Důležité právní upozornění

|

52008PC0793

Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1628/2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie a nařízení (ES) č. 1629/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie  /* KOM/2008/0793 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 25.11.2008KOM(2008) 793 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1628/2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie a nařízení (ES) č. 1629/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“), v antisubvenčním řízení ohledně dovozu sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platná opatření vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 1628/2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie a nařízení Rady (ES) č. 1629/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základních právních předpisů hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Komise zahájila dne 2. října 2007 z vlastní iniciativy částečný prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie do Společenství, který se týkal pouze výše subvencování. Přezkum byl zahájen, neboť Komise měla k dispozici dostatečné přímé důkazy, že okolnosti týkající se subvencování, na jehož základě byla stávající opatření zavedena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Přiložený návrh nařízení Rady předložený Komisí obsahuje zjištění uvedeného přezkumu. Proto se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději 1. ledna 2009. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, neboť podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1628/2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie a nařízení (ES) č. 1629/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z IndieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na články 15 a 19 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUPI. Předchozí šetření a stávající opatření(1) Rada nařízením (ES) č. 1628/2004[2] uložila konečné vyrovnávací clo z dovozu uhlíkových elektrod používaných v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, kódu KN ex 8545 11 00 a spojníků používaných pro takové elektrody, kódu KN ex 8545 90 90, ať už dovážených společně, nebo odděleně, pocházejících z Indie. Sazba cla se pohybuje mezi 7,0 % a 15,7 % pro jednotlivě vyjmenované vývozce a zbytková celní sazba uložená na dovoz od ostatních vývozců činí 15,7 %.(2) Rada současně nařízením (ES) č. 1629/2004[3] uložila konečné antidumpingové clo z dovozu téhož výrobku pocházejícího z Indie.II. Zahájení částečného prozatímního přezkumu(3) Po uložení konečného vyrovnávacího cla předložila indická vláda podání, v němž uvedla, že okolnosti týkající se dvou subvenčních režimů (režim Duty Entitlement Passbook a osvobození od daně z příjmů podle oddílu 80 HHC zákona o dani z příjmu) se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Následně se prokázalo, že výše subvencování se pravděpodobně snížila, a proto by opatření, jež byla stanovena částečně na základě těchto režimů, měla být přezkoumána.(4) Komise přezkoumala důkaz předložený indickou vládou a uznala ho za dostatečný k tomu, aby bylo zdůvodněno zahájení přezkumu podle ustanovení článku 19 základního antisubvenčního nařízení. Komise po konzultaci s poradním výborem z moci úřední zahájila částečný prozatímní přezkum platných opatření oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie [4].(5) Účelem tohoto šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu je posoudit, zda je třeba zachovat, odstranit, nebo změnit stávající opatření ve vztahu ke společnostem, které využívaly jednoho nebo obou změněných subvenčních režimů, a pokud jde o tyto společnosti, rovněž ve vztahu k jiným režimům, pokud byly předloženy dostatečné důkazy v souladu s příslušnými ustanoveními oznámení o zahájení přezkumu.III. Období šetření(6) Šetření zahrnovalo období od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období přezkumného šetření“).IV. Strany dotčené šetřením(7) Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně uvědomila indickou vládu, dva indické vyvážející výrobce uvedené v oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu a také výrobce ve Společenství. Účastníci řízení měli možnost písemně předložit svá stanoviska a vyžádat si slyšení. Písemné a ústní připomínky předložené účastníky byly zváženy a popřípadě zohledněny.(8) Komise zaslala dotazníky dvěma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům a indické vládě. Odpovědi obdržela od obou spolupracujících vyvážejících výrobců i od indické vlády.(9) Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. Inspekce na místě byly uskutečněny v prostorách těchto účastníků řízení:1. indická vláda-  Ministerstvo obchodu, Nové Dillí2. vyvážející výrobci v Indii-  Graphite India Limited (GIL), Kalkata-  Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Noida.VI. Poskytnutí informací a připomínky k postupu(10) Indické vládě a ostatním účastníkům řízení byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě Komise hodlá navrhnout změnu celní sazby platné pro dva spolupracující výrobce v Indii a zachovat stávající opatření pro všechny ostatní společnosti, které nespolupracovaly v rámci tohoto částečného prozatímního přezkumu. Také jim byla poskytnuta přiměřená doba na vyjádření. Všechna podání a připomínky byly vzaty náležitě v úvahu, jak je uvedeno níže.B. DOTČENÝ VÝROBEK(11) Přezkoumávaným výrobkem je tentýž výrobek, na nějž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1628/2004, konkrétně uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, kódu KN ex 8545 11 00 a spojníky používané pro takové elektrody, kódu KN ex 8545 90 90, ať už dovážené společně, nebo odděleně, pocházející z Indie.C. SUBVENCEI. Úvod(12) Na základě informací předložených indickou vládou a spolupracujícími vyvážejícími výrobci a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:a) režim předběžného povolení (dříve známý jako režim předběžné licence),b) režim Duty Entitlement Passbook,c) režim Export Promotion Capital Goods,d) osvobození od daně z příjmu,e) osvobození od daně z elektřiny státu Madhjapradéš.(13) Výše uvedené režimy a) až c) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o vývozní a dovozní politice, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Jeden z těchto dokumentů o vývozní a dovozní politice je relevantní pro období přezkumného šetření této věci, konkrétně se jedná o dokument týkající se období od 1. září 2004 do 31. března 2009 („politika EXIM 04–09“). Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se politika EXIM 04–09 řídí, v publikaci „Příručka postupů – 1. září 2004 až 31. března 2009, svazek I“ (dále jen „PP I 04–09“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.(14) Režim osvobození od daně z příjmu uvedený výše v bodu d) se zakládá na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.(15) Režim osvobození od daně z elektřiny uvedený výše v bodu e) se zakládá na oddíle 3-B zákona o dani z elektřiny státu Madhjapradéš z roku 1949.(16) V souladu s čl. 11 odst. 10 základního antisubvenčního nařízení vyzvala Komise indickou vládu k doplňkovým konzultacím ohledně změněných i nezměněných režimů s cílem vyjasnit konkrétní situaci, pokud jde o údajné režimy, a dosáhnout oboustranně přijatelného řešení. Po těchto konzultacích, během nichž nebylo dosaženo oboustranně přijatelného řešení ve vztahu k těmto režimům, zahrnula Komise všechny tyto režimy do šetření případů subvencování.II. Zvláštní režimy1 Režim předběžného povolenía) Právní základ(17) Detailní popis režimu je obsažen v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 04–09 a v kapitolách 4.1 až 4.30 v PP I 04–09. Tento režim se během předchozího přezkumného šetření, jež vedlo k uložení nyní platného konečného vyrovnávacího cla prostřednictvím nařízení Rady (ES) č. 1628/2004, nazýval režim předběžné licence.b) Způsobilost(18) Režim předběžného povolení se skládá z šesti podrežimů, které jsou podrobněji popsány níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázaní“ na podpůrné výrobce, jsou způsobilí pro režim předběžného povolení na fyzický vývoz a režim předběžného povolení na roční potřebu. Vyvážející výrobci dodávající konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim předběžného povolení pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 politiky EXIM 04–09, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz (dále jen „JOV“), jsou způsobilí pro režim předběžného povolení