, zda je krytí úroku během čekací lhůty (tj. v období mezi dnem splatnosti ze strany dlužníka a dnem, kdy vzniká povinnost pojistitele/ručitele odškodnit vývozce/finanční instituci) poskytováno bez příplatku.

               b)Všechny stávající produkty vývozních úvěrů nabízené účastníky se zařadí do jedné ze tří následujících kategorií produktů:

               –podstandardní produkt, tj. pojištění bez krytí úroku během čekací lhůty a pojištění s krytím úroku během čekací lhůty s přiměřenou přirážkou k pojistné sazbě,

               –standardní produkt, tj. pojištění s krytím úroku během čekací lhůty na uplatnění nároku bez přiměřeného příplatku k pojistné sazbě a přímé úvěry nebo přímé financování a

               –nadstandardní produkt, tj. záruky.

               30.TECHNIKY SNÍŽENÍ RIZIKA ZEMĚ

               a)Účastníci mohou použít následující techniky snížení rizika země, jejichž konkrétní použití je stanoveno v příloze XIII:

               –struktura zahraničních budoucích peněžních toků v kombinaci se zahraničními účty u třetích stran,

               –financování v místní měně.

               b)Účastník, který uplatňuje minimální pojistné sazby, jež zohledňují použití techniky snížení rizika země, o tom podá oznámení předem v souladu s článkem 47.

               31.ÚVĚROVÁ POSÍLENÍ PRO RIZIKO KUPUJÍCÍHO

               a)Účastníci mohou použít následující typy úvěrového posílení pro riziko kupujícího (Buyer Risk Credit Enhancements, dále jen „BRCE“), které umožňují uplatnění faktoru úvěrového posílení, který je větší než 0:

               –převod výnosů nebo pohledávek ze smluv,

               –zajištění na základě aktiv,

               –zajištění na základě dlouhodobých aktiv,

               –účet u třetích stran.

               b)Definice BRCE a maximálních hodnot faktoru úvěrového posílení jsou uvedeny v příloze XIII.

               c)BRCE mohou být použity samostatně nebo v kombinaci s těmito omezeními:

               –maximální faktor úvěrového posílení, kterého lze dosáhnout použitím BRCE, je 0,35,

               –„zajištění na základě aktiv“ a „zajištění na základě dlouhodobých aktiv“ nelze použít společně u jedné transakce,

               –v případě, že platná klasifikace rizika země byla vylepšena pomocí „struktur zahraničních budoucích peněžních toků v kombinaci se zahraničními účty u třetích stran“, nelze uplatnit žádný typ BRCE.

               d)U transakcí, jichž se účastní tržně referenční dlužníci, mohou být použity následující srážky rizikového pojistného odvozené od tržních referencí nadřazených nezajištěných swapů úvěrového selhání a dluhopisů na jedno jméno, nebo od modelu TCMB:

               –v případě zajištění na základě aktiv: maximální srážka ve výši 15 %,

               –v případě zajištění na základě dlouhodobých aktiv: maximální srážka ve výši 10 %,

               –v případě účtů u třetích stran (rezervní účty dluhové služby): maximální srážka ve výši 10 % a

               –v případě kombinace faktorů úvěrového posílení, celkem: maximální srážka ve výši 25 %.

               e)Účastníci podají oznámení předem v souladu s článkem 48 u transakcí s jiným než svrchovaným dlužníkem/ručitelem, jehož úvěr je vyšší než 5 milionů SDR, pokud použití BRCE vede k uplatnění faktoru úvěrového posílení vyššího než 0, nebo pokud použití BRCE při transakcích podle referenčních sazeb na trhu vede k ocenění pod odpovídající minimální pojistnou sazbu podle modelu TCMB.

               32.PŘEZKOUMÁNÍ PLATNOSTI MINIMÁLNÍCH POJISTNÝCH SAZEB
                  ZA ÚVĚROVÉ RIZIKO

               a)Aby bylo možné zhodnotit přiměřenost minimálních pojistných sazeb a aby bylo v případě potřeby možné provést úpravy směrem nahoru nebo dolů, pravidelně se použijí za účelem monitorování a úpravy minimálních pojistných sazeb souběžně nástroje zpětné vazby o pojistných sazbách.

               b)Uvedené nástroje zpětné vazby o pojistných sazbách zhodnotí přiměřenost minimálních pojistných sazeb, pokud jde o skutečné zkušenosti institucí, jež poskytují státem podporované vývozní úvěry, i o informace soukromého trhu, týkající se ocenění úvěrového rizika.

               c)Celkové přezkoumání všech aspektů pravidel pro pojistné sazby uvedených v ujednání, se zvláštním důrazem na pravidla stanovení cen podle tržních referencí, se uskuteční nejpozději do 31. prosince 2018.

               48.OZNÁMENÍ PŘEDEM

               a)Účastník oznámí všem ostatním účastníkům nejméně deset kalendářních dnů před vydáním jakéhokoli příslibu podle přílohy VIII, jestliže hodlá:

               1)poskytnout podporu podle čl. 10 písm. d) bodu 3;

               2)podporovat dobu splatnosti delší než pět let pro země kategorie I;

               3)poskytnout podporu podle čl. 13 písm. a);

               4)poskytnout podporu podle čl. 14 písm. d);

               5)uplatnit pojistnou sazbu v souladu s ustanoveními čl. 24 písm. c) bodu 1), jestliže se účastní syndikovaného úvěrového balíčku.

               6)při tržně referenční transakci klasifikovat dlužníka/ručitele lépe, než činí nejlepší rating akreditované ratingové agentury, nebo, v případě, že rating od akreditované ratingové agentury neexistuje, klasifikovat transakci jako CC2 nebo lepší, nebo ji označit kódem AAA až A-, nebo stejně nebo příznivěji, než jaký je nejlepší rating od akreditované ratingové agentury udělený státu, v němž má sídlo dlužník/ručitel,

               7)uplatnit nižší pojistnou sazbu, než je odpovídající sazba stanovená na základě modelu TCMB, v souladu s třetí odrážkou čl. 24 písm. c) bodu 2),

               8)uplatnit pojistnou sazbu v souladu s čl. 24 písm. e) druhou odrážkou, jestliže příslušná klasifikace rizika země a kategorie rizika kupujícího použité pro výpočet minimální pojistné sazby byly stanoveny za účasti multilaterální nebo regionální instituce jakožto dlužníka nebo ručitele,

               9)uplatnit pojistnou sazbu v souladu s čl. 27 písm. e), jestliže vybraná kategorie rizika kupujícího použitá pro výpočet minimální pojistné sazby pro určitou transakci:

               –s jiným než svrchovaným dlužníkem/ručitelem je nižší než CC1 (tj. CC0 nebo SOV+),

               –s jiným než svrchovaným dlužníkem/ručitelem, jehož úvěr je vyšší než 5 milionů SDR, je lepší než rating od akreditované ratingové agentury,

               10)uplatnit pojistnou sazbu v souladu s čl. 31 písm. a), pokud použití BRCE vede k uplatnění faktoru úvěrového posílení vyššího než 0, nebo pokud použití BRCE při transakcích podle referenčních sazeb na trhu vede k ocenění pod odpovídající minimální pojistnou sazbu podle modelu TCMB,

               11)poskytnout podporu podle čl. 8 písm. a) přílohy II;

               12)poskytnout podporu podle čl. 10 písm. a) bodu 1) přílohy IV;

               13)poskytnout podporu podle čl. 5 písm. b) přílohy V;

               14)poskytnout podporu podle čl. 4 písm. a) přílohy VI.

               b)Pokud účastník, který postup zahájil, zcela nebo zčásti vezme svůj záměr podporovat uvedenou transakci zpět, neprodleně to oznámí všem ostatním účastníkům.

