               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 30.8.2016
            COM(2016) 543 final
            2016/0259(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o Evropském roku kulturního dědictví

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Ideály, principy a hodnoty zakotvené v evropském kulturním dědictví tvoří společný evropský zdroj vzpomínek, porozumění, identity, dialogu, soudržnosti a kreativity. Od okamžiku přijetí evropského programu pro kulturu v roce 2007
                  1
                se kulturní dědictví stalo prioritou v rámci jednotlivých pracovních plánů Rady pro kulturu, včetně aktuálního plánu pro období 2015–2018
                  2
               . Spolupráce na evropské úrovni probíhala především díky otevřené metodě koordinace. V roce 2014 závěry Rady o kulturním dědictví jako strategickém zdroji pro udržitelný rozvoj Evropy
                  3
                (21. května 2014) a sdělení Komise – Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu – zdůraznily, jak důležité jsou společenské i ekonomické přínosy politik kulturního dědictví
                  4
               . Uvedené sdělení bylo přivítáno Výborem regionů ve stanovisku ze dne 16. dubna 2015
                  5
                a Evropským parlamentem v rámci usnesení ze dne 8. září 2015
                  6
               .

               V závěrech Rady o participativní správě kulturního dědictví přijatých dne 25. listopadu 2014 byla Komise vyzvána k předložení návrhu projektu „Evropský rok kulturního dědictví“
                  7
               . Evropský parlament vyzval k podobnému kroku v rámci svého usnesení a doporučil Komisi „stanovit některý rok, pokud možno rok 2018, Evropským rokem kulturního dědictví“. K této výzvě se připojil i Výbor regionů ve svém stanovisku a zdůraznil, že Evropský rok kulturního dědictví přispěje k plnění společných cílů v celoevropském kontextu.

               Jak zdůraznila Komise ve svém sdělení, příspěvek kulturního dědictví k ekonomickému růstu a sociální soudržnosti je často podhodnocený a nedostatečně známý. Kulturní dědictví se přitom v Evropě musí vypořádat s celou řadou problémů. Např.: snižování veřejných rozpočtů, klesající účast na tradičních kulturních aktivitách, zvyšující se tlak prostředí na památky, změnu hodnot a očekávání v důsledku digitalizace a o nelegální obchodování s kulturními artefakty.

               Jako u každého Evropského roku je hlavním cílem zvyšování informovanosti o problémech a příležitostech a zdůraznění role EU v rámci podpory společných řešení. V souladu s cíli evropského programu pro kulturu by měl Evropský rok kulturního dědictví:

               –Přispět k podpoře významu role evropského kulturního dědictví jakožto klíčové složky v rámci kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu. Vyzdvihnout, jak nejlépe toto dědictví zachovat a chránit a jak co nejširší veřejnosti umožnit, aby se z něj mohla těšit. Sem patří i podpora návštěvnosti a vzdělávání v oblasti kulturního dědictví, při plném respektování kompetencí členských států. To podpoří sociální začlenění a integraci.

               –Posílit hospodářský a politický přínos evropského kulturního dědictví, a to využitím jeho přímého a nepřímého ekonomického potenciálu. To zahrnuje i podporu kulturních a kreativních odvětví a inspiraci tvorby a inovaci, propagaci udržitelného cestovního ruchu a vytváření dlouhodobých pracovních příležitostí na místní úrovni.

               –Přispět k podpoře kulturního dědictví jako významné součásti mezinárodních vztahů EU, v souvislosti se zájmem partnerských zemí o evropské dědictví a odborné znalosti. Kulturní dědictví zastává významnou roli v několika programech v oblasti vnějších vztahů, především na Blízkém východě, ale i jinde. Podpora hodnoty kulturního dědictví je také odpovědí na úmyslné ničení kulturního dědictví v oblastech konfliktu
                  8
               .

               Evropský rok kulturního dědictví bude pro evropské občany představovat příležitost k lepšímu porozumění současnosti prostřednictvím bohatšího a společného výkladu historie. Podnítí lepší posouzení společenských a ekonomických přínosů kulturního dědictví a jeho příspěvku k ekonomickému růstu a sociální soudržnosti. Toto hodnocení může být provedeno například v rámci podpory udržitelného cestovního ruchu a obnovy měst. Evropský rok upozorní na problémy a příležitosti přinášené digitalizací. Také napomůže při jejich řešení šířením osvědčených postupů v oblasti ochrany, správy, rozvoje, řízení, výzkumu a inovací. Upozorní na přelom v oblasti technologických i sociálních inovací na poli kulturního dědictví z poslední doby, stejně jako na iniciativy EU v těchto odvětvích.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Evropský rok kulturního dědictví bude uveden v život prostřednictvím stávajících programů EU. Kulturní dědictví má v současnosti nárok na významné financování ze strany EU v rámci několika evropských programů pro památkovou péči, digitalizaci, infrastrukturu, výzkum a inovace, rozvoj a dovednosti. Jedná se například o tyto programy: Kreativní Evropa evropské strukturální a investiční fondy, Horizont 2020, Erasmus+ a Evropa pro občany. EU v rámci Kreativní Evropy financuje tři následující akce zaměřené na kulturní dědictví: Dny evropského dědictví, Cena Evropské unie pro kulturní dědictví a označení „Evropské dědictví“.

               Evropský rok napomůže členským státům a dalším zainteresovaným stranám spolupracovat při vytváření silnějšího a integrovanějšího přístupu ke kulturnímu dědictví. Cílem tohoto přístupu bude podpora a ochrana evropského kulturního dědictví, maximalizace jeho vnitřní i společenské hodnoty a jeho přínos pro růst a pracovní příležitosti. Tohoto bude dosaženo při důsledném dodržování zásady subsidiarity.

               Podobně jako je tomu v případě dalších Evropských roků, opatření budou zahrnovat informační a propagační kampaně, akce a iniciativy na evropské, národní, regionální i místní úrovni. Tímto způsobem budou předávána klíčová sdělení a budou šířeny informace o příkladech osvědčených postupů.

               Bude vynaloženo veškeré úsilí nutné k zajištění toho, že činnosti organizované v rámci Evropského roku budou přizpůsobeny potřebám a podmínkám jednotlivých členských států. Ty se proto vyzývají, aby ustanovily koordinátora, který bude zodpovědný za organizaci účasti daného členského státu na Evropském roku kulturního dědictví. Bude zřízena evropská řídicí skupina, do které budou patřit zástupci koordinátorů členských států. Zasedání koordinátorů členských států za účelem koordinace řízení Evropského roku a za účelem výměny informací ohledně jeho uskutečňování na národní a evropské úrovni svolává Komise.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právní základ tohoto návrhu tvoří článek 167 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Ten stanoví, že Unie „přispívá k rozkvětu kultur členských států a přitom respektuje jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňuje společné kulturní dědictví“. Unie rovněž podpoří „spolupráci mezi členskými státy“ v oblasti kultury a v případě potřeby podpoří a doplní činnosti členských států.

               •Subsidiarita

               Cílů návrhu nelze v dostatečné míře dosáhnout pouze opatřeními na úrovni členských států. Kroky na vnitrostátní úrovni samotné by totiž nepřinesly prospěch plynoucí z výměny a sdílení zkušeností a osvědčených postupů mezi členskými státy na úrovni celé EU. Článek 3 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že Evropská unie respektuje bohatou kulturní a jazykovou rozmanitost členských států a dbá na zachování a rozvoj evropského kulturního dědictví. Unie sleduje své cíle vhodnými prostředky na základě pravomocí, které jsou jí Smlouvami svěřeny. Činnost členských států bude mít dále prospěch ze zvýšeného povědomí a zviditelnění, ke kterému dojde v rámci EU i mimo ni.

               •Proporcionalita

               Navrhovaný postup je jednoduchý. Počítá se stávajícími programy a se zaměřením komunikace na témata Evropského roku. Pro správní orgány, které jej mají provádět, z něj nevyplývají žádná nepřiměřená organizační omezení.

               EU svou činností podpoří a doplní úsilí členských států. Opatření se zaměří nejprve na účinnost vlastních nástrojů EU. EU dále může jednat jako hnací síla a přispět podněcováním synergií a spolupráce mezi členskými státy, kulturními organizacemi a nadacemi a soukromými a veřejnými podniky.

               Opatření EU nepřekročí rámec nezbytný pro dosažení určených cílů.

               •Volba nástrojů

               Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady je nejvhodnějším nástrojem určeným k dosažení plného zapojení legislativního orgánu v ustanovení roku 2018 Evropským rokem kulturního dědictví.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Při přípravě tohoto návrhu provedla Komise řadu cílených konzultací zaměřených na široké spektrum zúčastněných stran, odrážející povahu sektoru kulturního dědictví a jeho vysokou úroveň organizace a specializace, kompetence členských států a roli odborných orgánů a mezinárodních organizací. Komise dále přihlédla k výše zmíněným závěrům Rady, usnesení Evropského parlamentu a stanovisku Výboru regionů.

