               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 7.12.2018
            COM(2018) 797 final
            2018/0409(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               V čl. 54 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1624 ze dne 14. září 2016 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži
                  1
                se stanoví, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž může koordinovat operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v oblasti správy vnějších hranic. V této souvislosti může provádět činnosti na vnějších hranicích, jichž se účastní jeden či více členských států a třetí země sousedící alespoň s jedním z těchto členských států, pokud s tímto tato sousední země souhlasí, a to i na území dotčené třetí země.

               V čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624 se stanoví, že v případech, kdy je plánováno nasazení jednotek ve třetí zemi při činnostech, při nichž budou mít příslušníci těchto jednotek výkonné pravomoci, nebo v případech, kdy to jiné činnosti ve třetích zemích vyžadují, uzavře Unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek. Dohoda o postavení jednotek se bude týkat všech aspektů nezbytných pro provádění těchto činností. Zejména v ní bude vymezen rozsah operace, občanskoprávní a trestní odpovědnost a úkoly a pravomoci příslušníků jednotek. Dohoda o postavení jednotek zajistí plné dodržování základních práv během operací.

               Na základě směrnic pro jednání přijatých Radou sjednala Evropská komise s Republikou Srbsko Dohodu o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko (dále jen „dohoda o postavení jednotek“) s cílem vytvořit právní rámec, který na základě operačních plánů umožní jednat okamžitě, jakmile bude třeba rychlé reakce. Ačkoliv jsou migrační toky v regionu mnohem nižší než v letech 2015 a 2016, sítě organizované trestné činnosti dokáží své trasy a metody převaděčství nelegálních migrantů rychle přizpůsobit jakékoliv nové situaci. Po uzavření dohody o postavení jednotek budou odpovědné orgány Republiky Srbsko a členských států EU, koordinované Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, mnohem lépe připraveny k rychlé reakci na takový možný vývoj.

               Připojený návrh rozhodnutí Rady představuje právní nástroj pro uzavření dohody o postavení jednotek mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko.

               Dne 21. února 2017 Komise obdržela zmocnění Rady k zahájení jednání s Republikou Srbsko o dohodě o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko.

               Jednání o dohodě o postavení jednotek byla zahájena dne 7. dubna 2017 a druhé kolo se uskutečnilo 11. května 2017. Nakonec bylo dohody dosaženo dne 3. srpna 2018. Dohodu o postavení jednotek parafoval komisař pro migraci, vnitřní věci a občanství D. Avramopoulos a ministr vnitra Republiky Srbsko N. Stefanović dne 20. září 2018 v Bělehradě.

               Komise se domnívá, že cílů, které Rada stanovila ve svých směrnicích pro jednání, bylo dosaženo a že předloha dohody o postavení jednotek je pro Unii přijatelná.

               Členské státy byly informovány a konzultovány prostřednictvím příslušných pracovních skupin Rady.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Šestnáct členských států má nyní s Republikou Srbsko dvoustranné dohody, které se týkají mimo jiné řady společných opatření, jako jsou hraniční kontroly, ostraha hranic, hlídkování, navracení apod. Existuje již také pracovní ujednání mezi ministerstvem vnitra Republiky Srbsko a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, které zahrnuje zejména pravidelnou účast zástupců srbské pohraniční policie – v roli pozorovatelů na území členských států a na základě souhlasu hostitelského členského státu – na koordinovaných společných operacích Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Evropský program pro migraci
                  2
                je založen na čtyřech pilířích. Jedním z nich je správa hranic: ta zahrnuje lepší správu vnějších hranic EU, zejména prostřednictvím solidarity vůči členským státům, které se nacházejí na vnějších hranicích, a účinnější správu hraničních přechodů. Posílená ochrana hranic Republiky Srbsko bude mít také pozitivní dopad na vnější hranice EU, zejména na vnější hranice Bulharska, Chorvatska, Maďarska a Rumunska, jakož i na hranice Republiky Srbsko. Další posílení bezpečnosti na vnějších hranicích je také v souladu s Evropským programem pro bezpečnost
                  3
               .

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právním základem tohoto návrhu rozhodnutí Rady je čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) a čl. 79 odst. 2 písm. c) SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) SFEU.

               Uzavření dohody o postavení jednotek ze strany Evropské unie je výslovně uvedeno v čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624, který stanoví, že v případech, kdy je plánováno nasazení jednotek ve třetí zemi při činnostech, při nichž budou mít příslušníci těchto jednotek výkonné pravomoci, nebo v případech, kdy to jiné činnosti ve třetích zemích vyžadují, uzavře Unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek.

               Podle čl. 3 odst. 2 SFEU je uzavření mezinárodní smlouvy, pokud je stanoveno legislativním aktem Unie, ve výlučné pravomoci Unie. Podle čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624 uzavře Evropská unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek. Připojená dohoda s Republikou Srbsko tudíž spadá do výlučné pravomoci Evropské unie.

               Podle čl. 218 odst. 6 písm. a) bodu v) SFEU je pro uzavření této dohody vyžadován souhlas Evropského parlamentu.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Proporcionalita

               S ohledem na sítě organizované trestné činnosti, které rychle přizpůsobují své trasy a metody převaděčství nelegálních migrantů, je pro zlepšení kontrol na hranicích Republiky Srbsko zapotřebí zapojení EU. Dohoda o postavení jednotek je nezbytná k tomu, aby mohly odpovědné orgány Republiky Srbsko a členských států EU, koordinované Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, rychle reagovat na takový možný vývoj. Dohoda umožní Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž vyslat do Republiky Srbsko v případě náhlého přílivu nelegálních migrantů jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže.

               •Volba nástroje

                  Tento návrh je v souladu s čl. 218 odst. 6 písm. a) SFEU, jenž stanoví, že rozhodnutí o mezinárodních dohodách přijme Rada po obdržení souhlasu Evropského parlamentu. Neexistuje žádný jiný právní nástroj, který by mohl být použit za účelem dosažení cíle vyjádřeného v tomto návrhu.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Pro jednání o dohodě o postavení jednotek nebylo třeba žádné posouzení dopadů.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

               Jelikož se jedná o novou dohodu, nemohla být provedena hodnocení nebo kontroly účelnosti stávajících nástrojů.

               •Základní práva

                  Dohoda o postavení jednotek obsahuje ustanovení, jež zajišťují, že základní práva osob dotčených činnostmi příslušníků jednotky zapojených do činnosti koordinované Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž jsou chráněna.

                  Ustanovení týkající se základních práv jsou dále vysvětlena v bodě 5 „Ostatní prvky“.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Dohoda o postavení jednotek nemá sama o sobě žádné finanční dopady. Až skutečné vyslání jednotek Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž na základě operačního plánu a příslušné grantové dohody s sebou přinese náklady, které ponese rozpočet Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. Budoucí operace v rámci dohody o postavení jednotek budou financovány prostřednictvím vlastních zdrojů Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Komise zajistí řádné monitorování plnění dohody o postavení jednotek.

               Republika Srbsko a Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž společně vyhodnotí každou společnou operaci či zásah rychlé reakce na hranicích.

               Zejména pak Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, Republika Srbsko a členské státy, které se účastní konkrétní činnosti, vypracují na konci každé činnosti zprávu o uplatňování ustanovení dohody, včetně zpracování osobních údajů.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Oblast působnosti dohody

               Tato dohoda umožňuje Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž vysílat do Republiky Srbsko jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže s výkonnými pravomocemi za účelem provádění společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích. Ačkoli tato dohoda nerozšiřuje oblast působnosti Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Srbsko o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob (dále jen „dohoda mezi ES a Republikou Srbsko o zpětném přebírání osob“)
                  4
               , umožňuje rovněž jednotkám Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, aby v rámci konkrétní návratové operace pomáhaly Republice Srbsko při identifikaci osob, které mají být v souladu s dohodou mezi ES a Republikou Srbsko o zpětném přebírání osob převzaty zpět do Republiky Srbsko.

               Jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže mohou být vyslány na území Republiky Srbsko pouze do regionů sousedících s vnějšími hranicemi EU a příslušníci jednotky musí mít v těchto oblastech Republiky Srbsko výkonné pravomoci, jak jsou stanoveny v operačním plánu.

