               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 3.5.2021
            COM(2021) 233 final
            2021/0120(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na 74. zasedání Světového zdravotnického shromáždění

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká stanovení postoje, který má být jménem Unie zaujat na 74. zasedání Světového zdravotnického shromáždění (WHA) v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí o podmínkách a postupu pro vypracování mezinárodní smlouvy o boji proti pandemiím.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Světová zdravotnická organizace (WHO)

               Světová zdravotnická organizace (WHO) byla zřízena jakožto specializovaná zdravotnická agentura OSN v souladu s článkem 57 Charty OSN. Ústava
                  1
                Světové zdravotnické organizace, která vstoupila v platnost dne 7. dubna 1948, stanoví jako hlavní cíl organizace „dosažení nejvyšší možné úrovně zdraví pro všechny národy“.

               Evropská unie má v rámci WHO status neformálního pozorovatele. Tento status byl ustanoven na základě výměny dopisů zveřejněné v Úředním věstníku dne 4. ledna 2001
                  2
               . Uvedená výměna zahrnovala memorandum týkající se rámce a pravidel pro spolupráci mezi Světovou zdravotnickou organizací a Komisí Evropských společenství. Všechny členské státy EU jsou členy WHO.

               2.2.Světové zdravotnické shromáždění

               Světové zdravotnické shromáždění je hlavním řídícím orgánem WHO. Hlavním úkolem Světového zdravotnického shromáždění je určovat politiky WHO, jmenovat generálního ředitele, dohlížet nad finančními politikami a přezkoumávat a schvalovat navržený programový rozpočet.

               Světové zdravotnické shromáždění zasedá každoročně v Ženevě ve Švýcarsku. Jeho 74. zasedání proběhne virtuálně ve dnech 24. května až 1. června 2021.

               Podle článku 59 ústavy WHO má každý člen v rámci Světového zdravotnického shromáždění jeden hlas. Rozhodnutí jsou přijímána většinou přítomných a hlasujících členů, s výjimkou několika situací uvedených v článku 60 ústavy, kdy je zapotřebí dvoutřetinová většina. V praxi je vynakládáno veškeré úsilí na to, aby bylo dohody dosaženo na základě konsensu. Evropská unie nemá hlasovací práva.

               Podle článku 19 ústavy WHO je Světové zdravotnické shromáždění zmocněno k přijímání úmluv nebo dohod ohledně všech záležitostí spadajících do působnosti WHO.

               2.3.Zamýšlený akt pro 74. zasedání Světového zdravotnického shromáždění

               Očekává se, že Světové zdravotnické shromáždění na svém 74. zasedání v květnu 2021 přijme procedurální rozhodnutí týkající se podmínek a postupu pro vypracování mezinárodní smlouvy o boji proti pandemiím. Konkrétněji je účelem uvedeného rozhodnutí ustavit mezivládní zasedání, v jehož rámci bude vypracována a vyjednána rámcová úmluva WHO o připravenosti a reakci na pandemie, která bude v souladu s článkem 19 ústavy WHO předložena k úvaze zdravotnickému shromáždění.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               EU a její členské státy stojí v čele mezinárodního úsilí o posílení celosvětové zdravotní bezpečnosti a Světové zdravotnické organizace, zejména pokud jde o připravenost a reakci na krizové situace v oblasti zdraví, mimo jiné na základě závěrů Rady
                  3
                z listopadu 2020 o úloze EU při posilování Světové zdravotnické organizace.

               Návrh týkající se uzavření mezinárodní smlouvy o pandemiích je v současnosti projednáván v rámci probíhajícího mezinárodního úsilí o posílení celosvětové zdravotní bezpečnosti s ohledem na poznatky získané z pandemie. Obecným cílem takovéto smlouvy by měl být politický a právní závazek ke zlepšení celosvětové zdravotní infrastruktury.

               Účast na vypracování této smlouvy by byla v souladu s čl. 21 odst. 1 Smlouvy o EU, podle něhož „Unie usiluje o rozvíjení vztahů a budování partnerství se třetími zeměmi a mezinárodními, regionálními nebo světovými organizacemi, které sdílejí zásady uvedené v prvním pododstavci. Podporuje vícestranná řešení společných problémů, především v rámci Organizace spojených národů.“ Evropská rada
                  4
                v únoru 2021 potvrdila svůj závazek „prosazovat celosvětovou zdravotní bezpečnost, mimo jiné posílením Světové zdravotnické organizace a v jejím rámci pracovat na mezinárodní smlouvě o boji proti pandemiím“.

               Ačkoli o přesné oblasti působnosti zamýšlené mezinárodní smlouvy dosud není rozhodnuto, měla by se zabývat vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami. Tento cíl se pravděpodobně bude týkat oblastí politiky zahrnutých v hlavě XIV části III Smlouvy o fungování EU, ale mohl by se dotýkat i některých jiných článků Smlouvy o fungování EU, jako jsou například:

               –prevence a řízení zoonotických rizik v rámci přístupu „jedno zdraví“, který vyžaduje návaznost na environmentální smlouvy týkající se např. biologické rozmanitosti a obchodu s ohroženými druhy, což by mohlo mít vliv mimo jiné na nařízení Rady (ES) č. 338/97 ze dne 9. prosince 1996 o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin regulováním obchodu s nimi,

               –strukturovaný systém pro sdílení patogenů, genových sekvencí a výsledných přínosů pro účely veřejného zdraví (přičemž relevantním právním předpisem EU je nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 511/2014 ze dne 16. dubna 2014 o opatřeních pro dodržování pravidel, která vyplývají z Nagojského protokolu o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném sdílení přínosů plynoucích z jejich využívání, ze strany uživatelů v Unii),

               –lidská práva a ochrana soukromí, zejména s ohledem na sledovací technologie, umělou inteligenci a využívání dat velkého objemu pro účely veřejného zdraví (např. nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů), a

               –opatření na podporu provádění a dodržování předpisů, např. postupy vzájemného hodnocení a odborného přezkumu, mechanismy vzájemné odpovědnosti, ověřování a kontrola a postupy pro řešení sporů.

               –Budoucí smlouva se také dotkne rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU ze dne 22. října 2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a rovněž budoucího nařízení o přeshraničních zdravotních hrozbách.

               S ohledem na výše uvedené skutečnosti a na pravděpodobný dopad na stávající právní předpisy EU v různých oblastech činnosti EU je zásadní, aby byla zajištěna účast Unie spolu s členskými státy. Jejich postoj během jednání na nadcházejícím zasedání Světového zdravotnického shromáždění, která se budou týkat možného rozhodnutí o postupu pro vypracování a vyjednání rámcové úmluvy WHO o připravenosti a reakci na pandemie, by se měl řídit těmito zásadami:

               a)EU by měla mít možnost účastnit se jako smluvní strana úmluvy, aby bylo možné plně podpořit zahájení postupu WHO směřujícího k nové rámcové úmluvě o připravenosti a reakci na pandemie.

               b)Rozhodnutí Světového zdravotnického shromáždění, kterým se stanoví procedurální aspekty jednání, by mělo umožňovat plnou účast EU na vyjednávacím procesu.

               c)Nová rámcová úmluva musí posílit stávající mezinárodní rámec pro předcházení krizovým situacím v oblasti zdraví a reakci na ně, tento rámec doplňovat a přinést určitou přidanou hodnotu, a to přihlédnutím k závěrům nadcházejícího celosvětového summitu o zdraví, který se uskuteční dne 21. května. Každá nová rámcová úmluva by tedy měla doplňovat a posilovat provádění Mezinárodních zdravotnických předpisů (MZP) a účinně řešit jejich případné nedostatky.

               d)Jednání o rámcové úmluvě by měla vzít v úvahu výstupy nezávislých panelů
                  5
               , které se zabývají přezkumem mezinárodní reakce na pandemii pod vedením WHO, a zajistit tak, aby tato úmluva byla pevně založena na důkazech a zohlednila poznatky získané na základě globálních zkušeností s řešením pandemie COVID-19.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU se použijí bez ohledu na to, zda je Unie členem dotyčného orgánu nebo stranou dotyčné dohody
                  6
               .

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  7
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Světové zdravotnické shromáždění je orgán zřízený dohodou, konkrétně ústavou Světové zdravotnické organizace, jež byla podepsána v New Yorku dne 22. července 1946.