               Na evropské úrovni proběhla o politice kulturního dědictví živá diskuze. To umožnily orgány sdružující instituce odpovědné za politiky kulturního dědictví v členských státech. Sem patří i reflexní skupina „EU a kulturní dědictví“ a fórum představitelů institucí památkové péče (European Heritage Heads Forum). Mezi další mezivládní a nevládní organizace patří Mezinárodní rada muzeí (ICOM), Mezinárodní rada pro památky a památná místa (ICOMOS), Mezinárodní středisko pro studium ochrany a obnovy kulturních statků (ICCROM) a Rada Evropy. Mezi další sítě aktivní v této oblasti patří Europa Nostra, platforma organizací v oblasti evropského kulturního dědictví (European Heritage Alliance 3.3
                  9
               ) a Síť organizací evropských muzeí (NEMO)

               Došlo i k dalším událostem. Ministři kultury Rady Evropy přijali v dubnu 2015 namurskou deklaraci (Namur Declaration). V jejím rámci přivítali nápad Rady Evropské unie zorganizovat Evropský rok kulturního dědictví. Požádali, aby byla k účasti vyzvána Rada Evropy a všechny smluvní státy Evropské kulturní úmluvy.

               Dne 29. června 2015, v předvečer 40. výročí Evropského roku architektonického dědictví, který proběhl v roce 1975 pod záštitou Rady Evropy, uspořádal německý výbor pro kulturní dědictví (Deutsches Nationalkomitee für Denkmalschutz) veřejnou diskuzi v Bonnu ohledně návrhu Evropského roku, a to v souvislosti se zasedáním Výboru pro světové dědictví.

               Další relevantní diskuze s vybranou skupinou vedoucích představitelů členských organizací proběhla v dubnu 2015 v rámci bruselské pobočky Europa Nostra. O návrhu ustanovení Evropského roku kulturního dědictví a o hlavních opatřeních, která by mohla být přijata, diskutovalo celé osazenstvo Europa Nostra na svém valném shromáždění v červnu 2015. Toto shromáždění proběhlo v Oslu za přítomnosti Evropské komise.

               Konzultace se zúčastněnými stranami probíhala také v rámci otevřené pracovní skupiny „EYCH 2018“, zorganizované německým výborem pro kulturní dědictví a zmocněncem spolkové vlády pro kulturu a média. Výsledkem byl koncepční dokument (Sharing Heritage
                  10
               ), jenž byl vzat v úvahu při přípravě tohoto návrhu. Proběhla diskuze se členy reflexní skupiny „EU a kulturní dědictví“, zahrnující odborníky z národní správy Belgie, Bulharska, Německa, Francie, Řecka, Itálie, Lucemburska, Lotyšska, Litvy, Nizozemska, Norska, Polska, Španělska, Švédska, Švýcarska a Spojeného království. Připojili se i odborníci z Estonska, Rakouska, Portugalska a Slovenska a z řady organizací se statusem pozorovatelů, včetně Evropské sítě školicích center pro správu v oblasti kultury (ENCATC), Europy Nostry, Sítě organizací evropských muzeí (NEMO) a dalších.

               28. října 2015 se v Bruselu konal seminář na téma „Evropský rok kulturního dědictví: sdílení dědictví, společná výzva“, organizovaný stálými zastoupeními Itálie a Španělska při EU. Zúčastnily se ho i zainteresované strany, jako je Europa Nostra, národní instituce a odborníci.

               Návrh byl dále projednáván na schůzích výše zmíněné reflexní skupiny ve dnech 23.–24. září 2015 v Lucemburku, 30. listopadu až 1. prosince 2015 v Římě, 9. května 2016 v Haagu a na fóru představitelů institucí památkové péče v Bernu ve dnech 19.–20. května 2016. Další diskuze proběhla v rámci Evropského kulturního fóra 2016 dne 19. dubna 2016.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Iniciativa bude čerpat z nezávislých analýz a studií, zejména ze zprávy projektu Evropa počítá s kulturním dědictvím
                  11
               . Jedná se o výsledek dvouletého komplexního projektu financovaného z programu EU Kultura, který shromažďoval údaje týkající se hodnoty kulturního dědictví a jeho vlivu na evropskou ekonomiku, kulturu, společnost a životní prostředí.

               Dále bude čerpat ze zprávy expertní skupiny Horizontu 2020 Jak využít kulturní dědictví pro rozvoj Evropy
                  12
                a ze Strategického plánu výzkumu iniciativy společného plánování nazvané Kulturní dědictví a globální změny
                  13
               . Iniciativa bude dále čerpat ze společenské platformy Horizontu 2020 pro kulturní dědictví a evropské identity neboli CULTURALBASE, víceleté konzultační iniciativy pro zúčastněné strany
                  14
               , a ze zřizování nových evropských výzkumných infrastruktur, jako je např. DARIAH- ERIC (digitální výzkumná infrastruktura pro umění a humanitní vědy) a E-RIHS (evropská infrastruktura pro výzkum kulturního dědictví)
                  15
               .

               V rámci souboru pracovních úkolů 9: Kultura a cestovní ruch, hodnocení ex post programů politiky soudržnosti v letech 2007–2013 se zaměřením na Evropský fond pro regionální rozvoj a Kohezní fond bylo zjištěno, že investice do kultury a cestovního ruchu mohou pomoci nárůstu regionální ekonomiky a zlepšit společenské začlenění.

               Hodnocení ex post 7. rámcového programu EU pro období 2007–2013 (7. RP), evropského programu pro financování výzkumu mezi lety 2007 a 2013, ukázalo, že program byl účinný z hlediska stimulace vynikající vědy a posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu. Tím přispěl také k růstu a k tvorbě pracovních míst v Evropě v oblastech, které jsou obvykle součástí národních kompetencí. 7. RP podpořil výzkum více než 180 miliony eur v rámci projektů zaměřených na různé aspekty kulturního dědictví (hmotného, nehmotného, digitálního) s tématy životního prostředí, společenských a humanitních věd, digitálního kulturního dědictví, průmyslových technologií, mezinárodní spolupráce a (elektronické) infrastruktury. Stávající poznatky je třeba i nadále využívat.

               •Posouzení dopadů

               Posouzení dopadů není nutné, vzhledem k tomu, že navrhovaná iniciativa je v souladu s cíli existujících unijních programů. Evropský rok kulturního dědictví lze realizovat v rámci stávajících rozpočtů prostřednictvím programů, jež umožňují stanovit finanční priority na jednoleté nebo víceleté období. Navrhovaná iniciativa nezavazuje Komisi k žádným specifickým opatřením legislativního rázu. Nebude mít ani žádné významné společenské, ekonomické nebo environmentální dopady přesahující rámec existujících nástrojů.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Evropský rok nevyžaduje žádné další financování. Iniciativa nevyžaduje další rozpočet EU. Flexibilita stanovování priorit na jednoleté nebo víceleté bázi v rámci příslušných programů je postačující k tomu, aby mohla zahrnout informační kampaň podobných rozměrů, jako tomu bylo u předchozích Evropských roků.

               2016/0259 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o Evropském roku kulturního dědictví

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na článek 167 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               s ohledem na stanovisko Výboru regionů
                  16
               ,

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Ideály, principy a hodnoty zakotvené v evropském kulturním dědictví tvoří společný evropský zdroj vzpomínek, porozumění, identity, dialogu, soudržnosti a kreativity. Kulturní dědictví má v rámci EU významnou úlohu, jak se uvádí v preambuli Smlouvy o Evropské unii (SEU), která stanoví, že signatáři se inspirují „evropským kulturním, náboženským a humanistickým odkazem“.

               (2)V čl. 3 odst. 3 SEU se stanoví, že Evropská unie respektuje bohatou kulturní a jazykovou rozmanitost a dbá na zachování a rozvoj evropského kulturního dědictví.

               (3)V čl. 167 odst. 1 SFEU stanoví, že je úkolem EU přispívat „k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňovat společné kulturní dědictví“. Činnost Unie je zaměřena na povzbuzování spolupráce mezi členskými státy a v případě potřeby na podporu a doplňování jejich činnosti mj. zlepšování znalosti a šíření kultury a dějin evropských národů a v oblasti zachování a ochrany kulturního dědictví evropského významu (čl. 167 odst. 2 SFEU).

               (4)Komise ve sdělení Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu
                  17
                zdůrazňuje, že kulturní dědictví je sdíleným zdrojem a společným statkem uchovávaným pro budoucí generace a všechny zúčastněné strany sdílí odpovědnost o něj pečovat.

               (5)Kulturní dědictví má pro evropskou společnost nesmírnou hodnotu z kulturního, environmentálního, sociálního a ekonomického hlediska. Jeho udržitelné řízení tak představuje strategickou volbu pro 21. století, jak je zmíněno v závěrech Rady ze dne 21. května 2014 o kulturním dědictví jako strategickém zdroji pro udržitelný rozvoj Evropy
                  18
               . Příspěvek dědictví k tvorbě hodnot, dovedností, pracovních příležitostí a kvality života, je podhodnocen.