               Zahájení činnosti

               Podnět k zahájení činnosti může podat agentura. Příslušné orgány Republiky Srbsko mohou agenturu požádat, aby zvážila zahájení činnosti. Provedení činnosti vyžaduje souhlas příslušných orgánů Republiky Srbsko i agentury.

               Operační plán

               Před každou společnou operací nebo zásahem rychlé reakce na hranicích musí být mezi agenturou a Republikou Srbsko dohodnut operační plán. S tímto operačním plánem musí rovněž souhlasit členský stát či členské státy sousedící s operační oblastí.

               Plán podrobně stanoví organizační a procesní prvky společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích, jako je popis a posouzení situace, operační cíl a jednotlivé cíle, druh technického vybavení, jež má být použito, plán provádění, spolupráce s jinými třetími zeměmi, jinými agenturami a institucemi Unie nebo mezinárodními organizacemi, ustanovení týkající se základních práv včetně ochrany osobních údajů, koordinace, velení, kontrola a systém komunikace a podávání zpráv, organizační ujednání a logistika, hodnocení a finanční aspekty společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích.

               Úkoly a pravomoci příslušníků jednotky

               Obecně platí, že jednotky mají oprávnění plnit úkoly a vykonávat výkonné pravomoci nezbytné pro ochranu hranic a návratové operace. Musí též dodržovat vnitrostátní právní předpisy Republiky Srbsko.

               Jednotky působí na území Republiky Srbsko pouze pod velením a za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo jiných příslušníků policie Republiky Srbsko.

               Příslušníci jednotky používají podle potřeby své vlastní uniformy, na nichž nosí viditelné identifikační osobní údaje a na rukávě modrou pásku se znakem Evropské unie a agentury. Rovněž u sebe nosí úřední doklad, aby mohli být jasně identifikováni vnitrostátními orgány Republiky Srbsko.

               Příslušníci jednotky mohou nosit služební zbraně, střelivo a vybavení, které jsou povoleny v souladu s vnitrostátními právními předpisy jejich vlastního státu a právními předpisy Republiky Srbsko. Orgány Republiky Srbsko předem informují agenturu o přípustných služebních zbraních, střelivu a vybavení, jakož i o příslušném právním rámci a podmínkách pro jejich použití.

               Příslušníci jednotky mohou se souhlasem svého vlastního státu a orgánů Republiky Srbsko a za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže či jiných příslušníků policie Republiky Srbsko a v souladu s právními předpisy Republiky Srbsko použít sílu, včetně služebních zbraní, střeliva a vybavení. Orgány Republiky Srbsko mohou povolit příslušníkům jednotky, aby použili sílu i v nepřítomnosti jejich příslušníků pohraniční stráže. Příslušníci jednotky mohou zbraně používat pouze tehdy, pokud je to naprosto nezbytné v sebeobraně při útoku ohrožujícím jejich život nebo život jiné osoby, v souladu se srbskými právními předpisy.

               Příslušné orgány Republiky Srbsko mohou na požádání sdělit příslušníkům jednotky potřebné informace obsažené ve vnitrostátních databázích, je-li to nezbytné pro plnění jejich úkolů. Agentura může rovněž sdělit srbským příslušným orgánům informace nezbytné pro plnění operativních cílů.

               Pozastavení a ukončení činnosti

               Agentura i orgány Republiky Srbsko mohou pozastavit či ukončit činnost, pokud se domnívají, že druhá strana nedodržuje ustanovení dohody či operačního plánu.

               Výsady a imunity příslušníků jednotky

               Příslušníci jednotky jsou vyňati z trestní pravomoci Republiky Srbsko, pokud jde o veškeré jejich jednání při výkonu služebních povinností, avšak nejsou vyňati z trestní pravomoci Republiky Srbsko, pokud jde o veškeré jejich jednání mimo výkon služebních povinností.

               V operačním plánu jsou uvedeny konkrétní činnosti vyňaté z trestní pravomoci Republiky Srbsko.

               Pokud existuje podezření, že se příslušník jednotky dopustil trestného činu, výkonný ředitel agentury před zahájením řízení před soudem příslušným soudním orgánům Republiky Srbsko dosvědčí, zda se příslušník jednotky daného jednání dopustil při výkonu svých služebních povinností, či nikoli. Výkonný ředitel agentury přijme své rozhodnutí po důkladném zvážení všech prohlášení příslušného orgánu členského státu, který dotčeného příslušníka pohraniční stráže nebo dalšího příslušného pracovníka vyslal, a příslušných orgánů Republiky Srbsko.

               Výsady poskytnuté příslušníkům jednotky a vynětí z trestní pravomoci Republiky Srbsko neznamenají, že jsou tito příslušníci vyňati z pravomoci domovského členského státu.

               Podobný režim se vztahuje na občanskoprávní a správní odpovědnost příslušníků jednotky.

               Členský stát, který dotčeného příslušníka pohraniční stráže nebo dalšího příslušného pracovníka vyslal, se může vzdát vynětí příslušníků jednotky z trestní, občanskoprávní a správní pravomoci Republiky Srbsko. Toto vzdání se vynětí musí být vždy výslovné.

               Dohoda stanoví mechanismus pro kompenzaci škod. Kompenzační mechanismus je založen na článku 42 nařízení (EU) 2016/1624 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži. Za škodu způsobenou příslušníkem jednotky při výkonu služebních povinností odpovídá Republika Srbsko. Pokud příslušník jednotky ze zúčastněného členského státu způsobil škodu při výkonu služebních povinností hrubou nedbalostí nebo úmyslným jednáním, nebo pokud se příslušník jednotky ze zúčastněného členského státu nedopustil jednání při výkonu služebních povinností, Republika Srbsko může prostřednictvím výkonného ředitele požádat agenturu, aby náhradu škody zaplatil dotčený zúčastněný členský stát. Pokud škodu způsobí zaměstnanci agentury, může Republika Srbsko požadovat, aby byla kompenzace vyplacena agenturou.

               Proti příslušníkům jednotky nemohou být provedena žádná exekuční opatření, s výjimkou případů, kdy je proti nim zahájeno trestní nebo občanskoprávní řízení nesouvisející s jejich služebními povinnostmi.

               Majetek příslušníků jednotky, jenž je nezbytný pro plnění jejich služebních povinností, je chráněn před zabavením. Příslušníci jednotky nepodléhají v občanskoprávním řízení žádným omezením osobní svobody ani jiným omezujícím opatřením.

               Na příslušníky jednotky se v souvislosti se službami poskytovanými agentuře nevztahují předpisy o sociálním zabezpečení platné v Republice Srbsko. Příslušníci jednotky jsou v Republice Srbsko také osvobozeni od všech forem zdanění platu a služebních požitků, které jim vyplácí agentura nebo jejich členské státy, a všech příjmů pocházejících odjinud než z Republiky Srbsko.

               Orgány Republiky Srbsko povolí vstup a výstup předmětů určených pro osobní potřebu příslušníků jednotky a osvobodí je od veškerých cel, daní a souvisejících poplatků, kromě poplatků za skladování, přepravu a podobné služby týkající se těchto předmětů.

               Osobní zavazadla příslušníků jednotky mohou být podrobena prohlídce pouze tehdy, existuje-li důvodné podezření, že obsahují předměty, které nejsou určeny pro osobní potřebu příslušníků jednotky, nebo předměty, jejichž dovoz nebo vývoz je zakázán zákonem nebo upraven karanténními předpisy Republiky Srbsko. V takovém případě je prohlídka osobních zavazadel prováděna pouze v přítomnosti dotčeného příslušníka či dotčených příslušníků jednotky nebo zplnomocněného zástupce agentury.

               Doklady, korespondence a majetek příslušníků jednotky jsou nedotknutelné, s výjimkou exekučních opatření. Příslušníci jednotky nemají povinnost vypovídat jako svědci.

               Úřední doklad

               Agentura vydá ve spolupráci s Republikou Srbsko každému příslušníku jednotky úřední doklad, kterým jeho držitel prokazuje svou totožnost vnitrostátním orgánům Republiky Srbsko a který slouží jako důkaz o tom, že má jeho držitel právo plnit úkoly a vykonávat pravomoci podle této dohody a operačního plánu. Úřední doklad ve spojení s platným cestovním dokladem opravňuje příslušníka jednotky ke vstupu do Republiky Srbsko bez víza či předchozího povolení. Úřední doklad se po skončení činnosti vrátí agentuře. Před začátkem uplatňování dohody a vždy při změně vzoru poskytne agentura příslušným srbským orgánům vzor tohoto akreditačního dokumentu.