               Rozhodnutí o podmínkách, které má Světové zdravotnické shromáždění přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude pro členy Světové zdravotnické organizace závazný podle mezinárodního práva v souladu s články 18 a 60 ústavy WHO. Zamýšlený akt má rovněž právní účinky, jelikož vymezí schopnost Evropské unie plně se účastnit přípravy a vyjednávání rámcové úmluvy WHO o připravenosti a reakci na pandemie, která bude v souladu s článkem 19 ústavy WHO předložena k úvaze Světovému zdravotnickému shromáždění, a stát se stranou této úmluvy jakožto organizace regionální hospodářské integrace.

               Rámcová úmluva bude mít dopad na výkon pravomocí Unie a, v závislosti na své oblasti působnosti, na právní předpisy EU v oblastech jako zdravotnictví, obchod, volný pohyb, ochrana údajů, vnitřní trh či rozvojová spolupráce, jež by všechny mohly být pro rámcovou úmluvu relevantní.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dotyčné dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají intenzivnější mezinárodní spolupráce v oblasti připravenosti a reakce na pandemie v rámci systému OSN, s cílem „podporovat vícestranná řešení společných problémů, především v rámci Organizace spojených národů“. Prvořadým cílem je zejména bojovat proti nejzávažnějším přeshraničním nemocem a vážným přeshraničním zdravotním hrozbám.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 168 odst. 3 a 5 Smlouvy o fungování EU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 168 odst. 3 a 5 ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.

               2021/0120 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na 74. zasedání Světového zdravotnického shromáždění

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 168 odst. 3 a 5 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V čl. 21 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii se stanoví, že Unie usiluje o rozvíjení vztahů a budování partnerství se třetími zeměmi a mezinárodními, regionálními nebo světovými organizacemi, které sdílejí zásady uvedené v prvním pododstavci. Podporuje vícestranná řešení společných problémů, především v rámci Organizace spojených národů.

               (2)Ústava Světové zdravotnické organizace (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 7. dubna 1948.

               (3)Podle článku 60 dohody může Světové zdravotnické shromáždění přijímat rozhodnutí většinou přítomných a hlasujících členů Světové zdravotnické organizace (WHO).

               (4)Světové zdravotnické shromáždění by mělo na svém 74. zasedání, jež bude zahájeno dne 24. května 2021, přijmout rozhodnutí o ustavení mezivládního zasedání, v jehož rámci bude vypracována a vyjednána rámcová úmluva WHO o připravenosti a reakci na pandemie.

               (5)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie na Světovém zdravotnickém shromáždění, jelikož rozhodnutí Světového zdravotnického shromáždění určí schopnost Evropské unie účastnit se přípravy a vyjednávání rámcové úmluvy WHO o připravenosti a reakci na pandemie a stát se potenciálně stranou této úmluvy jakožto organizace regionální hospodářské integrace.

               (6)Plná účast Evropské unie na přípravě a vyjednávání rámcové úmluvy WHO o připravenosti a reakci na pandemie a její případné přistoupení k této úmluvě přispějí k posílení mezinárodní spolupráce v reakci na pandemie v rámci systému OSN.

               (7)Postoj Unie vyjádří členské státy Unie, které jsou členy Světového zdravotnického shromáždění,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na 74. zasedání Světového zdravotnického shromáždění, je tento:

               Evropská unie podporuje zahájení postupu Světové zdravotnické organizace směřujícího k nové rámcové úmluvě o připravenosti a reakci na pandemie a musí jí být umožněno stát se smluvní stranou této úmluvy.

               Rozhodnutí Světového zdravotnického shromáždění, kterým se stanoví procedurální aspekty jednání, musí umožňovat plnou účast Unie na vyjednávacím procesu se zřetelem na případné přistoupení Unie, jakožto organizace regionální hospodářské integrace, k úmluvě.

               Toho by mělo být dosaženo prostřednictvím specifických odkazů v textu rozhodnutí uvádějících, že každý mezivládní subjekt ustavený za účelem vypracování a vyjednání úmluvy je otevřen účasti organizací regionální hospodářské integrace.

               Článek 2

               Postoj uvedený v článku 1 vyjádří členské státy Unie, které jsou členy Světové zdravotnické organizace, jednajíce společně jménem Unie.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                  BASIC DOCUMENTS (who.int)

                     (2)

                  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/eu_world/docs/exchange_of_letters_2001.pdf

                     (3)

                        https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12276-2020-INIT/cs/pdf

                     (4)

                        Prohlášení členů Evropské rady, 25.–26. února 2021.

                     (5)

                        Zejména nezávislý panel pro připravenost a reakci na pandemie, výbor pro přezkum MZP a nezávislý dozorčí a poradní výbor pro program WHO pro krizové situace v oblasti zdraví.

                     (6)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (7)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 6.5.2021
            COM(2021) 226 final
            2021/0115(BUD)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě žádosti Nizozemska – EGF/2020/004 NL/KLM

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               SOUVISLOSTI NÁVRHU

               1.Pravidla pro poskytování finančních příspěvků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  1
                (dále jen „nařízení o EFG“)
                  2
               .

               2.Dne 22. prosince 2020 podalo Nizozemsko žádost EGF/2020/004 NL/KLM o finanční příspěvek z EFG v souvislosti s propouštěním
                  3
                ve společnosti KLM Royal Dutch Airlines v Nizozemsku.

               3.Po posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu se všemi příslušnými ustanoveními nařízení o EFG k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG jsou splněny.

               SHRNUTÍ ŽÁDOSTI

                        Žádost o prostředky z EFG

                        EGF/2020/004 NL/KLM

                        Členský stát

                        Nizozemsko

                        Dotčený region / dotčené regiony (úroveň NUTS
                           4
                         2)

                        Noord-Holland (NL32)

                        Datum podání žádosti

                        22. prosince 2020

                        Datum potvrzení přijetí žádosti

                        22. prosince 2020

                        Datum žádosti o poskytnutí dalších informací

                        5. ledna 2021

                        Lhůta pro poskytnutí dalších informací

                        16. února 2021

                        Lhůta pro vyhotovení posouzení

                        11. května 2021

                        Kritérium pro pomoc

                        čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení o EFG

                        Primární podnik

                        KLM Royal Dutch Airlines

                        Počet dotčených podniků

                        1

                        Odvětví hospodářské činnosti

                        (oddíl NACE Revize 2)
                           5

                        oddíl 51 (Letecká doprava)

                        Referenční období (čtyři měsíce):

                        od 15. srpna 2020 do 15. prosince 2020

                        Počet pracovníků propuštěných během referenčního období (a)

                        650

                        Počet pracovníků propuštěných před referenčním obdobím nebo po něm (b)

                        1 201

                        Celkový počet propuštěných pracovníků (a + b)

                        1 851

                        Celkový počet způsobilých příjemců pomoci

                        1 851

                        Celkový počet cílových příjemců pomoci

                        1 201

                        Rozpočet na individualizované služby (v EUR)

                        8 030 750

                        Rozpočet na provádění EFG
                           6
                         (v EUR)

                        334 614

                        Celkový rozpočet (v EUR)

                        8 365 364

                        Příspěvek z EFG (60 %) (v EUR)

                        5 019 218

               POSOUZENÍ ŽÁDOSTI

               Postup

               4.Nizozemsko předložilo žádost EGF/2020/004 NL/KLM dne 22. prosince 2020, tj. do dvanácti týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria pro pomoc stanovená v článku 4 nařízení o EFG. Komise potvrdila přijetí žádosti téhož dne a dne 5. ledna 2021 požádala Nizozemsko o další informace. Tyto dodatečné informace byly poskytnuty do šesti týdnů od vyžádání. Lhůta 12 týdnů od obdržení úplné žádosti, během níž by Komise měla dokončit své posouzení, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, uplyne dne 11. května 2021.

               Způsobilost žádosti

               Dotčené podniky a příjemci pomoci

               5.Žádost se týká 1 851 pracovníků propuštěných společností KLM Royal Dutch Airlines. Tato společnost působí v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 51 (Letecká doprava). Podnik KLM propouštěl v provincii na úrovni NUTS 2 Noord-Holland (NL32).

               Kritéria pro pomoc

               6.Nizozemsko podalo žádost podle kritérií pro pomoc stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení o EFG, které vyžaduje, aby během referenčního období v délce čtyř měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500 v jednom podniku v členském státě, včetně pracovníků propuštěných dodavateli uvedeného podniku a výrobci, kteří jsou jeho odběrateli, a/nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost.