               (6)Kulturní dědictví je pro evropský program pro kulturu klíčové
                  19
               . Jedná se o jednu ze čtyř priorit evropské kulturní spolupráce pro období 2015–2018, dle aktuálního pracovního plánu pro kulturu, přijatého Radou dne 25. listopadu 2014
                  20
               .

               (7)Kulturní dědictví tvoří „dochované zdroje všech forem a podob, tedy zdroje hmotné, nehmotné a digitální (původně digitální i digitalizované), včetně památek, nalezišť, krajin, dovedností, postupů, znalostí a projevů lidské tvořivosti, jakož i sbírek uchovávaných a spravovaných veřejnými i soukromými orgány, jako jsou muzea, knihovny a archivy,“ jak stanoví výše zmíněné závěry ze dne 21. května 2014.

               (8)Kulturní dědictví vzniklo jako syntéza a kombinace kulturních projevů různých evropských civilizací. Evropský rok přispěje k pochopení důležitosti ochrany a podpory rozmanitosti kulturních projevů. Toho je možné docílit prostřednictvím programů pro vzdělávání veřejnosti a zvyšování jejího povědomí, což je v souladu s požadavky Úmluvy UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů
                  21
                přijaté dne 20. října 2005, jíž je EU smluvní stranou.

               (9)Úmluva OSN o ochraně práv zdravotně postižených osob, jíž je EU a většina členských států smluvní stranou, stanoví v článku 30 – Účast na kulturním životě, rekreace, volný čas a sport, že Státy, které jsou smluvní stranou této úmluvy, uznávají právo osob se zdravotním postižením účastnit se kulturního života společnosti na rovnoprávném základě s ostatními a přijmou veškerá odpovídající opatření, aby osoby se zdravotním postižením měly mj. přístup na místa určená pro kulturní aktivity, jako jsou divadla, muzea, kina, knihovny a služby pro turisty a v co největší možné míře přístup k historickým památkám a významným místům národního kulturního dědictví.

               (10)Evropská cena pro bezbariérová města ukázala možnosti a osvědčené postupy v rámci zpřístupňování městských kulturních památek osobám se zdravotním postižením, starším občanům a dalším osobám se sníženou pohyblivostí a s jinými dočasnými omezeními, a to s ohledem na povahu a hodnotu těchto památek.

               (11)Kulturní dědictví může mít značný význam v rámci soudržnosti společenství v čase, kdy dochází ke zvyšování rozmanitosti evropských společností. Nové participativní a mezikulturní přístupy k politice kulturního dědictví a ke vzdělávacím iniciativám, přisuzující rovnocennou důstojnost všem kulturním dědictvím, umožňují zvyšovat důvěru, vzájemné uznání a sociální soudržnost.

               (12)To je zohledněno i v rámci Agendy pro udržitelný rozvoj 2030
                  22
               , jež považuje globální občanství, kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog za jednotící principy udržitelného rozvoje. Ta rovněž uznává, že všechny kultury a civilizace mohou být přínosem a významným činitelem v rámci udržitelného rozvoje. Kultura je explicitně zmíněna v rámci Cílů udržitelného rozvoje Agendy pro udržitelný rozvoj 2030: jedná se např. o cíl 4 (Vzdělávání), cíl 5 (Rovnost mužů a žen), cíl 8 a 12 v souvislosti s cestovním ruchem (Udržitelný růst/Odpovědná výroba a spotřeba) a zejména cíl 11 (Udržitelná města a obce).

               (13)Větší mezinárodní pozornost věnovaná tomu, že obyvatelstvo a lidské hodnoty by měly tvořit centrální složku rozšířeného a víceoborového konceptu kulturního dědictví, posiluje potřebu pečovat o širší přístup ke kulturnímu dědictví. Toho je možné dosáhnout cílením na různé skupiny obyvatel, lepším zpřístupněním míst, budov, produktů a služeb, s ohledem na zvláštní potřeby a na důsledky demografických změn.

               (14)Politiky v oblasti údržby, obnovy, ochrany, opětovného využívání dostupnosti a podpory kulturního dědictví a služeb spojených s kulturním dědictvím spadají především do vnitrostátní, regionální nebo místní odpovědnosti. Přesto má kulturní dědictví i jasný evropský rozměr a zabývá se jím řada evropských politik, a to nejen v kulturní oblasti. Jedná se např. o: vzdělávání, zemědělství a rozvoj venkova, regionální rozvoj, sociální soudržnost, námořní záležitosti, životní prostředí, cestovní ruch, digitální agendu, výzkum a inovace a komunikaci.

               (15)Ochrana, rozvoj a správa zdrojů dědictví, jež zasahují do řady veřejných politik, musí být účinně řízeny na několika úrovních a vyžadují lepší meziodvětvovou spolupráci, aby byl plně využit jejich potenciál v rámci evropských ekonomik a společností. To se týká všech zúčastněných stran, včetně orgánů veřejné správy, soukromých osob, organizací občanské společnosti, nevládních organizací a sektoru dobrovolnictví.

               (16)Rada ve svých závěrech ze dne 25. listopadu 2014
                  23
                vyzvala Rada, aby zvážila předložení návrhu „Evropského roku kulturního dědictví“.

               (17)Evropský parlament v rámci svého usnesení ze dne 8. září 2015 doporučil stanovit některý rok, pokud možno 2018, Evropským rokem kulturního dědictví
                  24
               .

               (18)Evropský výbor regionů ve svém stanovisku ze dne 16. dubna 2014
                  25
                přivítal návrh Rady ohledně Evropského roku kulturního dědictví a zdůraznil jeho význam při plnění společných cílů v celoevropském kontextu.

               (19)Vyhlášení Evropského roku kulturního dědictví je účinný způsob, jak zvyšovat obecné povědomí, šířit informace o osvědčených postupech, podněcovat výzkum a inovace a podporovat politické diskuze. Vytvářením prostoru pro podporu těchto cílů současně na úrovni Unie a na vnitrostátní, regionální i místní úrovni lze dosáhnout součinnosti a lepšího využití zdrojů.

               (20)Kulturní dědictví je součástí opatření řady programů v oblasti vnějších vztahů, především na Blízkém východě, ale i jinde. Podpora hodnoty kulturního dědictví je také odpovědí na úmyslné ničení kulturního dědictví v oblastech konfliktů
                  26
               . Rovněž bude třeba zajistit, aby se Evropský rok kulturního dědictví dobře doplňoval se všemi iniciativami EU týkajícími se vnějších vztahů rozvíjenými v příslušných rámcích. Opatření mající zajistit ochranu a podporu kulturního dědictví v rámci příslušných nástrojů vnějších vztahů, by měla mimo jiné odrážet společný zájem spojený s výměnou zkušeností a hodnot se třetími zeměmi. Podpoří vzájemné znalosti daných kultur, jejich uznání a porozumění jim.

               (21)Toto rozhodnutí je sice určeno členským státům; přistupující země by měly být nicméně s činnostmi v rámci Evropského roku kulturního dědictví v úzkém kontaktu. Může být žádoucí také zapojení zemí v rámci evropské politiky sousedství a dalších zemí. Toho je možné dosáhnout prostřednictvím příslušných rámců spolupráce a dialogu, zejména v kontextu dialogu občanské společnosti mezi EU a těmito státy.

               (22)Ochrana, rozvoj a správa Evropského kulturního dědictví spadají pod existující programy EU. Evropský rok by proto mohl proběhnout za využití těchto programů a jejich stávajících ustanovení a finančních priorit, které jsou stanovovány na jednoleté nebo víceleté období. Programy a politiky v oblastech jako kultura, vzdělávání, zemědělství a rozvoj venkova, regionální rozvoj, sociální soudržnost, námořní záležitosti, životní prostředí, cestovní ruch, digitální agenda, výzkum a inovace a komunikace přispívají přímo i nepřímo k ochraně, rozvoji, inovativnímu opětovnému využití a propagaci evropského kulturního dědictví a mohou tuto iniciativu podpořit v souladu s vlastními právními rámci.

               (23)Cílem tohoto rozhodnutí je podpořit úsilí členských států při ochraně, zabezpečování, rozvoji, opětovném využívání a propagaci evropského kulturního dědictví. Toho nelze dosáhnout pouze na úrovni členských států; s ohledem na potřebu nadnárodní výměny informací a šíření osvědčených postupů v celé Unii je to lepší na unijní úrovni; Evropská unie tak může dle článku 5 Smlouvy o Evropské unii přijmout opatření v souladu s principem subsidiarity. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Předmět

               Rok 2018 se stanoví „Evropským rokem kulturního dědictví“ (dále též „Evropský rok“).