na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.c) Praktické provádění(19) Předběžné povolení lze vystavit na:i) Fyzický vývoz: Jedná se o hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupního materiálu potřebného k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v licenci.ii) Roční potřeba: Toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, až po určitý limit stanovený podle jeho exportní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě veškerých položek spadajících do příslušné výrobkové skupiny. Může se rozhodnout vyvážet libovolný výsledný výrobek v rámci takové výrobkové skupiny, který vznikl s použitím uvedeného materiálu osvobozeného od cla.iii) Dodávky meziproduktů: Tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci zamýšlejí vyrábět jeden výrobek na vývoz a podílet se na procesu výroby. Vyvážející výrobce vyrábí meziprodukt. Může bezcelně dovážet vstupní materiál a může pro tento účel využít režimu předběžného povolení pro dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt.iv) Domnělý vývoz: Tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelní dovoz vstupů, které jsou potřebné pro výrobu zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím odběratelů vyjmenovaným v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) politiky EXIM 04–09. Podle indické vlády odkazuje domnělý vývoz na ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz se pokládá řada kategorií dodávek za podmínky, že zboží bude vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží některé JOV nebo společnosti s místem působení ve zvláštní ekonomické zóně (dále jen „ZEZ“).v) ARO: Držitel předběžného povolení, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem použít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Schválení ARO dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 politiky EXIM 04–09 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů / domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo finálnímu vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů.vi) Tuzemský back-to-back akreditiv: Tento podrežim opět zahrnuje domácí dodavatele držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na povolení na přímý dovoz bude banka započítávat pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 politiky EXIM 04–09 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů / domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).(20) Bylo zjištěno, že v průběhu období přezkumného šetření získal jeden ze spolupracujících vývozců úlevy v rámci prvního podrežimu, tj. předběžné povolení na fyzický vývoz. Není proto nutné zjišťovat napadnutelnost ostatních podrežimů.(21) Po uložení nyní platného konečného vyrovnávacího cla nařízením Rady (ES) č. 1628/2004 změnila indická vláda ověřovací systém použitelný pro režim předběžného povolení. Pro účely ověření indickými úřady je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží / zboží nakupovaného v tuzemsku“ ve stanoveném formátu (kapitola 4.26, 4.30 a dodatek 23 PP I 04–09), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní / kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné. Výše uvedená ustanovení se však použijí pouze v případě předběžného povolení vydaného po 13. květnu 2005 včetně. Pokud jde o veškerá předběžná povolení nebo předběžné licence vydané před tímto datem, musí držitelé dodržovat ustanovení ohledně ověřování platná dříve, tj. vést pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a používání dovezeného zboží ve vztahu k licenci ve stanoveném formátu podle dodatku 18 (kapitola 4.30 a dodatek 18 HOP I 02–07).(22) Pokud jde o podrežim používaný během období přezkumného šetření spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, např. fyzický export, jsou bezcelní dovozní množství i povinnost vývozu pevně stanoveny co do objemů a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají být při dovozu a vývozu předmětné transakce pro doložení zaznamenány státními úředníky přímo do povolení. Objem dovozů povolených v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů (dále jen „SNVV“). SNVV existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku a jsou zveřejněny v PP II 04–09.(23) Dovážený vstupní materiál je nepřenosný a musí být použit k výrobě výsledného vyváženého výrobku. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).(24) Přezkumným šetřením se zjistilo, že předběžné licence používané pro dovoz surovin během období přezkumného šetření byly vydány před 13. květnem 2005. Proto nebyly nové požadavky na ověřování uložené indickými orgány v PP I 04–09, jak jsou popsány výše ve 21. bodě odůvodnění, dosud v praxi vyzkoušeny. Společnost dále nemohla prokázat, že vedla registr skutečné spotřeby a registr zásob ve formátu požadovaném v kapitole 4.30 a dodatku 18 PP I 02–07, který je použitelný pro předběžné licence vydané před 13. květnem 2005. S ohledem na tuto situaci se má za to, že šetřený vývozce nemohl prokázat, že v dané době splnil příslušná ustanovení EXIM.d) Připomínky po poskytnutí informací(25) Spolupracující vývozce, který v průběhu období přezkumného šetření využil režimu předběžného povolení, namítl, že dobrovolně předložil k ověření autorizovanému účetnímu použité předběžné licence podle požadavků PP I 04–09, přestože byly vydány před 13. květnem 2005. To podle něj dokazuje, že v rámci nových ustanovení PP nyní existuje řádný ověřovací systém.(26) Útvarům Komise bylo během inspekce prostor společnosti skutečně předloženo potvrzení ve formě dodatku 23 k PP, podepsaného autorizovaným účetním a datovaného dne 1. února 2008. Avšak vzhledem k tomu, že předběžné licence byly datovány od roku 2004 a nová ustanovení PP se na ně nevztahovala, je třeba na závěr uvést, že se jednalo o dobrovolný postup společnosti, který neprokazuje, že indická vláda skutečně zavedla účinný ověřovací systém. Dále se neprokázalo, že nadměrné navracení cla, jak jej vypočetl autorizovaný účetní, bylo vládě skutečně zaplaceno.e) Závěr(27) Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění šetřeným vývozcům.(28) Kromě toho je režim předběžného povolení na fyzický vývoz jednoznačně ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z těchto režimů.(29) Podrežim využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný ověřovací systém ani postup, aby zjistila, zda a jaké objemy vstupů byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Samotné SNVV nelze pokládat za systém pro ověřování skutečné spotřeby, jelikož neumožňují indické vládě s dostatečnou přesností ověřovat objem vstupů spotřebovaných při výrobě na vývoz. Navíc indická vláda neprovedla v průběhu období přezkumného šetření účinnou kontrolu založenou na řádně vedeném registru skutečné spotřeby. Nadto neprovedla indická vláda další přezkoumání založené na skutečných vstupech, přestože by takové přezkoumání bylo při absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému zpravidla nutné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení).(30) Tento podrežim je proto napadnutelný.f) Výpočet výše subvence(31) Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí nadměrného vrácení cla. Podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že bude zjištěno, že neproběhl vhodný monitorovací proces, výše uvedenou výjimku pro programy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí tento orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.(32) Výše subvencí pro vývozce, který využil režimu předběžného povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněných podrežimů pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.(33) Sazba subvence pro dotčeného spolupracujícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,3 %.2. Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“)a) Právní základ(34) Detailní popis režimu DEPB je obsažen v odstavci 4.3 politiky EXIM 04–09 a v kapitole 4 PP I 04–09.b) Způsobilost(35) Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.c) Praktické provádění režimu DEPB(36) Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPB byly stanoveny indickými úřady na většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě SNVV a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli.(37) Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v rámci režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, indické celní úřady vydají během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru režimu DEPB, který má být poskytnut pro tuto vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr režimu DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace.(38) Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 12 měsíců od data vydání. Mohou být použity k zaplacení cla u následných dovozů jakéhokoliv volně dováženého zboží s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak.(39) Žádost o úvěry v rámci režimu DEPB se vyplňují elektronicky a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v kapitole 4.47 PP I 04–09. Jak je dále stanoveno v kapitole 9.3 PP I 04–09, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podávání lze vždy přijmout a uložit pokutu (např. 10 % nároku).d) Připomínky po poskytnutí informací(40) Jeden spolupracující vývozce namítl, že veškeré úvěry v rámci režimu DEPB, které společnost získala, byly využity k dovozu materiálu použitého při výrobě dotčeného výrobku, přestože bylo v zásadě dovoleno použít jej k jiným účelům, jak bylo uvedeno výše. Tento vývozce uvedl, že proto bylo jejich skutečné využití DEPB v tomto ohledu v souladu s obvyklým pravidlem navracení cla, a že proto by mělo být napadnuto pouze případné nadměrné navracení. Podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I bodu i) základního nařízení lze však nadměrné navracení cla napadnout, pouze jsou-li splněny podmínky příloh II a III základního nařízení. Tyto podmínky vysvětlené ve 43. bodě odůvodnění nebyly v tomto případě splněny. Proto se namísto údajného nadměrného navracení použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu).e) Závěry k režimu DEPB(41) Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.(42) Režim DEPB právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.(43) Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu z režimu DEPB.f) Výpočet výše subvence(44) Podle čl. 2 odst. 2 a článku 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto režimu. V tomto okamžiku se indická vláda zříká celních poplatků, čímž vzniká finanční příspěvek ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné i výši úvěru režimu DEPB, která bude pro tuto vývozní transakci poskytnuta, nemůže indická vláda rozhodovat o tom, zda subvenci udělit či nikoli, ani o tom, jaká bude výše subvence. Spolupracující vyvážející výrobci dále zaúčtovali úvěry v rámci režimu DEPB na základě časového rozlišení jako příjem ve stádiu vývozní transakce.(45) V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.(46) Sazby subvence pro dotčené spolupracující vyvážející výrobce zjištěné v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 6,2 % a 5,7 %.3. Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“)a) Právní základ(47) Detailní popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 politiky EXIM 04–09 a v kapitole 5 PP I 04–09.b) Způsobilost(48) Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci, vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.c) Praktické provádění(49) Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti povoleno dovážet výrobní statky (nové a od dubna 2003 též použité až 10 let staré výrobní statky) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Do 31. března 2000 se používala efektivní celní sazba ve výši 11 % (včetně příplatku 10 %) a v případě dovozů vysoké hodnoty sazba v nulové výši. Od dubna 2000 tento režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 %, platnou pro všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky v průběhu určitého období využity k výrobě určitého množství zboží na vývoz.(50) Držitel licence EPCG může také pořídit výrobní statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce výrobních statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto výrobních statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého dovozu pro dodávky výrobních statků držiteli licence EPCG.d) Závěr k režimu EPCG(51) Režim EPCG je subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla zakládá finanční příspěvek od indické vlády, protože tato úleva snižuje příjmy z cla indické vlády, které by byly jinak splatné. Navíc snížení cla poskytuje výhodu vývozcům, protože poplatky ušetřené při dovozu zlepšují jeho likviditu.(52) Kromě toho je režim EPCG ze zákona závislý na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.(53) Tento režim nelze nakonec považovat za povolený systém navracení nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány ve výrobě vyvážených výrobků.e) Výpočet výše subvence(54) Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových výrobních statků. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se reflektovala úplná hodnota výhody v čase. Dlouhodobá komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii byla považována za vhodnou pro tento účel. V případě oprávněných žádostí byly nezbytně vynaložené poplatky nutné pro získání subvence v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny, aby byla zjištěna výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.(55) Sazby subvence pro dotčené spolupracující výrobce zjištěné v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,7 % a 0,3 %.f) Připomínky po poskytnutí informací(56) Jeden spolupracující vývozce poukázal na chybu v metodice, která se původně uplatňovala pro výpočet výhod EPCG, zejména pokud jde o použitou úrokovou sazbu. Tato chyba, která měla dopad na oba spolupracující vývozce, byla opravena.4. Režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „režim ODP“)Oddíl 80HHC zákona o dani z příjmu z roku 1961 (dále jen „ZDP“)(57) V rámci tohoto režimu mohou vývozci využít výhod částečného osvobození od daně z příjmu ze zisků plynoucích z vývozního prodeje. Právní základ pro toto osvobození je uveden v oddíle 80 HHC ZDP.(58) Toto ustanovení bylo zrušeno pro vyměřovací rok 2005–2006 (tj. pro finanční rok od 1. dubna 2004 do 31. března 2005) a dále, a proto 80HHC ZDP nepřináší žádné výhody po 31. březnu 2004. Spolupracující vyvážející výrobci v průběhu období přezkumného šetření nevyužili žádných výhod v rámci tohoto režimu. Vzhledem k tomu, že byl tento režim zrušen, nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení napadnut.Oddíl 80 I A ZDPa) Právní základ(59) Režim je založen na oddíle 80 I A ZDP. Toto ustanovení bylo do ZDP zavedeno prostřednictvím finančního zákona z roku 2001.b) Způsobilost(60) Oddíl 80 I A ZDP platí pro společnosti podílející se v jakékoli části Indie na zřizování infrastruktury, včetně výroby a distribuce elektřiny.c) Praktické provádění(61) Podle ustanovení ZDP oddílu 80 I A je částka odpovídající zisku plynoucího z činností souvisejících s výrobou elektřiny osvobozena od daně ze zisku, a to po dobu deseti po sobě následujících let v rámci prvních patnácti let provozu výrobní jednotky. Dotčená jednotka musí být nová a její provoz musí být zahájen nejdříve 1. dubna 2003 a nejpozději 31. března 2010.(62) Výpočet odpočtu daně z příjmu je součástí ročního daňového přiznání společnosti a je kontrolován společně s výkazem zisků a ztrát společnosti a dalšími finančními výkazy. Musí splňovat pravidla stanovená v ZDP, konkrétně účetní oceňování vyrobené elektřiny musí odrážet její tržní cenu. Úkolem orgánů odpovědných za výběr daně z příjmu je ověřit, zda výpočet odpočtu daně z příjmu odpovídá pravidlům ZDP a auditovaným účtům společnosti. Šetřením se prokázalo, že tyto orgány skutečně zkontrolovaly výpočet a v oprávněných případech provedly jeho úpravy.(63) Šetřením se prokázalo, že oba šetření vyvážející výrobci zřídili elektrárny pro vlastní spotřebu jako součást jednotek vyrábějících uhlíkové elektrody. Požádali proto o příslušný odpočet daně z příjmu v souladu s ustanoveními ZDP.d) Závěr k režimu ODP podle oddílu 80 I A ZDP(64) Osvobození od daně z příjmu je subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění šetřeným vývozcům.(65) Šetření však prokázalo, že přístup k režimu ODP podle oddílu 80 I A ZDP není omezen na určité podniky ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Ukázalo se, že tento režim je dostupný pro všechny společnosti na základě objektivních kritérií. V tomto případě nebyl zjištěn ani jiný důkaz, že by byl režim specifický.