               7.Čtyřměsíční referenční období v případě této žádosti trvalo od 15. srpna 2020 do 15. prosince 2020.

               8.V referenčním období bylo ve společnosti KLM propuštěno 650 pracovníků.

               Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti

               9.Všechny případy propuštění během referenčního období byly určeny podle data jednotlivých výpovědí z pracovního poměru, kterými zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr.

               Způsobilí příjemci pomoci

               10.Kromě již zmíněných pracovníků patří ke způsobilým příjemcům pomoci také 1 201 pracovníků, kteří byli propuštěni před začátkem čtyřměsíčního referenčního období nebo po jeho skončení. Všichni tito pracovníci byli propuštěni po všeobecném oznámení plánovaného propouštění dne 21. května 2020. Lze prokázat jednoznačnou příčinnou souvislost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.

               11.Celkový počet způsobilých příjemců pomoci je tedy 1 851.

               Souvislost mezi propouštěním a celosvětovou finanční a hospodářskou krizí

               12.Dne 11. března 2020 označila Světová zdravotnická organizace (WHO) onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Dne 27. května 2020 Evropská komise ve svém sdělení „Rozpočet EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení“
                  7
               , prohlásila, že zdravotní krize vyústila v hospodářskou krizi, a vypracovala plán na podporu oživení hospodářství. Ten zahrnoval EFG jako nástroj pro mimořádné situace na pomoc lidem, kteří přišli o práci v důsledku celosvětové hospodářské krize.

               13.Pandemie způsobila nejhlubší recesi v dějinách EU. Podle evropské zimní hospodářské prognózy Komise 2021
                  8
                se HDP EU v roce 2020 snížil o 6,3 %, v roce 2021 má vzrůst o 3,7 % a v roce 2022 o 3,9 %.

               14.Pandemie COVID-19 měla významný dopad na odvětví letecké dopravy v důsledku cestovních omezení a dramatického poklesu osobní letecké dopravy. Pokles počtu cestujících výrazně snížil příjmy leteckých společností a mnohé z nich přinutil propouštět zaměstnance nebo vyhlásit platební neschopnost. V dubnu 2020 se mezinárodní osobní doprava ve srovnání s dubnem 2019 snížila o 98,9 % a 64 % z celosvětového počtu letadel bylo uskladněno, což představuje největší pokles v historii letectví
                  9
               .

               15.V červnu 2020 se poptávka cestujících mírně zvýšila, ale zůstala výrazně pod úrovní před krizí. V porovnání s červnem 2019
                  10
                se celková poptávka (měřená v příjmu na osobokilometr) snížila o 86,5 %.

               Objem cestujících v letecké dopravě
                  11

               Výnosy na osobokilometry v celém odvětví (revenue passenger kilometres, RPK) (v miliardách měsíčně)

                        Skutečné

                        Očištěné od sezónních vlivů

               16.Celková mezinárodní poptávka ze strany cestujících v porovnání s úrovněmi z roku 2019 klesla v roce 2020 o 75,6 %. Kapacita (měřená v dostupných místových kilometrech (available seat kilometres) klesla o 68,1 % a míra vytížení letadel (která měří procento dostupné kapacity sedadel obsazené cestujícími) klesla o 19,2 procentního bodu na 62,8 %
                  12
               .

               17.Podle globální prognózy objemu osobní přepravy vydané Mezinárodním sdružením leteckých dopravců bude trvat 3 až 4 roky, než se letecký průmysl vrátí na úroveň před krizí
                  13
               .

               18.Odvětví letecké dopravy se dosud týkaly tři žádosti o příspěvek z EFG, všechny byly odůvodněny globalizací v souvislosti s obchodem
                  14
               .

               Události vedoucí k propouštění a ukončení činnosti

               19.Události, které vedly k tomuto propouštění, jsou důsledkem neočekávané celosvětové hospodářské krize způsobené pandemií COVID-19.

               20.Nizozemsko uvádí, že pandemie COVID-19 společnost KLM tvrdě zasáhla. Před pandemií se finanční výkonnost společnosti KLM v letech 2015 až 2019 neustále zvyšovala. V roce 2015 vykázala společnost KLM příjmy ve výši 9 905 milionů EUR, které do roku 2019 zvýšila na 11 075 milionů EUR. Čistý zisk za rozpočtový rok 2019 činil 449 milionů EUR oproti 54 milionům EUR v roce 2015
                  15
               .

               21.Krize však měla na dobré výsledky KLM z posledních let negativní dopad. V polovině března 2020 se činnosti KLM z velké části zastavily, zatímco její provozní náklady zůstaly na stejné úrovni
                  16
               .

               22.KLM v roce 2020 přepravila 11,2 milionu cestujících, což ve srovnání s předchozím rokem představuje obrovský pokles o 68 %. Míra vytížení letadel klesla na 52,2 % oproti 89,4 % v roce 2019
                  17
               .

               23.V roce 2020 klesly příjmy KLM oproti předchozímu roku o 53,8 % na 5 120 milionů EUR. V důsledku prudkého poklesu příjmů vznikla společnosti KLM v roce 2020 provozní ztráta ve výši 1 154 milionů EUR, zatímco v roce 2019 ještě vykazovala zisk ve výši 714 milionů EUR
                  18
               .

               24.Dne 31. července 2020 vedení KLM oznámilo plán restrukturalizace s cílem snížit náklady. To vedlo ke snížení počtu zaměstnanců přibližně o 5 000 ekvivalentů plného pracovního úvazku (z 33 000 na 28 000 ekvivalentů plného pracovního úvazku)
                  19
               .

               25.Vedení KLM předpokládá, že na úroveň letových pohybů před krizí se vrátí do roku 2024. Míra a rychlost obnovy bude záviset na řadě faktorů, mimo jiné na vývoji viru, hospodářském oživení a chování zákazníků při cestování
                  20
               .

               Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální nebo národní hospodářství a zaměstnanost

               26.Propouštění ve společnosti KLM má značný dopad na národní hospodářství. KLM je druhým největším soukromým zaměstnavatelem v Nizozemsku s více než 33 000 zaměstnanci
                  21
               .

               27.KLM působí z letiště Amsterdam Schiphol a má ústředí v Amstelveenu, což znamená, že mnoho zaměstnanců KLM žije v provincii Severní Holandsko.

               28.Míra nezaměstnanosti v Severním Holandsku se ve čtvrtém čtvrtletí roku 2020 zvýšila o 1,5 procentního bodu na 4,8 % ve srovnání se stejným čtvrtletím 2019. Ve srovnání se sousedními provinciemi Flevoland (4,2 %) a Jižní Holandsko (4,5 %) vykazuje Severní Holandsko nejvyšší míru nezaměstnanosti
                  22
               .

               29.Nizozemsko tvrdí, že mezi regiony nejvíce postižené propouštěním patří oblast Širší Amsterodam (subregion provincie Severní Holandsko). Hospodářská krize totiž nejvíce zasáhla odvětví, která jsou soustředěna zejména v této oblasti, jako je letectví, pohostinství, kultura, sport a rekreace
                  23
               .

               30.Podle údajů shromážděných v červnu 2020 nizozemskou Institucí pro správu sociálního zabezpečení zaměstnanců (UWV) pracuje 34 % zaměstnanců v subregionu Širší Amsterodam v odvětvích, v nichž došlo k výraznému nebo velmi výraznému snížení zaměstnanosti, zatímco celostátní údaj činil přibližně 32 %
                  24
               .

               Cíloví příjemci pomoci a navržené akce

               Cíloví příjemci pomoci

               31.Očekává se, že z 1 851 způsobilých osob se opatření EFG zúčastní odhadem 1 201 propuštěných pracovníků. Rozdělení těchto propuštěných pracovníků podle pohlaví, státní příslušnosti a věkové skupiny je následující:

                        Kategorie

                        Počet cílových
                           příjemců pomoci

                        Pohlaví:

                        Muži:

                        933

                        (77,69 %)

                        Ženy:

                        268

                        (22,31 %)

                        Státní příslušnost:

                        Občané EU:

                        1 180

                        (98,25 %)

                        Občané zemí, které nejsou členy EU:

                        21

                        (1,75 %)

                        Věková skupina:

                        15–24 let:

                        35

                        (2,91 %)

                        25–29 let:

                        92

                        (7,66 %)

                        30–54 let:

                        697

                        (58,04 %)

                        55–64 let:

                        353

                        (29,39 %)

                        nad 64 let:

                        24

                        (2,00 %)

               Způsobilost navrhovaných opatření

               32.Individualizované služby pro propuštěné pracovníky budou tvořit následující akce:

               –Profesní orientace. Během této fáze budou účastníci dostávat informace o procesu podpory, orientaci a pomoci při hledání zaměstnání. Zahrnuje rovněž individuální koučování na posílení sebedůvěry s cílem usnadnit pracovníkům přechod na nové pracovní místo.