               Článek 2

               Cíle

               1. V souladu s cíli evropského programu pro kulturu by je obecným cílem Evropského roku podpora úsilí Unie, členských států, regionálních a místních orgánů při ochraně, zabezpečování, rozvoji, opětovném využívání, zhodnocování a propagaci evropského kulturního dědictví v Evropské unii (EU) (především pomocí výměny zkušeností a osvědčených postupů). Zejména:

               a)Přispěje k podpoře významu role evropského kulturního dědictví jakožto klíčové složky v rámci kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu. Měla by vyzdvihnout, jak nejlépe toto dědictví zachovat a chránit a jak co nejširší veřejnosti umožnit, aby se z něj mohla těšit. Sem patří i podpora návštěvnosti a vzdělávání v oblasti kulturního dědictví, při plném respektování kompetencí členských států; to podpoří sociální začlenění a integraci.

               b)Posílí příspěvek evropského kulturního dědictví ekonomice a společnosti, a to využitím přímého a nepřímého ekonomického potenciálu. To zahrnuje i schopnost podpořit kulturní a kreativní odvětví a inspirovat tvorbu a inovaci, podporovat udržitelný cestovní ruch, posílit sociální soudržnost a vytvářet dlouhodobé pracovní příležitosti.

               c)Přispěje k podpoře kulturního dědictví jako významného prvku mezinárodních vztahů Unie, v souvislosti se zájmem partnerských zemí o evropské dědictví a odborné znalosti.

               2. Specifické cíle Evropského roku kulturního dědictví:

               a)posílit přístupy, jež kladou důraz na člověka, jsou inkluzivní, všem přístupné, pokrokové, víc integrované a meziodvětvové, dosáhnout ochrany, zachování a inovativního opětovného používání a rozvoje kulturního dědictví;

               b)podporovat inovativní modely řízení a správy kulturního dědictví na více úrovních všemi zúčastněnými stranami, včetně orgánů veřejné správy, soukromých osob, organizací občanské společnosti, neziskových organizací a sektoru dobrovolnictví;

               c)podporovat diskuzi, výzkum a inovace a výměnu osvědčených postupů ohledně kvality ochrany a zachování kulturního dědictví a ohledně současných zásahů do historického prostředí a stejně tak podporovat řešení, která jsou dostupná pro všechny, včetně osob se zdravotním postižením;

               d)vyzdvihovat a podněcovat pozitivní přínosy kulturního dědictví společnosti a ekonomice prostřednictvím výzkumu a inovací, včetně evropské datové základny, a prostřednictvím vývoje ukazatelů a referenčních kritérií;

               e)posilovat strategie místního rozvoje, jež využívají potenciálu dědictví, včetně propagace udržitelného kulturního cestovního ruchu;

               f)podporovat rozvoj specializovaných dovedností a zlepšovat řízení a přenos znalostí v oblasti kulturního dědictví, s ohledem na důsledky digitalizace;

               g)podporovat kulturní dědictví, jakožto zdroj inspirace pro současnou tvorbu a inovaci, a vyzdvihovat potenciál pro vzájemné obohacení a intenzivnější vzájemné propojení kulturních a kreativních odvětví a společenství a oblasti kulturního dědictví;

               h)zvyšovat povědomí o důležitosti evropského kulturního dědictví prostřednictvím vzdělávání a celoživotního vzdělávání, zejména se zaměřením na mladé a místní obyvatelstvo;

               i)vyzdvihnout potenciál mezinárodní spolupráce v záležitostech týkajících se kulturního dědictví umožňující vytvořit silnější vazby se zeměmi mimo EU a podpořit mezikulturní dialog, poválečné usmiřování a předcházení konfliktům;

               j)podporovat výzkum a inovace v oblasti kulturního dědictví; usnadnit přijetí a využití výsledků výzkumu všemi zúčastněnými stranami, zejména veřejnými orgány a soukromým sektorem, a usnadnit šíření výsledků výzkumu mezi veřejností; a

               k)podněcovat synergie mezi Unií a členskými státy, včetně posilování iniciativ předcházejících nedovolenému obchodu s kulturními statky.

               Článek 3

               Obsah opatření

               1. Opatření související se záměry Evropského roku přijatá za účelem dosažení cílů stanovených v článku 2 zahrnují na evropské, celostátní, regionální i místní úrovni tyto činnosti:

               a)konference, akce a iniciativy na podporu diskuse a zvyšování povědomí o významu a hodnotě kulturního dědictví a k lepšímu zapojení občanů a zúčastněných stran;

               b)informační, vzdělávací a osvětové kampaně za účelem šíření hodnot, jako je rozmanitost a mezikulturní dialog, za využití příkladů z bohatého evropského dědictví, a za účelem podněcování veřejnosti k přispění ochraně a správě kulturního dědictví a obecněji i za účelem dosažení cílů Evropského roku;

               c)sdílení zkušeností a osvědčených postupů mezi orgány vnitrostátní, regionální a místní správy a dalšími organizacemi, za účelem šíření informací o kulturním dědictví; a

               d)studie, výzkum a inovační činnost a šíření jejich výsledků na evropské nebo vnitrostátní úrovni.

               2. Komise nebo členské státy mohou stanovit i jiné činnosti, které přispějí k naplňování cílů Evropského roku stanovených v článku 2, a povolit odkazování na Evropský rok při podpoře takových činností, pokud přispívají k dosažení daných cílů.

               Článek 4

               Koordinace na vnitrostátní úrovni

               Každý členský stát určí svého koordinátora, který bude pověřen organizací účasti daného členského státu na Evropském roku. Koordinátor zajišťuje na úrovni členského státu koordinaci příslušných činností.

               Článek 5

               Koordinace na evropské úrovni

               Zasedání koordinátorů členských států za účelem koordinace řízení Evropského roku a za účelem výměny informací ohledně jeho uskutečňování na vnitrostátní a evropské úrovni svolává Komise.

               Článek 6

               Mezinárodní spolupráce

               Komise může pro účely Evropského roku spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s organizací UNESCO a Radou Evropy, přičemž dbá na zajištění viditelnosti účasti EU.

               Článek 7

               Financování

               Spolufinancování činností v rámci Evropského roku na evropské úrovni musí být v souladu s prioritami a pravidly stávajících programů, které jsou stanovovány na jednoleté nebo víceleté období, zejména co se týče programu Kreativní Evropa. Programy a politiky v dalších oblastech tento Evropský rok podle potřeby také podpoří, a to v rámci svých stávajících právních a finančních ustanovení.

               Článek 8

               Sledování a hodnocení

                Do 31. prosince 2019 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení iniciativ stanovených v tomto rozhodnutí.

               Článek 9

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Článek 10

               Toto rozhodnutí je určeno členských státům.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  Předseda / předsedkyně
                        Předseda / předsedkyně

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1.Název návrhu/podnětu

               1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB

               1.3.Povaha návrhu/podnětu

               1.4.Cíle

               1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.6.Doba trvání akce a finanční dopad

               1.7.Předpokládaný způsob řízení

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               2.2.Systém řízení a kontroly

               2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               3.2.Odhadovaný dopad na výdaje

               3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky

               3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky administrativní povahy

               3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               3.2.5.Příspěvky třetích stran

               3.3.Odhadovaný dopad na příjmy

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1.Název návrhu/podnětu

                  Evropský rok kulturního dědictví

               1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
                  27

                  OBLAST POLITIKY: VZDĚLÁVÁNÍ A KULTURA: KREATIVNÍ EVROPA

               1.3.Povaha návrhu/podnětu

               X Návrh/podnět se týká nové akce

               ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
                  28

               ◻ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce

               ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci

               1.4.Cíle

               1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem

                  Žádné víceleté strategické cíle s ohledem na specifičnost iniciativy, jakou je evropský rok

               1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

                  Specifický cíl č.

                  a) Přispěje k podpoře významu role evropského kulturního dědictví jakožto klíčové složky v rámci kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu. Měl by vyzdvihnout, jak nejlépe toto dědictví zachovat a chránit a jak co nejširší veřejnosti umožnit, aby se z něj mohla těšit. Sem patří i podpora návštěvnosti a vzdělávání v oblasti kulturního dědictví, při plném respektování kompetencí členských států; to podpoří sociální začleňování a integraci.

                  b)
                        Posílí příspěvek evropského kulturního dědictví ekonomice a společnosti, a to využitím přímého a nepřímého ekonomického potenciálu. To zahrnuje i schopnost podpořit kulturní a kreativní odvětví a inspirovat tvorbu a inovace, podporovat udržitelný cestovní ruch, posílit sociální soudržnost a vytvářet dlouhodobé pracovní příležitosti.

                  c)
                        Přispěje k podpoře kulturního dědictví jako významného prvku mezinárodních vztahů Unie, v souvislosti se zájmem partnerských zemí o evropské dědictví a odborné znalosti.

                  Příslušné aktivity ABM/ABB

                  15.04 – Kreativní Evropa

               1.4.3.Očekávané výsledky a dopady

               Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.

                  – Informační a propagační kampaně, akce a iniciativy na evropské, národní, regionální i místní úrovni, které budou tlumočit klíčová sdělení a šířit informace o příkladech osvědčených postupů, včetně úlohy EU při podpoře sdílených řešení.