               Základní práva

               Příslušníci jednotky při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí plně ctí základní práva a svobody, a to i pokud jde o přístup k azylovému řízení, lidskou důstojnost, zákaz mučení, nelidského a ponižujícího zacházení, právo na svobodu, zásadu nenavracení a zákaz hromadného vyhošťování, práva dítěte a právo na respektování soukromého a rodinného života. Nesmějí svévolně diskriminovat osoby z žádných důvodů, například na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku či sexuální orientace. Veškerá opatření zasahující do těchto základních práv a svobod musí být přiměřená cílům, jež uvedená opatření sledují, a respektovat podstatu těchto základních práv a svobod.

               Každá strana musí zřídit mechanismus pro řešení stížností na údajné porušení základních práv, jehož se měli dopustit její pracovníci. Agentura vytvořila mechanismus pro podávání a vyřizování stížností uvedený v článku 72 nařízení (EU) 2016/1624 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži, a tuto povinnost tedy splnila. Pokud se orgány Republiky Srbsko rozhodnou nezřídit mechanismus, jehož konkrétním úkolem by bylo řešit stížnosti podané podle této dohody, mohl by se stížnostmi na údajné porušení základních práv zabývat veřejný ochránce práv Republiky Srbsko.

               Zpracování osobních údajů

               Členové jednotky zpracovávají osobní údaje, pokud je to nezbytné a přiměřené, v souladu s pravidly platnými pro agenturu a členské státy EU. Zpracování osobních údajů Republikou Srbsko se řídí vnitrostátními právními předpisy této země.

               Agentura, zúčastněné členské státy a orgány Republiky Srbsko vypracují na konci každé činnosti společnou zprávu o zpracování osobních údajů příslušníky jednotky. Tato zpráva se zašle úředníkovi agentury pro otázky základních práv a pověřenci agentury pro ochranu osobních údajů, jakož i příslušnému orgánu pro ochranu osobních údajů v Republice Srbsko. Úředník agentury pro otázky základních práv i pověřenec agentury pro ochranu osobních údajů informují výkonného ředitele agentury.

               Spory a výklad dohody

               Veškeré otázky vzniklé v souvislosti s uplatňováním této dohody posuzují společně příslušné orgány Republiky Srbsko a zástupci agentury, která konzultuje členský stát či členské státy sousedící s Republikou Srbsko.

               Neexistuje-li předchozí ujednání, řeší se spory ohledně výkladu nebo uplatňování této dohody výhradně cestou jednání mezi Republikou Srbsko a Evropskou komisí, která konzultuje jakýkoli členský stát sousedící s Republikou Srbsko.

               Příslušné orgány pro plnění této dohody

               Příslušným orgánem pro plnění této dohody je za Republiku Srbsko ministerstvo odpovědné za vnitřní věci. Za Evropskou unii je to Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž.

               Společná prohlášení

               Obě strany berou na vědomí, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž bude Republiku Srbsko podporovat, aby účinně kontrolovala svou hranici s jakoukoli zemí, která není členem Evropské unie, jinými prostředky než nasazením jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže s výkonnými pravomocemi.

               Obě strany se shodly na tom, že status ani vymezení území Srbska a členských států Evropské unie podle mezinárodního práva nejsou nijak dotčeny ani touto dohodou, ani žádným jednáním při plnění dohody stranami nebo jejich jménem, včetně stanovení operačních plánů nebo účasti na přeshraničních operacích.

               Podobně se ve společném prohlášení k dohodě odráží i těsná součinnost Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska při provádění, uplatňování a rozvíjení schengenského acquis.

               2018/0409 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) a čl. 79 odst. 2 písm. c) ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               s ohledem na souhlas Evropského parlamentu
                  5
               ,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V souladu s rozhodnutím Rady 2018/XXX ze dne […] byla dne […] [kým] podepsána Dohoda mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko (dále jen „dohoda o postavení jednotek“), s výhradou jejího uzavření.

               (2)V čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624
                  6
                se stanoví, že v případech, kdy je plánováno nasazení jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže ve třetí zemi k provádění činností, při nichž budou mít příslušníci těchto jednotek výkonné pravomoci, nebo v případech, kdy to jiné činnosti ve třetích zemích vyžadují, uzavře Unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek. Dohoda o postavení jednotek by se měla týkat všech aspektů nezbytných pro provádění těchto činností.

               (3)Podle této dohody o postavení jednotek mohou být jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže v souladu s operačním plánem urychleně vyslány na území Republiky Srbsko a mohou reagovat na nynější přesun migračních toků směrem k pobřežní trase a pomoci při správě vnějších hranic a v boji proti převaděčství nelegálních migrantů.

               (4)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES
                  7
               ; Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (5)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES
                  8
               ; Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (6)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (7)Dohoda o postavení jednotek by proto měla být schválena jménem Evropské unie,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Dohoda mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Unie.

               Znění dohody je přiloženo k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou učinit jménem Evropské unie oznámení v souladu s čl. 13 odst. 2 dohody vyjadřující souhlas Evropské unie s tím, aby byla touto dohodou vázána.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 251, 16.9.2016, s. 1.

                     (2)

                        COM(2015) 240 final.

                     (3)

                        COM(2015) 185 final.

                     (4)

                        Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 46.

                     (5)

                        Úř. věst. C…, ..., s ... .

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1624 ze dne 14. září 2016 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 a zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007, nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 a rozhodnutí Rady 2005/267/ES (Úř. věst. L 251, 16.9.2016, s. 1).

                     (7)

                        Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).

                     (8)

                        Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 7.12.2018
            COM(2018) 797 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko

               PŘÍLOHA

               DOHODA

               mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko

               EVROPSKÁ UNIE

               a REPUBLIKA SRBSKO,

               dále jen „strany“,

               VZHLEDEM k tomu, že mohou nastat situace, kdy může Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž koordinovat operativní spolupráci mezi členskými státy EU a Republikou Srbsko, a to i na území Republiky Srbsko,

               VZHLEDEM k tomu, že by měl být stanoven právní rámec v podobě dohody o postavení jednotek pro situace, v nichž mohou mít příslušníci jednotek Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž výkonné pravomoci na území Republiky Srbsko,

               VZHLEDEM k tomu, že strany při provádění této dohody o postavení jednotek řádně zohledňují připojená prohlášení,

               BEROUCE v úvahu, že při provádění všech činností na území Republiky Srbsko by Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž měla plně dodržovat základní práva,

               SE ROZHODLY UZAVŘÍT TUTO DOHODU:

               Článek 1

               Oblast působnosti dohody

               1. Tato dohoda zahrnuje všechny prvky spolupráce mezi Republikou Srbsko a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž nezbytné pro provádění činností Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, které se mohou uskutečnit na území Republiky Srbsko a při kterých mohou mít příslušníci jednotek Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž výkonné pravomoci.

               2.Tato dohoda nerozšiřuje oblast působnosti Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Srbsko o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob (dále jen „dohoda mezi EU a Republikou Srbsko o zpětném přebírání osob“). Pokud jde o na návratové operace definované v čl. 2 písm. d), tato dohoda se týká pouze poskytování operativní podpory pro návratové operace, které jsou vykonávány v souladu s dohodou mezi EU a Republikou Srbsko o zpětném přebírání osob.

               3.Tato dohoda se vztahuje na Republiku Srbsko. Tato dohoda se nevztahuje na Kosovo
                  1
               *.

