               EVROPSKÁ KOMISE
            Ve Štrasburku dne 5.7.2016
            COM(2016) 447 final
            2016/0207(COD)
            Návrh
            NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
            kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj přispívající ke stabilitě a míru
            {SWD(2016) 222 final}{SWD(2016) 225 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Tato důvodová zpráva se vztahuje k legislativnímu návrhu nařízení, jimž se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj přispívající ke stabilitě a míru.

               Cílem legislativního návrhu je vložit do hlavy II nařízení (EU) č. 230/2014 nový článek, kterým se rozšiřuje poskytování pomoci Unie za výjimečných okolností na budování kapacit vojenských subjektů v partnerských zemích s cílem přispět k udržitelnému rozvoji a zejména k vytvoření mírumilovných a inkluzivních společností.

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Provázanost bezpečnosti a rozvoje byla uznána na evropské i mezinárodní úrovni
                  1
               . Byla uznána již v Evropském konsenzu o rozvoji z roku 2005 a má zásadní význam pro maximalizaci dopadů vnější činnosti EU. Podpora bezpečnostních systémů v partnerských zemích v rámci rozsáhlejšího reformního procesu směřujícího k účinnému a odpovědnému zajištění bezpečnosti státu i jednotlivců přispívá k cílům EU v oblasti inkluzivního a udržitelného rozvoje a budování právního státu. Otázky lidské bezpečnosti si žádají víceoborové a komplexní přístupy zaměřené na prevenci a zohledňující konkrétní okolnosti, v jejichž středu zájmu stojí lidé. Platí to zejména tam, kde je zřejmé, že bez zajištění bezpečnosti je přístup k obyvatelům v místě konfliktu, kteří jsou nejvíce vystaveni riziku opomenutí, omezený a je tedy méně pravděpodobné, že humanitární či rozvojová pomoc bude účinná.

               Agenda OSN pro udržitelný rozvoj 2030
                  2
                a její 16. cíl udržitelného rozvoje
                  3
                týkající se míru a spravedlnosti vyzdvihuje význam prosazování mírumilovných a inkluzivních společností, zajištění přístupu ke spravedlnosti pro všechny a budování účinných a odpovědných institucí na všech úrovních. 16. cíl udržitelného rozvoje klade důraz na potřebu podporovat příslušné vnitrostátní instituce, rovněž v rámci mezinárodní spolupráce, při budování kapacit na všech úrovních. Zejména v nestabilních a konfliktem zasažených státech pomůže zacílení investic v souladu se zásadami účinnosti rozvoje řešit skutečné příčiny konfliktu a nestability. Evropská unie podporuje „Novou dohodu o angažovanosti v nestabilních státech“
                  4
                a její zaměření na provázané otázky bezpečnosti a rozvoje.

               Revidované směrnice Výboru pro rozvojovou pomoc OECD
                  5
                pro podávání zpráv týkající se oficiální rozvojové pomoci (ORP) v oblasti míru a bezpečnosti tyto otázky dále objasňují a rozšiřují působnost pravidel ORP na bezpečnostní sektor. Zachovávají řadu záruk, zejména převážně civilní povahu ORP, třebaže za výjimečných a jasně vymezených okolností lze za ORP uznat i podporu určenou vojenským subjektům.

                  Společné sdělení Budování kapacity na podporu bezpečnosti a rozvoje (JOIN(2015) 17 final) řešilo, jak by mohla být zlepšena podpora EU, jejímž cílem je napomáhat budování kapacit partnerů, a přispívat tak ke stabilitě, bezpečnosti a rozvoji. Ze sdělení vyplývá, že bez ohledu na řadu již podporovaných opatření EU nemá dostatečné schopnosti k podpoře budování kapacit partnerů v bezpečnostním sektoru, včetně účinné civilní správy a civilního dohledu nad bezpečnostním systémem. Společné sdělení obsahuje závěr, že „v současnosti neexistuje žádný rozpočtový nástroj EU určený na poskytování komplexního financování budování kapacit v oblasti bezpečnosti v partnerských zemích, zejména jejich vojenské složky“
                     6
                  .

                  Nedostatečné řešení kritických provozních potřeb partnerů brání dosažení základních rozvojových cílů, tj. vytvoření příznivých podmínek pro mír a bezpečnost obyvatel. Lepší fungování vojenských subjektů a posílení jejich správy, zejména v nestabilních situacích a zemích, jež prošly konfliktem, přispívá k míru, bezpečnosti obyvatel a stabilitě, a tím i k dosažení cílů udržitelného rozvoje. Nemožnost financovat budování kapacit v bezpečnostním sektoru (pokud jde o vybavení i výcvik) má negativní dopad na schopnost partnerů dostát svým potřebám v oblasti rozvoje.

                  Specifickými cíli návrhu je: i) přispět ke zlepšení kapacity partnerských zemí, pokud jde o samostatné předcházení krizím a zvládání krizí, ii) přispět ke zvýšení účinnosti rozvojové činnosti Unie prostřednictvím spolupráce se všemi subjekty bezpečnostního sektoru, včetně vojenských subjektů, na budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje, jež bude ze strany EU realizováno co nejdříve a na flexibilním a komplexním základě, a iii) přispět k zajištění právního státu, řádné správy věcí veřejných a posílené civilní kontroly a dohledu nad vojenskými složkami ve třetích zemích.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Tato iniciativa je v souladu se záměrem sloučit nástroje EU pro řešení hlavních výzev, jak je uvedeno ve společném sdělení Komplexní přístup EU vůči vnějším konfliktům a krizím
                  7
                a v následných závěrech Rady
                  8
               .

               S ohledem na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (SZBP) Unie jsou civilní i vojenské mise a operace společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) (a zvláště pak výcvikové mise) zásadní složkou komplexního přístupu EU k řešení krizí ve třetích zemích
                  9
                a v rámci budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje plní funkci pilíře odborné přípravy pro pracovníky v sektoru obrany i civilní bezpečnosti.

               Zdroje pro vojenské operace EU v rámci SBOP jsou financovány zúčastněnými členskými státy EU a pomocí mechanismu Athena
                  10
               , jehož prostřednictvím je řízeno financování společných nákladů spojených s vojenskými operacemi EU v rámci SBOP. Uvedené náklady se mimo jiné týkají nákladů na vytvoření a provoz velitelského štábu, infrastruktury, logistiky a podpory mise, avšak nikoli nákladů vzniklých partnerské zemi podporované prostřednictvím mise nebo operace.

               Mimo souhrnný rozpočet Unie poskytuje Evropský rozvojový fond (ERF) finanční prostředky k provádění politiky rozvojové spolupráce EU se skupinou afrických, karibských a tichomořských států v rámci dohody o partnerství z Cotonou
                  11
               . Podporu na vojenské činnosti poskytuje rovněž africký mírový projekt
                  12
                zřízený v rámci ERF v roce 2003, který je momentálně nástrojem s největším dosahem, pokud jde o řešení provázaných otázek bezpečnosti a rozvoje. Africký mírový projekt má však četná omezení, zejména z hlediska jeho zeměpisného a výhradně regionálního zaměření, což brání jeho obecnému využívání na národní úrovni.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právním základem tohoto legislativního návrhu je čl. 209 odst. 1 a čl. 212 odst. 2 SFEU.

               Vzhledem k široké oblasti působnosti rozvojové spolupráce
                  13
                není financování budování kapacit (výcvik a vybavení) v bezpečnostním sektoru na základě článku 209 a 212 SFEU jako takové vyloučeno pouze z důvodu vojenského charakteru příjemce
                  14
               . S ohledem na cíle rozvojové spolupráce EU, tj. přispívat k udržitelnému rozvoji rozvojových zemí, je za výjimečných okolností financování vojenských činností možné (viz též bod 5 obsahující podrobné vysvětlení).

               •Subsidiarita a proporcionalita

               Navrhované nařízení je v souladu se zásadou subsidiarity a se zásadou proporcionality stanovenými v článku 5 Smlouvy o EU.

               Opatření EU je nezbytné a odůvodněné jak na základě cílů stanovených ve Smlouvě, tak podle zásady proporcionality. Komplexní a flexibilní podpora EU určená bezpečnostnímu sektoru by představovala přínos v podobě krátkodobých i dlouhodobějších opatření sdružujících všechny subjekty v bezpečnostním sektoru v dané zemi, což by umožnilo lepší koordinaci této podpory. Prostřednictvím zásahů na úrovni EU lze snadněji dosáhnout bezpečnosti a stability a podpořit účinnost mezinárodního úsilí na poli bezpečnosti a rozvoje.

               •Volba nástroje

                  Předložený legislativní návrh má podobu nařízení, kterým se mění stávající právní akt.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Internetová veřejná konzultace uspořádaná za účelem shromáždění stanovisek veřejnosti proběhla ve dnech 1. dubna až 27. května 2016. Celkem bylo obdrženo 78 odpovědí, převážně od soukromých osob. Skupina členských států (Česká republika, Finsko, Francie, Itálie, Lucembursko, Německo, Nizozemsko, Portugalsko a Španělsko) se k dané iniciativě vyjádřila prostřednictvím pracovního dokumentu vydaného dne 15. dubna 2016.

               Obdržené odpovědi vyjadřovaly širokou podporu tří hlavních zásad, z nichž iniciativa vycházela: i) účinný, legitimní a odpovědný bezpečnostní sektor v partnerských zemích by mohl přispět k míru, bezpečnosti občanů a udržitelnému rozvoji; ii) provázané otázky bezpečnosti a rozvoje by měly být lépe integrovány do podpůrných strategií EU za účelem většího přispění k udržitelnému rozvoji v partnerských zemích; a iii) posílení správy vojenských složek, zejména v nestabilních zemích a zemích, které v nedávné době prošly konfliktem, by mohlo vést ke stabilitě a dosažení cílů udržitelného rozvoje.