                  – Zvyšování povědomí o významu kulturního dědictví pro občany EU a posílení jeho vlivu na růst, tvorbu pracovních míst a sociální soudržnost na národní i celoevropské úrovni.

                  – Upozornění na problémy a příležitosti v oblasti zachování, ochrany a správy kulturního dědictví, a to i vzhledem k digitalizaci.

               1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů

               Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.

                  Počet výstupů v rámci informační kampaně

               1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

                  Krátkodobé: Lepší informovanost o významu kulturního dědictví pro EU, jakož i o úloze Unie při jeho zachování.

                  Dlouhodobé: Zvýšení povědomí občanů o významu kulturního dědictví a o pozitivní roli, kterou zde hraje EU.

               1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU

                  – Zvýšení povědomí o významu evropského kulturního dědictví pro hospodářský růst a sociální soudržnost.

                  – Zvýšení povědomí o problémech a příležitostech a zdůraznění role EU při podpoře společných řešení.

               1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

                  Evropské roky v posledních deseti letech prokázaly svou hodnotu jako účinné nástroje pro zvyšování povědomí s dopadem na veřejnost i tvůrce veřejného mínění a přinesly synergii mezi různými oblastmi zásahu na úrovni EU a členských států.

               1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji

                  Evropský rok kulturního dědictví se stane referencí pro řadu unijních programů, např. Kreativní Evropa, evropské strukturální a investiční fondy, Horizont 2020 (včetně digitálních prvků zachování a zhodnocení kulturního dědictví), Erasmus+ a Evropa pro občany. Kreativní Evropa rovněž financuje tři akce EU specificky zaměřené na kulturní dědictví:  Dny evropského dědictví; Cena EU za kulturní dědictví; označení „Evropské dědictví“.

               1.6.Doba trvání akce a finanční dopad

               X Časově omezený návrh/podnět

               –X
                     Návrh/podnět je platný od 1/1/2018 do 21/12/2018

               –X
                     Finanční dopad od 2017 do 2018

               ◻ Časově neomezený návrh/podnět

               –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,

               –poté plné fungování.

               1.7.Předpokládaný způsob řízení
                  29

               X Přímé řízení Komisí

               –◻ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;

               –◻ ◻prostřednictvím výkonných agentur;

               ◻ Sdílené řízení s členskými státy

               ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:

               –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;

               –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);

               –◻ EIB a Evropský investiční fond;

               –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení;

               –◻ veřejnoprávní subjekty;

               –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;

               –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;

               –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.

               –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.

               Poznámky

                  […]

                  […]

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               Upřesněte četnost a podmínky.

                  Pracovní program Evropského roku

                  Zřízení řídicího výboru

               2.2.Systém řízení a kontroly

               2.2.1.Zjištěná rizika

                  – Nedostatečné povědomí o iniciativách

                  – Přehnané očekávání vzhledem k omezenému rozpočtu

               2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly.

                  Pravidelné posuzování rizika v rámci řídicího výboru

               2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb.

                  [Pour mémoire]

                  [Pour mémoire]

               2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.

                  Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi. Komise je podle tohoto rozhodnutí oprávněna provádět kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem. V případě potřeby provede šetření Evropský úřad pro boj proti podvodům na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               Stávající rozpočtové položky

               V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.

                        Okruh víceletého finančního rámce

                        Rozpočtová položka

                        Druh výdaje

                        Příspěvek

                        Okruh 3: Bezpečnost a občanství

                        RP/NRP
                           30

                        zemí ESVO
                           31

                        kandidátských zemí
                           32

                        třetích zemí

                        ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

                        3

                        15 04 02 – Dílčí program Kultura – Podpora přeshraničních činností a podněcování nadnárodního pohybu a mobility

                        RP

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje

               V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.

                        Okruh víceletého finančního rámce

                        Rozpočtová položka

                        Druhvýdaje

                        Příspěvek

                        RP/NRP

                        zemí ESVO

                        kandidátských zemí

                        třetích zemí

                        ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

               3.2.Odhadovaný dopad na výdaje

               [Tento oddíl se vyplní pomocí tabulky

                  rozpočtových údajů správní povahy

                (druhý dokument v příloze tohoto finančního výkazu) a pro účely konzultace mezi útvary se vloží do aplikace CISNET.]

               3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        Číslo

                        [3] Okruh Bezpečnost a občanství

                        GŘ: EAC

                        Rok N
                           33

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        • Operační prostředky

                        (1)

                        (2)

                        15 04 02 – Kreativní Evropa – dílčí program Kultura

                        Závazky

                        (1a)

                        1,000

                        3,000

                        4,000

                        Platby

                        (2a)

                        0,500

                        1,900

                        1,100

                        0,500

                        4,000

                        Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
                           34

                        Číslo rozpočtové položky

                        (3)

                        CELKEM prostředky
                        pro GŘ EAC*

                        Závazky

                        =1+1a +3

                        Platby

                        =2+2a

                        +3

                        • Operační prostředky CELKEM

                        Závazky

                        (4)

                        1,000

                        3,000

                        4,000

                        Platby

                        (5)

                        0,500

                        1,900

                        1,100

                        0,500

                        4,000

                        • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM

                        (6)

                        CELKEM prostředky
                        z OKRUHU <….>
                           víceletého finančního rámce

                        Závazky

                        =4+ 6

                        Platby

                        =5+ 6

               Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:

                        • Operační prostředky CELKEM

                        Závazky

                        (4)

                        Platby

                        (5)

                        • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM

                        (6)

                        CELKEM prostředky
                        z OKRUHU 1 až 4
                           víceletého finančního rámce
                        (referenční částka)

                        Závazky

                        =4+ 6

                        1,000

                        3,000

                        4,000

                        Platby

                        =5+ 6

                        0,500

                        1,900

                        1,100

                        0,500

                        4,000

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        5

                        Správní výdaje

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok N

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        GŘ: EAC

                        • Lidské zdroje

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        • Ostatní správní výdaje

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        GŘ EAC CELKEM

                        Prostředky

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        CELKEM prostředky
                        Mezisoučet za OKRUH 5
                           víceletého finančního rámce

                        (Závazky celkem = platby celkem)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok N
                           35

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        CELKEM prostředky
                        z OKRUHU 1 až 5*
                           víceletého finančního rámce

                        Závazky

                        Platby

               *OKRUH 5: Náklady na správu, včetně lidských zdrojů, budou zajištěny prostřednictvím interní reorganizace uvnitř GŘ EAC.

               3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků

               –X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:

               Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Uveďte cíle a výstupy

                        ⇩

                        Rok N

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        VÝSTUPY

                        Druh
                           36

                        Průměrné náklady

                        Ne

                        Náklady

                        Ne

                        Náklady

                        Ne

                        Náklady

                        Ne

                        Náklady

                        Ne

                        Náklady

                        Ne

                        Náklady

                        Ne

                        Náklady

                        Celkový počet

                        Náklady celkem

                        SPECIFICKÝ CÍL Č. 1
                           37
                        …

                        – Výstup

                        Kom

                        0,3

                        2

                        0,600

                        0

                        0

                        0,600

                        – Výstup

                        Semináře

                        0,25

                        4

                        1,000

                        0

                        0

                        1,000

                        – Výstup

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 1

                        6

                        1,600

                        0

                        0

                        1,600

                        SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 …

                        – Výstup

                        Komunikace

                        0,3

                        2

                        0,600

                        0

                        0

                        0,600

                        – Výstup

                        Semináře a konference

                        0,25

                        3

                        0,750

                        0

                        0

                        0,750

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 2

                        5

                        1,350

                        0

                        0

                        1,350

                        SPECIFICKÝ CÍL Č. 3 …

                        – Výstup

                        Komunikace

                        0,3

                        1

                        0,300

                        0

                        0

                        0,300

                        – Výstup

                        Semináře a konference

                        0,25

                        3

                        0,750

                        0

                        0

                        0,750

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 3

                        4

                        1,050

                        0

                        0

                        1,050

                        NÁKLADY CELKEM

                        4,000

               Výstup

               Komunikační kampaň: může se jednat o zpravodajské videozáznamy, videoklipy, vizuální identitu, internetové stránky, PR, sociální média, propagační materiály, publikace a tisk, studie, a další činnosti vedoucí ke zvyšování povědomí.

               Semináře a konference: může se jednat o úvodní a závěrečné konference, přednášky, workshopy, akce na vysoké úrovni, semináře pro novináře, doprovodné akce a další shromáždění v Bruselu nebo v členských státech.

               Struktura nákladů

               Průměrné náklady na komunikační kampaň na úrovni EU se na základě zkušeností z předchozích akcí v oblasti kultury (zvláště pak v programu Kreativní Evropa) odhadují na cca 300 000 EUR a na semináře podle rozsahu a počtu účastníků mezi 100 000 a 400 000 EUR; odhad průměrných nákladů na semináře organizované v rámci Evropského roku kulturního dědictví tak lze kvalifikovaně odhadnout na 250 000 EUR.