               PŘÍLOHA VIII: INFORMACE POSKYTOVANÉ PŘI OZNAMOVÁNÍ

               Informace uvedené níže v oddíle I budou poskytnuty v případě všech oznámení provedených podle ujednání (včetně příloh). Navíc budou podle konkrétního typu učiněného oznámení poskytnuty příslušné informace uvedené v oddíle II.

               I.INFORMACE, KTERÉ JE NUTNO POSKYTNOUT U VŠECH OZNÁMENÍ

               a)Základní informace

               1.Oznamující země

               2.Datum oznámení

               3.Název oznamujícího orgánu/agentury

               4.Jednací číslo

               5.Původní oznámení nebo revize oznámení předem (s příslušným číslem revize)

               6.Číslo tranše (je-li relevantní)

               7.Jednací číslo úvěrové linky (je-li relevantní)

               8.Článek (články) ujednání, podle kterého (kterých) je oznámení činěno

               9.Jednací číslo dorovnávaného oznámení (je-li relevantní)

               10.Popis dorovnávané podpory (je-li relevantní)

               11.Země určení

               b)  Informace o kupujícím/příjemci úvěru/ručiteli

               12.Země kupujícího

               13.Název kupujícího

               14.Místo kupujícího

               15.Právní postavení kupujícího

               16.Země příjemce úvěru (liší-li se od kupujícího)

               17.Název příjemce úvěru (liší-li se od kupujícího)

               18.Místo příjemce úvěru (liší-li se od kupujícího)

               19.Právní postavení příjemce úvěru (liší-li se od kupujícího)

               20.Země ručitele (je-li relevantní)

               21.Název ručitele (je-li relevantní)

               22.Místo ručitele (je-li relevantní)

               23.Právní postavení ručitele (je-li relevantní)

               c)Informace o vyváženém zboží nebo službách a o projektu

               24.Popis vyváženého zboží nebo služeb

               25.Popis projektu (je-li relevantní)

               26.Umístění projektu (je-li relevantní)

               27.Datum uzavření veřejné soutěže (je-li relevantní)

               28.Den ukončení doby platnosti úvěrové linky (je-li relevantní)

               29.Hodnota podporované smlouvy (smluv), buď skutečná hodnota (u všech úvěrových linek a transakcí projektového financování nebo dobrovolně u kterékoli jednotlivé transakce) nebo podle následující stupnice v milionech SDR:

                        Kategorie

                        Od

                        Do

                        I:

                        0

                        1

                        II:

                        1

                        2

                        III:

                        2

                        3

                        IV:

                        3

                        5

                        V:

                        5

                        7

                        VI:

                        7

                        10

                        VII:

                        10

                        20

                        VIII:

                        20

                        40

                        IX:

                        40

                        80

                        X:

                        80

                        120

                        XI:

                        120

                        160

                        XII:

                        160

                        200

                        XIII:

                        200

                        240

                        XIV:

                        240

                        280

                        XV:

                        280

                        *

               *Uveďte, o kolik násobků 40 milionů SDR daná hodnota převyšuje 280 milionů SDR – například 410 milionů SDR bude oznámeno jako kategorie XV+3.

               30.Smluvní měna

               d)Finanční podmínky státní podpory vývozních úvěrů

               31.Hodnota úvěru; skutečná hodnota pro oznámení zahrnující úvěrové linky a transakce projektového financování nebo dobrovolně u kterékoli jednotlivé transakce, nebo podle stupnice SDR

               32.Měna úvěru

               33.Platba předem (procento z celkové hodnoty podporovaných smluv)

               34.Místní náklady (procento z celkové hodnoty podporovaných smluv)

               35.Počátek úvěru a odkaz na příslušné písmeno článku 10

               36.Délka doby splácení

               37.Základ úrokové sazby

               38.Úroková sazba nebo marže

               II.DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE, KTERÉ JE TŘEBA SDĚLIT PODLE POTŘEBY U OZNÁMENÍ UČINĚNÝCH VE VZTAHU KE ZVLÁŠTNÍM USTANOVENÍM

               a)Ujednání, čl. 14 písm. d) bod 5)

               1.Profil splácení

               2.Frekvence splácení

               3.Prodleva mezi počátkem úvěru a první splátkou jistiny

               4.Výše úroků kapitalizovaných před počátkem úvěru

               5.Vážený průměr doby splácení

               6.Vysvětlení důvodu neposkytnutí podpory v souladu s čl. 14 písm. a) až c)

               b)Ujednání, články 24, 27, 30 a 31

               1.Klasifikace rizika země dlužníka

               2.Vybraná kategorie rizika kupujícího týkající se dlužníka

               3.Délka doby čerpání

               4.Procento krytí politického rizika (země)

               5.Procento krytí obchodního rizika (kupujícího)

               6.Kvalita krytí (tj. substandardní, standardní, nadstandardní)

               7.Minimální pojistná sazba na základě klasifikace rizika země dlužníka v případě, že neexistuje záruka třetí strany, účast multilaterální/regionální instituce nebo snížení rizika a/nebo posílení rizika kupujícího

               8.Platná minimální pojistná sazba

               9.Skutečně účtovaná pojistná sazba (vyjádřená ve formátu minimální pojistné sazby procentem z jistiny)

               c)Ujednání, čl. 24 písm. c)

               1.Rating (ratingy) dlužníka od akreditované ratingové agentury, pokud jde o cizoměnové závazky

               2.Rating (ratingy) státu od akreditované ratingové agentury, pokud jde o cizoměnové závazky

               3.Příslušná minimální pojistná sazba podle modelu TCMB pro transakce založené na nejlepším dostupném ratingu dlužníka od akreditované ratingové agentury, pokud jde o cizoměnové závazky

               4.V případě syndikovaného ocenění podrobný popis metodiky použité k odvození celkové pojistné sazby zahrnující (all-in pricing)

               5.V případě ocenění dluhopisů nebo swapů úvěrového selhání na jedno jméno podrobný popis metodiky použité k odvození ocenění, podrobné informace o tom, proč je takové stanovení cen relevantní, včetně toho, zda se stanovení cen týká vlastního dlužníka či spřízněné jednotky, a pokud se týká spřízněné jednotky, popsat, jak byla splněna kritéria spřízněné jednotky.