(66) Dále je vázán na jiný výrobek (elektřinu) než dotčený výrobek a výhody v rámci tohoto režimu jsou tedy poskytovány na základě činnosti, která není výrobou nebo prodejem dotčeného výrobku. Za těchto okolností se má za to, že výhody, jež dotčení vývozci čerpají v rámci tohoto režimu, by neměly být napadnuty.3. Režim osvobození od daně z elektřiny (dále jen „režim ODE“)(67) V rámci politiky podpory průmyslu z roku 2004 nabízí stát Madhjapradéš průmyslovým společnostem, které investují do výroby elektřiny pro vlastní spotřebu, osvobození od daně z elektřiny.a) Právní základ(68) Popis režimu osvobození od daně z elektřiny, který používá vláda státu Madhjapradéš, je uveden v oddíle 3-B zákona o dani z elektřiny z roku 1949.b) Způsobilost(69) Jakékoli průmyslové společnosti se sídlem v oblasti spadající do jurisdikce vlády státu Madhjapradéš, které investovaly do nových elektráren pro vlastní spotřebu.c) Praktické provádění(70) Podle oznámení vlády státu Madhjapradéš ze dne 29. září 2004 mohou společnosti nebo osoby, které investují do nových elektráren pro vlastní spotřebu s větší kapacitou než 10 kw získat od inspekčního elektrárenského úřadu státu Madhjapradéš potvrzení o osvobození od daně z elektřiny. Osvobození se vydává pouze na elektřinu vyrobenou pro vlastní spotřebu, a pouze pokud nová elektrárna pro vlastní spotřebu nenahrazuje starší elektrárnu. Výjimka je udělována na pět let.(71) Oznámením vlády státu Madhjapradéš ze dne 5. dubna 2005 byla nová elektrárna zřízená jedním ze spolupracujících vyvážejících výrobců v tomto šetření osvobozena od daně z elektřiny na dobu deseti let.d) Připomínky po poskytnutí informací(72) Spolupracující vývozce, jemuž bylo poskytnuto osvobození od daně z elektřiny, prohlásil, že režim ODE není specifický a že se uplatňuje nediskriminačně na všechny způsobilé společnosti. Podle tohoto vývozce vláda státu Madhjapradéš přezkoumala původní strategii udělovat osvobození na dobu pěti let a uděluje toto osvobození na dobu deseti let. Ani spolupracující vývozce ani indická vláda však ve svých odpovědích nepředložili zveřejněné oznámení o takové změně strategie.e) Závěr k režimu ODE(73) Tento režim je subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Madhjapradéš, protože tato pobídka snižuje příjmy státu, které by jinak byly splatné. Kromě toho poskytuje výhody společnosti příjemce.(74) Přestože politika podpory průmyslu z roku 2004 i oznámení vlády státu Madhjapradéš ze dne 29. září 2004 uvádí, že osvobození se udílí na dobu pěti let, dotčený vyvážející výrobce získal osvobození na dobu deseti let. Ukázalo se tudíž, že tato pobídka nebyla udělena v souladu s kritérii a podmínkami jasně stanovenými zákonem, nařízením nebo jiným úředním dokumentem.f) Výpočet výše subvence(75) Výhody pro vyvážejícího výrobce byly vypočteny na základě výše daně z elektřiny obvykle splatné během období přezkumného šetření, která však nebyla v rámci tohoto režimu zaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej během období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť se vztahuje na veškerý prodej, domácí i vývozní, a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.(76) Takto bylo stanoveno rozpětí subvence ve výši 0,7 % pro jednu společnost, která získala výhody podle ODE.III. Výše napadnutelných subvencí(77) Je třeba připomenout, že v nařízení Rady (ES) č. 1628/2004 byla zjištěna výše napadnutelných subvencí vyjádřená valoricky v hodnotě 15,7 %, pokud jde o prvně jmenovaného, a 7 % u druhého vyvážejícího výrobce spolupracujícího na tomto částečném prozatímním přezkumu.(78) V průběhu tohoto částečného prozatímního přezkumu byly zjištěny výše napadnutelných subvencí vyjádřené valoricky uvedené v tabulce:Společnost | Režim předběžného povolení | DEPB | EPCG | ODE | Celkem |Graphite India Ltd. | nula | 6,2 % | 0,1 % | nula | 6,3 % |HEG Ltd. | 0,3 % | 5,7 % | 0,5 % | 0,7 % | 7,2 % |IV. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ(79) V souladu s ustanoveními článku 19 základního antisubvenčního nařízení a na základě tohoto částečného prozatímního přezkumu uvedeného v odstavci 3 oznámení o zahájení přezkumu se stanoví, že se výše subvencování, pokud jde o spolupracující výrobce, změnila, a proto je třeba odpovídajícím způsobem změnit výši vyrovnávacího cla uloženého nařízením Rady (ES) č. 1628/2004.(80) Vyrovnávací clo, které bylo předmětem přezkumu, bylo výsledkem paralelního antisubvenčního a antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“). Podle čl. 24 odst. 1 základního nařízení a čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, bylo antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1629/2004 upraveno tak, aby výše subvencí a dumpingová rozpětí vycházely ze stejné situace.(81) V rámci tohoto přezkumu bylo prošetřeno a zjištěno, že režimy subvencí jsou s výjimkou ODE napadnutelné a tvoří vývozní subvence podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.(82) Je proto vhodné, aby bylo antidumpingové clo znovu upraveno, a odráželo tak nové úrovně subvencování zjištěné tímto přezkumem, pokud jde o vývozní subvence. V souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení by dále výše vyrovnávacího cla neměla přesáhnout rozpětí pro odstranění újmy zjištěné během původního šetření. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla vysoká (100 %), bylo zbytkové subvenční rozpětí, stejně jako v původním šetření, stanoveno na úrovni společnosti s nejvyšším individuálním rozpětí.(83) Proto by měly být výše vyrovnávacího a antidumpingového cla upraveny takto:Společnost | Subvenční rozpětí | Dumpingové rozpětí | Rozpětí pro odstranění újmy | Vyrovnávací clo | Antidumpingové clo |Graphite India Ltd. | 6,3 % | 31,1 % | 15,7 % | 6,3 % | 9,4 % |HEG Ltd. | 7,2 % | 24,4 % | 7,0 % | 7,0 % | 0 % |Všechny ostatní | 7,2 % | 31,1 % | 15,7 % | 7,2 % | 8,5 % |(84) Jeden spolupracující vývozce uvedl, že vzhledem k tomu, že se stávající částečný prozatímní přezkum věnoval pouze úrovni subvencování, nemělo by se měnit antidumpingové clo.(85) V tomto ohledu je třeba připomenout, že v oznámení o zahájení tohoto přezkumu se uvádělo, že „pokud nastane změna ve vyrovnávacím opatření pro společnosti, kterých se týkají jak antidumpingová, tak vyrovnávací opatření, může být antidumpingové opatření přizpůsobeno obdobně“. Změna antidumpingového cla není výsledkem nových zjištění ohledně úrovně dumpingu, ale automatický důsledek skutečnosti, že původní dumpingová rozpětí byla upravena tak, aby odrážela zjištěnou úroveň vývozních subvencí, a že tato úroveň byla nyní přezkoumána.(86) Individuální vyrovnávací celní sazby uvedené v tomto nařízení odrážejí situaci zjištěnou během částečného prozatímního přezkumu. Vztahují se proto výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného kteroukoli jinou společností, která nebyla konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s uvedenými společnostmi ve spojení, nemůže podléhat těmto sazbám a vztahují se na něj celní sazby platné pro „všechny ostatní společnosti“.(87) Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních vyrovnávacích celních sazeb (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být bezodkladně adresována Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod[5], se všemi příslušnými informacemi, obzvláště o jakékoli změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím a vývozním prodejem např. v souvislosti se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby a po konzultaci s poradním výborem má Komise pravomoc odpovídajícím způsobem změnit nařízení aktualizací seznamu společností využívajících individuálních celních sazeb,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 1 nařízení (ES) č. 1628/2004 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„Sazba konečného vyrovnávacího cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením na výrobky vyrobené společnostmi uvedenými níže, je tato:Společnost | Konečné clo | Doplňkový kód TARIC |Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata - 700016, Západní Bengálsko | 6,3 % | A530 |Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector1, Noida - 201301, Uttarpradéš | 7,0 % | A531 |Všechny ostatní | 7,2 % | A999 |“Článek 2V článku 1 nařízení (ES) č. 1629/2004 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením na výrobky vyrobené společnostmi uvedenými níže, je tato:Společnost | Konečné clo | Doplňkový kód TARIC |Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata - 700016, Západní Bengálsko | 9,4 % | A530 |Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector1, Noida - 201301, Uttarpradéš | 0 % | A531 |Všechny ostatní | 8,5 % | A999 |“Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyně […] [1] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1.[2] Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 4.[3] Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 10.[4] Úř. věst. C 230, 2.10.2007, s. 9.[5] European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgie.