               •Posouzení dopadů

               Předložený legislativní návrh je podložen posouzením dopadů. Zpráva o posouzení dopadů zkoumá různé způsoby dosažení specifických cílů a posuzuje možnosti financování v rámci i nad rámec souhrnného rozpočtu Unie.

               Z posouzení dopadů vyplývá závěr, že nejvhodnějším a nejúčinnějším krátkodobým řešením by z hlediska cílů, časového rozvrhu, zeměpisného pokrytí a flexibility při využití jakožto krizového nástroje byla změna Nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru (IcSP). Posouzení dopadů dále vysvětluje, že komplexní provádění iniciativy budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje (tj. včetně podpory určené vojenskému sektoru na obranné účely) by vyžadovalo kombinaci rozpočtového nástroje (pro úkoly v oblasti rozvoje) s jiným, pravděpodobně mimorozpočtovým mechanismem.

               Základní práva

                  Legislativní návrh zajistí, že opatření pomoci podle nových ustanovení zaměřená na budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje budou prováděna v souladu s mezinárodním právem, včetně mezinárodního humanitárního práva. Komise bude provádění těchto opatření pomoci sledovat, aby bylo zajištěno dodržování závazků v oblasti lidských práv.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Pro pokrytí nákladů bude na období 2017–2020 zapotřebí částka 100 000 000 EUR. Tato iniciativa bude financována přerozdělením prostředků v rámci okruhu IV souhrnného rozpočtu EU. Nebude třeba uvolnit žádné dodatečné zdroje. Provádění se bude řídit nařízením (EU) č. 236/2014
                  15
               .

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Pravidla monitorování a hodnocení jsou stanovena v článcích 12 a 13 nařízení (EU) č. 236/2014, které se týká všech vnějších finančních nástrojů EU včetně IcSP, který je upřednostňovaným nástrojem. V uvedeném nařízení jsou stanoveny rovněž podmínky podávání zpráv.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Tento oddíl obsahuje podrobný komentář pojednávající o hlavních ustanoveních navrhovaného nařízení, jímž se mění nařízení (EU) č. 230/2014, kterým se zřizuje nástroj přispívající ke stabilitě a míru.

               1)Předmět a cíle (článek 1, hlava I – Obecná ustanovení)

               Účelem změny v čl. 1 odst. 2 je umožnit v rámci působnosti nařízení poskytování pomoci subjektům bezpečnostního sektoru, včetně vojenských subjektů. Tuto pomoc lze poskytovat za výjimečných okolností popsaných níže (viz bod 2) v kontextu rozsáhlejšího procesu reformy bezpečnostního sektoru a/nebo budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje v souladu s obecným cílem dosažení udržitelného rozvoje.

               2)Budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje (článek 3a, hlava II – Druhy pomoci Unie)

               Navrhovaný článek 3a stanoví v odstavci 1, že pomoc Unie lze za výjimečných okolností použít k budování kapacit vojenských subjektů v partnerských zemích s cílem přispět k udržitelnému rozvoji a především k vytvoření stabilních, mírumilovných a inkluzivních společností. Vytvoření stabilních, mírumilovných a inkluzivních společností odráží 16. cíl udržitelného rozvoje týkající se míru a spravedlnosti, který vyzdvihuje význam podpory mírumilovných a inkluzivních společností, zajištění přístupu ke spravedlnosti pro všechny a budování účinných a odpovědných institucí na všech úrovních. 16. cíl udržitelného rozvoje klade důraz na potřebu podporovat příslušné vnitrostátní instituce, rovněž v rámci mezinárodní spolupráce, při budování kapacit na všech úrovních s cílem předcházet násilí a bojovat proti terorismu a zločinu, a to zejména v rozvojových zemích. Výjimečné okolnosti uvedené v odstavci 1 jsou dále definovány v odstavci 3 tohoto nového článku 3a.

               Odstavec 2 uvádí příklady činností, jež mohou být podporovány, tj. programy budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje, včetně odborné přípravy, mentoringu a poradenství, jakož i dodávky vybavení, zlepšení infrastruktury a poskytování dalších služeb.

               V odstavci 3 jsou popsány výjimečné okolnosti uvedené v odstavci 1, za nichž lze pomoc poskytnout. Ustanovení odst. 3 písm. a) a b) je nutno vykládat souhrnným způsobem. V odst. 3 písm. a) je stanoveno, že vojenské subjekty mohou být financovány pouze tehdy, pokud požadavky k náležitému dosažení cílů Unie podle nařízení (EU) č. 230/2014 nelze splnit prostřednictvím nevojenských subjektů a pokud vytvoření stabilních, mírumilovných a inkluzivních společností brání závažné ohrožení existence fungujících státních institucí nebo pokud již státní instituce tomuto závažnému ohrožení nemohou čelit (tzn. došlo k jejich zhroucení). Podle odst. 3 písm. b) musí mezi dotčenou zemí a mezinárodním společenstvím a/nebo Evropskou unií panovat shoda v tom, že bezpečnostní sektor, a zejména jeho vojenská složka, mají klíčový význam pro stabilitu, mír a rozvoj, zvláště pak v krizových a nestabilních situacích. K tomuto konsenzu lze dospět prostřednictvím rezoluce Rady bezpečnosti OSN nebo programového dokumentu, který byl dohodnut mezi Unií a dalšími mezinárodními partnery (např. dohoda pro Somálsko), nebo Unie postupuje v souladu s hlavou V Smlouvy o EU.

               Odstavec 4 stanoví omezení pomoci Unie podle tohoto nového článku, na jejichž základě jsou vyloučeny: běžné vojenské výdaje, nákup zbraní a střeliva a výcvik, jehož výhradním účelem je zlepšit bojovou kapacitu ozbrojených sil.

               Odstavec 5 obsahuje obecné zásady, na nichž se musí zakládat pomoc podle tohoto článku, a to: vlastní odpovědnost partnerské země, vytvoření nezbytných předpokladů a vývoj osvědčených postupů pro zajištění udržitelnosti ve střednědobém a dlouhodobém horizontu a prosazování právního státu a zavedených zásad mezinárodního práva.

               Odstavec 6 požaduje zavedení postupů pro posouzení rizik, sledování a hodnocení opatření pomoci prováděných podle tohoto nového článku.

               3)Mimořádná opatření pomoci a programy prozatímní reakce (článek 7, hlava III – Programování a provádění)

               Ustanovení čl. 7 odst. 1 se mění tak, aby odkazovalo na nový článek 3a a uvádělo, že pomoc Unie podle nového článku 3a lze poskytovat prostřednictvím mimořádných opatření pomoci a programů prozatímní reakce.

               4)Tematické strategické dokumenty a víceleté orientační programy (článek 8, hlava III – Programování a provádění)

               Ustanovení čl. 8 odst. 1 se mění tak, aby odkazovalo na nový článek 3a a uvádělo, že pomoc Unie podle nového článku 3a lze poskytovat prostřednictvím tematických strategických dokumentů.

               5)Lidská práva (článek 10, hlava III – Programování a provádění)

               Ustanovení čl. 10 odst. 1 se mění tak, aby se povinnost provádět opatření pomoci v souladu s mezinárodním právem, včetně mezinárodního humanitárního práva, rozšířila na opatření pomoci zaměřená na budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje, prováděná podle nového článku 3a.

               6)Finanční krytí (článek 13, hlava IV – Závěrečná ustanovení)

               Finanční částka na provádění nařízení uvedená v čl. 13 odst. 1 se zvyšuje o 100 000 000 EUR, a nástroj přispívající ke stabilitě a míru bude tudíž disponovat částkou 2 438 719 000 EUR. Rozdělení stanovené v čl. 13 odst. 3 zůstane beze změny, aby se opatření zaměřená na budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje mohla provádět podle různých článků a mohla být financována v rámci různých rozpočtových položek.

               2016/0207 (COD)

               Návrh

               NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

               kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj přispívající ke stabilitě a míru

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 209 odst. 1 a čl. 212 odst. 2 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropský konsensus o rozvoji z roku 2005 uznává provázanost bezpečnosti a rozvoje
                  16
               .

               (2)Agenda OSN pro udržitelný rozvoj 2030, přijatá v září 2015, vyzdvihuje význam prosazování mírumilovných a inkluzivních společností jednak v rámci cílů udržitelného rozvoje (16. cíl), jednak jako prostředek k dosažení dalších výsledků v oblasti rozvojové politiky. Uvedený cíl udržitelného rozvoje v bodě 16.a výslovně požaduje, aby byly podporovány příslušné vnitrostátní instituce, rovněž v rámci mezinárodní spolupráce, při budování kapacit na všech úrovních s cílem předcházet násilí a bojovat proti terorismu a zločinu, a to zejména v rozvojových zemích
                  17
               .

               (3)Podpora subjektů bezpečnostního sektoru ve třetích zemích, a za výjimečných okolností i vojenských subjektů, za účelem předcházení konfliktům, zvládání krizí či stabilizace má zásadní význam pro zajištění vhodných podmínek pro vymýcení chudoby a rozvoj. Tyto činnosti jsou zvláště nezbytné k zajištění ochrany civilního obyvatelstva v oblastech postižených konfliktem, krizí či nestabilitou. Řádná správa a účinná demokratická kontrola a civilní dohled nad bezpečnostním systémem, včetně vojenských složek, jakož i respektování lidských práv a zásad právního státu jsou nezbytnými předpoklady dobře fungujícího státu za jakýchkoli okolností a měly by být prosazovány prostřednictvím podpory rozsáhlejší reformy bezpečnostního sektoru ve třetích zemích.

