               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.8.2018
            COM(2018) 565 final
            2018/0297(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na schůzce účastníků Ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat v rámci schůzky účastníků Ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech (dále jen „schůzka účastníků“) v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí o žádosti Turecka stát se účastníkem Ujednání Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj (dále jen „OECD“) o státem podporovaných vývozních úvěrech (dále jen „ujednání“).

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech

               Ujednání je gentlemanskou dohodou mezi EU, Spojenými státy, Kanadou, Japonskem, Koreou, Norskem, Švýcarskem, Austrálií a Novým Zélandem, jejímž cílem je poskytnout rámec pro řádné používání státem podporovaných vývozních úvěrů. V praxi to znamená zajištění rovných podmínek pro hospodářskou soutěž založenou na ceně a kvalitě vyváženého zboží, a nikoli na stanovených finančních podmínkách, a usilování o odstranění dotací a narušení trhu, jež souvisejí se státem podporovanými vývozními úvěry. Ujednání vstoupilo v platnost v dubnu 1978 na dobu neurčitou, a ačkoli je mu poskytována administrativní podpora sekretariátu OECD, nejedná se o akt OECD
                  1
               .

               Toto ujednání je pravidelně aktualizováno, tak aby lépe odpovídalo nejnovějšímu technickému a politickému vývoji, který ovlivňuje vývozní úvěry v různých oblastech. Ujednání bylo provedeno v právu EU nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1233/2011
                  2

                  3
               , a stalo se tak v EU právně závazným. Aktualizované informace jsou začleňovány do právních předpisů EU prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 2 tohoto nařízení.

               2.2.Schůzka účastníků Ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech

               Článek 67 ujednání stanoví, že „účastníci budou provádět pravidelné přezkoumání fungování tohoto ujednání. Při tomto přezkoumání účastníci prověří mimo jiné oznamovací postupy, zavádění a provoz systému diferencované diskontní sazby, pravidla a postupy pro vázanou pomoc, otázky vyrovnávání, předchozí přísliby a možnosti přistoupení dalších států k tomuto ujednání.“

               Evropská komise zastupuje Unii na schůzce účastníků, na níž jsou přijímána rozhodnutí o všech změnách ujednání na základě konsenzu. Postoj Unie přijímá Rada a projednává jej se zástupci členských států v rámci pracovní skupiny pro vývozní úvěry
                  4
               .

               2.3.Zamýšlený akt schůzky účastníků Ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech

               Článek 3 ujednání stanoví: „Stávající účastníci mohou vyzvat i jiné země, které jsou členy OECD, i země, které jejími členy nejsou, aby se staly účastníky ujednání.“ Turecko je členem OECD od 2. srpna 1961.

               Dopisem ze dne 20. září 2017 určeným předsedovi schůzky účastníků ujednání Turecko požádalo o to, aby se stalo účastníkem ujednání.

               Žádost Turecka byla projednána na schůzce účastníků na důvěrném zasedání dne 15. listopadu 2017. Nebylo přijato žádné rozhodnutí, jelikož účastníci, včetně EU, neměli k této otázce žádný postoj.

               V týdnu od 12. listopadu 2018 má schůzka účastníků ujednání o této žádosti Turecka přijmout rozhodnutí (dále jen „zamýšlený akt“).

               Zamýšlený akt se pro strany stane závazným v souladu s článkem 67 ujednání.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Turecko je pozorovatelem ujednání od roku 2006.

               Turecko již má povinnost dodržovat právní předpisy EU v oblasti politiky státem podporovaných vývozních úvěrů podle článku 12 dohody o celní unii mezi EU a Tureckem, jenž stanoví, že:

               „Turecko uplatňuje ve vztahu k zemím, které nejsou členy Společenství, ustanovení a prováděcí opatření, která jsou v zásadě podobná ustanovením a prováděcím opatřením v oblasti obchodní politiky Společenství stanoveným v těchto nařízeních: […] – rozhodnutí Rady 93/112/EHS (státem podporované vývozní úvěry)
                  5
               .“

               Rozhodnutí Rady 93/112/EHS bylo mezitím nahrazeno nařízením (EU) č. 1233/2011, a ačkoli Turecko nedosáhlo v plném rozsahu souladu s právními předpisy EU o vývozních úvěrech (jak je uvedeno ve zprávě o Turecku za rok 2016
                  6
               ), přijetí Turecka za účastníka ujednání OECD zvýší tlak na Turecko za účelem dosažení souladu s těmito pravidly. Vzhledem k tomu, že se pravidla týkající se státem podporovaných vývozních úvěrů přijímají na základě konsenzu na schůzce účastníků ujednání, bude Turecko, jakmile se stane účastníkem, plně zapojeno do rozhodovacího procesu.