               Článek 2

               Definice

               Pro účely této dohody se rozumí:

               a)
                     „činností“ společná operace, zásah rychlé reakce na hranicích či návratová operace;

               b)
                     „společnou operací“ činnost zaměřená na potírání nedovoleného přistěhovalectví nebo přeshraniční trestné činnosti nebo na poskytování rozsáhlejší technické a operativní pomoci na vnějších hranicích členského státu sousedícího s Republikou Srbsko a prováděná na území Republiky Srbsko;

               c)
                     „zásahem rychlé reakce na hranicích“ činnost zaměřená na rychlé odvrácení situace zvláštní a nepřiměřené výzvy na hranicích Republiky Srbsko se sousedním členským státem a prováděná po omezenou dobu na území Republiky Srbsko;

               d)
                     „návratovou operací“ operace organizovaná nebo koordinovaná agenturou, při níž jeden či více členských států poskytuje technickou a operativní posilu a osoby, u nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o návratu, jsou navraceny z jednoho či více členských států buď nuceně, nebo dobrovolně do Republiky Srbsko v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím a Republikou Srbsko o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob;

               e)
                     „ochranou hranic“ kontrola osob, cestovních dokladů, dopravních prostředků a předmětů prováděná při překračování státní hranice, jež spočívá v hraničních kontrolách na hraničních přechodech a v ostraze hranic mezi hraničními přechody;

               f)
                     „příslušníkem jednotky“ pracovník agentury nebo příslušník jednotky pohraniční stráže a další příslušní pracovníci ze zúčastněných členských států, včetně příslušníků pohraniční stráže a dalších příslušných pracovníků dočasně přidělených do agentury členskými státy, kteří mají být vysláni při určité činnosti;

               g)
                     „členským státem“ členský stát Evropské unie;

               h)
                     „domovským členským státem“ členský stát, jehož příslušníkem pohraniční stráže či dalším příslušným pracovníkem je příslušník jednotky;

               i)
                     „osobními údaji“ veškeré údaje o identifikované či identifikovatelné fyzické osobě; identifikovatelnou osobou se rozumí osoba, kterou lze přímo či nepřímo identifikovat, zejména s odkazem na určitý identifikátor, například jméno, identifikační číslo, tj. jedinečné občanské identifikační číslo, lokační údaje, síťový identifikátor nebo s odkazem na jednu či více zvláštních charakteristik fyzické, fyziologické, genetické, psychické, ekonomické, kulturní nebo společenské identity této fyzické osoby;

               j)
                     „zúčastněným členským státem“ členský stát, který se poskytnutím technického vybavení, příslušníků pohraniční stráže či dalších příslušných pracovníků vyslaných v rámci jednotek účastní činnosti v Republice Srbsko;

               k)
                     „agenturou“ Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž zřízená nařízením (EU) 2016/1624 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži.

               Článek 3

               Zahájení činnosti a operační plán

               1. Podnět k zahájení činnosti může příslušným orgánům Republiky Srbsko podat agentura. Příslušné orgány Republiky Srbsko mohou agenturu požádat, aby zvážila zahájení činnosti.

               2. Provedení činnosti vyžaduje souhlas příslušných orgánů Republiky Srbsko i agentury.

               3. Agentura a Republika Srbsko se dohodnou na společném operačním plánu pro každou společnou operaci nebo zásah rychlé reakce na hranicích. Evropská komise zajistí, aby byla dodržena ustanovení čl. 54 odst. 3 nařízení o Evropské pohraniční a pobřežní stráži.

               Plán podrobně stanoví organizační a procesní prvky společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích, jako je popis a posouzení situace, operační cíl a jednotlivé cíle, druh technického vybavení, jež má být použito, plán provádění, spolupráce s jinými třetími zeměmi, jinými agenturami či institucemi Unie nebo mezinárodními organizacemi, ustanovení týkající se základních práv včetně ochrany osobních údajů, koordinace, velení, kontrola a systém komunikace a podávání zpráv, organizační ujednání a logistika, hodnocení a finanční aspekty společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích. Hodnocení společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích společně provede příslušný orgán Republiky Srbsko a agentura.

               Článek 4

               Úkoly a pravomoci příslušníků jednotky

               1.Příslušníci jednotky mají oprávnění plnit úkoly a vykonávat výkonné pravomoci nezbytné pro ochranu hranic a návratové operace.

               2.Příslušníci jednotky musí též dodržovat vnitrostátní právní předpisy Republiky Srbsko.

               3.Příslušníci jednotky mohou plnit úkoly a vykonávat pravomoci na území Republiky Srbsko pouze pod velením a za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo jiných příslušníků policie Republiky Srbsko. Příslušný orgán Republiky Srbsko vydává podle potřeby povely jednotce v souladu s operačním plánem. Příslušný orgán Republiky Srbsko může příslušníky jednotek zmocnit k tomu, aby jednali jeho jménem, pokud celková odpovědnost a velitelské a řídicí funkce plní i nadále příslušníci pohraniční stráže nebo jiní příslušníci policie Republiky Srbsko, kteří jsou trvale přítomni.

               Agentura může prostřednictvím svého koordinátora sdělovat příslušnému orgánu Republiky Srbsko své názory na velení jednotce. V takovém případě vezme příslušný orgán Republiky Srbsko tyto názory v úvahu a v největší možné míře se jimi řídí.

               Nejsou-li povely vydávané jednotce v souladu s operačním plánem, informuje o tom koordinátor neprodleně výkonného ředitele agentury. Výkonný ředitel může přijmout příslušná opatření, včetně pozastavení či ukončení činnosti.

               4.Příslušníci jednotky používají při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí své vlastní uniformy. Příslušníci jednotky nosí alespoň viditelné identifikační osobní údaje a na rukávě modrou pásku se znakem Evropské unie a agentury. Pro účely prokázání identity příslušným orgánům Republiky Srbsko nosí u sebe příslušníci jednotky stále úřední doklad uvedený v článku 7.

               5.Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí mohou příslušníci jednotky nosit služební zbraně, střelivo a vybavení, které jsou povoleny v souladu s vnitrostátním právem domovského členského státu. Republika Srbsko před vysláním příslušníků jednotky informuje agenturu o přípustných služebních zbraních, střelivu a vybavení, jakož i o příslušném právním rámci a podmínkách pro jejich použití. Agentura předloží příslušnému orgánu Republiky Srbsko předem seznam služebních zbraní příslušníků jednotky, zejména informace o typu a sériovém čísle zbraní a typu a množství střeliva.

               6.Příslušníci jednotky jsou při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí oprávněni použít sílu, včetně služebních zbraní, střeliva a vybavení, se souhlasem domovského členského státu a Republiky Srbsko, za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo jiných příslušníků policie Republiky Srbsko a v souladu s vnitrostátním právem tohoto státu. Republika Srbsko může povolit příslušníkům jednotky, aby použili sílu v nepřítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo jiných příslušníků policie Republiky Srbsko. Příslušníci jednotky mohou zbraně používat pouze tehdy, pokud je to naprosto nezbytné v sebeobraně při útoku ohrožujícím jejich život nebo život jiné osoby, v souladu s vnitrostátními právními předpisy Republiky Srbsko.

               7.Příslušný orgán Republiky Srbsko může na požádání sdělit příslušníkům jednotky potřebné informace obsažené ve vnitrostátních databázích, je-li to nezbytné pro plnění operačních cílů uvedených v operačním plánu a pro provádění činností. Příslušníkům jednotky mohou být sděleny pouze informace o relevantních skutečnostech, které jsou nezbytné pro plnění jejich úkolů a výkon jejich pravomocí. Agentura může příslušným orgánům Republiky Srbsko sdělit relevantní informace, které jsou nezbytné pro plnění operačních cílů uvedených v operačním plánu a pro provádění společných činností.

               8. Pro účely plnění operačních cílů uvedených v operačním plánu a provádění činností si příslušný orgán Republiky Srbsko a příslušníci jednotky mohou vyměňovat další informace a zjištění.

               9. Příslušníci jednotky podle odstavců 1 a 3 až 6 nezahrnují zaměstnance agentury.

               Článek 5

               Pozastavení a ukončení činnosti

               1. Výkonný ředitel agentury může poté, co písemně informuje příslušný orgán Republiky Srbsko, pozastavit či ukončit činnost, pokud Republika Srbsko řádně neprovádí ustanovení této dohody či operační plán. Výkonný ředitel oznámí příslušnému orgánu Republiky Srbsko důvody tohoto rozhodnutí.

               2. Republika Srbsko může poté, co písemně informuje agenturu, pozastavit či ukončit činnost, pokud agentura nebo kterýkoli zúčastněný členský stát řádně neprovádí ustanovení této dohody či operační plán. Příslušný orgán Republiky Srbsko oznámí agentuře důvody tohoto rozhodnutí.

               3. Výkonný ředitel agentury nebo Republika Srbsko mohou pozastavit či ukončit činnost zejména v případě porušení základních práv, porušení zásady nenavracení nebo porušení pravidel pro ochranu osobních údajů.