               PŘÍLOHA X: REFERENČNÍ TRŽNÍ SAZBY PRO TRANSAKCE V ZEMÍCH KATEGORIE NULA

               Nekrytý podíl vývozních úvěrů nebo část syndikovaného úvěru, která není kryta exportní úvěrovou agenturou

               Cena, kterou u nekrytého podílu daného vývozního úvěru (nebo někdy část syndikovaného úvěru, která není kryta exportní úvěrovou agenturou) udávají soukromé banky nebo instituce, může být nejlepším ekvivalentem pro krytí exportní úvěrové agentury. Ocenění by se u těchto nekrytých podílů nebo nekrytých částí mělo použít pouze v případě, že je použito za podmínek obchodního trhu (např. s vyloučením podílů financovaných mezinárodními finančními institucemi).

               Korporátní dluhopisy na jedno jméno

               Korporátní dluhopisy odrážejí úvěrové riziko spojené s jedním subjektem. Pozornost je třeba věnovat tomu, zda odpovídají charakteristiky smlouvy podle exportní úvěrové agentury, jako je splatnost, měnová denominace a úvěrová posílení. V případě použití primárních korporátních dluhopisů (tj. celkový výnos při emisi) nebo sekundárních korporátních dluhopisů (tj. s opcí upraveného rozpětí nad odpovídající křivku, kterou je obvykle křivka příslušného měnového swapu), je v první řadě třeba použít dlužníkovy dluhopisy; nejsou-li k dispozici, mohou se použít primární nebo sekundární korporátní dluhopisy spřízněných jednotek.

               Swapy úvěrového selhání na jedno jméno

               Swapy úvěrového selhání jsou formou ochrany před selháním. Rozpětí swapů úvěrového selhání je částka, kterou kupující swapu úvěrového selhání zaplatí za dané období jako procento pomyslné jistiny a která se obvykle vyjadřuje v bazických bodech. Kupující swapu úvěrového selhání si prostřednictvím platby prodávajícímu swapu úvěrového selhání de facto kupuje pojištění proti selhání na dobu životnosti swapu nebo do doby, než nastane úvěrová událost. V první řadě by se měla použít křivka swapu úvěrového selhání pro dlužníka; není-li k dispozici, mohou se použít křivky swapů úvěrového selhání spřízněných jednotek.

               Úvěrové ukazatele

               Primární úvěrové ukazatele (tzn. ocenění při emisi) nebo sekundární úvěrové ukazatele (tzn. běžný výnos z úvěru, jenž očekává finanční instituce, která úvěr kupuje od jiné finanční instituce). V případě primárních úvěrových ukazatelů musí být známy všechny poplatky, aby bylo možné vypočítat celkový výnos. Při použití úvěrových ukazatelů by se v prvé řadě měly použít ukazatele pro dlužníka; nejsou-li k dispozici, mohou se použít ukazatele spřízněných jednotek.

               Křivky tržních ukazatelů

               Křivky tržních ukazatelů jsou odrazem úvěrového rizika celého odvětví nebo třídy kupujících. Tyto informace týkající se trhu mohou být relevantní v případě, kdy nejsou k dispozici informace o konkrétních subjektech. Obecně platí, že kvalita informací týkajících se trhů závisí na jejich likviditě. V každém případě je třeba hledat tržní nástroje, které co nejlépe odpovídají charakteristikám smlouvy exportní úvěrové agentury, jako je datum, úvěrový rating, splatnost a měnová denominace.

               PŘÍLOHA XV: SEZNAM DEFINIC

               Pro účely ujednání se použijí tyto definice:

               a)Příslib: jakékoli prohlášení v jakékoli formě, kterým je přijímající zemi, kupujícímu, příjemci úvěru, vývozci nebo finanční instituci sdělena ochota nebo záměr poskytnout státem poskytovanou podporu.

               b)Společný postup: ujednání mezi účastníky o schválení konkrétních finančních podmínek státem poskytované podpory pro určitou transakci nebo za určitých okolností. Pravidla schváleného společného postupu nahrazují pravidla tohoto ujednání pouze pro danou transakci nebo za okolností uvedených ve společném postupu.

               c)Úroveň zvýhodnění u vázané pomoci: u darů činí úroveň zvýhodnění 100 %. U úvěrů je úroveň zvýhodnění rovna rozdílu mezi jmenovitou hodnotou úvěru a diskontovanou současnou hodnotou budoucích plateb dluhové služby, které má příjemce úvěru zaplatit. Tento rozdíl se vyjadřuje v procentech jmenovité hodnoty úvěru.

               d)Vyřazení z provozu: uzavření nebo demontáž jaderné elektrárny.

               e)Hodnota vývozní smlouvy: celková částka, která má být zaplacena kupujícím nebo jeho jménem za vyvážené zboží nebo služby, tj. kromě místních nákladů definovaných níže. V případě pronájmu se vylučuje část platby pronájmu, která se rovná úrokům.

               f)Finální závazek: u transakce vývozního úvěru (buď ve formě jednotlivé transakce, nebo úvěrové linky) vzniká finální závazek v případě, že účastník přislíbí upřesnit a doplnit finanční podmínky buď vzájemnou dohodou, nebo jednostranným úkonem.

               g)Počáteční zavážka paliva: počáteční zavážka paliva se omezuje na původně instalované nukleární jádro a dvě následné zavážky, které společně tvoří nejvýše dvě třetiny nukleárního jádra.

               h)Podpora úrokových sazeb: ujednání mezi státem a bankami nebo jinými finančními institucemi, které umožňuje financovat vývoz pevnými sazbami minimálně ve výši úrokových sazeb CIRR.

               i)Úvěrová linka: rámec, v jakékoli formě, pro vývozní úvěry, který se vztahuje na sérii operací, jež mohou, ale nemusí být spojeny s konkrétním projektem.

               j)Místní náklady: výdaje za zboží a služby v zemi kupujícího, které jsou nezbytné buď pro provedení smlouvy vývozce nebo pro dokončení projektu, jehož součástí je smlouva vývozce. Nezahrnují provizi pro obchodní zástupce vývozce v zemi kupujícího.

               k)Dluhopis nebo swap úvěrového selhání na jedno jméno: dluhopis nebo swap úvěrového selhání na jedno jméno je omezen na ty tržně referenční nástroje, které patří stejnému identickému dlužníkovi jako při podporované transakci.