               –Podpora při hledání práce v určitých odvětvích. Toto opatření poskytne odbornou pomoc při přechodu do odvětví s nedostatkem pracovních sil, jako je vzdělávání, zdravotní péče, logistika, technologie a správa informací. Například osoby z technickými zkušenostmi (tj. opravy a údržba v KLM) by mohly být rekvalifikovány, což by jim umožnilo získat zaměstnání v odvětví technologií.

               –Odborná příprava, koučování a/nebo vzdělávání. To bude zahrnovat opatření na rozvoj dovedností potřebných v nové oblasti zaměstnání.

               –Finanční poradenství. Toto opatření nabídne individuální posouzení a finanční poradenství s cílem zajistit, aby dotčený zaměstnanec měl jasný přehled o své finanční situaci a vyhlídkách, aby se mohl správně rozhodnout. Při tomto hodnocení vezme odborník na finanční služby v úvahu osobní situaci, dopad změny zaměstnání na příjem, situaci v oblasti bydlení (tj. schopnost plnit hypotéční závazky, platit nájemné, účinek případného přestěhování) a účinky konkrétních opatření vyplývajících z kolektivních pracovních smluv a měnících se vnitrostátních daňových předpisů.

               33.Navržené akce, které jsou zde popsány, představují aktivní opatření na trhu práce v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG. Tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.

               34.Nizozemsko poskytlo požadované informace o akcích, které jsou pro dotyčný podnik podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv povinné. Rovněž potvrdilo, že finanční příspěvek z EFG nebude taková opatření nahrazovat.

               Odhadovaný rozpočet

               35.Celkové odhadované náklady činí 8 365 364 EUR, což zahrnuje výdaje na individualizované služby ve výši 8 030 750 EUR a výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování a propagace, kontroly a výkaznictví ve výši 334 614 EUR.

               36.Celkový požadovaný finanční příspěvek z EFG činí 5 019 218 EUR (60 % celkových nákladů).

                        Akce

                        Odhadovaný počet účastníků

                        Odhadované náklady na účastníka
                        (v EUR)

                        Odhadované celkové náklady

                        (v EUR)

                        Individualizované služby (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a c) nařízení o EFG)

                        Profesní orientace

                        901

                        3 750

                        3 378 750

                        Podpora při hledání práce v určitých odvětvích

                        300

                        5 000

                        1 500 000

                        Odborná příprava, koučování a/nebo vzdělávání

                        1 201

                        2 000

                        2 402 000

                        Finanční poradenství

                        600

                        1 250

                        750 000

                        Mezisoučet a):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb

                        –

                        8 030 750

                        (100 %)

                        Příspěvky a pobídky (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG)

                        0

                        0

                        0

                        Mezisoučet b):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb:

                        –

                        0

                        (0 %)

                         Akce podle čl. 7 odst. 4 nařízení o EFG

                        1. Přípravné činnosti

                        –

                        0

                        2. Řízení

                        –

                        83 654

                        3. Informační a propagační činnosti

                        –

                        83 654

                        4. Kontrolní a vykazovací činnosti

                        –

                        167 306

                        Mezisoučet c):

                        Procentní podíl na celkových nákladech:

                        –

                        334 614

                        (4 %)

                        Celkové náklady (a + b + c):

                        –

                        8 365 364

                        Příspěvek z EFG (60 % celkových nákladů)

                        –

                        5 019 218

               Období způsobilosti výdajů

               37.Nizozemsko začalo poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci dne 1. února 2021. Výdaje na akce jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 1. února 2021 do 1. února 2023.

               38.Nizozemsku začaly vznikat administrativní výdaje spojené s prováděním EFG dne 1. února 2021. Výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování a propagace, kontroly a výkaznictví jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 1. února 2021 do 1. srpna 2023.

               Doplňkovost s akcemi financovanými z vnitrostátních fondů nebo fondů Unie

               39.Zdrojem vnitrostátního předběžného financování nebo spolufinancování je KLM.

               40.Nizozemsko potvrdilo, že výše popsaná opatření, která získají finanční příspěvek z EFG, neobdrží zároveň finanční příspěvky z jiných finančních nástrojů Evropské unie
                  25
               .

               Postupy pro konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery a s místními a regionálními orgány

               41.Nizozemsko uvedlo, že koordinovaný balíček individualizovaných služeb byl vypracován po konzultaci se zúčastněnými stranami a sociálními partnery. Byla zřízena podniková rada, jejímž úkolem je zajistit koordinaci těchto služeb.

               42.Přípravné činnosti zahrnovaly schůzky s podnikovou radou a odborovými svazy Christelijk Nationaal Vakverbond (CNV), De Unie, Nederlandse Vereniging voor Luchtvaart (NVLT), Vereniging Nederlands Cabinepersoneel (VNC), Vereniging van KLM Professionals (VKP) a Federatie Nederlandse Vakbeweging (FNV).

               Řídicí a kontrolní systémy

               43.Žádost obsahuje popis řídicího a kontrolního systému, který specifikuje povinnosti dotčených orgánů. Nizozemsko oznámilo Komisi, že finanční příspěvek bude řízen a kontrolován stejnými subjekty, které řídí a kontrolují Evropský sociální fond. Řídící a kontrolní úkoly vykonává část útvaru Služby, spolupráce a implementace zaměřená na provádění politiky (SZV; Ministerstvo sociálních věcí a práce).

               44.Úlohu certifikačního orgánu přebírá nizozemská agentura pro podporu podnikání (RVO), která působí v rámci ministerstva hospodářství a politiky v oblasti klimatu. Pokud jde o audit, odpovědným subjektem je ústřední vládní útvar auditu při ministerstvu financí.

               Závazky poskytnuté dotčeným členským státem

               45.Nizozemsko poskytlo všechny nezbytné záruky týkající se těchto bodů:

               –při přístupu k navrženým akcím a jejich provádění budou dodržovány zásady rovného zacházení a nediskriminace,

               –byly splněny požadavky stanovené vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU, které se týkají hromadného propouštění,

               –společnost KLM, která pokračovala po propuštění pracovníků ve své činnosti, dodržela své zákonné povinnosti upravující propouštění a své pracovníky příslušným způsobem zabezpečila,

               –navržené akce neobdrží finanční podporu z jiných fondů či finančních nástrojů Unie a zamezí se jakémukoliv dvojímu financování,

               –navržené akce se budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů,

               –finanční příspěvek z EFG bude v souladu s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu.

               ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Rozpočtový návrh

               46.EFG nepřekročí maximální roční částku 186 milionů EUR (v cenách roku 2018), jak je stanoveno v čl. 8 odst. 1 nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027
                  26
               .

               47.Po posouzení žádosti s ohledem na podmínky stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení o EFG a při zohlednění počtu cílových příjemců pomoci, navržených akcí a odhadovaných nákladů navrhuje Komise uvolnit z EFG částku 5 019 218 EUR, která představuje 60 % celkových nákladů na navržené akce, aby se v souvislosti s dotčenou žádostí poskytl finanční příspěvek.

               48.Návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme společně Evropský parlament a Rada, jak stanoví bod 9 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů
                  27
               .

               Související akty

               49.Současně s tímto návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků ve výši 5 019 218 EUR do příslušné rozpočtové položky.

               50.Současně s přijetím tohoto návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou navržené rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.

               2021/0115 (BUD)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě
                  žádosti Nizozemska – EGF/2020/004 NL/KLM

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  28
               , a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,

               s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů
                  29
               , a zejména na bod 9 této dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) má za cíl poskytovat podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni, a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat těmto osobám při jejich opětovném začlenění na trh práce.

               (2)EFG nepřekročí maximální roční částku 186 milionů EUR (v cenách roku 2018), jak je stanoveno v čl. 8 odst. 1 nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093
                  30
               .