               3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky administrativní povahy

               3.2.3.1.Shrnutí

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.

               –X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok N
                           38

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        OKRUH 5 víceletého finančního rámce

                        Lidské zdroje

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Ostatní správní výdaje

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        mimo OKRUH 5
                           39
                         víceletého finančního rámce

                        Lidské zdroje

                        Ostatní výdaje správní povahy

                        Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce

                        CELKEM

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.

               –X
                     Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:

               Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky

                        Rok N

                        RokN+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)

                        XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)

                        1

                        1

                        1

                        XX 01 01 02 (při delegacích)

                        XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)

                        10 01 05 01 (v přímém výzkumu)

                        • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)
                           40

                        XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce)

                        XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)

                        XX 01 04 yy
                           41

                        – v ústředí

                        – v delegacích

                        XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)

                        10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu)

                        Jiné rozpočtové položky (upřesněte)

                        CELKEM

                        1

                        1

                        1

               XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.

               Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               Popis úkolů:

                        Úředníci a dočasní zaměstnanci

                        Formulace a koordinace pracovního plánu roku s dalšími útvary; vypracování příslušných podmínek smluv o poskytování služeb a kupních smluv a navazujících výběrových řízení; zajištění interinstitucionální spolupráce; příprava informací a projevů komisařů a generálních ředitelů; zajištění podkladových materiálů pro tiskové oddělení; navazující hodnocení ex-post

                        Externí zaměstnanci

               3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               –X
                     Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.

               –◻
                     Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.

                  Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky.

               –◻
                     Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce.

                  Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.

               3.2.5.Příspěvky třetích stran

               –X Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.

               –Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:

               prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok N

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Celkem

                        Upřesněte spolufinancující subjekt

                        Spolufinancované prostředky CELKEM

               3.3.Odhadovaný dopad na příjmy

               –X
                     Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.

               –◻
                     Návrh/podnět má tento finanční dopad:

               dopad na vlastní zdroje

               dopad na různé příjmy

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Příjmová rozpočtová položka:

                        Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce

                        Dopad návrhu/podnětu
                           42

                        Rok N

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Článek ….

               U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.

               Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.

                     (1)
                  Usnesení Rady ze dne 16. listopadu 2007 o evropském programu pro kulturu (2007/C 287/01) (Úř. věst. C 287, 29.11.2007, s. 1).

                     (2)
                  Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o pracovním plánu pro kulturu (2015–2018) (2014/C 463/02).

                     (3)
                  Závěry Rady ze dne 21. května 2014 o kulturním dědictví jako strategickém zdroji pro udržitelný rozvoj Evropy (2014/C 183/08) (Úř. věst. C 183, 14.6.2014, s. 36).

                     (4)
                  Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 22. července 2014 – Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu COM(2014) 477 final.

                     (5)
                  Stanovisko Evropského výboru regionů – Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu (2015/C 195/04) (Úř. věst. C 195, 12.6.2015, s. 22).

                     (6)
                  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. září 2015 na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu (2014/2149(INI)) P8_TA(2015)0293.

                     (7)
                  Závěry Rady o participativní správě kulturního dědictví (2014/C 463/01) (Úř. věst. C 463, 23.12.2014, s. 1).

                     (8)
                  Jak zmiňuje společné sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komise, „Směrem ke strategii EU pro mezinárodní kulturní vztahy“ (JOIN(2016) 29 final).

                     (9)
                  Jedná se o platformu sdružující sítě a organizace z této oblasti, za jejíž koordinaci odpovídá Europa Nostra. Platforma 3.3 odkazuje na čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii.

                     (10)

                     http://www.sharingheritage.de/en/main/

                     (11)

                     http://ec.europa.eu/culture/news/2015/0612-cultural-heritage-counts_en.htm

                  .

                     (12)

                     http://bookshop.europa.eu/en/getting-cultural-heritage-to-work-for-europe-pbKI0  115128/

                  .

                     (13)

                     http://www.jpi-culturalheritage.eu/wp-content/uploads/SRA-2014-06.pdf

                  .

                     (14)

                     http://www.culturalbase.eu

                     (15)
                  Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury (ESFRI), Strategická zpráva ESFRI o výzkumné infrastruktuře, plán postupu 2016.

                     (16)
                  Úř. věst. C , , s. .

                     (17)
                  Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 22. července 2014 – Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu COM(2014) 477 final.

                     (18)
                  Závěry Rady ze dne 21. května 2014 o kulturním dědictví jako strategickém zdroji pro udržitelný rozvoj Evropy (2014/C 183/08) (Úř. věst. C 183, 14.6.2014, s. 36).

                     (19)
                  Usnesení rady ze dne 16. listopadu 2007 o evropském programu pro kulturu (2007/C 287/01) (Úř. věst. C 287, 29.11.2007, s. 1).

                     (20)
                  Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o pracovním plánu pro kulturu (2015–2018) (2014/C 463/02) (Úř. věst. C 463, 23.12.2014, s. 4).

                     (21)
                  Úmluva UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005, Paříž, 20. října 2005.

                     (22)
                  Usnesení OSN přijaté valným shromážděním dne 25. září 2015 s názvem: Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030.

                     (23)
                  Závěry Rady o participativní správě kulturního dědictví (2014/C 463/01) (Úř. věst. C 463, 23.12.2014, s. 1).

                     (24)
                  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. září 2015 – na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu (2014/2149(INI)) P8_TA(2015)0293.

                     (25)
                  Stanovisko Evropského výboru regionů – Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu (2015/C 195/04) (Úř. věst. C 195, 12.6.2015, s. 22).

                     (26)
                  Zdůrazňuje společné sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komise „Směrem ke strategii EU pro mezinárodní kulturní vztahy“ JOIN(2016) 29 final.

                     (27)
                  ABM: řízení podle činností (activity-based management); ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).

                     (28)
                  Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.

                     (29)
                  Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: https://myintracomm.ec.testa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (30)
                  RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.

                     (31)
                  ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.

                     (32)
                  Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.

                     (33)
                  Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.

                     (34)
                  Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (35)
                  Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.

                     (36)
                  Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).

                     (37)
                  Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle…“.

                     (38)
                  Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.

                     (39)
                  Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (40)
                  SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.

                     (41)
                  Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).

                     (42)
                  Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 28.2.2017
            COM(2017) 101 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGF/2017/000 TA 2017 – Technická pomoc z podnětu Komise)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Pravidla pro poskytování finančních prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  1
                (dále jen „nařízení o EFG“).

               SHRNUTÍ ŽÁDOSTI A ANALÝZA

                  Základní údaje:

                  Referenční číslo EFG
                        EGF/2017/000

                  Evropská komise
                        Technická pomoc

                  Administrativní výdaje: rozpočet v EUR
                        310 000

                  % administrativních výdajů (strop: 0,5 %)
                        0,18 %

               V souladu s čl. 11 odst. 1 nařízení o EFG lze na technickou pomoc z podnětu Komise každoročně poskytnout nejvýše 0,5 % maximální roční částky EFG.

               Technická pomoc, jež se má financovat, a rozpis odhadovaných nákladů

               1.Příspěvek se použije na výdaje uvedené v čl. 11 odst. 1 a 4 a v čl. 12 odst. 2, 3 a 4 nařízení o EFG, jak je rozepsáno níže.

               2.Monitorování a shromažďování údajů: Komise bude shromažďovat údaje o obdržených, uhrazených a vyúčtovaných žádostech a navržených a provedených opatřeních. Tyto údaje budou zpřístupněny na internetových stránkách a shromážděny v náležité podobě pro dvouleté zprávy v roce 2017 a 2019. V návaznosti na práci vykonanou v posledních letech budou náklady na tuto činnost činit 20 000 EUR.

               3.Informační činnosti: Internetové stránky o EFG
                  2
               , které Komise zřídila jakožto součást stránek věnovaných zaměstnanosti, sociálním věcem a sociálnímu začleňování a které spravuje podle požadavků čl. 12 odst. 2 nařízení o EFG, budou pravidelně aktualizovány a rozšiřovány, přičemž každá jejich nová součást bude rovněž přeložena do všech jazyků EU. Bude zvýšena obecná informovanost a povědomí o EFG. V malém nákladu vyjde hodnocení EFG v polovině období, které bude rovněž zveřejněno on-line. Tematika EFG bude zohledněna v různých publikacích a při audiovizuálních činnostech Komise v souladu s čl. 11 odst. 4 nařízení o EFG. Náklady na všechny tyto činnosti se pro rok 2017 odhadují na 20 000 EUR.