               (4)Závěry Evropské rady z 19. a 20. prosince 2013 zdůraznily význam podpory partnerských zemí a regionálních organizací prostřednictvím poskytování potřebné odborné přípravy, poradenství, vybavení a zdrojů, aby mohly ve stále větší míře krizím předcházet a řešit je samy.

               (5)Ve společném sdělení „Budování kapacity na podporu bezpečnosti a rozvoje – umožnit partnerům předcházet krizím a zvládat je“ Komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku připomenuly, jaký význam mají stabilní a bezpečné společnosti pro dosažení rozvojových cílů
                  18
               .

               (6)Závěry Rady týkající se společné bezpečnostní a obranné politiky ze dne 18. května 2015 vyzvaly k prozkoumání možností, jak posílit soudržnost a koordinovanost činností EU na poli bezpečnosti a rozvoje, a rovněž k lepším výsledkům v oblasti budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje, zejména co se týče nástrojů financování
                  19
               . Požadovaly též, aby byl vypracován celounijní strategický rámec pro reformu bezpečnostního sektoru, který by sdružoval nástroje společné bezpečnostní a obranné politiky a všechny další relevantní nástroje společné zahraniční a bezpečnostní politiky, jakož i nástroje rozvojové spolupráce a aktéry působící v oblasti svobody, bezpečnosti a práva.

               (7)Nařízení (EU) č. 230/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

               PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1

               Nařízení (EU) č. 230/2014 se mění takto:

               1)V čl. 1 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

               „Je-li pomoc Unie poskytována subjektům bezpečnostního sektoru, může za výjimečných okolností stanovených v článku 3a zahrnovat rovněž vojenské subjekty, zejména v rámci rozsáhlejšího procesu reformy bezpečnostního sektoru a/nebo budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje ve třetích zemích v souladu s obecným cílem dosažení udržitelného rozvoje.“

               2) Vkládá se nový článek 3a, který zní:

               „Článek 3a

               Budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje

               1.
                     Pomoc Unie poskytovanou podle tohoto nařízení lze za výjimečných okolností stanovených v odstavci 3 použít k budování kapacit vojenských subjektů v partnerských zemích s cílem přispět k udržitelnému rozvoji a především k vytvoření stabilních, mírumilovných a inkluzivních společností.

               2.
                     Pomoc může zahrnovat zejména provádění programů budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje, včetně odborné přípravy, mentoringu a poradenství, jakož i dodávky vybavení, zlepšení infrastruktury a poskytování dalších služeb.

               3.
                     Pomoc podle tohoto článku se poskytuje pouze za následujících podmínek:

               a)
                     pokud požadavky k náležitému dosažení cílů Unie podle tohoto nařízení nelze splnit prostřednictvím nevojenských subjektů a pokud předpokládanému vytvoření stabilních, mírumilovných a inkluzivních společností brání skutečnost, že je vážně ohrožena existence fungujících státních institucí či ochrana lidských práv a základních svobod, nebo pokud již státní instituce tomuto vážnému ohrožení nemohou čelit; a

               b)
                     pokud mezi dotčenou zemí a mezinárodním společenstvím a/nebo Evropskou unií panuje shoda v tom, že bezpečnostní sektor, a zejména jeho vojenská složka, mají klíčový význam pro stabilitu, mír a rozvoj, zvláště pak v krizových a nestabilních situacích.

               4.
                     Pomoc Unie nelze využít k financování:

               a)
                     běžných vojenských výdajů;

               b)
                     nákupu zbraní a střeliva;

               c)
                     výcviku, jehož výhradním účelem je zlepšit bojeschopnost ozbrojených sil.

               5.
                     Při návrhu a provádění opatření podle tohoto článku Komise podporuje vlastní odpovědnost partnerské země. Musí též vytvořit nezbytné předpoklady a rozvíjet osvědčené postupy pro zajištění udržitelnosti ve střednědobém a dlouhodobém horizontu a prosazovat právní stát a zavedené zásady mezinárodního práva.

               6.
                     Komise zavede vhodné postupy pro posouzení rizik, sledování a hodnocení opatření prováděných podle tohoto článku.“

               3)V článku 7 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1. Pomoc Unie podle článku 3 nebo podle článku 3a se poskytuje prostřednictvím mimořádných opatření pomoci a programů prozatímní reakce.“

               4)V článku 8 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1. Tematické strategické dokumenty představují obecný základ pro provádění pomoci podle článků 4 a 5 nebo článku 3a. Tematické strategické dokumenty jsou rámcem pro spolupráci mezi Unií a dotčenými partnerskými zeměmi nebo regiony.“

               5)V článku 10 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1. Komise zajistí, aby opatření týkající se boje proti terorismu a organizované trestné činnosti přijatá podle tohoto nařízení, jakož i opatření podle článku 3a byla prováděna v souladu s mezinárodním právem, včetně mezinárodního humanitárního práva.“

               6)Ustanovení čl. 13 odst. 1 se mění takto:

               částka „2 338 719 000“ se nahrazuje částkou „2 438 719 000“.

               Článek 2

               Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               Ve Štrasburku dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda / předsedkyně
                        předseda / předsedkyně

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1Název návrhu/podnětu

               1.2Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB

               1.3Povaha návrhu/podnětu

               1.4Cíle

               1.5Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.6Doba trvání akce a finanční dopad

               1.7Předpokládaný způsob řízení

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               2.2Systém řízení a kontroly

               2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               3.2Odhadovaný dopad na výdaje

               3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               3.2.2Odhadovaný dopad na operační prostředky

               3.2.3Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy

               3.2.4Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               3.2.5Příspěvky třetích stran

               3.3Odhadovaný dopad na příjmy

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1Název návrhu/podnětu

                  NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

                  kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014, kterým se zřizuje nástroj přispívající ke stabilitě a míru

               1.2Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
                  20

                  Návrh se týká dvou oblastí politik:

                  Hlava 19: Nástroje zahraniční politiky

                  Činnost 19 02: Nástroj přispívající ke stabilitě a míru (IcSP) – Reakce na krize, předcházení konfliktům, budování míru a připravenost na krize

                  Hlava 21: Mezinárodní spolupráce a rozvoj

                  Činnost 21 05: Nástroj přispívající ke stabilitě a míru (IcSP) – Globální a nadregionální i vznikající hrozby

                  Názvy těchto rozpočtových kapitol odpovídají současné struktuře finančních nástrojů na období 2014–2020. Navrhuje se zachovat stejné činnosti a názvy.

               1.3Povaha návrhu/podnětu

               X◻ Návrh/podnět se týká nové akce

               ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
                  21

               ◻ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce

               ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci

               1.4Cíle

               1.4.1Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem

                  Návrh sleduje strategický cíl č. 9 – EU jako silnější celosvětový aktér – v rámci politických směrů Junckerovy Komise
                     22
                  . Reaguje tak na potřebu EU posílit pozici Evropy, pokud jde o zahraniční politiku, aby mohla ve světě účinněji podporovat rozvoj, mír a prosperitu.

                  Pracovní program Komise na rok 2016, přijatý 27. října 2015
                     23
                  , proto v příloze I v bodě 21 uvádí „možný nový speciální nástroj pro budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje ve třetích zemích“.

                  Obecnými cíli této iniciativy jsou cíle stanovené v článku 21 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a v článku 208 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), a to zejména:

                  – zachovávat mír, předcházet konfliktům a posilovat mezinárodní bezpečnost v souladu s cíli a zásadami Charty Organizace spojených národů;

                  – podporovat udržitelný rozvoj v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti životního prostředí v rozvojových zemích s hlavním cílem vymýcení chudoby, a dodržovat přitom závazky a přihlížet k cílům schváleným v rámci Organizace spojených národů a ostatních příslušných mezinárodních organizací.

               1.4.2Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

                  Iniciativa budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje bude prováděna v rámci stávajícího nařízení (EU) č. 230/2014 o nástroji přispívajícím ke stabilitě a míru a jako taková bude přispívat k cílům stanoveným v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení, tj. poskytovat „přímou podporu pro vnější politiky Unie tím, že zvyšuje účinnost a soudržnost činností Unie v oblastech reakce na krize, předcházení konfliktům, budování míru a připravenosti na krize a při řešení globálních a nadregionálních hrozeb“.

                  Návrh má tyto specifické cíle:

               přispět ke zlepšení kapacity partnerských zemí, pokud jde o samostatné předcházení krizím a zvládání krizí;

               přispět ke zvýšení účinnosti rozvojové činnosti Unie prostřednictvím spolupráce se všemi subjekty bezpečnostního sektoru, včetně vojenských subjektů, na budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje, jež bude ze strany EU realizováno co nejdříve a na flexibilním a komplexním základě; a

               přispět k zajištění právního státu, řádné správy věcí veřejných a zesílené civilní kontroly a dohledu nad vojenskými složkami ve třetích zemích.

                  Příslušné aktivity ABM/ABB:

                  Činnost 19 02: Nástroj přispívající ke stabilitě a míru (IcSP) – Reakce na krize, předcházení konfliktům, budování míru a připravenost na krize

                  Činnost 21 05: Nástroj přispívající ke stabilitě a míru (IcSP) – Globální a nadregionální i vznikající hrozby

               1.4.3Očekávané výsledky a dopady

               Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.