               l)Čisté pojištění: státní podpora poskytovaná státem nebo v zastoupení státu pouze formou záruky za vývozní úvěr nebo pojištění vývozního úvěru, tj. která se nepojí se státní podporou financování.

               m)Spřízněná jednotka: hovoří-li se o spřízněné jednotce, míní se tím, že dané referenční nástroje vydal spřízněný příjemce úvěru, a nikoli přesně tentýž příjemce úvěru v podporované transakci. Jestliže dlužník nedisponuje kotovanými dluhopisy nebo swapy úvěrového selhání, a pokud existuje v rámci organizační struktury dlužníka mateřská, dceřiná nebo sesterská společnost s nesplacenými dluhopisy nebo swapy úvěrového selhání na jedno jméno, pak lze ohledem na čl. 24 písm. c) tyto dluhopisy nebo swapy úvěrového selhání na jedno jméno použít, jako kdyby byly emitovány samotným dlužníkem, pokud:

               1)Uvedená mateřská, dceřiná nebo sesterská společnost má stejný rating emitenta, který vydala příslušná ratingová agentura, jako má sám dlužník; nebo

               2)jsou splněna všechna následující kritéria:

               a.účastníkův interní rating dlužníka/ručitele odpovídá ratingu spřízněné jednotky stanovenému příslušnou ratingovou agenturou;

               b.dlužník/ručitel je hlavní provozní společností mateřské společnosti / holdingu, neboť je klíčovou a nedílnou součástí činností skupiny;

               c.rating od příslušné ratingové agentury vychází z hlavní činnosti skupiny;

               d.dlužník/ručitel zajišťuje významnou část příjmů skupiny buď tím, že klíčovým klientům dodává některé z hlavních produktů/služeb skupiny, nebo tím, že vlastní a provozuje významnou část aktiv mateřské společnosti;

               e.odprodej dlužníka/ručitele ze skupiny by byl velmi obtížně proveditelný a podstatně by pozměnil celkový výkon skupiny;

               f.selhání dlužníka/ručitele by představovalo obrovské ohrožení pověsti skupiny, poškození její franšízy a mohlo by ohrozit její životaschopnost;

               g.panuje vysoká míra správní a provozní integrace, přičemž kapitál a financování jsou obvykle poskytovány mateřskou nebo zvláštní dceřinou společností prostřednictvím vnitropodnikových úvěrů a podpora poskytovaná mateřskou společností je nezpochybnitelná.

               n)Lhůta splatnosti: období, které začíná dnem počátku úvěru ve smyslu této přílohy a končí smluvním termínem poslední splátky jistiny.

               o)Počátek úvěru:

               1)Části nebo komponenty (meziprodukty) včetně souvisejících služeb: v případě částí nebo komponentů nenastává počátek úvěru později než skutečný den přijetí zboží nebo vážený průměrný den přijetí zboží (včetně služeb, připadá-li to v úvahu) kupujícím nebo v případě služeb den předložení faktur klientovi nebo přijetí služeb klientem.

               2)Statky podobné kapitálovým statkům včetně souvisejících služeb – strojů nebo vybavení obecně s relativně nízkou jednotkovou cenou, které má být využito pro průmyslový proces nebo pro výrobní nebo obchodní účely: v případě statků podobných kapitálovým statkům nenastává počátek úvěru později než skutečný den přijetí statků nebo vážený průměrný den přijetí statků kupujícím nebo v případě, že vývozce má odpovědnost za uvedení do provozu, nebo u služeb den předložení faktur klientovi nebo přijetí služeb klientem. V případě smlouvy na dodání služeb, kde dodavatel má odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den uvedení do provozu.

               3)Kapitálové statky a projektové služby – stroje nebo vybavení s vysokou hodnotou, které mají být využity pro průmyslový proces nebo pro výrobní nebo komerční účely:

               –V případě smlouvy o prodeji kapitálových statků, které se skládají z jednotlivých položek použitelných samostatně, je nejzazším dnem počátku úvěru skutečný den, kdy kupující fyzicky převezme statky, nebo vážený průměrný den, kdy kupující fyzicky převezme statky.

               –V případě smlouvy o prodeji investičního zařízení pro úplné závody nebo továrny, kde dodavatel nemá odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den, kdy má kupující fyzicky převzít celé zařízení (kromě náhradních dílů) dodané podle smlouvy.

               –Pokud má odpovědnost za uvedení do provozu vývozce, je nejzazším dnem počátku úvěru den uvedení do provozu.

               –V případě služeb je nejzazším dnem počátku úvěru den předložení faktur klientovi nebo přijetí služeb klientem. V případě smlouvy na dodání služeb, kde dodavatel má odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den uvedení do provozu.

               4)Úplné závody nebo továrny – úplné výrobní jednotky s vysokou hodnotou, kde je nezbytné užití kapitálových statků:

               –V případě smlouvy o prodeji investičního zařízení pro úplné závody nebo továrny, kde dodavatel nemá odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den, kdy kupující fyzicky převezme celé zařízení (kromě náhradních dílů) dodané podle smlouvy.

               –V případě smlouvy o stavbě, podle níž nemá zhotovitel odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den, kdy byla stavba dokončena.

               –V případě jakékoli smlouvy, kde má dodavatel nebo zhotovitel smluvní odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den, kdy dodavatel dokončil montáž nebo stavbu a předběžné testy, které zaručují připravenost k provozu. To platí bez ohledu na to, zda je v této době montáž či stavba předána kupujícímu v souladu se smluvními podmínkami, a bez ohledu na jakékoli pokračující závazky, které dodavatel nebo zhotovitel mohou mít, např. záruku za efektivní fungování nebo vyškolení místních zaměstnanců.

               –Pokud smlouva zahrnuje samostatné provedení jednotlivých částí projektu, je nejzazším dnem počátku úvěru den počátku úvěru pro každou samostatnou část nebo průměrný den těchto počátků, nebo v případě, že dodavatel nemá smlouvu na celý projekt, nýbrž na jeho podstatnou část, může být počátkem úvěru ten den, který je vhodný pro projekt jako celek.

               –V případě služeb je nejzazším dnem počátku úvěru den předložení faktur klientovi nebo přijetí služeb klientem. V případě smlouvy na dodání služeb, kde dodavatel má odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den uvedení do provozu.

               p)Vázaná pomoc: pomoc, která je ve svém účinku (právně nebo fakticky) vázána na pořízení kapitálových statků nebo služeb od dárcovské země nebo omezeného počtu zemí; zahrnuje úvěry, dary nebo balíčky sdruženého financování s úrovní zvýhodnění vyšší než 0 %.