               4.Vytváření vědomostní základny / rozhraní pro žádosti: Komise pokračuje v práci na zavedení standardních postupů pro žádosti o příspěvek z EFG a jejich řízení pomocí systému pro elektronickou výměnu dat SFC 2014, do něhož jsou začleňovány. To umožní zjednodušit žádosti předkládané podle nařízení o EFG, zrychlit jejich zpracování a snadněji z nich pro různé účely získávat údaje. Začleněny jsou rovněž postupy předkládání údajů. Jako rozhraní mezi systémem SFC a účetním a finančním informačním systémem Komise ABAC funguje podpůrný modul, který slouží k usnadnění finančních operací EFG. Vzhledem k tomu, že velká část programovacích prací byla dokončena v uplynulých letech, je vyžadováno pouze další doladění a úpravy podle případných změn. S ohledem na nižší náklady na programování a na stejné náklady na údržbu jsou potřebné finanční prostředky nižší než v předchozích letech. Náklady na tyto činnosti se odhadují na 80 000 EUR, jelikož EFG přispívá k dalšímu rozvoji a aktualizaci systému SFC a jeho pravidelné údržbě.

               5.Administrativní a technická podpora: Odborná skupina kontaktních osob EFG, v níž bude každý členský stát zastoupen jedním členem, uspořádá dvě zasedání (v druhé polovině roku 2017 / v první polovině roku 2018), jejichž celkové náklady se odhadují na 70 000 EUR.

               6.Kromě toho Komise za účelem podpory vytváření sítí mezi členskými státy uspořádá dva semináře s účastí provádějících orgánů EFG a sociálních partnerů. Pokud to bude možné, budou se tyto semináře konat v přibližně stejné době jako zasedání odborné skupiny a budou zaměřeny na otázky spojené s praktickým prováděním nařízení o EFG na místní úrovni. Náklady na tyto činnosti se odhadují na 120 000 EUR.

                        Činnosti

                        Odhadovaný počet

                        Odhadované náklady na činnost
                           (v EUR)

                        Celkové náklady
                           (v EUR)

                        Monitorování a shromažďování údajů

                        Různé

                        Různé

                        20 000

                        Informační činnosti

                        Různé

                        Různé

                        20 000

                        Vytváření, aktualizace a udržování vědomostní základny / rozhraní pro žádosti v systému SFC

                        Různé

                        Různé

                        80 000

                        Administrativní a technická podpora: zasedání odborné skupiny kontaktních osob EFG

                        2

                        35 000

                        70 000

                        Administrativní a technická podpora: semináře o provádění EFG a vytváření sítí

                        2

                        60 000

                        120 000

                        Celkové odhadované náklady

                        310 000

               Financování

               7.Maximální roční disponibilní rozpočet EFG v roce 2017 činí 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
                  3
               .

               8.V čl. 11 odst. 1 nařízení o EFG se stanoví, že lze 0,5 % této částky (tj. 844 620 EUR v roce 2017) poskytnout na technickou pomoc z podnětu Komise. V současné době je pro rok 2017 stále k dispozici celá tato částka; na technickou pomoc dosud nebyly přiděleny žádné finanční prostředky. Navrhovaná částka odpovídá přibližně 0,18 % maximálního ročního disponibilního rozpočtu EFG pro rok 2017.

               9.Navrhované rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme společně Evropský parlament a Rada ve smyslu bodu 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  4
               .

               Související akty

               10.Současně s tímto návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod částky 310 000 EUR do příslušné rozpočtové položky.

               Zdroje prostředků na platby

               11.K pokrytí částky 310 000 EUR potřebné na technickou pomoc budou použity prostředky v rámci rozpočtové položky EFG.

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGF/2017/000 TA 2017 – Technická pomoc z podnětu Komise)

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  5
               , a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

               s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  6
               , a zejména na bod 13 uvedené dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) byl zřízen za účelem poskytování podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni, a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací a v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize, na kterou bylo zaměřeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009
                  7
               , nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize, a za účelem poskytování pomoci při jejich opětovném začleňování na trh práce.

               (2)EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
                  8
               .

               (3)V nařízení (EU) č. 1309/2013 je stanoveno, že na technickou pomoc z podnětu Komise lze každoročně použít nejvýše 0,5 % maximální roční částky EFG.

               (4)Z EFG by proto měla být uvolněna částka 310 000 EUR, aby bylo možno poskytnout technickou pomoc z podnětu Komise,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2017 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 310 000 EUR v prostředcích na závazky a na platby.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda/předsedkyně
                        předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)

                     http://ec.europa.eu/egf

                     (3)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (4)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (5)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (6)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (7)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 ze dne 18. června 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 26).

                     (8)
                  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).