                  – zlepšení kapacity partnerských zemí, pokud jde o samostatné předcházení krizím a zvládání krizí;

                  – efektivnější působení všech subjektů bezpečnostního sektoru v partnerských zemích při zajišťování větší bezpečnosti obyvatel v nestabilních státech, v oblastech ohrožených krizí či v oblastech, které prošly konfliktem;

                  – větší respektování právního státu, řádná správa věcí veřejných a zesílená civilní kontrola a dohled nad vojenskými složkami ve třetích zemích.

                  Stabilnější a bezpečnější společnosti jsou předpokladem udržitelného rozvoje a příznivějších životních podmínek, čímž se sníží tlak související s nestabilitou a konflikty. V případě dotčených zemí se očekává, že iniciativa by měla mít značný dlouhodobý dopad na hospodářskou situaci a rozvoj.

               1.4.4Ukazatele výsledků a dopadů

               Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.

                  Na stanovení nových ukazatelů výsledků a dopadů se v současnosti pracuje. Jako vhodný se jeví obecný ukazatel míry bezpečnosti obyvatel (právo na život bez strachu) žijících v nestabilních státech, v krizí ohrožených oblastech či v oblastech, které prošly konfliktem.

                  Příslušné programové prohlášení týkající se nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru bude doplněno tak, aby byly zohledněny nové ukazatele.

                  Jednotlivá opatření musí souviset se specifickými cíli. Opatření budou rovněž posuzována podle ukazatelů vztahujících se k jednotlivým projektům.

               1.5Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.5.1Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

                  Tento návrh vychází ze společného sdělení Evropské komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku „Budování kapacity na podporu bezpečnosti a rozvoje“ ze dne 28. dubna 2015 (JOIN(2015) 17) a ze závěrů Rady pro zahraniční věci (na úrovni ministrů obrany) ze dne 18. května 2015, jež požadují předložení návrhu zabývajícího se tím, jak v rámci plnění cílů rozvojové spolupráce EU komplexně a flexibilně podporovat budování kapacit (výcvik a vybavení) vojenských subjektů ve třetích zemích.

                  Ve společném sdělení bylo zdůrazněno, že zajištění lepšího fungování subjektů bezpečnostního sektoru, včetně vojenských složek, prostřednictvím budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje, jakož i posílení správy těchto subjektů, zvláště pak v nestabilních zemích a zemích, které prošly konfliktem, přispěje k míru, bezpečnosti a stabilitě a tím i k dosažení cílů udržitelného rozvoje. Společné sdělení rovněž podpořilo úsilí EU o systematické předcházení konfliktům v nestabilních a ke konfliktu náchylných zemích a současně odhalilo nedostatky, pokud jde o schopnost EU podporovat budování kapacit partnerů v bezpečnostním sektoru.

                  Závěry Evropské rady z 25.–26. června 2015 opětovně upozornily, že je třeba, aby se „posílilo postavení partnerů a zlepšily se jejich schopnosti předcházet krizím a řešit je, mimo jiné prostřednictvím konkrétních projektů budování kapacit s flexibilním zeměpisným rozsahem“, což odráží dřívější závěry Evropské rady z 19.–20. prosince 2013, v nichž bylo zdůrazněno, že je „důležité podporovat partnerské země a regionální organizace tím, že jim bude podle potřeby poskytována odborná příprava, poradenství, vybavení či zdroje, aby mohly ve stále vyšší míře krizím předcházet a řešit je samy“.

               1.5.2Přidaná hodnota ze zapojení EU

                  Opatření EU je nezbytné a odůvodněné na základě cílů stanovených ve Smlouvě o EU, zejména pak v článku 21, jakož i podle zásady proporcionality. Komplexní a flexibilní podpora EU zaměřená na budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje by představovala přínos v podobě krátkodobých i dlouhodobějších opatření sdružujících všechny subjekty bezpečnostního sektoru v dané zemi, což by umožnilo lepší koordinaci této podpory.

                  Prostřednictvím zásahů na úrovni EU lze snadněji dosáhnout bezpečnosti a stability a zvýšit účinnost mezinárodního úsilí na poli bezpečnosti a rozvoje. Politického cíle, jímž je zajištění bezpečnosti pro EU, nelze dosáhnout bez účinné spolupráce s partnery v zemích mimo EU a s mezinárodními organizacemi.

                  Činnosti Unie a členských států by se měly v souladu s čl. 212 odst. 1 SFEU vzájemně doplňovat a posilovat. Evropská unie a její členské státy by měly v rámci svého působení zastávat komplexní přístup k předcházení konfliktům a jejich příčinám a k jejich řešení.

               1.5.3Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

                  Další pokrok při odstraňování chudoby a dlouhodobější úspěchy v oblasti udržitelného rozvoje v kontextu 16. cíle udržitelného rozvoje (mír, spravedlnost a silné instituce) budou ve velké míře záviset na schopnosti účinně řešit příčiny nestability a zejména nedostatečnou bezpečnost.

                  Značná část programů vnější pomoci financovaných z nástrojů EU v oblasti rozvoje a technické spolupráce se již problematikou bezpečnosti a rozvoje zabývá a využívá množství různých kanálů a nástrojů. Partneři ve třetích zemích, kteří požádali o pomoc při budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje, včetně odborné přípravy či vybavení, ji však vždy nemohli obdržet, neboť stávající nástroje EU nejsou schopny na tyto potřeby pružně reagovat.

                  Společné sdělení odhaluje mezeru v nástrojích EU, pokud jde o podporu vojenských subjektů v partnerských zemích prostřednictvím zajištění potřebné stability pro provádění rozvojových činností.

                  Tento nedostatek má dopady na účinnost a udržitelnost vnější činnosti Unie a její rozvojovou politiku. S ohledem na globální zhoršování bezpečnostní situace tato omezení stávajících nástrojů vnější činnosti EU snižují její schopnost řešit danou problematiku komplexním způsobem, posílit spolupráci a účinně přispívat k rozvojovému úsilí.

               1.5.4Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji

                  Tato iniciativa zajistí:

                  a) soudržnost s dalšími činnostmi EU (včetně činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky), jež jsou součástí širšího komplexního přístupu EU k vnějším konfliktům a krizím;

                  b) soulad, koordinaci a doplňkovost jednotlivých krátkodobých a dlouhodobých kapacit a nástrojů na základě společné strategické vize.

                  Jednotlivé činnosti v rámci navrhované iniciativy by měly být koncipovány v souladu s novou celoevropskou reformou bezpečnostního sektoru, včetně zásad sledování a hodnocení a zvláštního rámce pro řízení rizik. Programy by měly prokázat, že zapadají do příslušných národních nebo regionálních strategií, a být navrženy a naplánovány tak, aby se zajistilo zapojení všech příslušných aktérů EU.

               1.6Doba trvání akce a finanční dopad

               X◻ Časově omezený návrh/podnět

               –X◻
                     Návrh/podnět s platností od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2020

               –◻

                     Finanční dopad od roku 2017 do roku 2020

               ◻ Časově neomezený návrh/podnět

               –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,

               –poté plné fungování.

               1.7Předpokládaný způsob řízení
                  24

               X◻ Přímé řízení Komisí

               –X◻ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;

               –◻ prostřednictvím výkonných agentur

               ◻ Sdílené řízení s členskými státy

               X◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:

               –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;

               –X◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);

               –◻ EIB a Evropský investiční fond;

               –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení;

               –X◻ veřejnoprávní subjekty;

               –X◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;

               –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;

               –X◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.

               –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.

               Poznámky

                  Použijí se pravidla týkající se řízení stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti.

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               Upřesněte četnost a podmínky.

                  Delegace EU a útvary Komise budou průběžně sledovat provádění projektů budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje u vojenských subjektů, zejména prostřednictvím návštěv na místě, informování řídících pracovníků o plnění či neplnění stanovených cílů a pomoci při zjišťování/předjímání možných obtíží za účelem nápravy.

                  K posouzení a hodnocení výsledků programů budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje mohou být najati rovněž externí nezávislí odborníci. Tato posouzení a hodnocení, ať již interní či externí, přispějí k odpovědnému provádění a ke zlepšení probíhajících intervencí; ze získaných zkušeností vyvodí závěry, jimiž se budou moci řídit budoucí politiky a činnosti, za použití mezinárodně uznávaných hodnotících kritérií Výboru pro rozvojovou pomoc OECD, včetně (možného) dopadu.

               2.2Systém řízení a kontroly

               2.2.1Zjištěná rizika

                  Rizikovost prostředí:

                  Podpora vojenských subjektů v zemích zasažených konfliktem s sebou nese celou řadu rizik (souvisejících se situací, programem, dobrou pověstí či institucionálním prostředím), která mohou mít nepříznivý vliv na účinnost a udržitelnost pomoci při budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje. Zvláštní pozornost si při návrhu projektů a během jejich provádění vyžaduje otázka možného zneužití poskytnutého vybavení, které by mohlo být v krajních případech místními vojenskými složkami použito za účelem závažného porušování lidských práv a/nebo postoupeno nepřátelským subjektům (v případě, kdy se vybavení zmocní nestátní ozbrojené skupiny), což je třeba bedlivě sledovat. Určité záruky proti zneužití pomoci poskytuje vyloučení smrtícího vybavení, nicméně z hlediska mezinárodního humanitárního práva by mohlo dojít ke zneužití nesmrtící vojenské techniky.

                  Prostředky ke zmírnění rizik:

                  Opatření k budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje budou vylučovat financování zbraní a střeliva, což omezí rizika potenciálního zneužití vybavení.