               (3)Dne 22. prosince 2020 podalo Nizozemsko žádost o uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s propouštěním v podniku KLM Royal Dutch Airlines v Nizozemsku. Tato žádost byla doplněna o další informace poskytnuté v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1309/2013. Žádost splňuje požadavky na stanovení výše finančního příspěvku z EFG podle článku 13 nařízení (EU) č. 1309/2013.

               (4)V souvislosti s uvedenou žádostí Nizozemska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na poskytnutí finančního příspěvku ve výši 5 019 218 EUR.

               (5)Aby byly prostředky z EFG uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné ode dne jeho přijetí,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2021 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 5 019 218 EUR v prostředcích na závazky a na platby.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne [datum přijetí]
                  31*.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)

                        Nařízení (EU) č. 1309/2013 se vztahuje na všechny žádosti obdržené do 31. prosince 2020.

                     (3)

                        Ve smyslu článku 3 nařízení o EFG.

                     (4)

                        Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (5)

                        Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (6)

                        V souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1309/2013.

                     (7)

                        COM(2020) 442 final.

                     (8)

                        Zimní hospodářská prognóza 2021
                  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/winter-2021-economic-forecast-challenging-winter-light-end-tunnel_en

                     (9)

                        ATAG. Zpráva „Aviation: Benefits Beyond Borders“ (Letecká doprava: přínosy přesahující hranice), 2020:
                  https://aviationbenefits.org/media/167186/abbb2020_full.pdf

                     (10)

                        IATA: Analýza trhu v oblasti osobní letecké dopravy, červen 2020:
                  https://www.iata.org/en/iata-repository/publications/economic-reports/air-passenger-monthly-analysis---june-20202/

                     (11)

                        Tamtéž.

                     (12)

                        IATA:
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2021-02-03-02/

                     (13)

                        IATA:
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2020-07-28-02/

                     (14)

                        EGF/2017/009 FR/Air France, COM(2018) 230; EGF/2013/014 FR Air France, COM(2014) 701 a EGF/2015/004 IT Alitalia, COM(2015) 397.

                     (15)

                        Výroční zpráva KLM za rok 2019;
                  https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf

                     (16)

                        Dopis ministra financí Wopkeho Hoekstra a ministryně infrastruktury a vodního hospodářství Cory van Nieuwenhuizenové ze dne 24. dubna 2020 zaslaný Sněmovně reprezentantů o možných podpůrných opatřeních pro společnost Air France-KLM:
                  https://www.government.nl/documents/parliamentary-documents/2020/04/24/letter-on-possible-support-measures-for-air-france-klm

                     (17)

                  https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf

                     (18)

                  https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf

                     (19)

                        Zpravodajství KLM:
                  https://news.klm.com/klm-adapts-organisation-further-due-to-covid-19-crisis/

                     (20)

                        Aviation24:
                  https://www.aviation24.be/airlines/air-france-klm-group/klm-royal-dutch-airlines/cuts-staff-to-cope-with-coronavirus-pandemic/

                     (21)

                        Výroční zpráva KLM za rok 2019;
                  https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf

                     (22)

                        Nizozemský statistický úřad (CBS):
                  https://opendata.cbs.nl/statline/#/CBS/nl/dataset/83523NED/table?dl=4B4E7

                     (23)

                        Zpráva nizozemské Instituce pro správu sociálního zabezpečení zaměstnanců (UWV):
                  https://www.uwv.nl/overuwv/Images/regionale-verschillen-impact-corona-werkgelegenheid.pdf

                     (24)

                        Tamtéž.

                     (25)

                        Dne 13. července 2020 schválila Evropská komise v souladu s pravidly EU pro státní podporu nizozemské opatření státní podpory ve výši 3,4 miliardy EUR sestávající ze státní záruky za úvěry a podřízené státní půjčky pro KLM s cílem poskytnout podniku naléhavou likviditu v souvislosti s koronavirovou pandemií.
                  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1333

                     (26)

                        Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 15.

                     (27)

                        Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 29.

                     (28)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (29)

                        Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 29.

                     (30)

                        Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 11).

                     (31)
                  *
                        Datum vloží Evropský parlament před vyhlášením v Úředním věstníku.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 6.5.2021
            COM(2021) 227 final
            2021/0116(BUD)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě žádosti Finska – EGF/2020/007 FI/Finnair

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               SOUVISLOSTI NÁVRHU

               1.Pravidla pro poskytování finančních příspěvků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  1
                (dále jen „nařízení o EFG“)
                  2
               .

               2.Dne 30. prosince 2020 podalo Finsko žádost EGF/2020/007 FI/Finnair o finanční příspěvek z EFG v souvislosti s propouštěním
                  3
                ve společnosti Finnair Oyj a u jednoho subdodavatele
                  4
                ve Finsku.

               3.Po posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu se všemi příslušnými ustanoveními nařízení o EFG k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG jsou splněny.

               SHRNUTÍ ŽÁDOSTI

                        Žádost o prostředky z EFG

                        EGF/2020/007 FI/Finnair

                        Členský stát

                        Finsko

                        Dotčený region / dotčené regiony (úroveň NUTS
                           5
                         2)

                        Helsinki-Uusimaa (FI1B)

                        Datum podání žádosti

                        30. prosince 2020

                        Datum potvrzení přijetí žádosti

                        30. prosince 2020

                        Datum žádosti o poskytnutí dalších informací

                        13. ledna 2021

                        Lhůta pro poskytnutí dalších informací

                        24. února 2021

                        Lhůta pro vyhotovení posouzení

                        19. května 2021

                        Kritérium pro pomoc

                        čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení o EFG

                        Primární podnik

                        Finnair Oyj

                        Počet dotčených podniků

                        1

                        Odvětví hospodářské činnosti

                        (oddíl NACE Revize 2)
                           6

                        oddíl 51 (Letecká doprava)

                        Počet dceřiných společností, dodavatelů a výrobců, kteří jsou odběrateli uvedeného podniku

                        1

                        Referenční období (čtyři měsíce):

                        od 25. srpna 2020 do 25. prosince 2020

                        Počet pracovníků propuštěných během referenčního období (a)

                        508

                        Počet pracovníků propuštěných před referenčním obdobím nebo po něm (b)

                        0

                        Celkový počet propuštěných pracovníků (a + b)

                        508

                        Celkový počet způsobilých příjemců pomoci

                        508

                        Celkový počet cílových příjemců pomoci

                        500

                        Počet cílových mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“)

                        0

                        Rozpočet na individualizované služby (v EUR)

                        2 730 600

                        Rozpočet na provádění EFG
                           7
                         (v EUR)

                        190 000

                        Celkový rozpočet (v EUR)

                        2 920 600

                        Příspěvek z EFG (60 %) (v EUR)

                        1 752 360

               POSOUZENÍ ŽÁDOSTI

               Postup

               4.Finsko předložilo žádost EGF/2020/007 FI/Finnair dne 30. prosince 2020, tj. do dvanácti týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria pro pomoc stanovená v článku 4 nařízení o EFG. Komise potvrdila přijetí žádosti téhož dne a dne 13. ledna 2021 požádala Finsko o další informace. Tyto dodatečné informace byly poskytnuty do šesti týdnů od vyžádání. Lhůta 12 týdnů od obdržení úplné žádosti, během níž by Komise měla dokončit své posouzení, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, uplyne dne 19. května 2021.

               Způsobilost žádosti

               Dotčené podniky a příjemci pomoci

               5.Žádost se týká 508 pracovníků propuštěných společností Finnair Oyj a jedním subdodavatelem. Finnair působí v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 51 (Letecká doprava). Dotčené podniky propouštěly v regionu na úrovni NUTS 2 Helsinki-Uusimaa (FI1B).

                        Podniky a počet propuštěných osob

                        Finnair

                        504

                        Hub Logistics Finland Oy

                        4

                        Celkový počet podniků: 2

                        Celkový počet propuštěných osob: 508

               Kritéria pro pomoc

               6.Finsko podalo žádost podle kritérií pro pomoc stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení o EFG, které vyžaduje, aby během referenčního období v délce čtyř měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500 v jednom podniku v členském státě, včetně pracovníků propuštěných dodavateli uvedeného podniku a výrobci, kteří jsou jeho odběrateli, a/nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost.

               7.Čtyřměsíční referenční období v případě této žádosti trvalo od 25. srpna 2020 do 25. prosince 2020.

               8.Počet propuštěných pracovníků během referenčního období:

               –504 pracovníků propuštěných ze společnosti Finnair,

               –4 pracovníci propuštění u subdodavatele společnosti Finnair.

               Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti

               9.Počet propuštěných pracovníků během referenčního období byl vypočítán následovně:

               –504 ode dne, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES
                  8
                písemně oznámil příslušnému orgánu veřejné moci plánované hromadné propouštění. Finsko potvrdilo před datem dokončení posouzení ze strany Komise, že těchto 504 pracovníků bylo skutečně propuštěno.

               –4 ode dne podání jednotlivých výpovědí z pracovního poměru, kterými zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr.

               Způsobilí příjemci pomoci

               10.Celkový počet způsobilých příjemců pomoci je tedy 508.

               Souvislost mezi propouštěním a celosvětovou finanční a hospodářskou krizí

               11.Dne 11. března 2020 označila Světová zdravotnická organizace (WHO) onemocnění COVID-19 za globální pandemii. Dne 27. května 2020 Evropská komise ve svém sdělení „Rozpočet EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení“
                  9
               , prohlásila, že zdravotní krize vyústila v hospodářskou krizi, a vypracovala plán na podporu oživení hospodářství. Ten zahrnoval EFG jako nástroj pro mimořádné situace na pomoc lidem, kteří přišli o práci v důsledku celosvětové hospodářské krize.

               12.Pandemie způsobila nejhlubší recesi v dějinách EU. Podle evropské zimní hospodářské prognózy Komise 2021
                  10
                se HDP EU v roce 2020 snížil o 6,3 %, v roce 2021 má vzrůst o 3,7 % a v roce 2022 o 3,9 %.

               13.Pandemie COVID-19 měla významný dopad na odvětví letecké dopravy v důsledku cestovních omezení a dramatického poklesu osobní letecké dopravy. Pokles počtu cestujících výrazně snížil příjmy leteckých společností a mnohé z nich přinutil propouštět zaměstnance nebo vyhlásit platební neschopnost. V dubnu 2020 se mezinárodní osobní doprava ve srovnání s dubnem 2019 snížila o 98,9 % a 64 % z celosvětového počtu letadel bylo uskladněno, což představuje největší pokles v historii letectví
                  11
               .

               14.V červnu 2020 se poptávka cestujících mírně zvýšila, ale zůstala výrazně pod úrovní před krizí. V porovnání s červnem 2019
                  12
                se výnosy na osobokilometry v celém odvětví snížily o 86,5 %.

               Objem cestujících v letecké dopravě
                  13

               Výnosy na osobokilometry v celém odvětví (revenue passenger kilometres, RPK) (v miliardách měsíčně)

                        Skutečné

                        Očištěné od sezónních vlivů

               15.Mezinárodní poptávka ze strany cestujících v porovnání s úrovněmi z roku 2019 klesla v roce 2020 o 75,6 %. Kapacita (měřená v dostupných místových kilometrech (available seat kilometres, ASK)) klesla o 68,1 % a míra vytížení letadel (která měří procento dostupné kapacity sedadel obsazené cestujícími) klesla o 19,2 procentního bodu na 62,8 %
                  14
               .

               16.Podle globální prognózy objemu osobní přepravy vydané Mezinárodním sdružením leteckých dopravců bude trvat 3 až 4 roky, než se letecký průmysl vrátí na úroveň před krizí
                  15
               .

               17.Odvětví letecké dopravy se dosud týkaly čtyři žádosti o podporu z EFG, z nichž tři byly odůvodněny globalizací v souvislosti s obchodem
                  16
                a jedna hospodářskou krizí způsobenou pandemií COVID-19
                  17
               .

               Události vedoucí k propouštění a ukončení činnosti

               18.Události, které vedly k tomuto propouštění, jsou důsledkem neočekávané celosvětové hospodářské krize způsobené pandemií COVID-19.

               19.Finsko uvádí, že pandemie společnost Finnair tvrdě zasáhla. Před rozšířením onemocnění COVID-19 měla společnost Finnair silnou finanční pozici. V roce 2019 vzrostly příjmy společnosti Finnair o 9,2 % a dosáhly rekordní výše 3 097 milionů EUR oproti 2 836 milionům EUR v roce 2018. Celkový provozní výsledek činil 162,8 milionu EUR oproti 256,3 milionu EUR v roce 2018, což představuje pokles o 38 % v důsledku zvýšení nákladů na palivo, letecké materiály a celkovou údržbu.

               20.V posledním desetiletí se výrazně zvýšil počet cestujících na letišti Helsinki-Vantaa. V letech 2009 až 2019 se počet cestujících zvýšil o 58 % z 12,6 milionu na 21,9 milionu cestujících. Většinu osobní přepravy tvořili cestující na mezinárodních letech: 10,2 milionu v roce 2009 a 18,9 milionu EUR v roce 2019
                  18
               . V roce 2019 se počet cestujících přepravených společností Finnair zvýšil o 10,3 % na 14 650 400 cestujících a dosáhl nového ročního rekordu
                  19
               .

               21.Na začátku roku 2020 objem přepravy cestujících na letišti Helsinki-Vantaa stále rostl. V lednu 2020 se objem přepravy cestujících do Číny ve srovnání s lednem 2019 zvýšil o 58 %. V únoru 2020 se však v důsledku epidemie objem přepravy cestujících prudce snížil o 73 %. Společnost Finnair musela ke dni 6. února 2020 zrušit všechny lety do pevninské Číny a od 4. března 2020 do ostatních asijských destinací
                  20
               . Dne 13. března 2020 omezila vláda Spojených států veškeré cesty do USA, které nejsou nezbytně nutné, a společnost Finnair proto musela zrušit také všechny lety do USA
                  21
               .

               22.Omezení platná jak ve Finsku, tak v jiných cílových zemích výrazně ovlivnila provoz společnosti Finnair, zejména pokud jde o mezinárodní a mezikontinentální lety. V dubnu 2020 byl letový provoz na letišti Helsinki-Vantaa téměř zcela zastaven a ve srovnání s dubnem 2019 zůstal na úrovni pouhého 1 % (21 000 cestujících v dubnu 2020 oproti 1,8 milionu v dubnu 2019). Ve druhém čtvrtletí roku 2020 se ve srovnání s druhým čtvrtletím roku 2019 počet letů mezi asijskými a evropskými destinacemi společnosti Finnair snížil o 92,1 %. Počet cestujících se snížil o 97,5 % z 3,9 milionu na 98 000 cestujících a kapacita přepravy cestujících klesla (ASK) o 97,2 %
                  22
               .

               23.Ve výroční zprávě společnosti Finnair za rok 2020 byl zaznamenán prudký pokles příjmů o 73,2 % (z 3 097,7 milionu EUR na 829,2 milionu EUR), počet cestujících se snížil o 76,2 % (z 14,7 milionu na 3,5 milionu) a společnost zaznamenala provozní ztrátu ve výši 464,5 milionu EUR
                  23
               .

               24.Společnost Finnair musela snížit své náklady, aby tuto krizi zvládla, a bylo dosaženo úspor v oblasti nemovitostí, pronájmu letadel, IT (digitalizace a automatizace procesů se zákazníky), nákladů na prodej a distribuci, jakož i správních nákladů a struktur odměňování. Počet zaměstnanců se tak o 1 000 snížil
                  24
               .

               Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální nebo národní hospodářství a zaměstnanost

               25.Odvětví letecké dopravy významně přispívá k finskému hospodářství. V roce 2020 toto odvětví zaměstnávalo 42 000 osob (23 000 přímých a 19 000 nepřímých pracovních míst) a přispělo k HDP Finska 8,8 miliardami EUR, což představuje 3,2 % celkového HDP
                  25
               .  Finnair je největší leteckou společností Finska s ústředím na letišti Helsinki-Vantaa. Na konci roku 2019 měla společnost Finnair 6 788 zaměstnanců a provozovala lety do 132 destinací
                  26
               .

               26.Propouštění ve společnosti Finnair má proto značný dopad na národní hospodářství. Propouštění se týká regionu NUTS 2 Helsinki-Uusimaa, kde má společnost Finnair své ústředí. Od února do dubna 2020 se počet nezaměstnaných uchazečů o zaměstnání v regionu Helsinki-Uusimaa zvýšil o 22,5 % z 68 016 na 83 340. Míra nezaměstnanosti v regionu Helsinki-Uusimaa se navzdory opatřením na zachování zaměstnanosti meziročně zvýšila o 0,8 procentního bodu z 6,4 % v roce 2019 na 7,2 % v roce 2020
                  27
               .