               Tato definice platí bez ohledu na to, zda má „vázání“ podobu formální dohody nebo jakéhokoli neformálního ujednání mezi přijímající a dárcovskou zemí, nebo zda balíček financování obsahuje složky forem uvedených v článku 34 ujednání, které nejsou volně a plně dostupné pro financování pořízení zboží nebo služeb od přijímající země, od téměř všech ostatních rozvojových zemí a od účastníků, anebo zda zahrnuje postupy, které Výbor pro rozvojovou pomoc nebo účastníci považují za rovnocenné tomuto vázání.

               q)Nevázaná pomoc: pomoc skládající se z úvěrů nebo z darů, jejichž výnos je plně a volně dostupný pro financování pořízení zboží nebo služeb od jakékoli země.

               r)Vážený průměr doby splácení: doba splacení jedné poloviny jistiny úvěru. Vypočítá se jako součet doby (v letech) mezi počátkem úvěru a každou splátkou jistiny váženou částí jistiny splacenou ke každému jednotlivému datu splátky.

                     (1)
                  Status země podle toho, zda: se jedná o zemi s vysokými příjmy (jak každoročně vymezuje Světová banka podle HND na obyvatele), 2) je členem OECD a 3) je součástí eurozóny, se každoročně přezkoumává. Označení země podle čl. 25 písm. c) za zemi OECD s vysokými příjmy nebo zemi eurozóny s vysokými příjmy, jakož i odnětí takového označení nabude platnosti pouze tehdy, jestliže se klasifikace podle příjmu (vysoký či jiný příjem) nezměnila po dva po sobě následující roky. Změna v označení země za zemi OECD s vysokými příjmy nebo zemi eurozóny s vysokými příjmy, jakož i odnětí takového označení plynoucí ze změny členství v OECD či v eurozóně, vstoupí v platnost okamžitě po ročním přezkumu statusu země.

                     (2)
                  Za transakci zajištěnou aktivy se považuje transakce, kde existuje přednostní zástavní nárok týkající se aktiv, která jsou financována; a v případě struktury pronájmu převod a/nebo přednostní zástavní nárok v souvislosti s platbami pronájmu.

                     (3)
                  Za transakci projektového financování se považuje transakce, která splňuje základní kritéria stanovená v dodatku 1 k příloze VI ujednání.

                     (4)
                  Bez ohledu na tuto prahovou hodnotu se pro transakce v tržně referenčních zemích, na které se vztahují podmínky uvedené v příloze V (železnice) nebo v příloze VI (projektové financování), použijí příslušná pravidla pro minimální účast na obchodním úvěru podle uvedených příloh.

                     (5)
                  Tato složka 25% kritéria může být splněna, pokud podíl bezhotovostní platby v transakci jediné banky, jež obdržela krytí exportní úvěrové agentury, zahrnuje nekrytý podíl ve výši nejméně 25 %. Takové transakce musí splňovat všechna ostatní kritéria podle pododstavce 1, včetně rovnocenných ustanovení této odrážky.

                     (6)
                  Seznam těchto akreditovaných ratingových agentur sestaví a spravuje sekretariát.

                     (7)
                  Pokud je dlužník/ručitel ohodnocen více než jednou akreditovanou ratingovou agenturou, pak se v případě tohoto dlužníka (nebo ručitele) ratingem od ratingové agentury rozumí nejlepší dostupný rating nadřazeného nezajištěného závazku v cizí měně.

                     (8)
                  V případě, že příslušný konkrétní subjekt tržního ocenění nebyl ohodnocen akreditovanou ratingovou agenturou, pak se výsledné tržní ocenění považuje za nižší než odpovídající sazba stanovená modelem TCMB a je v souladu s článkem 48 je předmětem oznámení předem.

                     (9)
                  Na pojistné sazby účtované za transakce se zárukou třetí strany poskytnutou dlužníkem v zemi OECD s vysokými příjmy nebo zemi eurozóny s vysokými příjmy se vztahují požadavky uvedené v čl. 24 písm. c).

                     (10)
                  V případě záruky třetí strany se musí platná klasifikace rizika země a kategorie rizika kupujícího vztahovat k témuž subjektu, tj. k dlužníkovi nebo ručiteli.

                     (11)
                  K administrativním účelům nemusí být některé země způsobilé ke klasifikaci do jedné z osmi kategorií rizika země klasifikovány, jestliže obvykle nezískávají žádné státem podporované vývozní úvěry. Pokud jde tedy o takové země, které nejsou zařazeny do žádné kategorie, mohou účastníci použít klasifikaci rizika země, již považují za vhodnou.

                     (12)
                  Pravidla klasifikace kupujících je třeba vykládat jako určení nejpříznivější klasifikace, která může být použita, například svrchovaný kupující může být zařazen do méně příznivé kategorie rizika kupujícího.

                     (13)
                  Minimální pojistné sazby uplatňované u kategorie kupujícího „Lepší než svrchovaný kupující“ (SOV+) jsou o 10 % nižší než minimální pojistné sazby uplatňované u kategorie rizika kupujícího CC0 (svrchovaný kupující).

                     (14)
                  Je-li jiný než svrchovaný dlužník ohodnocen více než jednou akreditovanou ratingovou agenturou, vyžaduje se oznámení pouze v případě, že rating rizika kupujícího je příznivější než nejpříznivější z ratingů příslušných ratingových agentur.

                     (15)
                  S ohledem na riziko kupujícího se klasifikované multilaterální a regionální instituce zařadí do kategorie rizika kupujícího SOV/CC0.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.8.2017
            COM(2017) 408 final
            2017/0182(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Správním výboru Úmluvy TIR k návrhu na změny Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Celní úmluva o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR ze dne 14. listopadu 1975 byla jménem Evropské unie schválena nařízením Rady (EHS) č. 2112/78
                  1
               . Úmluva vstoupila v Evropské unii v platnost dne 20. června 1983.