Důležité právní upozornění

|

52007PC0122

Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky  /* KOM/2007/0122 konecném znení - CNS 2007/0045 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 20.3.2007KOM(2007) 122 v konečném znění2007/0045 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU-  Odůvodnění a cíle návrhuPožadavkem na zveřejnění informací o příjemcích finančních prostředků Společenství, který byl vložen do finančního nařízení nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 ze dne 13. prosince 2006, se stanoví, že nezbytné podrobné údaje se vymezí v souladu s příslušnými odvětvovými předpisy. Za účelem splnění této povinnosti je nezbytné upravit nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky. Kromě toho je třeba vyjasnit řadu nevyřešených problémů týkajících se účinného provádění uvedeného nařízení.Tento návrh proto zahrnuje tyto body:1. Zveřejnění informací o příjemcích finančních prostředků z EZZF a EZFRVV zásadě platí:-  oddělení přímých plateb a ostatních plateb, pokud jde o výdaje z EZZF,-  veškeré financování z veřejných zdrojů je zahrnuto do jediné částky, pokud jde o výdaje z EZFRV,-  roční následné zveřejnění za každý rozpočtový rok,-  zveřejnění výdajů uskutečněných z prostředků EZFRV od 1. ledna 2007 a výdajů z prostředků EZZF od 16. října 2007,-  zveřejnění členským státem na vnitrostátní úrovni.Podrobnosti by měly být stanoveny prostřednictvím prováděcích předpisů přijatých Komisí.Příloha VI nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 ze dne 15. prosince 2006, kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)[1] požaduje, aby řídicí orgán členského státu počínaje rokem 2008 zveřejnil alespoň jednou ročně elektronicky nebo jiným způsobem seznam příjemců podpory z programů rozvoje venkova, názvy operací a výši veřejných příspěvků přidělených těmto operacím. Počáteční datum pro zveřejnění těchto údajů se však nyní nahrazuje nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002, ve znění nařízení (EC) No 1995/2006, které požaduje následné zveřejnění příjemců finančních prostředků z tohoto fondu od 1. ledna 2007.2. Snížení a pozastavení měsíčních a průběžných plateb členským státůmStávající mechanismus podle článku 17 a 27 není vhodný pro případ, kdy klíčové prvky vnitrostátního kontrolního systému neexistují nebo jsou po delší dobu neúčinné a v nejbližší budoucnosti není možné tuto situaci napravit. Navrhuje se proto zavedení nového mechanismu, v jehož rámci by Komise byla zmocněna, avšak nikoli povinna, snížit či pozastavit platby. Tento mechanismus lze zavést pouze za předpokladu, že budou splněny tyto podmínky:-  Komise již s ohledem na totéž opatření a z téhož důvodu uložila dvě finanční opravy;-  jeden nebo více klíčových prvků daného kontrolního systému neexistuje nebo je kvůli závažnosti či přetrvávání zjištěných nedostatků neúčinný;-  Komise dospěla k závěru, že členský stát nevyhověl doporučení Komise ohledně nápravy situace a není schopen dané nedostatky v nejbližší budoucnosti odstranit nebo se rozhodl je neodstraňovat.K pozastavení nebo snížení by došlo po zaslání „varovného dopisu“ členskému státu. Rozhodnutí by bylo v platnosti po dobu určenou Komisí a vztahovalo by se na platby uskutečněné po rozhodnutí, aniž by bylo potřeba tento postup každý měsíc opakovat.3. Úprava čl. 31 odst. 5 nařízení (výjimky z tzv. pravidla dvaceti čtyř měsíců)Nařízení (EHS) č. 4045/89 požaduje, aby členské státy prováděly následné kontroly některých výdajů SZP. Doslovný výklad pravidla dvaceti čtyř měsíců stanoveného v čl. 31 odst. 4 uvedeného nařízení brání Komisi v ukládání finančních oprav členským státům v případě, že nedodržují své kontrolní povinnosti podle výše uvedeného nařízení, a to proto, že po kontrolách provedených členských státem zbývá příliš málo času. Navrhuje se proto změnit čl. 31 odst. 5 uvedeného nařízení tak, aby Komise mohla v přiměřené lhůtě zjistit, zda členské státy dodržely své kontrolní povinnosti podle nařízení (EHS) č. 4045/89, a případně uložit finanční opravy.4. Prováděcí pravomoci Komise podle článku 42Navrhuje se tento článek upravit, aby Komise mohla přijmout prováděcí pravidla ke všem ustanovením uvedeného nařízení. Navíc je s ohledem na nový článek o průhlednosti v uvedeném nařízení vhodné uvést odkaz na ustanovení o průhlednosti přímo v článku o prováděcích pravomocích, aby Komise byla i v této oblasti zmocněna k přijetí prováděcích pravidel.5. Technické úpravyZávěrem se navrhuje vyřešit několik menších technických problémů, které se týkají zejména spojitosti mezi finančním řízením EZFRV a finančním řízením strukturálních fondů a financováním intervenčních opatření, není-li určena žádná částka za jednotku.-  Obecné souvislostiSnížení měsíčních a průběžných plateb je možné již v rámci stávajících právních předpisů. V konkrétním případě, jímž se zabývá návrh, je však třeba provést zlepšení. V souvislosti s průhledností je nezbytné přizpůsobit nařízení novému vývoji v legislativě.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuUstanovení článků 17, 27, 42 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005Ustanovení čl. 105 odst. 3 nařízení (ES) č. 1083/2006Ustanovení čl. 30 odst. 3 a článku 53b nařízení Rady (ES) č. 1605/2002-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNevztahuje se na tento návrh.KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů-  Konzultace zúčastněných stranNení relevantní pro tento návrh, protože se v první řadě týká vztahu mezi členskými státy a Komisí.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo třeba využít externích odborných konzultací.-  Posouzení dopadůZa účelem pozměnění stávajícího nařízení Rady je třeba přijmout nařízení Rady.Jiných možností nelze – jak bylo popsáno – k témuž účelu použít, neboť nemají stejný právní účinek.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatření-  zavedení právního předpisu o průhlednosti;-  nový mechanismus pro snížení měsíčních a průběžných plateb finančních prostředků SZP členským státům ve zvláštní situaci;-  zlepšení použitelnosti finančních oprav pro následné kontroly plateb;-  technické úpravy.-  Právní základUstanovení čl. 37 odst. 2 třetího pododstavce Smlouvy o založení Evropského společenství.-  Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů:Úprava týkající se snížení umožňuje postup, který je ve značné míře v souladu se stávajícími postupy. Pokud jde o průhlednost, je návrh spíše jednoduchého charakteru a odpovídá tomu, na čem se členské státy dohodly. Zbývající úpravy by umožnily lepší provádění nařízení (ES) č. 1290/2005.Pro regionální a místní orgány, hospodářské subjekty a občany nevzniká žádná administrativní zátěž. Administrativní zátěž pro členské státy a Společenství je zanedbatelná a finanční zátěž je stejná jako doposud. Provedení ustanovení o průhlednosti si vyžádá dodatečné úsilí ze strany členských států a Společenství.-  Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů:Vzhledem k tomu, že se změny týkají nařízení Rady, je zapotřebí přijmout nařízení Rady.ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.DALšÍ INFORMACE-  Zrušení platných právních předpisůNe.Je však nutno poznamenat, že ve svém návrhu nařízení Rady o stanovení pravidel pro dobrovolné odlišení přímých plateb podle nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, a o změně nařízení (ES) č. 1290/2005[2] Komise navrhla úpravu článku 42 nařízení (ES) č. 1290/2005, která je podobná úpravě stanovené v čl. 1 odst. 8 tohoto návrhu a je tudíž tímto novým návrhem nahrazena.2007/0045 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 37 odst. 2 třetí pododstavec této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[3],po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů,vzhledem k těmto důvodům:1.  U intervenčních opatření, u nichž částka za jednotku není určena v rámci společné organizace trhu, je nutné stanovit prováděcí pravidla, zejména pokud jde o způsob stanovení financovaných částek, financování výdajů vyplývajících z poskytnutí prostředků nezbytných pro nákup produktů a o financování výdajů, které vyplývají z hmotných operací v souvislosti se skladováním a případně zpracováním.2.  S ohledem na povahu opatření a programů uvedených v rozhodnutí Rady 90/424/EHS o některých výdajích ve veterinární oblasti[4] by mělo být stanoveno, že v řádně odůvodněných výjimečných případech mohou být správní a osobní náklady vznikající během provádění takových opatření a programů financovány z EZZF.3.  Článek 17 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005[5] stanoví postup, podle něhož Komise rozhoduje o snížení nebo pozastavení měsíčních plateb. Článek 27 uvedeného nařízení stanoví postup, podle něhož se rozhoduje o pozastavení nebo snížení průběžných plateb.4.  Podle článku 31 nařízení (ES) č. 1290/2005 Komise rozhodne, které částky mají být vyloučeny z financování Společenstvím, pokud zjistí, že tyto výdaje nebyly uskutečněny v souladu s pravidly Společenství. V rámci řízení, které má za následek vyloučení z financování Společenstvím, Komise členskému státu za účelem nápravy situace předloží doporučení týkající se způsobu používání právních předpisů Společenství. Neprovede-li členský stát tato doporučení, přijme Komise další rozhodnutí o vyloučení z financování. Kromě toho lze v určitých případech konstatovat, že tato doporučení nebudou nebo nemohou být v nejbližší budoucnosti provedena.5.  Za takových okolností možnost pozastavit nebo snížit měsíční či průběžné platby, jak je v současnosti stanoveno v článku 17 a 27 nařízení (ES) č. 1290/2005, dostatečným způsobem nechrání finanční zájmy Společenství. Z tohoto důvodu je považováno za vhodné stanovit nový postup, který Komisi umožní ve zvláštní situaci platby účinněji pozastavit nebo snížit.6.  Následné pozastavení nebo snížení plateb v oblasti zemědělství by mohlo mít vážné finanční důsledky pro dotčené členské státy. Ve srovnání s postupem rozhodování o schválení souladu má navíc členský stát pouze omezené možnosti obhájit své stanovisko vůči Komisi. Proto by nový postup pozastavení nebo snížení plateb měl být používán pouze v případě, že jeden nebo několik klíčových prvků daného vnitrostátního kontrolního systému neexistuje nebo je kvůli závažnosti či přetrvávání zjištěných nedostatků neúčinný.7.  Mělo by být vyjasněno, za jakých podmínek je průběžný výkaz výdajů v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) nepřípustný.8.  Nařízení Rady (EHS) č. 4045/89 ze dne 21. prosince 1989 o kontrole opatření tvořících součást systému financování záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF), prováděné členskými státy, a o zrušení směrnice 77/435/EHS [6] vyžaduje, aby členské státy prováděly následné kontroly některých výdajů společné zemědělské politiky rozpočtového roku „n“ v období od 1. června n+1 do 30. června n+2. Zprávu o kontrolních činnostech za dané období je třeba předložit Komisi až na konci roku n+2.9.  Časové omezení pro rozhodování o schválení souladu podle čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 1290/2005 Komisi v podstatě znemožňuje rozhodnout o vyloučení z financování Společenstvím v případě, že určitý členský stát nedodržuje své kontrolní povinnosti podle nařízení (EHS) č. 4045/89. Za účelem vyřešení tohoto problému by se časové omezení nemělo vztahovat na porušení kontrolních povinností členských států podle nařízení (EHS) č. 4045/89 za předpokladu, že Komise jedná na základě zprávy členských států ve lhůtě dvanácti měsíců od přijetí uvedené zprávy.10.  Vzhledem k tomu, že členské státy nemusí informovat Komisi, jak se rozhodly nebo jak mají v úmyslu opětovně použít zrušené finanční prostředky a případně změnit plán financování daného programu rozvoje venkova, měl by být zrušen čl. 33 odst. 4 druhý pododstavec nařízení (ES) č. 1290/2005.11.  Za účelem přizpůsobení přechodných pravidel pro orientační sekci Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) novým ustanovením použitelným pro další programové období strukturálních fondů by měl být upraven čl. 40 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005 podle čl. 105 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/99[7].12.  Je nezbytné vyjasnit právní základ pro přijetí prováděcích pravidel nařízení (ES) č. 1290/2005. Komise by měla být schopna přijmout zejména prováděcí pravidla s ohledem na zveřejnění informací o příjemcích prostředků společné zemědělské politiky, na intervenční opatření v případě, kdy v určité organizaci společného trhu nebyla stanovena pevná částka za jednotku, a s ohledem na finanční prostředky převedené za účelem financování výdajů uvedených v čl. 3 čl. 1 písm. c) uvedeného nařízení.13.  V souvislosti s revizí nařízení Rady (ES) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[8], byla v zájmu provedení Evropské iniciativy pro transparentnost do uvedeného nařízení vložena ustanovení čl. 30 odst. 3 a čl. 53b odst. 2 písm. d) o ročním následném zveřejnění příjemců finančních prostředků z rozpočtu. Způsob tohoto zveřejnění bude stanoven odvětvovými předpisy. Evropský zemědělský záruční fond (EZZF) i EZFRV jsou součástí rozpočtu Evropských společenství a financují se z nich výdaje v rámci sdíleného řízení mezi členskými státy a Společenstvím. Proto by měly být stanoveny předpisy pro zveřejnění informací o příjemcích finančních prostředků z těchto fondů. Za tímto účelem by členské státy měly zajistit každoroční následné zveřejnění příjemců a částek, které tito příjemci z obou fondů obdrželi.14.  Zpřístupněním těchto informací veřejnosti se zvyšuje průhlednost v souvislosti s používáním finančních prostředků Společenství v rámci společné zemědělské politiky a zlepšuje řádné finanční řízení těchto prostředků, a to zejména posilováním veřejné kontroly používaných prostředků. Vzhledem k převažujícímu významu uskutečňovaných cílů je oprávněné, s ohledem na zásadu proporcionality a požadavek na ochranu osobních údajů, zajistit obecné zveřejnění příslušných informací, pokud to nepřekračuje rámec toho, co je nutné v demokratické společnosti a pro předcházení nesrovnalostem.15.  Nařízení (ES) č. 1290/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1290/2005 se mění takto:1) V článku 3 se doplňuje nový odstavec, který zní:„3. Není-li v rámci společné organizace trhů s ohledem na intervenční opatření stanovena částka za jednotku, financuje se z EZZF dané opatření na základě paušálních částek jednotných pro Společenství. To platí zejména pro finanční prostředky, které pocházejí z členských států a jsou používány na nákup produktů, hmotné operace v souvislosti se skladováním a případně na zpracování intervenčních produktů.Příslušné poplatky a náklady se vypočítají postupem podle čl. 41 odst. 3.