               27.V roce 2020 činila vnitrostátní míra nezaměstnanosti 7,8 %, byla tedy o 1,1 procentního bodu vyšší než v roce 2019
                  28
               . Finské ministerstvo financí odhadlo, že míra nezaměstnanosti se v roce 2021 bude dále zvyšovat až na 8,2 % a poté v roce 2022 klesne na 7,8 %
                  29
               .

               28.V důsledku rostoucí nezaměstnanosti způsobené krizí bude opětovné zaměstnání bývalých pracovníků společnosti Finnair obtížné. Finské orgány tvrdí, že propuštění pracovníci potřebují individualizované poradenství a podporu při hledání zaměstnání spolu se zvyšováním kvalifikace na míru a rekvalifikací, aby své šance na opětovné zaměstnání zvýšili.

               Cíloví příjemci pomoci a navržené akce

               Cíloví příjemci pomoci

               29.Očekává se, že z 508 způsobilých osob se opatření EFG zúčastní odhadem 500 propuštěných pracovníků. Rozdělení těchto propuštěných pracovníků podle pohlaví, státní příslušnosti a věkové skupiny je následující:

                        Kategorie

                        Počet cílových
                           příjemců pomoci

                        Pohlaví:

                        Muži:

                        280

                        (56,00 %)

                        Ženy:

                        220

                        (44,00 %)

                        Státní příslušnost:

                        Občané EU:

                        493

                        (98,60 %)

                        Občané zemí, které nejsou členy EU:

                        7

                        (1,40 %)

                        Věková skupina:

                        15–24 let:

                        19

                        (3,80 %)

                        25–29 let:

                        28

                        (5,60 %)

                        30–54 let:

                        312

                        (62,40 %)

                        55–64 let:

                        141

                        (28,20 %)

                        nad 64 let:

                        0

                        (0,00 %)

               Způsobilost navrhovaných opatření

               30.Individualizované služby pro propuštěné pracovníky budou tvořit následující akce:

               –Poradenství a další přípravná opatření. Patří mezi ně 1) odborná posouzení odborných kompetencí uchazečů o zaměstnání a potřeb služeb; 2) posouzení kompetencí s cílem zmapovat účastníky podle jejich kompetencí a pracovních perspektiv; 3) odborná příprava zaměřená na hledání zaměstnání a informace o trhu práce; 4) profesní a individuální intenzivní odborné vedení s cílem podpořit a vést účastníky při hledání zaměstnání.

               –Služby v oblasti zaměstnanosti a podnikání. Toto opatření poskytne poradenství v oblasti odborné přípravy a hledání zaměstnání, poradenství, hodnocení pracovních schopností a praxe. Budou rovněž uspořádány náborové a informační akce.

               –Odborná příprava. Tu poskytne přizpůsobený program „Další vzdělávání při podnicích“
                  30
                (Further Educated with Companies (F.E.C.)) vyvinutý finskými orgány, jehož cílem je sdružovat uchazeče o zaměstnání a podniky, které hledají zaměstnance.  Účastníci rovněž získají školení k odborné kvalifikaci, včetně kurzů, jako je rozvoj podnikání, vzdělávání vedoucích pracovníků, lidské zdroje, prodej a marketing, umělá inteligence (A.I.), digitální bezpečnost, robotika, finanční řízení, řízení projektů atd.

               –Dotace na mzdy. V rámci tohoto opatření bude podporována zaměstnanost na novém pracovním místě snížením nákladů na platy. Dotace na mzdy bude představovat 30–50 % mzdových nákladů a bude vyplácena zaměstnavateli. Výše a doba vyplácení dotace závisí na délce období nezaměstnanosti.

               –Grant na zahájení podnikání. Cílem grantu je podpora vzniku podnikatelské činnosti a zaměstnávání fyzických osob. Grant na zakládání podniků zajistí potenciálnímu podnikateli příjem během předpokládané doby potřebné pro založení a zahájení podnikání na plný úvazek, nejvýše však po dobu 12 měsíců.

               –Příspěvky na cestu, ubytování a přestěhování lze poskytnout na pokrytí souvisejících výdajů vzniklých při hledání zaměstnání nebo odborné přípravě.

               31.Navržené akce, které jsou zde popsány, představují aktivní opatření na trhu práce v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG. Tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.

               32.Finsko poskytlo požadované informace o akcích, které jsou pro dotčený podnik povinné podle vnitrostátního práva nebo na základě kolektivních smluv. Rovněž potvrdilo, že finanční příspěvek z EFG nebude taková opatření nahrazovat.

               Odhadovaný rozpočet

               33.Celkové odhadované náklady činí 2 920 600 EUR, přičemž tato částka zahrnuje výdaje na individualizované služby ve výši 2 730 600 EUR a výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování a propagace, kontroly a výkaznictví ve výši 190 000 EUR.

               34.Celkový požadovaný finanční příspěvek z EFG činí 1 752 360 EUR (60 % celkových nákladů).

                        Akce

                        Odhadovaný počet účastníků

                        Odhadované náklady na účastníka
                        (v EUR)
                           31

                        Odhadované celkové náklady

                        (v EUR)
                           32

                        Individualizované služby (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a c) nařízení o EFG)

                        Poradenství a další přípravná opatření

                        450

                        1 556

                        700 000

                        Služby v oblasti zaměstnanosti a podnikání

                        500

                        400

                        200 000

                        Odborná příprava

                        300

                        4 333

                        1 300 000

                        Mezisoučet a):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb

                        –

                        2 200 000

                        (80,57 %)

                        Příspěvky a pobídky (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG)

                        Dotace na mzdy

                        60

                        6 000

                        360 000

                        Příspěvky na cestu, ubytování a přestěhování

                        25

                        200

                        5 000

                        Grant na zahájení podnikání

                        20

                        8 280

                        165 600

                        Mezisoučet b):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb:

                        –

                        530 600

                        (19,43 %)

                         Akce podle čl. 7 odst. 4 nařízení o EFG

                        1. Přípravné činnosti

                        –

                        0

                        2. Řízení

                        –

                        160 000

                        3. Informační a propagační činnosti

                        –

                        15 000

                        4. Kontrolní a vykazovací činnosti

                        –

                        15 000

                        Mezisoučet c):

                        Procentní podíl na celkových nákladech:

                        –

                        190 000

                        (6,51 %)

                        Celkové náklady (a + b + c):

                        –

                        2 920 600

                        Příspěvek z EFG (60 % celkových nákladů)

                        –

                        1 752 360

               35.Náklady na akce uvedené v tabulce výše jakožto akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG nepřesahují 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb. Finsko potvrdilo, že tyto akce jsou podmíněny aktivní účastí cílových příjemců pomoci na hledání zaměstnání nebo odborné přípravě.

               36.Finsko potvrdilo, že náklady na investice na samostatně výdělečnou činnost, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci nepřekročí částku 15 000 EUR na příjemce.

               Období způsobilosti výdajů

               37.Finsko začalo poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci dne 21. října 2020. Výdaje na akce jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 21. října 2020 do 30. prosince 2022.

               38.Finsku začaly vznikat administrativní výdaje spojené s prováděním EFG dne 21. října 2020. Výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování a propagace, kontroly a výkaznictví jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 21. října 2020 do 30. června 2023.

               Doplňkovost s akcemi financovanými z vnitrostátních fondů nebo fondů Unie

               39.Zdrojem předběžného financování nebo spolufinancování na vnitrostátní úrovni jsou veřejné služby zaměstnanosti ve správním úseku ministerstva hospodářství a práce. Některé služby budou také financovány z operačních výdajů středisek pro hospodářský rozvoj, dopravu a životní prostředí (tzv. centra ELY) a úřadů pro zaměstnanost a hospodářský rozvoj (úřady TE).

               40.Finsko potvrdilo, že výše popsaná opatření, která získají finanční příspěvek z EFG, neobdrží finanční příspěvky z jiných finančních nástrojů Evropské unie
                  33
               .

               Postupy pro konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery a s místními a regionálními orgány

               41.Finsko uvedlo, že v koordinovaný balíček individualizovaných služeb byl vypracován po konzultaci s pracovní skupinou. Přípravné činnosti zahrnovaly setkání se zástupci středisek pro hospodářský rozvoj, dopravu a životní prostředí a úřady TE regionu Uusimaa, podniku Finnair a odborů, konkrétně Ilmailualan Unioni (IAU), Finnairin insinöörit ja ylemmät toimihenkilöt (FINTO), Auto ja Kuljetusalan Työntekijäliitto ry (AKT) a Trade Union Pro.