               4. Ukončením činnosti nejsou dotčena žádná práva ani povinnosti vyplývající z uplatňování této dohody či operačního plánu před takovým ukončením.

               Článek 6

               Výsady a imunity příslušníků jednotky

               1. Doklady, korespondence a majetek příslušníků jednotky jsou nedotknutelné, s výjimkou exekučních opatření povolených podle odstavce 6 tohoto článku.

               2. Příslušníci jednotky jsou vyňati z trestní pravomoci Republiky Srbsko, pokud jde o veškeré jejich jednání při výkonu služebních povinností v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               V případě obvinění z trestného činu, kterého se dopustil příslušník jednotky, informuje příslušný orgán uvedený v čl. 12 odst. 1 této dohody neprodleně výkonného ředitele agentury a příslušný orgán domovského členského státu.

               Po důkladném zvážení všech prohlášení domovského členského státu a Republiky Srbsko a na základě informací poskytnutých oběma stranami potvrdí výkonný ředitel agentury, zda k dotyčnému jednání došlo při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               V případě, že výkonný ředitel agentury potvrdí, že k dotyčnému jednání došlo při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem, bude příslušník jednotky vyňat z trestní pravomoci Republiky Srbsko a toto vynětí se bude týkat jednání při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               3. Příslušníci jednotky jsou vyňati z občanskoprávní a správní pravomoci Republiky Srbsko, pokud jde o veškeré jejich jednání při výkonu služebních povinností v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               Je-li zahájeno jakékoli občanskoprávní řízení proti příslušníkům jednotky před jakýmkoli soudem, informuje příslušný orgán uvedený v čl. 12 odst. 1 této dohody neprodleně výkonného ředitele agentury a příslušný orgán domovského členského státu.

               Po důkladném zvážení všech prohlášení domovského členského státu a Republiky Srbsko a na základě informací poskytnutých oběma stranami potvrdí výkonný ředitel agentury, zda k dotyčnému jednání došlo při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               V případě, že výkonný ředitel agentury potvrdí, že k dotyčnému jednání došlo při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem, bude příslušník jednotky vyňat z občanskoprávní a správní pravomoci Republiky Srbsko a toto vynětí se bude týkat jednání při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               4. V souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku se domovský členský stát může případně vzdát vynětí příslušníků jednotky z trestní, občanskoprávní a správní pravomoci Republiky Srbsko. Toto vzdání se vynětí musí být vždy výslovné.

               5. Příslušníci jednotky nemají povinnost vypovídat jako svědci.

               6.Za všechny škody způsobené příslušníkem jednotky při výkonu služebních povinností v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem odpovídá Republika Srbsko.

               Je-li škoda způsobena hrubou nedbalostí nebo úmyslným jednáním, nebo pokud se příslušník jednotky ze zúčastněného členského státu nedopustil jednání při výkonu služebních povinností, může Republika Srbsko prostřednictvím výkonného ředitele požádat o zaplacení kompenzace dotčený zúčastněný členský stát.

               Je-li škoda způsobena hrubou nedbalostí nebo úmyslným jednáním, nebo pokud se příslušník jednotky, který je pracovníkem agentury, nedopustil jednání při výkonu služebních povinností, může Republika Srbsko požádat o zaplacení kompenzace agenturu.

               V případě škody způsobené v Republice Srbsko v důsledku vyšší moci nenese žádnou odpovědnost ani Republika Srbsko, ani zúčastněný členský stát, ani agentura.

               7. Proti příslušníkům jednotky nemohou být provedena žádná exekuční opatření, s výjimkou případů, kdy je proti nim zahájeno trestní nebo občanskoprávní řízení nesouvisející s jejich služebními povinnostmi. Majetek příslušníků jednotky, u kterého výkonný ředitel agentury dosvědčí, že je nezbytný pro plnění jejich služebních povinností, je chráněn před zabavením pro účely výkonu rozsudku, rozhodnutí nebo příkazu. Příslušníci jednotky nepodléhají v občanskoprávním řízení žádným omezením osobní svobody ani jiným omezujícím opatřením.

               8. Vynětí příslušníků jednotky z pravomoci Republiky Srbsko neznamená jejich vynětí z pravomoci příslušného domovského členského státu.

               9.  Na příslušníky jednotky se v souvislosti se službami poskytovanými agentuře nevztahují předpisy o sociálním zabezpečení platné v Republice Srbsko.

               10. Příslušníci jednotky jsou v Republice Srbsko osvobozeni od všech forem zdanění platu a služebních požitků, které jim vyplácí agentura nebo domovský členský stát, a všech příjmů pocházejících odjinud než z Republiky Srbsko.

               11. Republika Srbsko povolí v souladu s právními předpisy, které případně přijme, vstup předmětů určených pro osobní potřebu příslušníků jednotky a osvobodí je od veškerých cel, daní a souvisejících poplatků, kromě poplatků za skladování, přepravu a podobné služby. Republika Srbsko také povolí vývoz těchto předmětů.

               12. Osobní zavazadla příslušníků jednotky mohou být podrobena prohlídce pouze tehdy, existuje-li důvodné podezření, že obsahují předměty, které nejsou určeny pro osobní potřebu příslušníků jednotky, nebo předměty, jejichž dovoz nebo vývoz je zakázán zákonem nebo upraven karanténními předpisy Republiky Srbsko. V takovém případě je prohlídka osobních zavazadel prováděna pouze v přítomnosti dotčeného příslušníka či dotčených příslušníků jednotky nebo zplnomocněného zástupce agentury.

               Článek 7

               Úřední doklad

               1. Agentura vydá ve spolupráci s Republikou Srbsko každému příslušníku jednotky doklad v úředním jazyce či jazycích Republiky Srbsko a v úředním jazyce orgánů Evropské unie, kterým jeho držitel prokazuje svou totožnost vnitrostátním orgánům Republiky Srbsko a který slouží jako důkaz o tom, že má právo plnit úkoly a vykonávat pravomoci uvedené v článku 4 této dohody a v operačním plánu. Tento doklad obsahuje o každém příslušníku tyto údaje: jméno a státní příslušnost, hodnost nebo název pracovní pozice; aktuální digitální fotografii a úkoly, k jejichž provádění je během svého vyslání oprávněn. Dále bude na dokladu uvedeno, že jeho držitel má právo pobývat na území Republiky Srbsko po dobu trvání činnosti bez dalších postupů.

               2. Úřední doklad ve spojení s platným cestovním dokladem opravňuje příslušníka jednotky ke vstupu do Republiky Srbsko bez víza či předchozího povolení.

               3. Úřední doklad se po skončení činnosti vrátí agentuře.

               4. Agentura poskytne příslušnému orgánu Republiky Srbsko vzor úředního dokladu uvedeného v odstavci 1 před zahájením uplatňování této dohody a vždy, když se jeho vzor změní.

               Článek 8

               Základní práva

               1. Příslušníci jednotky při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí plně ctí základní práva a svobody, zejména pokud jde o přístup k azylovému řízení, lidskou důstojnost, zákaz mučení, nelidského a ponižujícího zacházení, právo na svobodu, zásadu nenavracení a zákaz hromadného vyhošťování, práva dítěte a právo na respektování soukromého a rodinného života. Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí nesmějí z žádných důvodů diskriminovat osoby, zejména nikoli na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku či sexuální orientace. Veškerá opatření zasahující do základních práv a svobod, která učiní při plnění svých úkolů a výkonu pravomocí, musí být přiměřená cílům, jež uvedená opatření sledují, a respektovat podstatu těchto základních práv a svobod.

               2. Každá strana využívá stávající mechanismus pro řešení stížností na údajné porušení základních práv, jehož se měli dopustit její pracovníci při výkonu svých služebních povinností v rámci společné operace, zásahu rychlé reakce na hranicích nebo návratové operaci prováděných podle této dohody.

               Článek 9

               Zpracování osobních údajů

               1. Zpracování osobních údajů se provádí pouze tehdy, je-li to nezbytné pro plnění této dohody Republikou Srbsko, agenturou nebo zúčastněnými členskými státy.