“2) V článku 13 se doplňuje nový odstavec, který zní:„V řádně odůvodněných výjimečných případech se první odstavec nevztahuje na opatření a programy uvedené v rozhodnutí Rady 90/424/EHS.“3) Vkládá se nový článek 17 a , který zní:„Článek 17 a Snížení a pozastavení měsíčních plateb ve zvláštních případech1. Aniž je dotčen článek 17, může Komise v souladu s odstavcem 2 a 3 tohoto článku rozhodnout o snížení nebo pozastavení měsíčních plateb uvedených v článku 14 na období určené daným rozhodnutím.2. Měsíční platby mohou být sníženy nebo pozastaveny, pokud jsou splněny tyto podmínky:a) Komise již na základě nejméně dvou rozhodnutí podle článku 31 rozhodla, že výdaje daného členského státu za totéž opatření a z týchž důvodů vyloučí z financování Společenstvím;b) důvodem pro vyloučení uvedené v bodě a) je, že jeden nebo více klíčových prvků daného vnitrostátního kontrolního systému neexistuje nebo je kvůli závažnosti či přetrvávání zjištěných nedostatků neúčinný;c) Komise dospěla k závěru, že daný členský stát neprovedl její doporučení k nápravě situace a není schopen tak v nejbližší budoucnosti učinit.3. Před přijetím rozhodnutí uvedeného v odstavci 1 Komise informuje daný členský stát o svém záměru a požádá jej o odpověď ve lhůtě, kterou Komise stanoví s ohledem na závažnost problému a která nemůže být zpravidla kratší než 30 dnů.Procentní podíl, o který mohou být sníženy nebo pozastaveny měsíční platby, se rovná procentnímu podílu, jenž Komise stanovila ve svém posledním rozhodnutí podle odst. 2 písm. a).“4) V článku 26 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„4. Komise co nejrychleji informuje akreditovanou platební agenturu a koordinační subjekt, byl-li určen, jestliže některý z požadavků stanovených v odstavci 3 nebyl splněn. Jestliže některý z požadavků stanovených v písm. a) nebo c) odstavce 3 nebyl splněn, je výkaz výdajů nepřípustný.“5) Vkládá se nový článek 27 a , který zní:„Článek 27a Pozastavení a snížení průběžných plateb ve zvláštních případechČlánek 17 a se použije obdobně v případě pozastavení a snížení průběžných plateb uvedených v článku 26.“6) V čl. 31 odst. 5 se vkládá nové písmeno c), které zní:„c) porušení povinností členských států podle nařízení Rady (EHS) č. 4045/89*, pokud Komise písemně oznámí členskému státu výsledky kontrol do dvanácti měsíců po obdržení zprávy členského státu o výsledcích kontrol dotčených výdajů.* Úř. věst. L 388, 30.12.1989, s. 18.“7) Ustanovení čl. 33 odst. 4 druhého pododstavce se zrušuje.8) V článku 40 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Odchylně od čl. 31 odst. 2, čl. 32 odst. 4 a čl. 37 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999* zruší Komise automaticky závazky k dílčím částkám na pomoc spolufinancovanou z orientační sekce EZOZF, schválené Komisí mezi 1. lednem 2000 a 31. prosincem 2006, k nimž nebyl Komisi nejpozději patnáct měsíců od posledního dne způsobilosti výdajů stanoveného v rozhodnutí o poskytnutí příspěvku z fondů zaslán certifikovaný výkaz skutečně uhrazených výdajů, závěrečná zpráva o provádění a prohlášení uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. f) uvedeného nařízení, nejpozději šest měsíců po uplynutí uvedené lhůty, přičemž vzniká povinnost neoprávněně vyplacené částky vrátit.* Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1.“9) Článek 42 se mění takto:a) V úvodní části se druhá věta nahrazuje tímto:„Tato pravidla zahrnují zejména:“b) Bod 1 se nahrazuje tímto:„1. podmínky pro akreditaci platebních agentur a pro zvláštní akreditaci koordinačních subjektů, pro jejich funkce, pro požadované informace a pro způsoby jejich poskytování a předávání Komisi;“c) Vkládají se nové body 8 a , 8 b a 8 c , které zní:„8 a . prováděcí pravidla pro financování a účetnictví intervenčních opatření ve formě veřejného skladování, jakož i pro další výdaje financované z EZZF a EZFRV;8 b . prováděcí pravidla s ohledem na povinnost členských států zveřejnit informace o příjemcích podle článku 44 a , včetně hledisek souvisejících s ochranou jednotlivců s ohledem na zpracovávání jejich osobních údajů;8 c . podmínky a prováděcí pravidla vztahující se na prostředky převedené za účelem financování výdajů podle čl. 3 odst. 1 písm. c).“10) Vkládá se nový článek 44 a , který zní:„Článek 44aZveřejnění příjemcůPodle čl. 53 b odst. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 1605/2002 členské státy zajistí roční následné zveřejnění příjemců finančních prostředků z EZZF a EZFRV a částek, které tito příjemci z obou fondů obdrželi.Zveřejnění obsahuje alespoň tyto údaje:a) částku rozdělenou na přímé platby ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 1782/2003 a na jiné výdaje, pokud jde o EZZF;b) celkovou částku financování z veřejných zdrojů na příjemce, pokud jde o EZFRV.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Ustanovení čl. 1 bodu 10 se uplatní na výdaje z EZZF ode dne 16. října 2007 a na výdaje z EZFRV ode dne 1. ledna 2007.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 368, 23.12.2006, s. 15.[2] KOM(2006) 241 v konečném znění.[3] Úř. věst. C …, …, s. ….[4] Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 19. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2006/965/EC (Úř. věst. L 397, 30.12.2006, s. 22).[5] Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 320/2006 (Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 42).[6] Úř. věst. L 388, 30.12.1989, s. 18. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2154/2002 (Úř. věst. L 328, 5.12.2002, s. 4).[7] Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.[8] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1995/2006 (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1).


				|

		52011PC0296

			NAŘÍZENÍ RADY kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 975/98 ze dne 3. května 1998 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 975/98 ze dne 3. května 1998 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh /* KOM/2011/0296 konecném znení - NLE 2011/0128 */

			   	2011/0128 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY
kterým se mění nařízení Rady (ES)
č. 975/98 ze dne 3. května 1998 o nominálních hodnotách a technických
specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
a zejména na čl. 128 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem
na návrh Evropské komise,
s ohledem
na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem
na stanovisko Evropské centrální banky,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Doporučení Komise 2009/23/ES ze dne 19.
prosince 2008 o společných pokynech pro národní strany a vydávání
euromincí určených k peněžnímu oběhu[1], schválené v závěrech Rady ze dne
10. února 2009, definuje společné zásady pro vzory používané na národních
stranách oběžných euromincí a pro vzájemné informování o vzorech a
schvalování těchto vzorů.
(2)
Jelikož euromince obíhají v celé
eurozóně, podoba jejich národních vzorů je záležitostí
společného zájmu. S cílem umožnit hladký oběh euromincí a
v zájmu právní jistoty a transparentnosti je vhodné dát těm pravidlům
z doporučení 2009/23/ES, která se týkají nominálních hodnot a technických
specifikací euromincí určených pro peněžní oběh, právně
závaznou formu jejich začleněním do stávajícího nařízení Rady
(ES) č. 975/98 o nominálních hodnotách a technických specifikacích
euromincí určených pro peněžní oběh[2].