               Účelem navrhovaného rozhodnutí je, aby Evropská unie přijala nejnovější změny Úmluvy TIR, na nichž se dohodla pracovní skupina Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN) pro celní otázky ovlivňující přepravu a které dále přijal Správní výbor Úmluvy TIR.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               V oblasti upravované návrhem neexistují jiné předpisy než nařízení Rady (EHS) č. 2112/78, vyjma nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie, jež režim TIR spojuje s režimem vnitřního a vnějšího tranzitu.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Navrhované rozhodnutí je v souladu se společnou politikou v oblasti obchodu a dopravy. Systém TIR, který usnadňuje silniční dopravu, umožňuje převážet zboží přes území více než 50 smluvních stran za minimálních zásahů celních orgánů a nabízí prostřednictvím řetězce mezinárodních záruk poměrně snadný přístup k požadovaným zárukám. Zjednodušení, jichž se prostřednictvím Úmluvy TIR docílilo, jsou v souladu se strategií Evropa 2020, jelikož efektivní postupy překračování hranic jsou nezbytné pro hospodářství a mohou podporovat vytváření pracovních příležitostí.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Článek 207 a čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Konzultace s členskými státy se uskutečnily v rámci zasedání skupiny celních odborníků – TIR a jiné úmluvy EHK OSN. Další konzultace se všemi smluvními stranami Úmluvy TIR proběhly během zasedání pracovní skupiny EHK OSN pro celní otázky ovlivňující přepravu a Správního výboru Úmluvy TIR. Konzultované zúčastněné strany plánovanou změnu podpořily.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Návrh na změnu ustanovení čl. 11 odst. 3 Úmluvy TIR předložila Ruská federace. Správní výbor Úmluvy TIR požádal mezinárodní organizaci uvedenou v článku 6 Úmluvy TIR, která je zmocněna k tomu, aby převzala odpovědnost za účinnou organizaci a fungování mezinárodního záručního systému (Mezinárodní unie silniční dopravy (IRU)), aby poskytla statistické údaje za účelem posouzení lhůty, ve které celní správy zasílají sdružením žádosti o zaplacení částek zmíněných v čl. 8 odst. 1 Úmluvy TIR. Výbor zastával názor, že řetězec záruk může fungovat efektivně i v případě dřívější lhůty, jak ji navrhla Ruská federace.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Evropské unie.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               Návrh na změnu ustanovení čl. 1 písm. q) Úmluvy TIR týkajícího se definice pojmu „záruční sdružení“ je založen na návrhu Ruské federace na vyškrtnutí slov „celními orgány“. Jak Ruská federace objasnila, kvůli zvláštnostem týkajícím se mandátů a struktury na úrovni vlády je možné, že orgánem, který je oprávněn zmocnit záruční sdružení, nemusí být vždy celní správa. Jako takový by návrh rozšířil oblast působnosti ustanovení s cílem zajistit flexibilitu, která se považuje za nezbytnou vzhledem k rozdílným správním režimům jednotlivých smluvních stran. Řada smluvních stran, včetně Evropské unie, vyslovila obavy, že kvůli požadavkům vnitrostátních či mezinárodních právních předpisů bude nezbytné pojem „celní orgány“ zachovat. Jako kompromis a za účelem přizpůsobení právním požadavkům ostatních smluvních stran souhlasil Správní výbor Úmluvy TIR s tím, že pojem „celními orgány“ nebude vyškrtnut, nýbrž že bude doplněn výraz „nebo jinými příslušnými orgány“.

               Ruská federace navrhla, aby Správní výbor Úmluvy TIR lépe objasnil, které hranice (celní nebo státní) se rozumí v článku 2 Úmluvy TIR. Podle Ruské federace vede stávající znění k odlišným výkladům a rozdílným postupům při stanovení možnosti přepravy zboží na území dvou či více členských států celní unie. Návrh na změnu článku 2 Úmluvy TIR upřesňuje, že slovo „hranice“ odkazuje na celní hranice. Evropská unie vymezila pro účely pravidel upravujících použití režimu TIR své celní území jako jediné území. Skutečnost, že Evropská unie tvoří jeden jednotný trh bez vnitřních hranic, vylučuje možnost použití karnetů TIR při vnitřních dopravních operacích. Navrhovaná změna článku 2 Úmluvy TIR používání režimu TIR v Unii nezmění, jelikož pro Evropskou unii znamená pojem „celní hranice“ vnější hranice Unie.

               Návrhy na změny ustanovení čl. 3 písm. b), čl. 6 odst. 2 a přílohy 9 části II úmluvy TIR za účelem nahrazení slova „schválený“ slovem „zmocněný“ a na změnu přílohy 9 části I bodu 7 Úmluvy TIR za účelem nahrazení slov „smluvních stran“ slovy „každé smluvní strany“ představují změny redakční povahy, které sladí pojmy používané v rámci Úmluvy TIR.

               Návrh na změnu čl. 11 odst. 3 Úmluvy TIR zkrátí lhůtu, pokud jde o nejdříve možný okamžik, kdy mohou celní orgány zaslat záručnímu sdružení žádost o zaplacení částky uvedené v čl. 8 odst. 1 Úmluvy TIR. Navrhované zkrácení lhůty ze tří měsíců na jeden měsíc nebude celním správám bránit v podávání žádostí k pozdějšímu datu, jelikož zaplacení požadují obvykle nejprve od přímo odpovědné osoby. Přesto však poskytne dostatek času na to, aby mohlo záruční sdružení postupovat účinně poté, co mu bylo v souladu s čl. 11 odst. 1 Úmluvy TIR oznámeno, že operace TIR nebyla vyřízena.

               Návrh na změnu článku 38 Úmluvy TIR rozšíří právo smluvních stran vyloučit držitele karnetu TIR tak, aby bylo možno zahrnout případy opakovaného porušení celních zákonů nebo nařízení vztahujících se na mezinárodní přepravu zboží. Smluvní strany jednoznačně opravňuje rovněž k tomu, aby posoudily, zda je porušení celních předpisů dostatečně závažné, aby představovalo důvod pro vyloučení. Druhá změna nemění podstatu tohoto článku, jelikož tato pravomoc již existuje, nýbrž zajistí, aby při výkladu neexistovala nejasnost, pokud jde o pověření v postupech tvorby vnitrostátních právních předpisů některých smluvních stran, zejména v Ruské federaci, která změnu navrhla, a objasní stávající znění článku.

               Jak se vyžaduje v čl. 8 odst. 3 Úmluvy TIR, každá smluvní strana stanoví pro každý karnet TIR maximální výši částek, jejichž zaplacení lze na záručních sdruženích požadovat. Ve vysvětlivce k tomuto článku se uvádí, že se smluvním stranám doporučuje omezit tuto částku na 50 000 USD. Od roku 2003 je maximální částka, kterou musí zaplatit záruční sdružení v Evropské unii, nesou-li odpovědnost, vyjádřena v eurech a je stanovena ve výši 60 000 EUR na každý karnet TIR. V důsledku oznámení IRU, že její světový pojistitel zvýšil pro všechny smluvní strany Úmluvy TIR částku krytou zárukou na 100 000 EUR na jeden karnet TIR, navrhl Správní výbor Úmluvy TIR znění Úmluvy TIR přizpůsobit. Vysvětlivku k čl. 8 odst. 3 Úmluvy TIR je proto nutno pozměnit.