               2. Zpracování osobních údajů příslušným orgánem Republiky Srbsko se řídí vnitrostátními právními předpisy této země.

               3. Zpracování osobních údajů pro administrativní účely agenturou a zúčastněným členským státem či státy, včetně v případě předávání osobních údajů Republice Srbsko, se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů, směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů, rámcovým rozhodnutím Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech a opatřeními přijatými agenturou pro uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 uvedenými v čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1624.

               4. V případě, kdy zpracování osobních údajů zahrnuje jejich předávání, určí členské státy a agentura při předávání osobních údajů příslušnému orgánu Republiky Srbsko jakákoli omezení přístupu k nim či omezení jejich použití, ať obecná, nebo konkrétní, a to i v souvislosti s předáváním, vymazáním nebo zničením informací. Pokud potřeba těchto omezení vyjde najevo po předání osobních údajů, členské státy a agentura o tom uvědomí příslušný orgán Republiky Srbsko.

               5. Osobní údaje shromážděné a dále zpracované při určité činnosti pro administrativní účely může zpracovávat agentura, zúčastněný členský stát a příslušný orgán Republiky Srbsko v souladu s platnými právními předpisy o ochraně údajů.

               Pro účely provádění této dohody vede příslušný orgán Republiky Srbsko záznamy o osobních údajích shromážděných a dále zpracovávaných podle tohoto článku. Uvedené záznamy se vedou o těchto údajích: jménu a příjmení, datu narození, místu narození, zemi původu, čísle a typu osobních nebo jiných dokladů, místu a čase zpracování údajů a důvodu pro sběr a zpracování údajů.

               Údaje obsažené v těchto záznamech se uchovávají po dobu tří let od jejich sběru.

               6. Agentura, zúčastněné členské státy a Republika Srbsko vypracují na konci každé činnosti společnou zprávu o uplatňování odstavců 1 až 5 tohoto článku. Tato zpráva se zašle příslušným orgánům Republiky Srbsko, úředníkovi agentury pro otázky základních práv a pověřenci agentury pro ochranu osobních údajů. Úředník agentury pro otázky základních práv a pověřenec agentury pro ochranu osobních údajů informují výkonného ředitele agentury.

               Článek 10

               Spory a výklad dohody

               1. Veškeré otázky vzniklé v souvislosti s uplatňováním této dohody posuzují společně příslušné orgány Republiky Srbsko a zástupci agentury.

               2. Neexistuje-li předchozí ujednání, řeší se spory ohledně výkladu nebo uplatňování této dohody výhradně cestou jednání mezi příslušnými orgány Republiky Srbsko a Evropskou komisí.

               3. Pro účely odstavců 1 a 2 musí být Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž a Evropská komise v neustálém kontaktu s členským státem nebo členskými státy sousedícími s operační oblastí.

               Článek 11

               Vztah k dalším mezinárodním závazkům

               Touto dohodou nejsou dotčeny závazky přijaté Republikou Srbsko nebo Evropskou unií na základě mezinárodních smluv a dohod v souladu s obecně uznávanými zásadami mezinárodního práva a není jí dotčeno jejich uplatňování.

               Článek 12

               Příslušné orgány pro plnění této dohody

               1. Příslušným orgánem pro plnění této dohody je v Republice Srbsko ministerstvo odpovědné za vnitřní věci.

               2. Příslušným orgánem Evropské unie pro plnění této dohody je agentura.

               Článek 13

               Vstup v platnost, trvání, pozastavení a vypovězení dohody

               1. Tuto dohodu schválí strany v souladu se svými vnitřními právními postupy.

               2. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po dni, kdy si strany navzájem oznámí dokončení vnitřních právních postupů podle odstavce 1.

               3. Dohoda může být vypovězena nebo pozastavena písemnou dohodou mezi stranami nebo ji může jednostranně vypovědět kterákoliv ze stran. V druhém uvedeném případě oznámí strana, která si přeje dohodu vypovědět nebo pozastavit, svůj záměr písemně a diplomatickou cestou druhé straně.

               Pozastavení nabývá účinku deset (10) pracovních dnů po obdržení oznámení.

               Vypovězení nabývá účinku prvním dnem druhého měsíce následujícího po měsíci, kdy bylo učiněno oznámení.

               4. Oznámení učiněná v souladu s tímto článkem se zašlou v případě Evropské unie Generálnímu sekretariátu Rady Evropské unie a v případě Republiky Srbsko ministerstvu zahraničních věcí Republiky Srbsko.

               V …. dne …..

               Sepsáno ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a srbském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

               SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ K ČL. 2 PÍSM. b)

               Strany dohody berou na vědomí, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž bude Republiku Srbsko podporovat, aby účinně kontrolovala svou hranici s jakoukoli zemí, která není členem Evropské unie, jinými prostředky než nasazením jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže s výkonnými pravomocemi.

               Společné prohlášení o statusu a vymezení území

               Status a vymezení území Srbska a území, na nichž platí Smlouva o Evropské unii a Smlouva o fungování Evropské unie, podle mezinárodního práva nejsou nijak dotčeny ani touto dohodou, ani žádným jednáním při plnění dohody stranami nebo jejich jménem, včetně stanovení operačních plánů nebo účasti na přeshraničních operacích.

               SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ S OHLEDEM NA ISLAND, NORSKO, ŠVÝCARSKO A LICHTENŠTEJNSKO

               Smluvní strany berou na vědomí těsný svazek mezi Evropskou unií a Norskem, Islandem, Švýcarskem a Lichtenštejnskem, zejména na základě dohod ze dne 18. května 1999 a 26. října 2004 o přidružení těchto zemí k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis.

               Za těchto okolností je žádoucí, aby orgány Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska na jedné straně a Republiky Srbsko na straně druhé bezodkladně uzavřely dvoustranné dohody o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko za podobných podmínek, jaké stanoví tato dohoda.

                     (1)
                  * Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/1999 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.3.2019
            COM(2019) 109 final
            2019/0059(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Unie zaujat v rámci Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě a kterým se zrušuje rozhodnutí 10840/14

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat na zasedáních Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) v období 2019–2023 v souvislosti s plánovaným přijetím opatření pro zachování a řízení.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě

               Cílem Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě („úmluva CAMLR“) je zachování a racionální využívání živých mořských zdrojů v Antarktidě, které tvoří součást antarktického ekosystému. Úmluva vstoupila v platnost dne 7. dubna 1982.

               Unie
                  1
                a řada jejích členských států
                  2
                jsou smluvními stranami úmluvy CAMLR.

               2.2.Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě

               Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě („CCAMLR“) byla zřízena úmluvou CAMLR jako subjekt, který přijímá opatření k zajištění zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě, včetně jejich racionálního využívání. Za tímto účelem komise formuluje, přijímá a reviduje opatření pro zachování těchto zdrojů založená na nejlepších dostupných vědeckých poznatcích. Tato opatření se mohou stát pro Unii závazná.

               Jako člen CCAMLR je Unie oprávněna podílet se na jejích rozhodnutích a účastnit se hlasování o nich. CCAMLR přijímá svá rozhodnutí na základě konsensu.

               2.3.Rozhodnutí CCAMLR

               CCAMLR se schází nejméně jednou ročně. Přijímá opatření pro zachování zdrojů, která upravují používání živých mořských zdrojů v Antarktidě a která jsou založená na nejlepších dostupných vědeckých poznatcích.

               V souladu s článkem IX.6 úmluvy CAMLR jsou členové informováni o opatřeních ihned po každoročních zasedáních a tato opatření se stávají závaznými 180 dnů poté. Členové, kteří podají námitku proti takovému opatření během 90 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, nebudou daným opatřením vázáni.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na výročních zasedáních regionálních organizací pro řízení rybolovu, se v současné době stanovuje na základě dvouúrovňového přístupu. Rozhodnutí Rady stanoví hlavní zásady a směry postoje Unie na víceletém základě; postoj je poté pro každé výroční zasedání upravován pracovními dokumenty Komise, které jsou projednány v pracovní skupině Rady.

               Pokud jde o CCAMLR, tento přístup je proveden rozhodnutím Rady10840/14 ze dne 25. června 2014, které stanoví postoj Unie v rámci CCAMLR v období 2014–2018. Rozhodnutí obsahuje obecné zásady a směry, ale rovněž v co největší míře zohledňuje specifika CCAMLR. Kromě toho stanoví standardní postup pro každoroční stanovení postoje Unie, jak požadují členské státy.