(3)
Euromince mají společnou evropskou stranu
a zvláštní národní stranu. Společné evropské strany euromincí
obsahují jak název jednotné měny, tak nominální hodnotu mince. Na národní
straně by se již neměl opakovat ani název jednotné měny ani
nominální hodnota mince.
(4)
Na národní straně euromince by měl být
jasně vyznačen název vydávajícího členského státu, aby uživatelé
mincí mohli v případě zájmu vydávající členský stát snadno
rozpoznat.
(5)
O vzorech na národních stranách euromincí rozhodují
jednotlivé zúčastněné členské státy v rámci limitů
stanovených tímto nařízením a s přihlédnutím ke skutečnosti, že
euromince obíhají v celé eurozóně, a nikoli pouze ve vydávajícím
členském státě. Aby bylo zajištěno, že také národní strana je
okamžitě rozpoznatelná jako euromince, měl by vzor být zcela lemován
dvanácti hvězdami evropské vlajky.
(6)
Aby se usnadnilo rozpoznávání oběžných
euromincí a byla zajištěna kontinuita ražby v mincovnách, neměly
by být vzory používané na národních stranách běžných oběžných
euromincí v zásadě měněny kromě případu, kdy se
změní hlava státu zobrazená na minci.
(7)
Členským státům by však mělo být
umožněno vydávat pamětní oběžné euromince
pro připomenutí významných příležitostí národního nebo
evropského významu, přičemž pamětní mince vydané
společně všemi zúčastněnými členskými státy by
měly být určeny pouze pro příležitosti nejvyššího evropského
významu. K tomuto účelu jsou nejvhodnější mince v hodnotě
dvou eur především pro jejich velký průměr a technické charakteristiky,
které poskytují odpovídající ochranu proti padělání.
(8)
Vydávající členské státy by se měly
vzájemně informovat o nových národních stranách s dostatečným
předstihem před datem vydání. Pro tento účel by měly
vydávající členské státy zaslat své návrhy euromincí Komisi, která
ověří, zda jsou v souladu s tímto nařízením.
(9)
Nařízení (ES) č. 975/98 by proto
mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V nařízení (ES) č. 975/98 se
vkládají nové články 1a až1h, které znějí:
„Článek 1a
Druhy oběžných euromincí
1. Euromince
určené k peněžnímu oběhu jsou buď běžné, nebo
pamětní.
2. Oběžné
euromince mají společnou evropskou stranu a zvláštní národní stranu.
Článek
1b
Absence
názvu měny a nominální hodnoty na národní straně
1. Na národní straně oběžných
euromincí se znovu neuvádí nominální hodnota mince, ani jakákoli její
část. Neopakuje se ani název jednotné měny nebo její podjednotky,
pokud potřeba takového označení nevychází z používání rozdílné
abecedy.
2. Nápis kolem okraje mince v hodnotě
dvou eur však může obsahovat označení nominální hodnoty za
předpokladu, že je použita pouze číslice „2“ a/nebo údaj „euro“.
Článek
1c
Identifikace
vydávajícího členského státu na národní straně
Národní strana všech nominálních hodnot
oběžných euromincí obsahuje označení vydávajícího členského
státu ve formě názvu členského státu nebo jeho zkratky.
Článek 1d
Vzor na národních stranách
1. Národní strana oběžných euromincí
obsahuje dvanáct hvězd, které zcela lemují národní vzor, a to
včetně označení roku a názvu vydávajícího členského státu.
Dvanáct hvězd je zobrazeno stejně jako na evropské vlajce.
2. Vzor se vybere s přihlédnutím
k tomu, že euromince obíhají ve všech zúčastněných
členských státech definovaných v článku 1 nařízení (ES)
č. 974/98[3].
Článek
1e
Změny
národních stran běžných oběžných euromincí
1. Aniž je dotčen článek 1f, vzory
použité na národních stranách oběžných mincí znějících na eura nebo
centy jsou neměnné, změna je však možná, pokud dojde ke
změně hlavy státu zobrazené na minci. Vydávajícím členským
státům však musí být umožněno aktualizovat vzor na euromincích
zobrazující hlavu státu každých patnáct let tak, aby se přihlédlo ke
změnám vzhledu hlavy státu. Vydávající členské státy aktualizují své
národní strany euromincí, aby byly plně v souladu s tímto nařízením
před uplynutím přechodného období stanoveného v článku 1h.
2. Dočasné uvolnění či
provizorní obsazení funkce hlavy státu nedává právo na změnu národních
stran běžných oběžných euromincí.
Článek
1f
Pamětní
oběžné euromince
1. Pamětní oběžné euromince
zobrazují jiný národní vzor než ten, který je použit na běžných
oběžných euromincích a připomínají pouze významné příležitosti
národního nebo evropského významu. Pamětní oběžné euromince vydané
společně všemi zúčastněnými členskými státy
připomínají pouze příležitosti nejvyššího evropského významu.
2. Nápis kolem okraje pamětních
oběžných euromincí je shodný s nápisem kolem okraje běžných
oběžných euromincí.
3. Pamětní oběžné mince mohou být
pouze v nominální hodnotě 2 eura.
Článek 1g
Postup
informování a zveřejňování změn národních stran
1. Členské státy se vzájemně
informují o návrzích vzorů nových národních stran oběžných euromincí
včetně nápisu kolem okraje a objemu emise, předtím než tyto
vzory formálně schválí.
2. Za účelem splnění odstavce 1
vydávající členský stát předá Komisi nové návrhy vzorů euromincí
nejméně šest měsíců před plánovaným datem vydání. Komise bezodkladně
ověří shodu s ustanoveními tohoto nařízení, nejpozději
však do deseti pracovních dní.
3. Pokud jsou podle Komise ustanovení tohoto
nařízení respektována, poskytne Komise toto posouzení bezodkladně
vydávajícímu členskému státu. Komise posouzení bezodkladně poskytne
prostřednictvím příslušného podvýboru Hospodářského a
finančního výboru rovněž ostatním členským státům. Jestliže
se některý členský stát domnívá, že vzor není vhodný s ohledem
na to, že euromince obíhají ve všech zúčastněných členských státech,
informuje o tom do pěti pracovních dní Komisi. Komise následně bez
prodlení přijme konečné rozhodnutí o schválení nebo odmítnutí vzoru.
4. Pokud podle Komise
nejsou ustanovení tohoto nařízení respektována, informuje okamžitě
vydávající členský stát, který předloží nový vzor.
5. Všechny příslušné informace týkající
se nových vzorů národních stran euromincí jsou zveřejněny v Úředním
věstníku Evropské unie.
Článek 1h
Přechodná
ustanovení
Články 1b, 1c a 1d a čl. 1f odst. 2:
a) se nepoužijí na oběžné euromince,
které byly vydány před vstupem nařízení Rady (EU) č. … [vložte
číslo tohoto pozměňujícího nařízení po jeho přijetí]
v platnost,
b) se během přechodného období,
které skončí deset let po vstupu nařízení Rady (EU) č. … [vložte
číslo tohoto pozměňujícího nařízení po jeho přijetí]
v platnost, nepoužijí na vzory, které se v době vstupu uvedeného
nařízení v platnost na oběžných euromincích již legálně
používají.
Článek
2
Vstup
v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné v členských státech
v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne […].
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
/ předsedkyně
[1]               Úř. věst. L 9, 14.1.2009, s. 52.
[2]               Úř. věst. L 139, 11.5.1998, s. 6.
[3]               Úř. věst. L 139, 11.5.1998, s. 1.