Důležité právní upozornění

|

52005PC0284

Návrh rozhodnutí Rady kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L., linie 1507) s odolností vůči určitým škůdcům z řádu Lepidoptera a s tolerancí vůči herbicidu glufosinátu amonnému  /* KOM/2005/0284 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 29.6.2005KOM(2005) 284 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L., linie 1507) s odolností vůči určitým škůdcům z řádu Lepidoptera a s tolerancí vůči herbicidu glufosinátu amonnému(předložená Komisí)ODŮVODNĚNÍ1. V souladu s článkem 13 směrnice 2001/18/ES obdržely nizozemské orgány oznámení (značky C/NL/00/10) o uvádění na trh produktu geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L., linie 1507) s odolností vůči určitým škůdcům z řádu Lepidoptera a s tolerancí vůči herbicidu glufosinátu amonnému.2. Oznámení se týká dovozu a používání ve Společenství všech odrůd pocházejících z transformačního postupu 1507, jakož i jiných kukuřičných zrn včetně krmiva, s výjimkou pěstování a používání jako potraviny nebo složka potravin.3. V souladu s článkem 14 směrnice předá příslušný nizozemský orgán Komisi svou hodnotící zprávu k oznámení, podle které se neobjevily žádné důvody, proč by měl být odmítnut souhlas s uváděním kukuřice Zea mays L. line 1507 na trh, jsou-li splněny určité podmínky.4. Komise předala hodnotící zprávu všem ostatním členským státům, přičemž některé státy vznesly proti uvedené zprávě námitky, pokud jde o molekulární charakteristiku, metody odběru vzorků, alergenitu, toxicitu a monitorování produktu.5. Poté, co byly námitky zpracovány, se Komise rozhodla konzultovat Evropský úřad pro bezpečnost potravin. Ve svém stanovisku, které Evropský úřad pro bezpečnost potravin přijal dne 24. září 2004, uvádí, že je v kontextu navrhovaného používání nepravděpodobné, aby kukuřice Zea mays L. linie 1507 měla nepříznivé účinky na zdraví lidí či zvířat nebo na životní prostředí. Evropský úřad pro bezpečnost potravin také zjistil, že plán monitorování poskytnutý žadatelem je v souladu s předpokládaným používáním kukuřice 1507.6. Za takových okolností je Komise podle článku 18 směrnice 2001/18/ES povinna přijmout rozhodnutí postupem podle čl. 30 odst. 2 směrnice, přičemž se použijí články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.7. S ohledem na kladné stanovisko nizozemských orgánů i Evropského úřadu pro bezpečnost potravin k uvádění kukuřice 1507 na trh připravila Komise předlohu rozhodnutí, kterým se povoluje používání tohoto produktu, s výjimkou pěstování a používání jako potraviny nebo složky potravin, a jeho uvádění na trh za zvláštních podmínek.8. V souladu s čl. 5 odst. 2 rozhodnutí 1999/468/ES byla předloha rozhodnutí předložena výboru zřízenému podle článku 30 směrnice 2001/18/ES, který k ní má vydat stanovisko.9. Jelikož dne 17. května 2005 nezaujal výbor stanovisko, je Komise v souladu s čl. 5 odst. 4 rozhodnutí 1999/468/ES povinna neprodleně předložit Radě návrh opatřeních, která mají být přijata, a informovat Evropský parlament – Parlament byl informován dne 24. května 2005.10. Podle čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES se Rada může s ohledem na tento případný postoj usnést o návrhu kvalifikovanou většinou ve lhůtě tří měsíců v souladu s čl. 30 odst. 2 směrnice 2001/18/ES. Pokud se Rada během těchto tří měsíců kvalifikovanou většinou usnesla, že s návrhem nesouhlasí, Komise ho znovu přezkoumá. Pokud po uplynutí této lhůty Rada navrhovaná prováděcí opatření nepřijala ani nevyjádřila nesouhlas s jejich návrhem, přijme navrhovaná prováděcí opatření Komise.NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L., linie 1507) s odolností vůči určitým škůdcům z řádu Lepidoptera a s tolerancí vůči herbicidu glufosinátu amonnému(Pouze nizozemské znění je závazné)(Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS[1], a zejména na čl. 18 odst. 1 první pododstavec uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Podle směrnice 2001/18/ES je pro uvádění produktu obsahujícího nebo skládajícího se z geneticky modifikovaných organismů či kombinace geneticky modifikovaných organismů na trh potřeba písemný souhlas příslušného orgánu členského státu v souladu s postupem podle uvedené směrnice.2.  Společnosti Pioneer Hi-Bred International, INC a Mycogen Seeds předložily příslušnému orgánu Nizozemska oznámení (zn. C/NL/00/10) o uvádění produktu geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L., linie 1507) na trh.3.  Oznámení se týká dovozu a používání ve Společenství všech odrůd pocházejících z transformačního postupu 1507, jakož i jiných kukuřičných zrn včetně krmiva, s výjimkou pěstování a používání jako potraviny nebo složka potravin.4.  V souladu s postupem podle článku 14 směrnice 2001/18/ES vypracoval příslušný orgán Nizozemska hodnotící zprávu, která byla předložena Komisi a příslušným orgánům dalších členských států. Podle hodnotící zprávy se neobjevily žádné důvody, proč by měl být odmítnut souhlas s uváděním kukuřice Zea mays L. linie 1507 na trh , jsou-li splněny určité podmínky.5.  Příslušné orgány dalších členských států vznesly proti uvádění tohoto produktu na trh námitky.6.  Ve svém stanovisku, které Evropský úřad pro bezpečnost potravin přijal dne 24. září 2004, uvádí, že je v kontextu navrhovaného používání nepravděpodobné, aby kukuřice Zea mays L. linie 1507 měla nepříznivé účinky na zdraví lidí či zvířat nebo na životní prostředí. Evropský úřad pro bezpečnost potravin také zjistil, že plán monitorování poskytnutý žadatelem je v souladu s předpokládaným použitím kukuřice 1507.7.  Přezkoumání každé z námitek podle směrnice 2001/18/ES, informací předložených v oznámení a stanoviska Evropského úřadu pro bezpečnost potravin ukazuje, že neexistuje žádný důvod se domnívat, že uvádění kukuřice Zea mays L. linie 1507 na trh bude mít nepříznivé účinky na zdraví lidí či zvířat nebo na životní prostředí.8.  Pro účely nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 ze dne 22. září 2003 o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a sledovatelnosti potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných organismů a o změně směrnice 2001/18/EC[2] a nařízení Komise (ES) č. 65/2004 ze dne 14. ledna 2004, kterým se zřizuje systém tvorby a přiřazování jednoznačných identifikačních kódů pro geneticky modifikované organismy[3] by měl být kukuřici 1507 přiřazen jediný identifikační kód.9.  Na náhodné nebo z technického hlediska nevyhnutelné stopy geneticky modifikovaných organismů v produktech se nevztahují požadavky na označování a sledovatelnost v souladu s prahovými hodnotami stanovenými směrnicí 2001/18/ES a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech[4].10.  S ohledem na stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin není nutné zavádět zvláštní podmínky pro předpokládané používání, pokud jde o zacházení s tímto produktem nebo jeho balení a ochranu konkrétních ekosystémů, životního prostředí nebo zeměpisných oblastí.11.  Před uvedením produktu na trh by měla být použitelná nezbytná opatření pro zajištění jeho označování a sledovatelnosti ve všech fázích uvádění na trh, včetně ověřování vhodnými a schválenými metodami detekce.12.  Dne 17. května 2005 nezaujal výbor zřízený podle článku 30 stanovisko k opatřením stanoveným v předloze rozhodnutí Komise v souladu s postupem podle čl. 30 odst. 2 směrnice 2001/18/ES,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1 SouhlasAniž jsou dotčeny další právní předpisy Společenství, zejména nařízení (ES) č. 258/97 a nařízení (ES) č. 1829/2003, poskytne příslušný orgán Nizozemska v souladu s tímto rozhodnutím písemný souhlas s uváděním produktu podle článku 2 na trh, jak bylo oznámeno společnostmi Pioneer Hi-Bred International, INC a Mycogen Seeds (značka C/NL/00/10).V souladu s čl. 19 odst. 3 směrnice 2001/18/ES souhlas jednoznačně stanoví podmínky, které se na něj vztahují a které jsou vymezeny v článcích 3 a 4.Článek 2 Produkt1. Geneticky modifikované organismy, které mají být uváděny na trh jako produkty nebo jako složka produktů, dále jen „produkty“, jsou zrna kukuřice ( Zea mays L.) s odolností vůči zavíječi kukuřičnému ( Ostrinia nubilalis ) a určitým jiným škůdcům z řádu Lepidoptera a s tolerancí vůči herbicidu glufosinátu amonnému, získaná z kukuřice Zea mays linie 1507 pomocí technologie akcelerace částic pomocí fragmentu PHI8999A lineární DNA, který obsahuje následující DNA sekvence ve dvou kazetách:a) kazeta 1:Syntetická verze zkráceného genu cry 1F získaného z druhu Bacillus thuringiensis subsp. aizawai , který propůjčuje odolnost vůči evropskému zavíječi kukuřičnému ( Ostrinia nubilalis ) a určitým jiným škůdcům z řádu Lepidoptera jako je můra ( Sesamia spp.), osenice ( Agrotis ipsilon ) a druhy Spodoptera frugiperda a Diatraea grandiosella, pod kontrolou promotoru ubiquitinu ubi ZM1(2) získaného z kukuřice Zea mays a terminátoru ORF25PolyA z Agrobacterium tumefaciens pTi15955.(b) kazeta 2:Syntetická verze genu pat získaného z druhu Streptomyces viridochromogenes kmene Tü494, který propůjčuje toleranci vůči herbicidu glufosinátu amonnému, pod kontrolou promotoru 35S získaného z viru mozaiky květáku a terminačních sekvencí.2. Souhlas se týká zrn z produktu získaného křížením kukuřice linie1507 s jakoukoli tradičně pěstovanou kukuřicí, která se používají jako produkt nebo v produktu.Článek 3 Podmínky pro uvádění na trhProdukt může být používán stejně jako jakákoli jiná kukuřice, s výjimkou pěstování a používání jako potraviny nebo složka potravin, a může být uváděn na trh za těchto podmínek:(a) doba platnosti souhlasu je 10 let ode dne udělení souhlasu;(b) jediný identifikační kód produktu je DAS-Ø15Ø7-1;(c) aniž je dotčen článek 25 směrnice 2001/18/ES, držitel souhlasu musí na požádání kdykoli poskytnout příslušným orgánům a kontrolním úřadům členských států, jakož i kontrolním laboratořím Společenství pozitivní a negativní kontrolní vzorky produktu nebo jeho genetický materiál nebo referenční materiály;(d) aniž jsou dotčeny zvláštní požadavky na označování stanovené nařízením (ES) č. 1829/2003, musí být na etiketě produktu nebo v dokumentu doprovázejícím produkt uvedena slova „Tento produkt obsahuje geneticky modifikované organismy“ nebo „Tento produkt obsahuje geneticky modifikovanou kukuřici 1507“, pokud jiné právní předpisy Společenství nestanoví prahovou hodnotu, pod jejíž úrovní se tyto informace nepožadují;(e) pokud produkt nezískal povolení k uvádění na trh za účelem pěstování, musí být buď na etiketě produktu nebo v dokumentu doprovázejícím produkt uvedena slova „Není určeno pro pěstování“.Článek 4 Monitorování1. Po celou dobu platnosti souhlasu by měl držitel souhlasu zajišťovat zavedení a provádění plánu monitorování obsaženého v oznámení, jehož cílem je kontrolovat veškeré škodlivé účinky na zdraví lidí a zvířat nebo na životní prostředí, jež vznikají při zacházení s daným produktem nebo při jeho používání.2. Držitel souhlasu přímo informuje hospodářské subjekty, uživatele, národní agentury pro výživu zvířat a výzkumu krmiv, jakož I veterinární útvary o zavádění kukuřice 1507 na trh Společenství a také o bezpečnostních a obecných vlastnostech produktu a podmínkách pro monitorování.3. Držitel souhlasu předloží Komisi a příslušným orgánům členských států výroční zprávy o výsledcích monitorovacích činností.4. Aniž je dotčen článek 20 směrnice 2001/18/ES, je oznámený plán monitorování, pokud je to vhodné a s tím Komise a příslušný orgán členského státu, který obdržel původní oznámení, souhlasí, pozměněn držitelem souhlasu a/nebo příslušným orgánem členského státu, který obdržel původní oznámení, s ohledem na výsledky monitorovacích činností. Návrhy pozměněného plánu monitorování musejí být předloženy příslušným orgánům členských států.5. Držitel souhlasu by měl být schopen Komisi a příslušným orgánům členských států dokázat:(a) že monitorovací sítě stanovené v plánu monitorování, který je součástí oznámení, shromažďují informace týkající se monitorování produktu a(b) že se členové těchto monitorovacích sítí dohodli, že poskytnou tyto informace držiteli souhlasu před dnem předložení zprávy o monitorování Komisi a příslušným orgánům členských států podle odstavce 3.Článek 5 PoužitelnostToto rozhodnutí se použije ode dne, od něhož je použitelné rozhodnutí Společenství, kterým se povoluje uvádění na trh produktu podle článku 1 používaného jako potravina nebo složka potravin ve smyslu nařízení (ES) č. 178/2002 a které zahrnuje metodu pro detekci tohoto produktu, jež byla ověřena referenční laboratoří SpolečenstvíČlánek 6 UrčeníToto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.V Bruselu dne .Za Radupředseda [1] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s . 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1830/2003 (Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 24).[2] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 24.[3] Úř. věst. L 10, 16.1.2004, s. 5-10.[4] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.