                  Pro zmírnění možných rizik a v souladu se společným sdělením, které požadovalo vytvoření metodiky řízení rizik pro podporu EU poskytovanou bezpečnostnímu sektoru v partnerských zemích nebo organizacích, bude dále povinné zvláštní hodnocení rizik u všech programů budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje vytvořených za účelem spolupráce s vojenskými subjekty ve třetích partnerských zemích. Rizika budou také nepřetržitě sledována v průběhu provádění projektů.

                  Specifická pravidla týkající se hodnocení rizik a sledování jsou nyní vyvíjena v kontextu politického rámce reformy bezpečnostního sektoru.

                  Cenným přínosem zde budou poznatky získané v souvislosti s rámcem řízení rizik pro rozpočtovou podporu a rovněž referenční ukazatele pro mise budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje, jež se začínají používat.

                  Zvláštní pravidla pro hodnocení rizik v případě budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje mohou zahrnovat tyto prvky (avšak neomezují se pouze na ně):

                  – hodnocení rizika konfliktu (založené na strukturálních nástrojích posuzování rizik, jako je např. index globálního rizika konfliktu (GCRI), který vyvinulo Společné výzkumné středisko) a

                  – rámce pro analýzu konfliktů, jejichž účelem je vzájemná shoda a pravidelné sledování situace subjekty působícími v humanitárním, rozvojovém a bezpečnostním sektoru.

                  To, co některé zainteresované strany mohou vnímat jako riziko „sekuritizace rozvoje“, lze řešit prostřednictvím závazku k zajištění transparentnosti a dopadu výdajů na mír a bezpečnost a využití tohoto příspěvku k dosažení 16. cíle udržitelného rozvoje.

                  V rámci výše uvedených opatření pro zmírnění rizik by se měla pomoc EU věnovaná budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje zakládat také na analýze situace a zohledňovat konflikty. Základní zásadou pro budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje bude zásada „neškodit“. Hloubková analýza politické a bezpečnostní situace dané země a potenciálních souvisejících rizik musí být provedena včas, aby bylo možné určit, zda je Unie schopna poskytnout pomoc, a zamezit zneužití podpory. Příslušná posouzení budou provádět také delegace EU. Tato posouzení se budou mimo jiné týkat nároků na zdroje, vyhodnocení úsilí ostatních aktérů, plánované pomoci při budování kapacit, posouzení specifických potřeb dané země a cílů a ukazatelů ke sledování pokroku. Součástí zmíněné analýzy situace budou další významné prvky, jako např. místní odpovědnost partnerské země, absorpční kapacita, střednědobá a dlouhodobá udržitelnost a začlenění do dlouhodobých širších programů reformy vládního bezpečnostního sektoru.

               2.2.2Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly

                  Systém vnitřních kontrol Služby nástrojů zahraniční politiky (FPI) / Generálního ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj (DEVCO)

                  Postup vnitřní kontroly a řízení FPI/DEVCO slouží k poskytování dostatečných záruk, pokud jde o řádné finanční řízení operací, spolehlivost finančních zpráv a soulad s příslušným legislativním a procesním rámcem.

                  Účelnost, účinnost a hospodárnost

                  Aby bylo zajištěno dodržování zásad řádného finančního řízení (a byla zmírněna vysoká míra rizika v prostředí vnější pomoci), bude FPI/DEVCO vedle všech prvků procesu strategického plánování a programování Komise, interního kontrolního prostředí a požadavků vyplývajících ze zásad interní kontroly Komise, i nadále vytvářet vlastní kontrolní prostředí zahrnující:

                  –
                        decentralizované řízení projektů delegacemi EU v terénu (ve vhodných případech);

                  –
                        jasné a formalizované vymezení finanční odpovědnosti (od pověřeného schvalujícího úředníka) formou dalšího převedení pravomocí na vedoucího oddělení či vedoucího delegace;

                  –
                        pravidelné podávání zpráv delegací EU na ústředí (zprávy o řízení vnější pomoci v případě GŘ DEVCO a zprávy pověřeného schvalujícího úředníka v případě FPI), včetně každoročního prohlášení o odpovědnosti, které vypracovává vedoucí delegace;

                  –
                        zajištění programu školení pro zaměstnance v ústředí i při delegacích EU;

                  –
                        náležitou podporu a usměrňování ze strany ústředí i delegací EU;

                  –
                        pravidelné návštěvy v místě působení delegací EU zaměřené na kontrolu a dohled;

                  –
                        metodiku pro řízení projektového a programového cyklu včetně:

                     a) potřebných nástrojů na podporu kvality pro plánování zásahu, metodu jeho realizace, finanční mechanismus, systém řízení, hodnocení a výběr partnerů pro provádění;

                     b) nástrojů pro řízení a sledování programů a projektů, jakož i pro podávání zpráv o těchto programech a projektech v zájmu jejich účinného provádění, včetně pravidelného externího sledování projektů na místě;

                     c) hodnotících a kontrolních složek.

                  Finanční vykazování a účetnictví

                  FPI/DEVCO se budou nadále řídit nejvyššími standardy účetnictví a finančního vykazování tím, že budou používat systém akruálního účetnictví Komise a specifické nástroje pro vnější pomoc.

               2.2.3Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb

                  Pokud jde o soulad s předpisy, je cílem nástroje zachovat pro portfolio FPI/DEVCO historickou úroveň rizika nesouladu (chybovosti), což je zbytková čistá míra chybovosti (na víceletém základě po provedení všech plánovaných kontrol a oprav u ukončených smluv), která činí méně než 2 %.

                  Na základě analýzy vzorků náhodně vybraných transakcí, kterou za účelem prohlášení o věrohodnosti každoročně provádí Evropský účetní dvůr, se rozpětí chybovosti tradičně odhadovalo na 2–5 %.

                  FPI/DEVCO to považuje za nejnižší riziko nesouladu s předpisy, kterého lze dosáhnout v souvislosti s vysoce rizikovým prostředím a s přihlédnutím k administrativní zátěži a nutné efektivitě nákladů vynaložených na kontroly souladu.

               2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.

                  Opatření pro předcházení nesrovnalostem

                  Vzhledem k rizikovému prostředí, v němž budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje probíhá, bude zapotřebí, aby kontrolní systémy počítaly s případným nedostatečným souladem transakcí (nesrovnalostmi) a aby již v raných fázích platebního procesu probíhaly četné kontroly zaměřené na předcházení nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravu. V praxi to znamená, že kontroly dodržování předpisů ze strany FPI/DEVCO se budou nejvíce opírat o významné kontroly ex ante prováděné jak externími auditory, tak zaměstnanci Komise v terénu před konečnými platbami v rámci projektu (s tím, že budou prováděny i určité audity a kontroly ex post), což značně přesáhne finanční záruky vyžadované finančním nařízením.

                  Rámec FPI/DEVCO pro dodržování předpisů tvoří mimo jiné tyto významné složky:

                  Opatření pro předcházení podvodům

                  – Poskytování specifických pokynů, jako jsou např. praktické pokyny pro zadávání zakázek, příručka GŘ DEVCO a nástroj pro finanční řízení (pro partnery pověřené prováděním), podle potřeby.

                  – Povinné základní školení týkající se předcházení podvodům a odhalování problémů pro zaměstnance pověřené řízením pomoci (vedoucí projektů, finanční úředníci, auditoři/zaměstnanci provádějící kontroly ex post) v ústředí a v delegacích EU, v souladu se strategií proti podvodům uplatňovanou v rámci vnějších vztahů EU a se specifickými strategiemi proti podvodům uplatňovanými ze strany FPI a GŘ DEVCO. Strategie proti podvodům v rámci vnějších vztahů EU se týká činností Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) a činností příslušných útvarů Komise zabývajících se vnějšími vztahy (DEVCO, FPI, NEAR), přičemž zvláštní pozornost je věnována činnostem prováděným delegacemi EU.

                  – Hodnocení ex ante k zajištění toho, aby ve všech orgánech spravujících příslušné finanční prostředky v rámci přímého i nepřímého řízení byla zavedena vhodná opatření pro prevenci a odhalování podvodů při správě finančních prostředků EU.

                  – Prověřování mechanismů pro boj proti podvodům dostupných v partnerské zemi (a/nebo mezinárodní organizaci), které se bude provádět ex ante v rámci hodnocení kritéria způsobilosti řízení veřejných financí k získání rozpočtové podpory (tj. aktivní závazek k boji proti podvodům a korupci, odpovídající orgány inspekce, dostatečná soudní kapacita a odpovídající mechanismy reakcí a sankcí).

                  – Komise v roce 2008 podepsala v Akkře mezinárodní iniciativu na podporu transparentnosti rozvojové pomoci (IATI) – dohodu o standardech pro transparentnost pomoci, jež zajišťuje včasnější, podrobnější a pravidelné údaje o dokumentech a tocích pomoci. Od října 2011 Komise pracuje na zavádění a uplatňování standardů IATI, pokud jde o zveřejňování informací o pomoci.

                  – Dále Komise spolupracuje s členskými státy EU na společné internetové aplikaci nazvané EU Aid Explorer, která údaje o pomoci EU poskytnuté prostřednictvím IATI a z dalších zdrojů převádí v informace, jejichž podoba je vstřícnější pro uživatele.

                  – V roce 2015 podepsal úřad OLAF pět nových dohod o správní spolupráci s mezinárodními organizacemi (Evropská banka pro obnovu a rozvoj, Meziamerická rozvojová banka, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Světový potravinový program a Úřad OSN pro servisní zabezpečení projektů). OLAF rovněž spolupracuje s příslušnými agenturami OSN pro boj proti podvodům, Světovou bankou a dalšími mezinárodními organizacemi. Spolupracuje též s Europolem a Eurojustem. Kromě toho OLAF navazuje stálé či příležitostné vztahy s orgány ze zemí mimo EU, je-li to v zájmu vyšetřování podvodů týkajících se rozpočtu EU (především prostředky EU vynakládané na vnější pomoc). V roce 2015 uzavřel OLAF správní dohody s partnerskými orgány v Angole, Moldavsku a Senegalu.