               Návrhy na změnu přílohy 8 článku 1a Úmluvy TIR doplněním nových odstavců 4–6 a na změnu přílohy 9 části III bodu 2 Úmluvy TIR doplněním nových písmen o), p) a q) mají zvýšit transparentnost finančních záležitostí souvisejících s fungováním mezinárodní organizace uvedené v článku 6 Úmluvy TIR, která je zmocněna k převzetí odpovědnosti za účinnou organizaci a fungování mezinárodního záručního systému (IRU). Změna přílohy 9 Úmluvy TIR zavede nová pravidla týkající se požadavků na audit a rovněž podmínky a požadavky na zmocněnou mezinárodní organizaci s cílem zajistit transparentnost a řádnou správu záznamů a účtů týkajících se organizace a fungování mezinárodního záručního systému a na tisk a distribuci karnetů TIR. Nové odstavce článku 1a přílohy 8 Úmluvy TIR stanoví požadavek, aby Správní výbor Úmluvy TIR přezkoumal a v případě potřeby blíže ověřil roční účetní závěrky a zprávy o auditu předložené mezinárodní organizací v souladu s povinnostmi podle přílohy 9 části III Úmluvy TIR. Správní výbor by měl rovněž právo vyžádat si v případě, že to odůvodňuje provedené posouzení rizik, uskutečnění dodatečných kontrol. Navrhovaná nová vysvětlivka k příloze 8 čl. 1a odst. 6 Úmluvy TIR upřesňuje, jak budou dodatečné kontroly prováděny. V průběhu diskusí v pracovní skupině pro celní otázky ovlivňující přepravu byly návrhy na změnu přílohy 9 části III Úmluvy TIR projednány s IRU, která uvedla, že proti myšlence na zahrnutí požadavků týkajících se větší transparentnosti do Úmluvy TIR nemá námitek a že je plně připravena nové požadavky dodržovat. Sekretariát TIR, který byl pověřen Výkonnou radou TIR, konzultoval navrhovaná ustanovení bodu 2 písm. o), p) a q) části III přílohy 9 Úmluvy TIR s Úřadem OSN pro vnitřní dohled (OIOS). OIOS sdělil, že není k dispozici jako řádný auditor IRU coby zmocněné mezinárodní organizace, nýbrž že své audity volí na základě analýzy rizik.

               Návrh na změny podnadpisu v části I přílohy 9 a bodu 1 části I přílohy 9 Úmluvy TIR za účelem doplnění slova „minimální“ zajistí dosažení jazykové jednotnosti při používání slovních spojení „podmínky a požadavky“ a „minimální podmínky a požadavky“, jež se vyskytují především v článku 6 a v příloze 9 Úmluvy TIR, aniž by došlo k podstatným změnám znění Úmluvy TIR.

               2017/0182 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Správním výboru Úmluvy TIR k návrhu na změny Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Celní úmluva o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (Úmluva TIR) ze dne 14. listopadu 1975 byla jménem Evropského hospodářského společenství schválena nařízením Rady (EHS) č. 2112/78
                  2
                a ve Společenství vstoupila v platnost dne 20. června 1983
                  3
               .

               (2)Konsolidované znění Úmluvy TIR bylo zveřejněno jako příloha rozhodnutí Rady 2009/477/ES
                  4
               , podle něhož má Komise zveřejňovat další změny Úmluvy TIR v Úředním věstníku Evropské unie s uvedením data jejich vstupu v platnost.

               (3)Je nutné rozšířit oblast působnosti ustanovení čl. 1 písm. q) Úmluvy TIR tak, aby mohly i jiné orgány než celní orgány zmocnit určité sdružení k tomu, aby pro osoby využívající režim TIR jednalo jako ručitel. Tato flexibilita je nezbytná kvůli různým správním režimům jednotlivých smluvních stran.

               (4)Slovo „hranice“, které se v současnosti používá v článku 2 Úmluvy TIR, může vést k rozdílným výkladům. Znění článku 2 Úmluvy TIR by se mělo pozměnit tak, aby upřesňovalo, že slovo „hranice“ odkazuje na celní hranice.

               (5)V zájmu zajištění jednotné terminologie používané v celé Úmluvě TIR se pojem „schválený“ nahrazuje výrazem „zmocněný“ a slova „smluvní strany“ výrazem „každá smluvní strana“.

               (6)Změna ustanovení čl. 11 odst. 3 Úmluvy TIR zkrátí lhůtu, na jejímž konci lze zaslat záručnímu sdružení žádost o zaplacení částky zmíněné v čl. 8 odst. 1 Úmluvy TIR. Správní výbor Úmluvy TIR konzultoval tento návrh s Mezinárodní unií silniční dopravy (IRU), což je mezinárodní organizace, na kterou se odkazuje v článku 6 Úmluvy TIR a která je zmocněna k převzetí odpovědnosti za účinnou organizaci a fungování mezinárodního záručního systému. IRU potvrdila, že zkrácení této lhůty nebude mít na fungování řetězce záruk TIR pravděpodobně žádné dopady. Navrhované zkrácení lhůty ze tří měsíců na jeden měsíc pravděpodobně zvýší efektivnost režimu a nebude celním správám bránit v podávání žádostí k pozdějšímu datu.

               (7)Kromě vážného porušení celních zákonů nebo nařízení vztahujících se na mezinárodní přepravu zboží může být důvodem pro dočasné či trvalé vyloučení držitele karnetu TIR z požívání výhod režimu TIR v souladu s čl. 38 odst. 1 Úmluvy TIR i opakované porušení těchto zákonů nebo nařízení. Uvedený článek by měl výslovně objasňovat, že o kritériích pro stanovení stupně závažnosti takového porušení rozhodnou smluvní strany. Tato změna má odstranit nejasnost ohledně toho, zda mají smluvní strany v tomto ohledu nějaký prostor pro uvážení, či nikoli.

               (8)V zájmu uvedení znění Úmluvy TIR do souladu se zvýšením maximální částky na jeden karnet TIR ze strany řetězce záruk by měla být příloha 6 Úmluvy TIR pozměněna tak, aby odkazovala na částku ve výši 100 000 EUR místo na 50 000 USD.

               (9)Změny přílohy 6, článku 1a přílohy 8 a bodu 2 části III přílohy 9 Úmluvy TIR mají zvýšit transparentnost finančních záležitostí souvisejících s fungováním IRU, což je mezinárodní organizace, která je zmocněna k převzetí odpovědnosti za účinnou organizaci a fungování mezinárodního záručního systému. Změna přílohy 9 Úmluvy TIR má stanovit nová pravidla týkající se požadavků na audit a rovněž podmínky a požadavky na zmocněnou mezinárodní organizaci za účelem zajištění transparentnosti a řádné správy příslušných záznamů a účtů a na tisk a distribuci karnetů TIR. Změny článku 1a přílohy 8 Úmluvy TIR mají zavést požadavek na přezkum či dokonce ověření ročních účetních závěrek a zpráv o auditu předložených zmocněnou mezinárodní organizací v souladu s povinnostmi podle přílohy 9 části III Úmluvy TIR Správním výborem. Správnímu výboru má být uděleno právo vyžádat si dodatečné kontroly, je-li to na základě posouzení rizik odůvodněné. Změna přílohy 6 Úmluvy TIR má upřesnit způsob provádění dodatečných kontrol.