               Rozhodnutí 10840/14 stanoví přezkum postoje Unie před výročním zasedáním v roce 2019. Tento návrh proto stanoví postoj Unie v rámci CCAMLR na období 2019–2023, a rozhodnutí 10840/14 tak nahradí.

               Rozhodnutí 10840/14 zahrnuje zásady a směry nové společné rybářské politiky (SRP) stanovené podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  3
               , přičemž rovněž zohledňuje cíle sdělení Komise o vnější dimenzi SRP
                  4
               . Kromě toho upravilo postoj Unie podle Lisabonské smlouvy.

               Stávající revize zohledňuje v souvislosti s dopady rybolovných činností sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro plasty v oběhovém hospodářství
                  5
               , společné sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komise Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů
                  6
                a závěry Rady o uvedeném společném sdělení
                  7
               .

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán, a nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“
                  8
               .

               4.1.2.Použití na stávající případ

               CCAMLR je orgán zřízený dohodou, konkrétně úmluvou CAMLR.

               Akty, které má CCAMLR přijmout, představují akty s právními účinky. Tyto akty mají být závazné podle mezinárodního práva v souladu s článkem X.6 úmluvy CAMLR a vzhledem k tomu, že rozhodnutí CCAMLR mohou doplňovat, pozměňovat nebo nahrazovat povinnosti stanovené stávajícími právními předpisy EU, mohou rovněž rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů EU, a to:

               ·nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu
                  9
               ,

               ·nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky
                  10
               ,

               ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva
                  11
               ,

               ·nařízení Rady (ES) č. 600/2004, kterým se stanoví některá technická opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě
                  12
               ,

               ·nařízení Rady (ES) č. 601/2004, kterým se stanoví některá kontrolní opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě
                  13
                a

               ·nařízení Rady (ES) č. 1035/2001, kterým se stanoví systém dokumentace úlovků druhu Dissostichus spp
                  14
               .

               Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec úmluvy CAMLR.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel nebo složka.

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká rybolovu. Právním základem, který stanoví zásady, jež se mají v tomto stanovisku odrážet, je nařízení (EU) č. 1380/2013.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 43 odst. 2 SFEU. Rozhodnutí má nahradit rozhodnutí Rady 10840/14, které se vztahuje na období 2014–2018.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 43 odst. 2 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2019/0059 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Unie zaujat v rámci Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě a kterým se zrušuje rozhodnutí 10840/14

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Na základě rozhodnutí Rady 81/691/EHS
                  15
                schválilo Evropské společenství Úmluvu o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě („úmluva CAMLR“), která vstoupila v platnost dne 7. dubna 1982 a na jejímž základě byla zřízena Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR). Belgie, Francie, Německo, Itálie, Polsko, Španělsko, Švédsko a Spojené království jsou rovněž smluvními stranami úmluvy CAMLR. Finsko, Řecko a Nizozemsko jsou smluvními stranami úmluvy CAMLR, ale nejsou členy komise CCAMLR.

               (2)Podle článku IX.1 úmluvy CAMLR odpovídá komise CCAMLR za to, že na svých výročních zasedáních přijímá opatření, jejichž cílem je zachování a racionální využívání živých mořských zdrojů v Antarktidě. Tato opatření se mohou stát pro Unii závazná.

               (3)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  16
                stanoví, že Unie zajistí, aby činnosti v oblasti rybolovu a akvakultury byly dlouhodobě udržitelné z hlediska životního prostředí a byly řízeny způsobem, jenž je v souladu s cíli dosáhnout přínosů v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti a přispět k dostupnosti dodávek potravin. Rovněž stanoví, že Unie uplatňuje přístup předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a akvakultury a snaží se zajistit, aby byly při využívání živých biologických mořských zdrojů obnoveny a zachovány populace lovených druhů nad úrovně, které mohou přinášet maximální udržitelný výnos. Dále stanoví, že Unie přijímá opatření pro řízení a zachování zdrojů založená na nejlepším dostupném vědeckém poradenství, podporuje rozvoj vědeckých poznatků a poradenství, postupně odstraňuje výměty a podporuje rybolovné postupy, které přispívají k selektivnějšímu rybolovu, k zamezení nežádoucím úlovkům a jejich snižování v co největší možné míře a k rybolovu s nízkým dopadem na mořský ekosystém a rybolovné zdroje. Nařízení (EU) č. 1380/2013 konkrétně stanoví, že tyto cíle a zásady má Unie uplatňovat při provádění svých vnějších vztahů v oblasti rybolovu.

               (4)Jak je uvedeno ve společném sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů
                  17
                a v závěrech Rady o uvedeném společném sdělení
                  18
               , hlavním prvkem činnosti EU na těchto fórech je podpora opatření na povzbuzení a zvýšení účinnosti regionálních organizací pro řízení rybolovu a v příslušných případech zlepšení jejich správy.

               (5)Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro plasty v oběhovém hospodářství
                  19
                odkazuje na konkrétní opatření ke snížení znečištění plasty a znečištění moří, jakož i na snížení ztrát rybolovných zařízení nebo jejich ponechání v moři.

               (6)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních CCAMLR v období 2019–2023, neboť ochranná a donucovací opatření CCAMLR budou pro Unii závazná a budou schopna rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah práva Unie, konkrétně nařízení Rady (ES) č. 1005/2008
                  20
               , nařízení Rady (ES) č. 1224/2009
                  21
               , nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403
                  22
               , nařízení Rady č. 600/2004
                  23
               , nařízení Rady č. 601/2004
                  24
                a nařízení Rady (ES) č. 1035/2001
                  25
               .

               (7)V současné době je postoj, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních CCAMLR, stanoven rozhodnutím Rady 10840/14
                  26
               . Je vhodné rozhodnutí 10840/14 zrušit a nahradit je novým rozhodnutím na období 2019–2023.

               (8)S ohledem na vyvíjející se povahu rybolovných zdrojů v oblasti působnosti úmluvy CAMLR a skutečnost, že v postoji Unie musí být v důsledku toho zohledněny nové okolnosti, včetně nových vědeckých a jiných relevantních údajů předložených před nebo během zasedání CCAMLR, musí být v souladu se zásadou loajální spolupráce mezi orgány Unie zakotvené v čl. 13 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU) stanoveny postupy pro každoroční stanovení postoje Unie v období 2019–2023,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) je uveden v příloze I.

               Článek 2

               Každoroční stanovení postoje, který má Unie zaujmout na zasedáních CCAMLR se provádí v souladu s přílohou II.

               Článek 3

               Postoj Unie stanovený v příloze I posoudí a případně přezkoumá Rada na návrh Komise nejpozději pro výroční zasedání komise CCAMLR v roce 2024.

               Článek 4

               Rozhodnutí 10840/14 ze dne 25. června 2014 se zrušuje.

               Článek 5

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady 81/691/EHS (Úř. věst. L 252, 5.9.1981, s. 26).

                     (2)

                        K úmluvě přistoupily tyto členské státy: Belgie (1980), Finsko (1989, ale není členem CCAMLR), Francie (1980), Německo (1980), Řecko (1987, ale není členem CCAMLR), Itálie (1989), Nizozemsko (1990), Polsko (1980), Španělsko (1984), Švédsko (1984) a Spojené království (1980).

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (4)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (5)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (8)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (9)

                        Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1.

                     (10)

                        Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

                     (11)

                        Úř. věst. L 347, 28.12.2017, s. 81.

                     (12)

                        Úř. věst. L 97, 1.4.2004, s. 1.

                     (13)

                        Úř. věst. L 97, 1.4.2004, s. 16.

                     (14)

                        Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 1.

                     (15)

                        Rozhodnutí Rady ze dne 4. září 1981 o uzavření Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (Úř. věst. L 252, 5.9.1981, s. 26).

                     (16)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (17)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (18)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (19)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (20)

                        Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1).

                     (21)

                        Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Unie k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).

                     (22)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 ze dne 12. prosince 2017 o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 (Úř. věst. L 347, 28.12.2017, s. 81).

                     (23)

                        Nařízení Rady (ES) č. 600/2004, kterým se stanoví některá technická opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (Úř. věst. L 97, 1.4.2004, s. 1).

                     (24)

                        Nařízení Rady (ES) č. 601/2004, kterým se stanoví některá kontrolní opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (Úř. věst. L 97, 1.4.2004, s. 16).