                  Opatření k odhalení nesrovnalostí a podvodů a nápravná opatření

                  – externí audity a ověřování (povinné audity i audity vycházející z analýzy rizika) včetně auditů Evropského účetního dvora;

                  – zpětné kontroly (vycházející z analýzy rizika) a zpětné získávání plateb;

                  – pozastavení financování ze strany EU v případech, kdy dojde k závažnému podvodu (včetně rozsáhlé korupce), až do chvíle, kdy orgány podniknou odpovídající kroky, aby takový podvod napravily a předešly mu do budoucna.

                  – Strategie FPI/DEVCO budou vycházet ze strategie proti podvodům v rámci vnějších vztahů EU (zastřešující strategie proti podvodům), kterou Komise schválila v roce 2013. FPI a DEVCO se budou při provádění strategie soustředit na tři strategické cíle:

                  – zvyšovat obecné povědomí zaměstnanců o prevenci a odhalování podvodů, zejména v přípravné fázi a ve fázi provádění grantů a zadávání zakázek;

                  – zlepšit schopnosti zaměstnanců FPI a DEVCO účinně řešit interní a externí případy podvodů pomocí nástrojů pro boj proti podvodům;

                  – zlepšit reakci v případě podezření na podvod a zkrátit dobu potřebnou pro zpětné získání neoprávněně vyplacených částek.

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               Stávající rozpočtové položky

               V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.

                        Okruh víceletého finančního rámce

                        Rozpočtová položka

                        Druh
                           výdaje

                        Příspěvek

                        Číslo
                           Název

                        RP/NRP
                           25

                        zemí ESVO
                           26

                        kandidátských zemí
                           27

                        třetích zemí

                        ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

                        IV

                        19 02 – Nástroj přispívající ke stabilitě a míru (IcSP) – Reakce na krize, předcházení konfliktům, budování míru a připravenost na krize

                        19 02 01 Reakce na krize a vznikající krize

                        19 02 02 Podpora na předcházení konfliktům, připravenost na krize a budování míru

                        19 01 Správní výdaje v oblasti politiky „Nástroje zahraniční politiky“

                        19 01 04 01 Podpůrné výdaje na nástroj přispívající ke stabilitě a míru

                        21 05 Nástroj přispívající ke stabilitě a míru (IcSP) – Globální a nadregionální i vznikající hrozby

                        21 05 01 Globální, nadregionální a vznikající hrozby

                        21 01 Správní výdaje v oblasti politiky „Mezinárodní spolupráce a rozvoj“

                        21 01 04 04 Podpůrné výdaje na nástroj přispívající ke stabilitě a míru

                        Rozl.

                        NE

                        NE

                        NE

                        /NE

               3.2Odhadovaný dopad na výdaje

               3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        Číslo

                        Okruh 4 Globální Evropa

                        GŘ: FPI/DEVCO

                        Rok
                        2017
                           28

                        Rok
                        2018

                        Rok
                        2019

                        Rok
                        2020

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        • Operační prostředky

                        Číslo rozpočtové položky 19 02 01

                        Závazky

                        (1)

                        6,600

                        20,400

                        20,350

                        20,700

                        68,050

                        Platby

                        (2)

                        0

                        10,000

                        15,000

                        20,000

                        45,000

                        Číslo rozpočtové položky 19 02 02

                        Závazky

                        (1a)

                        0,608

                        2,678

                        2,528

                        2,177

                        7,990

                        Platby

                        (2a)

                        0

                        1,000

                        2,000

                        2,000

                        5,000

                        Číslo rozpočtové položky 21 05 01

                        Závazky

                        (1b)

                        2,150

                        6,250

                        6,300

                        6,300

                        21,000

                        Platby

                        (2b)

                        0

                        3,000

                        4,000

                        6,000

                        13,000

                        Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
                           29

                        Číslo rozpočtové položky 19 01 04 01

                        (3)

                        0,643

                        0,673

                        0,823

                        0,823

                        2,962

                        (3a)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0,000

                        CELKEM prostředky
                        pro FPI/DEVCO

                        Závazky

                        = 1+1a+1b+3

                        10,0

                        30,0

                        30,0

                        30,0

                        100,000

                        Platby

                        = 2+2a+2b

                        +3+3a

                        0

                        14,0

                        21,0

                        28,0

                        66,600

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        5

                        Správní výdaje

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        GŘ: FPI

                        • Lidské zdroje

                        0,746

                        0,746

                        0,746

                        0,746

                        2,984

                        • Ostatní správní výdaje

                        0,06

                        0,06

                        0,06

                        0,06

                        0,240

                        FPI CELKEM

                        Prostředky

                        0,806

                        0,806

                        0,806

                        0,806

                        3,224

                        GŘ: DEVCO

                        • Lidské zdroje

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,560

                        • Ostatní správní výdaje

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0,000

                        GŘ DEVCO CELKEM

                        Prostředky

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,560

                        CELKEM prostředky
                        z OKRUHU 5
                        víceletého finančního rámce

                        (Závazky celkem = platby celkem)

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        3,784

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok
                        N
                           30

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        CELKEM prostředky
                        z OKRUHU 1 až 5
                        víceletého finančního rámce

                        Závazky

                        10,946

                        30,946

                        30,946

                        30,946

                        103,784

                        Platby

                        0,946

                        14,946

                        21,946

                        28,946

                        70,384

               3.2.2Odhadovaný dopad na operační prostředky

               –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků

               –X◻
                     Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:

               Orientační výstupy podle cílů:

               Specifický cíl č. 1 – Odhadovaný počet opatření přijatých v reakci na krizové situace nebo vznikající krize v daném rozpočtovém roce

               Specifický cíl č. 2 – Odhadovaný počet akcí budování kapacit zaměřených na předcházení konfliktům, budování míru a připravenost na krize v daném rozpočtovém roce

               Specifický cíl č. 3 – Počet osob, jimž se dostalo odborné přípravy, a/nebo vybavení pořízeného v daném rozpočtovém roce

               Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Uveďte cíle a výstupy

                        ⇩

                        Rok
                        2017

                        Rok
                        2018

                        Rok
                        2019

                        Rok
                        2020

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        VÝSTUPY

                        Druh
                           31

                        Průměrné náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Celkový počet

                        Náklady celkem

                        SPECIFICKÝ CÍL Č. 1
                           32

                        Rozpočtová položka 19 02 01

                        – Výstup

                        – Výstup

                        – Výstup

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 1

                        6,6

                        20,4

                        20,4

                        20,7

                        68,1

                        SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 Rozpočtová položka 19 02 02

                        – Výstup

                        – Výstup

                        – Výstup

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 2

                        1

                        0,6

                        1

                        2,7

                        1

                        2,5

                        1

                        2,2

                        8,0

                        SPECIFICKÝ CÍL Č. 3

                        Rozpočtová položka 21 05 01

                        – Výstup

                        – Výstup

                        – Výstup

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 3

                        1

                        2,1

                        1

                        6,3

                        1

                        6,3

                        1

                        6,3

                        21,0

                        NÁKLADY CELKEM

                        10

                        30

                        30

                        30

                        100

               Výstupy v rámci specifického cíle č. 1 pro rozpočtovou položku 19 02 01 nejsou programovatelné, a nelze je proto náležitě vyčíslit.

               3.2.3Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy

               3.2.3.1Shrnutí

               –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy

               –X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok
                        N
                           33

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                           N+2

                        Rok
                           N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        OKRUH 5
                           víceletého finančního rámce

                        Lidské zdroje

                        0,886

                        0,886

                        0,886

                        0,886

                        3,544

                        Ostatní správní výdaje

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,240

                        Mezisoučet
                           za OKRUH 5
                        víceletého finančního rámce

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        3,784

                        Mimo OKRUH 5
                           34

                        víceletého finančního rámce

                        Lidské zdroje

                        Rozpočtová položka 19 01 04 01 *

                        0,448

                        0,448

                        0,448

                        0,448

                        1,792

                        Ostatní výdaje
                           správní povahy

                        0,195

                        0,225

                        0,375

                        0,375

                        1,170

                        Mezisoučet
                           mimo OKRUH 5
                           víceletého finančního rámce

                        0,643

                        0,673

                        0,823

                        0,883

                        3,022

                        CELKEM

                        1,589

                        1,619

                        1,769

                        1,829

               Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               * Odpovídá třem pracovním místům smluvních zaměstnanců v rámci rozpočtové položky pro FPI.

               3.2.3.2Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů

               –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů

               –X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:

               Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky

                        Rok
                           N

                        Rok
                           N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)

                        19 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)

                        4

                        4

                        4

                        4

                        XX 01 01 02 (při delegacích)

                        XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)

                        10 01 05 01 (v přímém výzkumu)

                        • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky)
                           35

                        19 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce)

                        21 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce)

                        3

                        2

                        3

                        2

                        3

                        2

                        3

                        2

                        XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)

                        19 01 04
                           36

                        – v ústředí

                        – při delegacích

                        3

                        3

                        3

                        3

                        XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)

                        10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu)

                        Jiné rozpočtové položky (upřesněte)

                        CELKEM

                        12

                        12

                        12

                        12

               Týká se oblastí politik, resp. hlav rozpočtu 19 a 21.

               Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               Popis úkolů:

                        Úředníci a dočasní zaměstnanci

                        Lidské zdroje v kategorii úředníků (AD) budou vyčleněny na celkové řízení dodatečných závazků a zejména pak řádné určení, posouzení, návrh, zadání a hodnocení akcí budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje v rámci rozšířeného projektového portfolia a formulaci specifických pravidel pro hodnocení rizik těchto akcí (viz oddíl 2.2.1). Tyto náklady rovněž zahrnují provádění pravidelných monitorovacích návštěv na místě, během nichž se uskuteční setkání s příslušnými vládními orgány a zajišťuje se koordinace s dalšími subjekty a dárci na místní úrovni. Očekává se také, že pro budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje bude nutná úzká spolupráce s Radou, Parlamentem a dalšími zainteresovanými stranami (včetně občanské společnosti). Jelikož budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje pro Komisi představuje novou oblast, bude vyžadovat zvláštní pozornost a vytváření ad hoc odborných znalostí, a tudíž bude náročné na zdroje, obzvláště v počáteční fázi.

                        Zdroje v kategorii AST budou využity k zadávání zakázek a finančnímu řízení akcí budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje, jakož i k provádění auditů a kontrol, podávání výročních zpráv, odpovídání na dotazy Evropského parlamentu / veřejného ochránce práv, sestavování finančních zpráv a dohledu nad závazky a platbami na centrální úrovni.

                        Dodatečné náklady též vzniknou v souvislosti s ostatními administrativními úkoly.

                        Externí zaměstnanci

                        Lidské zdroje v podobě externích zaměstnanců (SZ) budou využity k řízení a provádění projektového portfolia budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje, které je spravováno centrálně na úrovni ústředí a/nebo při delegacích. Jedná se o každodenní řízení projektů (provozní a finanční), koordinaci s členskými státy a dalšími subjekty, pravidelné sledování projektů a v případě potřeby koordinaci s delegacemi EU. Řízení hodnocení a auditů. Tento úkol rovněž zahrnuje pravidelné návštěvy na místě.

               3.2.4Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               –◻ Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.

               –X
                     Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.

                  Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky.

                  Částka 100 000 000 EUR potřebná pro budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje bude získána přerozdělením prostředků v rámci okruhu 4 víceletého finančního rámce na období 2014–2020.

               –◻ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce.

                  Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.

               3.2.5Příspěvky třetích stran

               –Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.

               –Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:

               Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok
                           N

                        Rok
                           N+1

                        Rok
                           N+2

                        Rok
                           N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Celkem

                        Upřesněte spolufinancující subjekt

                        Spolufinancované prostředky CELKEM

               3.3Odhadovaný dopad na příjmy

               –X
                     Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.

               –◻ Návrh/podnět má tento finanční dopad:

                dopad na vlastní zdroje

                dopad na různé příjmy

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Příjmová rozpočtová položka:

                        Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce

                        Dopad návrhu/podnětu
                           37

                        Rok
                           N

                        Rok
                           N+1

                        Rok
                           N+2

                        Rok
                           N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Článek

               U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.

                  […]

               Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.

                  […]

                     (1)
                  Například zpráva Světové banky World Development Report: Conflict, Security, and Development z roku 2011.

                     (2)

                     http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

                     (3)
                  16. cíl udržitelného rozvoje: podporovat mírumilovné a inkluzivní společnosti za účelem udržitelného rozvoje, zajistit přístup ke spravedlnosti všem občanům a budovat účinné, odpovědné a inkluzivní instituce na všech úrovních.

                     (4)
                  EU schválila „Novou dohodu“, která byla jedním z hlavních prvků čtvrtého fóra na vysoké úrovni o účinnosti pomoci konaného v Pusanu v listopadu 2011 (

                     http://www.pbsbdialogue.org/en/

                  ).

                     (5)
                  Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj – Výbor pro rozvojovou pomoc, únor 2016.

                     (6)
                  JOIN(2015) 17 final, s. 8.

                     (7)
                  JOIN(2013) 30 final ze dne 11. prosince 2013.

                     (8)
                  Závěry Rady 9644/14 ze dne 12. května 2014.

                     (9)
                  JOIN(2013) 30 final ze dne 11. prosince 2013.

                     (10)
                  Článek 41 Smlouvy o EU stanoví zásady pro financování civilních a vojenských operací k řešení krizí. Na společné náklady na takové operace se v současnosti vztahuje rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/528 ze dne 27. března 2015 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena) a o zrušení rozhodnutí 2011/871/SZBP, Úř. věst. L 84, 28.3.2015.

                     (11)
                  Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000, pozměněná v Lucemburku dne 25. června 2005 a pozměněná v Ouagadougou dne 22. června 2010.

                     (12)
                  Právním základem afrického mírového projektu je článek 11 dohody o partnerství z Cotonou (Politika budování míru, předcházení konfliktům a jejich řešení, reakce na nestabilní situace) a příslušné závěry Rady; rozhodnutí Rady ministrů AKT-ES č. 3/2003 ze dne 11. prosince 2003 o využití zdrojů z finančního rámce na podporu dlouhodobého rozvoje devátého Evropského rozvojového fondu (ERF) pro zřízení afrického mírového projektu, Úř. věst. L 345, 31.12.2003.

                     (13)
                  Věc C-377/12, Evropská komise v. Rada (dohoda o partnerství a spolupráci s Filipínskou republikou), bod 37.

                     (14)
                  Viz také JOIN(2015) 17 final, s. 7, a rovněž výše uvedené směrnice Výboru pro rozvojovou pomoc OECD pro podávání zpráv v oblasti míru a bezpečnosti.

                     (15)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů pro vnější činnost Unie, Úř. věst. L 77, 15.3.2014, s. 95.

                     (16)
                  Společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie: „Evropský konsensus“, Úř. věst. C 46, 24.2.2006.

                     (17)
                  Organizace spojených národů, A/RES/70/1, rezoluce přijatá Valným shromážděním dne 25. září 2015.

                     (18)
                  JOIN(2015) 17 final ze dne 28. dubna 2015.

                     (19)
                  Závěry Rady pro zahraniční věci (na úrovni ministrů obrany) týkající se společné bezpečnostní a obranné politiky, dokument 8971/15 ze dne 18. května 2015.

                     (20)
                  ABM: řízení podle činností (activity-based management); ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).

                     (21)
                  Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.

                     (22)
                  http://ec.europa.eu/priorities/docs/pg_en.pdf

                     (23)
                  COM(2015) 610 final.

                     (24)
                  Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (25)
                  RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.

                     (26)
                  ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.

                     (27)
                  Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.

                     (28)
                  Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.

                     (29)
                  Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (30)
                  Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.

                     (31)
                  Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány.

                     (32)
                  Popsaný v bodě 1.4.2 „Specifické cíle…“.

                     (33)
                  Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.

                     (34)
                  Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (35)
                  SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.

                     (36)
                  Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).

                     (37)
                  Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.


title: Návrh nařízení Rady o pravidlech týkajících se zboží, služeb a osob překračujících demarkační linii na Kypru, kterým se mění nařízení (ES) č. 866/2004 o režimu podle článku 2 protokolu č. 10 k aktu o přistoupení