               Řídicí a kontrolní systémy

               42.Žádost obsahuje popis řídicího a kontrolního systému, který specifikuje povinnosti dotčených orgánů. Finsko oznámilo Komisi, že finanční příspěvek bude řízen ministerstvem hospodářství a práce, které působí jako řídící a certifikační orgán pro EFG a jako zprostředkující subjekt rozdělující prostředky z EFG. Řídící funkce EFG byly přiděleny odboru Regiony a služby růstu, který rovněž působí jako řídící orgán Evropského sociálního fondu. Za provádění opatření financovaných z EFG odpovídají střediska pro hospodářský rozvoj, dopravu a životní prostředí (tzv. centra ELY).

               43.Pokud jde o úlohu certifikačního orgánu, plní ji oddělení pro lidské zdroje a administrativu. Pokud jde o audit, odpovědným subjektem je nezávislé oddělení vnitřního auditu, které je řízené stálým tajemníkem ministerstva hospodářství a práce.

               Závazky poskytnuté dotčeným členským státem

               44.Finsko poskytlo všechny nezbytné záruky týkající se těchto bodů:

               –při přístupu k navrženým akcím a jejich provádění budou dodržovány zásady rovného zacházení a nediskriminace,

               –byly splněny požadavky stanovené vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU, které se týkají hromadného propouštění,

               –společnost Finnair, která pokračovala po propuštění pracovníků ve své činnosti, dodržela své zákonné povinnosti upravující propouštění a své pracovníky příslušným způsobem zabezpečila,

               –navržené akce neobdrží finanční podporu z jiných fondů či finančních nástrojů Unie a zamezí se jakémukoliv dvojímu financování,

               –navržené akce se budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů,

               –finanční příspěvek z EFG bude v souladu s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu.

               ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Rozpočtový návrh

               45.EFG nepřekročí maximální roční částku 186 milionů EUR (v cenách roku 2018), jak je stanoveno v čl. 8 odst. 1 nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027
                  34
               .

               46.Po posouzení žádosti s ohledem na podmínky stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení o EFG a při zohlednění počtu cílových příjemců pomoci, navržených akcí a odhadovaných nákladů navrhuje Komise uvolnit z EFG částku 1 752 360 EUR, která představuje 60 % celkových nákladů na navržené akce, aby se v souvislosti s dotčenou žádostí poskytl finanční příspěvek.

               47.Návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme společně Evropský parlament a Rada, jak stanoví bod 9 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů
                  35
               .

               Související akty

               48.Současně s tímto návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků ve výši 1 752 360 EUR do příslušné rozpočtové položky.

               49.Současně s přijetím tohoto návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou navržené rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.

               2021/0116 (BUD)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě
                  žádosti Finska – EGF/2020/007 FI/Finnair

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  36
               , a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,

               s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů
                  37
               , a zejména na bod 9 této dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) má za cíl poskytovat podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni, a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat těmto osobám při jejich opětovném začlenění na trh práce.

               (2)EFG nepřekročí maximální roční částku 186 milionů EUR (v cenách roku 2018), jak je stanoveno v čl. 8 odst. 1 nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093
                  38
               .

               (3)Dne 30. prosince 2020 předložilo Finsko žádost o uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s propouštěním ve společnosti Finnair Oyj a u jednoho subdodavatele ve Finsku. Tato žádost byla doplněna o další informace poskytnuté v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1309/2013. Žádost splňuje požadavky na stanovení výše finančního příspěvku z EFG podle článku 13 nařízení (EU) č. 1309/2013.

               (4)V souvislosti s uvedenou žádostí Finska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na poskytnutí finančního příspěvku ve výši 1 752 360 EUR.

               (5)Aby byly prostředky z EFG uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné ode dne jeho přijetí,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2021 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 1 752 360 EUR v prostředcích na závazky a na platby.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne [datum přijetí]
                  39*.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)

                        Nařízení (EU) č. 1309/2013 se vztahuje na všechny žádosti obdržené do 31. prosince 2020.

                     (3)

                        Ve smyslu článku 3 nařízení o EFG.

                     (4)

                        Hub Logistics Finland Oy v regionu Helsinki-Uusimaa.

                     (5)

                        Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (6)

                        Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (7)

                        V souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1309/2013.

                     (8)

                        Směrnice Rady 98/59/ES ze dne 20. července 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hromadného propouštění (Úř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 16).

                     (9)

                        COM(2020) 442 final.

                     (10)

                        Zimní hospodářská prognóza 2021
                  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/winter-2021-economic-forecast-challenging-winter-light-end-tunnel_en

                     (11)

                        ATAG. Zpráva „Aviation: Benefits Beyond Borders“ (Letecká doprava: přínosy přesahující hranice), 2020:
                  https://aviationbenefits.org/media/167186/abbb2020_full.pdf

                     (12)

                        IATA: Analýza trhu v oblasti osobní letecké dopravy, červen 2020:
                  https://www.iata.org/en/iata-repository/publications/economic-reports/air-passenger-monthly-analysis---june-20202/

                     (13)

                        Tamtéž.

                     (14)

                        IATA :
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2021-02-03-02/

                     (15)

                        IATA:
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2020-07-28-02/

                     (16)

                        EGF/2017/009 FR/Air France, COM(2018) 230; EGF/2013/014 FR Air France, COM(2014) 701 a EGF/2015/004 IT Alitalia, COM(2015) 397.

                     (17)

                        EGF/2020/004 NL/KLM, COM(2021)226.

                     (18)

                        Výroční zpráva Finavia za rok 2019:
                  https://www.finavia.fi/sites/default/files/documents/Tilinpäätös%202019.pdf

                     (19)

                        Výroční zpráva Finnair za rok 2019:
                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2020/annual-report-2019.pdf

                     (20)

                  https://news.cision.com/finnair/r/finnair-cancels-all-flights-to-mainland-china-between-february-6-and-february-29--2020--customers-to,c3024652

                     (21)

                  https://news.cision.com/finnair/r/finnair-cancels-flights-to-us-and-delhi,c3057949

                     (22)

                        Výroční zpráva Finnair za rok 2020:
                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2020/half-year-2020-report-en.pdf

                     (23)

                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2021/annual-report-2020.pdf

                     (24)

                  https://company.finnair.com/en/media/all-releases/news?id=3751510
                   a
                  https://www.aviation24.be/airlines/finnair/finnair-targets-100-million-euros-cost-base-reductions-plans-to-reduce-1-000-jobs/

                     (25)

                        Akční skupina pro leteckou dopravu (ATAG), zpráva „Aviation Benefits Beyond Borders“ (Letecká doprava: přínosy přesahující hranice):
                  https://aviationbenefits.org/downloads/aviation-benefits-beyond-borders-2020/

                     (26)

                        Výroční zpráva Finnair za rok 2019:
                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2020/annual-report-2019.pdf

                     (27)

                        Statistická databáze Finska
                  https://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/en/StatFin/

                     (28)

                  https://www.stat.fi/til/tyti/2020/13/tyti_2020_13_2021-03-04_tie_001_en.html

                     (29)

                        Finský statistický úřad
                  https://www.stat.fi/til/tyti/2020/09/tyti_2020_09_2020-10-20_tie_001_en.html
                   a
                  https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/162542/TEM%20työmarkkinaennuste%20syksy%202020.pdf

                     (30)

                  https://www.aaltopro.fi/en/services-in-change-situations/f.e.c.-programs-and-recruitment

                     (31)

                        Odhadované náklady na pracovníka byly zaokrouhleny, aby se neuváděla desetinná místa. Toto zaokrouhlení však nemá vliv na celkové náklady každého opatření, které jsou stejné jako v žádosti předložené Finskem.

                     (32)

                        Celkové částky se z důvodu zaokrouhlení neshodují.

                     (33)

                        Dne 18. května 2020 schválila Evropská komise finské opatření podpory sestávající ze státní záruky za úvěr ve výši 600 milionů EUR pro společnost Finnair s cílem zmírnit hospodářský dopad koronavirové pandemie na společnost.
                  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_20_1032

                     (34)

                        Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 15.

                     (35)

                        Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 29.

                     (36)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (37)

                        Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 29.

                     (38)

                        Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 11).

                     (39)
                  *
                        Datum vloží Evropský parlament před vyhlášením v Úředním věstníku.