                     (25)

                        Nařízení Rady (ES) č. 1035/2001 ze dne 22. května 2001, kterým se stanoví systém dokumentace úlovků druhu Dissostichus spp (Úř. věst. L 145, 31.5.2001 s. 1).

                     (26)

                        Rozhodnutí Rady ze dne 25. června 2014 o postoji, který má být jménem Unie zaujat v rámci Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR)

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.3.2019
            COM(2019) 109 final
            PŘÍLOHY

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být jménem Unie zaujat v rámci Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě a kterým se zrušuje rozhodnutí 10840/14

               PŘÍLOHA I

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie v rámci Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR).

               1.ZÁSADY

               Unie v rámci komise CCAMLR:

               a) jedná v souladu s cíli a zásadami, které Unie sleduje v rámci společné rybářské politiky (SRP), a to zejména uplatňováním principu předběžné opatrnosti a cílů souvisejících s maximálním udržitelným výnosem stanovených v čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, s cílem podpořit zavádění ekosystémového přístupu k řízení rybolovu, zamezit nežádoucím úlovkům a co možná nejvýrazněji je snížit, postupně eliminovat výměty a v co možná nejvyšší míře snížit dopad rybolovných činností na mořské ekosystémy a jejich stanoviště, a dále pak podporou hospodářsky životaschopného a konkurenceschopného odvětví rybolovu v Unii, s cílem zajistit přiměřenou životní úroveň osobám, které jsou závislé na rybolovných činnostech a zároveň zohlednit zájmy spotřebitelů;

               b) usiluje o odpovídající zapojení zúčastněných stran do přípravné fáze opatření CCAMLR a zajistí, aby opatření přijatá v rámci CCAMLR byla v souladu s cíli úmluvy CAMLR;

               c) zajistí, aby opatření přijatá v rámci CCAMLR byla v souladu s mezinárodním právem, a zejména s ustanoveními Úmluvy OSN o mořském právu z roku 1982, Dohody OSN týkající se zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995, Dohody k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři z roku 1993, jakož i Dohody Organizace pro výživu a zemědělství o opatřeních přístavních států z roku 2009;

               d) podporuje postoje, které jsou v souladu s postoji regionálních organizací pro řízení rybolovu (RFMO) v téže oblasti;

               e) usiluje o soudržnost a soulad s politikami, které Unie provádí jako součást dvoustranných vztahů v oblasti rybolovu s třetími zeměmi, a zajišťuje soudržnost s ostatními politikami, zejména v oblasti vnějších vztahů, zaměstnanosti, životního prostředí, obchodu, rozvoje, výzkumu a inovací;

               f)zajistí, aby byly dodržovány mezinárodní závazky Unie;

               g) řídí se závěry Rady ze dne 19. března 2012 týkajícími se sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky
                  1
               ;

               h) usiluje o vytvoření rovných podmínek pro loďstvo Unie v rámci oblasti úmluvy CAMLR, na základě stejných zásad a standardů, jako jsou ty, jež jsou platné podle práva Unie, a o podporu jednotného uplatňování těchto zásad a standardů;

               i) jedná v souladu se společným sdělením vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů
                  2
                a se závěry Rady o uvedeném společném sdělení
                  3
                a podporuje opatření na povzbuzení a zvýšení účinnosti CCAMLR, případně i na zlepšení její správy a výkonnosti (zejména pokud jde o vědu, soulad, transparentnost a rozhodování) jako příspěvek k udržitelné správě oceánů ve všech jejích aspektech;

               j) podporuje koordinaci mezi regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a regionálními úmluvami pro mořské prostředí a spolupráci se světovými organizacemi v rámci jejich oblasti působnosti tam, kde je to vhodné;

               k)podporuje reaktivaci procesu zahájeného v Kóbe pro regionální organizace pro řízení rybolovu odpovědné za řízení populací tuňáka a jeho rozšíření na všechny regionální organizace pro řízení rybolovu.

               2.SMĚRY

               Tam, kde je to vhodné, usiluje Unie o to, aby byla v rámci CCAMLR přijata následující opatření:

               a) opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů v oblasti úmluvy CAMLR založená na nejlepších dostupných vědeckých doporučeních, včetně ročních celkových přípustných odlovů a kvót nebo regulace intenzity odlovu živých biologických mořských zdrojů, na něž se vztahují předpisy CCAMLR, která umožní nejpozději do roku 2020 postupně dosáhnout míry využití umožňující maximální udržitelný výnos. Tam, kde je to nutné, zahrnou tato opatření pro zachování a řízení zvláštní opatření pro populace, které jsou nadměrně loveny, tak aby intenzita rybolovu odpovídala dostupným rybolovným právům;

               b) opatření pro předcházení, potírání a odstranění nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností v oblasti úmluvy CAMLR, včetně vytvoření seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, další výměny informací s regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, porovnávání seznamů s dalšími regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a cílené akce proti plavidlům bez státní příslušnosti;

               c) opatření ke sledování, kontrole a dozoru v oblasti upravené úmluvou CAMLR, aby byla zajištěna účinnost kontroly a dodržování opatření přijatých v rámci CCAMLR, včetně posilování kontroly činností při překládce zdrojů řízených komisí CCAMLR a revize systému komise CCAMLR pro dokumentaci úlovků ledovek, za účelem odstranění možných nedostatků v obchodě s těmito druhy a podpory kontaktů se sousedními regionálními organizacemi pro řízení rybolovu v zájmu spolupráce se systémem dokumentace úlovků CCAMLR;

               d) opatření k minimalizaci negativního dopadu rybolovných činností na biologickou rozmanitost moří, mořské ekosystémy a jejich stanoviště, včetně opatření ke snížení znečištění moří, předcházení vypouštění plastů do moří a snížení dopadu přítomnosti plastů v mořích na biologickou rozmanitost moří a mořské ekosystémy, opatření na ochranu citlivých mořských ekosystémů v oblasti úmluvy CAMLR v souladu s mezinárodními pokyny Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) pro řízení lovu hlubinných druhů na volném moři, opatření k předcházení nežádoucím úlovkům a co největšímu snížení nežádoucích úlovků, zejména zranitelných mořských druhů, a opatření k postupnému odstranění výmětů;

               e)opatření ke snížení dopadu opuštěných, ztracených či jinak odhozených lovných zařízení v oceánu a usnadnění identifikace a zpětného získávání těchto zařízení;

               f) opatření mající za cíl zákaz rybolovu prováděného výhradně za účelem odběru žraločích ploutví a opatření požadující, aby všichni žraloci byli vykládáni se všemi ploutvemi přirozeně připojenými k tělu;

               g)doporučení, která podporují provedení úmluvy Mezinárodní organizace práce o práci v odvětví rybolovu (tam, kde je to vhodné, a v rozsahu povoleném příslušnými ustavujícími dokumenty);

               h)tam, kde je to vhodné, přístupy společné s ostatními regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, zejména s těmi, které jsou zapojeny do řízení rybolovu ve stejné oblasti;

               i) dodatečná technická opatření založená na doporučeních podpůrných orgánů a pracovních skupin CCAMLR.

               PŘÍLOHA II

               Každoroční stanovení postoje Unie, který má být zaujat

               na výročních zasedáních Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě

               Před každým výročním zasedáním CCAMLR, na kterém má tento orgán přijmout rozhodnutí s právními účinky pro Unii, je třeba podniknout nezbytné kroky, aby postoj, který má být jménem Unie vyjádřen, zohledňoval nejnovější vědecké a jiné relevantní údaje předložené Komisi v souladu se zásadami a směry stanovenými v příloze I.

               Za tímto účelem na základě uvedených údajů Komise předá Radě nebo jejím přípravným orgánům s dostatečným předstihem před každým výročním zasedáním CCAMLR písemný dokument, ve kterém jsou uvedeny podrobnosti o navrhovaném stanovení postoje Unie, aby se podrobnosti o postoji, jenž má být jménem Unie vyjádřen, projednaly a schválily.

               Nelze-li v průběhu zasedání CCAMLR, a to ani přímo na místě, dosáhnout dohody tak, aby bylo možno v postoji Unie zohlednit nové prvky, postoupí se záležitost Radě nebo jejím přípravným orgánům.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.