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---                   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                                    V Bruselu dne 10.4.2008
                                                    KOM(2008) 8 v konečném znění
                                            Návrh
                                     NAŘÍZENÍ RADY
    o pravidlech týkajících se zboží, služeb a osob překračujících demarkační linii na
   Kypru, kterým se mění nařízení (ES) č. 866/2004 o režimu podle článku 2 protokolu
                                 č. 10 k aktu o přistoupení
                                     (předložený Komisí)
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                                       DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   Nařízením č. 866/2004 zřídila Rada režim podle článku 2 protokolu 10 aktu o přistoupení z
   roku 2003, který stanoví zvláštní pravidla týkající se zboží, služeb a osob překračujících
   demarkační linii rozdělující v Kyperské republice ta území, nad nimiž vláda Kyperské
   republiky nevykonává skutečnou kontrolu, a ta území, nad nimiž vláda Kyperské republiky
   skutečnou kontrolu vykonává.
   Vzhledem ke zkušenostem získaným poté, co uvedené nařízení i jeho poslední zásadní změna
   (nařízení Rady č. 293/2005) vstoupily v platnost, je třeba podpořit obchodní a hospodářské
   vztahy na Kypru. Z tohoto důvodu by měla být plošně zrušena cla uvalená na zemědělské
   výrobky pocházející z území, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou
   kontrolu. Doposud byla zrušena pouze cla na citrusové plody, a to nařízením Komise
   č. 1624/2005. V budoucnu se však lze takto složitému postupu rušení cel vyhnout. Proto je
   navrhováno posílení ochranné doložky obsažené v nařízení.
   Dále je třeba transparentním způsobem upravit dočasný (na dobu nejvýše šesti měsíců) dovoz
   zboží z území, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu, na
   území, nad nimiž vláda Kyperské republiky skutečnou kontrolu vykonává. Zaprvé je cílem
   této snahy podpořit poskytování služeb podniky sídlícími na územích, nad nimiž vláda
   Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu, i na druhé straně demarkační linie tím,
   že jim bude umožněno, aby si s sebou převezly své vybavení. Zadruhé by navrhované
   opatření mělo umožnit účast těchto podniků na veletrzích nebo podobných akcích v oblastech,
   nad nimiž vláda Kyperské republiky vykonává skutečnou kontrolu. Zatřetí by měla být
   umožněna přeprava přes demarkační linii u zboží, jež má být opraveno na územích, nad nimiž
   vláda Kyperské republiky vykonává skutečnou kontrolu. V těchto případech by mělo být
   vhodným způsobem doloženo, že toto zboží je na druhou stranu demarkační linie
   přepravováno pouze dočasně. Navrhované změny obsahují předpoklad, že přesné podmínky
   dočasného dovozu zboží lze upravit prostřednictvím prováděcích pravidel. Prakticky by to
   znamenalo, že tato pravidla by byla stanovena úpravou nařízení Komise č. 1480/2004
   bezprostředně po přijetí tohoto navrhovaného novelizačního nařízení.
   V neposlední řadě je třeba podstatně zvýšit limit pro celkovou hodnotu zboží v osobních
   zavazadlech osob překračujících demarkační linii ze 135 EUR na 260 EUR, aby se podpořil
   hospodářský rozvoj na územích, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou
   kontrolu.
CS                                              2                                              CS
 ---pagebreak---                                                     Návrh
                                              NAŘÍZENÍ RADY
       o pravidlech týkajících se zboží, služeb a osob překračujících demarkační linii na
      Kypru, kterým se mění nařízení (ES) č. 866/2004 o režimu podle článku 2 protokolu
                                          č. 10 k aktu o přistoupení
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na protokol č. 10 o Kypru připojený k aktu o přistoupení z roku 20031, a zejména
   na článek 2 tohoto protokolu,
   s ohledem na protokol č. 3 o výsostných oblastech Spojeného království Velké Británie a
   Severního Irska na Kypru2 připojený k aktu o přistoupení, a zejména na článek 6 tohoto
   protokolu,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    Nařízení Rady (ES) č. 866/2004 ze dne 29. dubna 2004 o režimu podle článku 2
          protokolu č. 10 k aktu o přistoupení3 stanoví zvláštní pravidla týkající se zboží, služeb
          a osob překračujících demarkační linii rozdělující ta území Kyperské republiky, nad
          nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu, a ta území Kyperské
          republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky skutečnou kontrolu vykonává.
   (2)    Vzhledem ke zkušenostem získaným poté, co uvedené nařízení i jeho poslední změna
          vstoupily v platnost, je třeba podpořit obchodní a hospodářské vztahy na Kypru.
   (3)    Z tohoto důvodu by měla být plošně zrušena cla uvalená na zemědělské výrobky
          pocházející z území Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky
          nevykonává účinnou kontrolu. Aby to bylo možné, je třeba posílit ochrannou doložku
          v nařízení (ES) č. 866/2004.
   (4)    Dočasný dovoz zboží z území Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské
          republiky nevykonává skutečnou kontrolu, na území Kyperské republiky, nad nimiž
          vláda Kyperské republiky skutečnou kontrolu vykonává, by měl být regulován, aby se
          podpořilo poskytování služeb podniky sídlícími na územích Kyperské republiky, nad
          nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu, i na druhé straně
          demarkační linie a aby se umožnila účast těchto podniků na veletrzích nebo
          podobných akcích na územích Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské
   1
          Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 955.
   2
          Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 940.
   3
          Úř. věst L 161, 30.4.2004, s. 128, opravené znění v Úř. věst. L 206 ze dne 9.6.2005, s. 51, nařízení
          naposledy změněné nařízením Komise (ES) č. 1283/2005 (Úř. věst. L 203, 4.8.2005, s. 8).
CS                                                     3                                                       CS
 ---pagebreak---           republiky skutečnou kontrolu vykonává. Rovněž by měla být umožněna přeprava přes
          demarkační linii u zboží, jež má být opraveno na územích Kyperské republiky, nad
          nimiž vláda Kyperské republiky vykonává skutečnou kontrolu.
   (5)    Mělo by být vhodným způsobem doloženo, že toto zboží je na druhou stranu
          demarkační linie dováženo pouze dočasně. Celní orgány Kyperské republiky nebo
          orgány Východní výsostné oblasti mohou požádat o záruku na krytí jakýchkoliv
          případných celních nebo fiskálních dluhů, pokud by některé dočasně dovezené zboží
          nebylo navráceno na území Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky
          nevykonává skutečnou kontrolu.
   (6)    V případě osob překračujících linii z území Kyperské republiky, nad nimiž vláda
          Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu, na území Kyperské republiky,
          nad nimiž vláda Kyperské republiky skutečnou kontrolu vykonává, by mělo být
          upřesněno, že jejich osobní majetek se považuje za proclený k dočasnému dovozu. To
          rovněž platí pro dopravní prostředky.
   (7)    Limit pro celkovou hodnotu zboží obsaženého v osobních zavazadlech osob
          překračujících linii z území Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky
          nevykonává skutečnou kontrolu, na území Kyperské republiky, nad nimiž vláda
          Kyperské republiky skutečnou kontrolu vykonává, je třeba podstatně zvýšit, aby se
          podpořil hospodářský rozvoj na územích Kyperské republiky, nad nimiž vláda
          Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu.
   (8)    Nařízení (ES) č. 866/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
   PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
                                             Článek 1
   Nařízení (ES) č. 866/2004 se mění takto:
   1.       V článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
            „2. Zboží, na které se odkazuje v odstavci 1, se neproclívá. Toto zboží nepodléhá
            clům ani poplatkům s rovnocenným účinkem. K zajištění účinných kontrol je
            množství zboží překračujícího demarkační linii registrováno.“
   2.       Vkládá se nový článek 4a, který zní:
                                            „Článek 4a
                                       Dočasný dovoz zboží
            1.   S výjimkou zboží, na které se vztahují veterinární a rostlinolékařské
                 požadavky, lze následující zboží dočasně dovézt z území Kyperské republiky,
                 nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu, na území
                 Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky skutečnou kontrolu
                 vykonává:
CS                                               4                                            CS
 ---pagebreak---                      a)    přiměřené množství osobního majetku osob překračujících
                           demarkační linii, který potřebují na cestu, a zboží používané pro
                           sportovní účely,
                     b)    dopravní prostředky,
                     c)    vybavení potřebné k výkonu povolání,
                     d)    zboží určené k opravě,
                     e)    zboží, jež má být vystaveno nebo použito na veřejné akci.
       2.     Lhůta, na kterou se doveze zboží, na něž se odkazuje v odstavci 1, může
              dosáhnout nejvýše šesti měsíců.
       3.     Zboží, na které se odkazuje v odstavci 1, nemusí splňovat podmínky stanovené
              v čl. 4 odst. 1.
       4.     Pokud po vypršení lhůty pro dočasný dovoz vymezené v odstavci 2 není zboží,
              na které se odkazuje v odstavci 1, navráceno na území Kyperské republiky, nad
              nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu, bude toto
              zboží zkonfiskováno celními orgány Kyperské republiky.
       5.     Pro dočasný dovoz zboží, na které se odkazuje v odst. 1 písm. a) a b), se
              obdobným způsobem použijí články 229, 232, 579 a 581 nařízení Komise
              (EHS) č. 2454/934.
              Pro dočasný dovoz zboží, na které se odkazuje v odst. 1 písm. c), d) a e), se
              použije následující postup:
                     a)    K tomuto zboží musí být přiloženo prohlášení osoby, která zboží
                           dováží, v němž bude uveden účel dočasného dovozu a k němuž
                           budou připojeny podkladové dokumenty, které přiměřeným
                           způsobem doloží, že dané zboží spadá do jedné ze tří kategorií
                           uvedených v odst. 1 písm. c), d) a e).
                     b)    Toto zboží musí být celními orgány Kyperské republiky nebo
                           orgány Východní výsostné oblasti zaregistrováno při přepravě na
                           území Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky
                           vykonává skutečnou kontrolu, nebo do Východní výsostné oblasti i
                           při přepravě z těchto území.
                     c)    Celní orgány Kyperské republiky a orgány Východní výsostné
                           oblasti se mohou rozhodnout, že dočasný dovoz zboží povolí pouze
                           za podmínky poskytnutí záruky, která zajistí, že bude uhrazen
                           jakýkoliv případný celní nebo fiskální dluh, který by v souvislosti
                           s tímto zbožím mohl vzniknout.
   4
     Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS)
     č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1). Nařízení
     naposledy pozměněno nařízením (ES) č. 883/2005 (Úř. věst. L 148, 11.6.2005, s. 5).
CS                                              5                                                        CS
 ---pagebreak---            6.     Komise může přijmout zvláštní pravidla v souladu s postupem, na který se
                  odkazuje v čl. 4 odst. 12.“
   3.      V článku 6 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
           „1. Směrnice Rady 69/169/EHS(*) a nařízení Rady (EHS) č. 918/83 se nepoužijí, ale
           zboží obsažené v osobních zavazadlech osob překračujících demarkační linii se
           osvobozuje od daně z obratu a spotřební daně za předpokladu, že nejde o zboží
           obchodní povahy a že jeho celková hodnota nepřesahuje 20 EUR na osobu.
           2. Množstevní limity pro osvobození od daně z obratu a spotřební daně a rovněž pro
           osvobození od dovozního cla se stanoví na 40 cigaret a 1 litr lihovin pro osobní
           spotřebu.“
           (*) Úř. věst. L 133, 4.6.1969, s. 6.“
   4.      V čl. 11 odst. 4 se druhá věta nahrazuje tímto:
           „V případě jiných mimořádných událostí, především událostí způsobených
           nesrovnalostmi, narušením obchodních vztahů nebo podvodným jednáním, nebo
           vzniknou-li jiné výjimečné okolnosti vyžadující okamžitá opatření, může Komise po
           konzultaci s vládou Kyperské republiky okamžitě přijmout taková opatření, která
           jsou nezbytně nutná k nápravě situace.“
                                               Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po dni vyhlášení v Úředním věstníku Evropské
   unie.
   Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
   V Bruselu dne […].
                                                 Za Radu
                                                 předseda/předsedkyně
                                                 […]
CS                                                 6                                          CS