               (10)Účelem změny přílohy 9 podnadpisu v části I a přílohy 9 části I bodu 1 Úmluvy TIR je doplnění slova „minimální“ s cílem odstranit nejednotné používání výrazů „podmínky a požadavky“ a „minimální podmínky a požadavky“ v článku 6 a v příloze 9 Úmluvy TIR.

               (11)Všechny členské státy Unie vyjádřily ve skupině celních odborníků – TIR a jiné úmluvy EHK OSN k navrhovaným změnám kladné stanovisko.

               (12)Další zasedání Správního výboru Úmluvy TIR, během něhož mají být navrhované změny předloženy k přijetí, je naplánováno na říjen 2017.

               (13)Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Správním výboru Úmluvy TIR, by proto měl vycházet z navrhovaných změn uvedených v příloze tohoto rozhodnutí,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Správním výboru Úmluvy TIR, vychází z návrhu změn připojeného k tomuto to rozhodnutí.

               Drobné úpravy navrhovaných změn mohou zástupci Unie ve Správním výboru Úmluvy TIR schválit bez dalšího rozhodnutí Rady.

               Článek 2

               Po přijetí budou změny zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie s uvedením data jejich vstupu v platnost.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 252, 14.9.1978, s. 2.

                     (2)
                  Nařízení Rady (EHS) č. 2112/78 ze dne 25. července 1978 o uzavření Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží v rámci karnetů TIR (Úmluva TIR) ze dne 14. listopadu 1975, Ženeva (Úř. věst. L 252, 14.9.1978, s. 1).

                     (3)
                  Úř. věst. L 31, 2.2.1983, s. 13.

                     (4)
                  Rozhodnutí Rady 2009/477/ES ze dne 28. května 2009 o zveřejnění konsolidované Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (Úmluva TIR), podepsané dne 14. listopadu 1975, v platném znění (Úř. věst. L 165, 26.6.2009, s. 1).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.8.2017
            COM(2017) 408 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Správním výboru Úmluvy TIR k návrhu na změny Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR

               PŘÍLOHA

               Změny Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (Úmluva TIR z roku 1975)

               Změny hlavní části Úmluvy TIR s výhradou postupu při projednávání pozměňovacích návrhů podle článku 59.

               Čl. 1 písm. q)

               Za celními orgány se doplňuje nebo jinými příslušnými orgány.

               Článek 2

               Před hranic se vkládá celních.

               Čl. 3 písm. b)

               Místo schválených se rozumí zmocněných.

               Čl. 6 odst. 2

               Místo schváleno se rozumí zmocněno.

               Čl. 11 odst. 3

               Místo tříměsíční se rozumí měsíční.

               Článek 38

               Místo stávajícího znění se rozumí

               Každá smluvní strana má právo dočasně nebo trvale vyloučit z požívání výhod plynoucích z ustanovení této úmluvy každou osobu, která vážně nebo opakovaně porušila celní zákony nebo nařízení vztahující se na mezinárodní přepravu zboží. O podmínkách, za nichž se porušení celních zákonů nebo nařízení považuje za závažné, rozhodne smluvní strana.

               Změny příloh Úmluvy TIR s výhradou postupu při projednávání pozměňovacích návrhů podle článku 60.

               Příloha 6 vysvětlivka 0.8.3

               Místo 50 000 amerických dolarů se rozumí 100 000 eur

               Příloha 6 vysvětlivka 8.1a.6

               Vkládá se nová vysvětlivka 8.1a.6, která zní

               Výbor může příslušné útvary Organizace spojených národů požádat o provedení dodatečné kontroly. Výbor může alternativně rozhodnout o využití služeb nezávislého externího autora a pověřit Výkonnou radu TIR vypracováním rozsahu působnosti auditu na základě předmětu a účelu auditu stanoveného výborem. Rozsah působnosti auditu schválí výbor. Výsledkem dodatečné kontroly provedené nezávislým externím auditorem je zpráva a dopis vedení, jež jsou předloženy výboru. Finanční náklady na využití služeb nezávislého externího auditora včetně souvisejícího zadávacího řízení jsou v tomto případě hrazeny z rozpočtu Výkonné rady TIR.

               Příloha 8 článek 1a

               Za stávající text se vkládají nové odstavce 4, 5 a 6, které znějí

               „4.
                     Výbor obdrží a přezkoumá auditovanou roční účetní závěrku a zprávu (zprávy) o auditu, které mezinárodní organizace předloží podle povinností stanovených v příloze 9 části III. V průběhu přezkumu a v rámci jeho rozsahu si může výbor od mezinárodní organizace nebo nezávislého externího auditora vyžádat doplňkové informace, objasnění nebo dokumenty.

               5.
                     Aniž je dotčen přezkum uvedený v odstavci 4, má výbor na základě posouzení rizik právo požádat o provedení dodatečných kontrol. Posouzením rizik pověří výbor Výkonnou radu TIR nebo o ně požádá příslušné útvary Organizace spojených národů.

               Rozsah dodatečných kontrol stanoví výbor s přihlédnutím k posouzení rizik provedenému Výkonnou radou TIR nebo příslušnými útvary Organizace spojených národů.

               Výsledky veškerých kontrol uvedených v tomto článku uchovává Výkonná rada TIR a jsou předloženy všem smluvním stranám za účelem náležitého zohlednění.

               6.
                     Postup provádění dodatečných kontrol schválí výbor.“

               Příloha 9 podnadpis v části I

               Před podmínky a požadavky se doplňuje minimální

               Příloha 9 část I bod 1 (první řádek)

               Na začátek věty se doplňuje minimální

               Příloha 9 část I bod 7

               Místo smluvních stran se rozumí každé smluvní strany

               Příloha 9 část II, postup, vzor schvalovacího formuláře, první odstavec

               Místo schválené se rozumí zmocněné

               Příloha 9 část III bod 2

               Za písmeno n) se vkládají nová písmena o), p) a q), která znějí

               o)
                     vést zvláštní záznamy a účty obsahující informace a dokumentaci týkající se organizace a fungování mezinárodního záručního systému a tisku a distribuce karnetů TIR;

               p)
                     zajistit plnou a včasnou spolupráci, mimo jiné umožnit příslušným útvarům Organizace spojených národů či jinému řádně zmocněnému příslušnému subjektu přístup k výše uvedeným záznamům a účtům a trvale usnadňovat dodatečné inspekce a audity, které provádějí jménem smluvních stran podle přílohy 8 čl. 1a odst. 5 a 6;

               q)
                     najmout nezávislého externího auditora za účelem každoročních auditů záznamů a účtů uvedených v písmenu o). Externí audit se provádí v souladu s mezinárodními auditorskými standardy (ISA) a vede k vypracování zprávy o každoročním auditu a dopisu vedení, jež jsou předloženy Správnímu výboru.