               Turecko je členem Mezinárodní pracovní skupiny pro vývozní úvěry, která byla zřízena v roce 2012 pro sjednání nových pravidel pro vývozní úvěry se zapojením rozvíjejících se ekonomik zemí mimo OECD, jíž se aktivně účastní a v níž podporuje postoj EU.

               Žádost Turecka stát se účastníkem ujednání by tudíž měla být podpořena.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterým se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“
                  7
               .

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Akt, který má schůzka účastníků přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt může rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah práva EU, a to na základě článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1233/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o uplatňování některých pravidel v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů a o zrušení rozhodnutí Rady 2001/76/ES a 2001/77/ES, v němž se uvádí, že „Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 3, kterými se mění příloha II, pokud je to nezbytné v důsledku změn pravidel, které dojednali účastníci ujednání.“

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sledujeli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lzeli jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 207.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Jelikož se aktem schůzky účastníků změní ujednání, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2018/0297 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na schůzce účastníků Ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech (dále jen „ujednání“) bylo provedeno v právu EU nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1233/2011
                  8

                  9
               , a stalo se tak v EU právně závazným.

               (2)Podle článku 3 ujednání může schůzka účastníků ujednání přijmout rozhodnutí o přizvání dalších členů OECD, aby se stali účastníky ujednání.

               (3)Dne 20. září 2017 oznámilo Turecko svůj záměr stát se účastníkem ujednání.

               (4)Schůzka účastníků ujednání má na svém 140. zasedání v týdnu od 12. listopadu 2018 přijmout rozhodnutí o žádosti Turecka stát se účastníkem ujednání.

               (5)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie na schůzce účastníků ujednání, neboť zamýšlené rozhodnutí bude moci rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah práva EU na základě článku 2 nařízení (EU) č. 1233/2011,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie na 140. zasedání schůzky účastníků Ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech, je schválit žádost Turecka stát se účastníkem Ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Ve smyslu článku 5 úmluvy OECD.

                     (2)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1233/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o uplatňování některých pravidel v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů a o zrušení rozhodnutí Rady 2001/76/ES a 2001/77/ES (Úř. věst. L 326, 8.12.2011, s. 45).

                     (3)

                        V minulosti byla dřívější znění ujednání OECD již provedena v právu EU prostřednictvím rozhodnutí Rady.

                     (4)

                        Rozhodnutí Rady o zřízení Pracovní skupiny pro koordinaci politiky pojištění úvěrů, zajištění úvěrů a finančních úvěrů (Úř. věst. 66, 27.10.1960, s. 1339/60).

                     (5)

                        Úř. věst. L 44, 22.2.1993, s. 1.

                     (6)

                        Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2016) 366 final.

                     (7)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI: EU: C: 2014: 2258, body 61 až 64.

                     (8)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1233/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o uplatňování některých pravidel v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů a o zrušení rozhodnutí Rady 2001/76/ES a 2001/77/ES (Úř. věst. L 326, 8.12.2011, s. 45).

                     (9)

                        V minulosti byla dřívější znění ujednání OECD již provedena v právu EU prostřednictvím rozhodnutí Rady.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.7.2018
            COM(2018) 548 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základěžádosti Nizozemska – EGF/2018/001 NL/Finanční služby

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               SOUVISLOSTI NÁVRHU

               1.Pravidla pro poskytování finančních prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  1
                (dále jen „nařízení o EFG“).

               2.Dne 23. února 2018 předložilo Nizozemsko žádost EGF/2018/001 NL/Finanční služby o finanční příspěvek z EFG v souvislosti s propouštěním
                  2
                v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 64 - finanční služby, s výjimkou pojišťovnictví a penzijního financování v regionech úrovně NUTS 2 provinciích Frísko (NL12), Drenthe (NL13) a Overijssel (NL21) v Nizozemsku.

               3.Po posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu se všemi příslušnými ustanoveními nařízení o EFG k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG jsou splněny.

               SHRNUTÍ ŽÁDOSTI

                        Žádost o prostředky z EFG

                        EFG/2018/001 NL/Finanční služby

                        Členský stát

                        Nizozemsko

                        Dotčený region / dotčené regiony (úroveň
                           3
                         NUTS 2)

                        NL12 - Frísko

                        NL13 - Drenthe

                        NL21 - Overijssel

                        Datum podání žádosti

                        23. února 2018

                        Datum potvrzení přijetí žádosti

                        23. února 2018

                        Datum žádosti o poskytnutí dodatečných informací

                        9. března 2018

                        Lhůta pro poskytnutí dodatečných informací

                        4. května 2018

                        Lhůta pro vyhotovení posouzení

                        27. července 2018

                        Kritérium pro pomoc

                        Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG

                        Počet dotčených podniků

                        20

                        Odvětví ekonomické činnosti

                        (oddíl NACE Revize 2)
                           4

                        Oddíl 64 - Finanční služby s výjimkou pojišťovnictví a penzijního financování

                        Referenční období (devět měsíců):

                        od 24. března 2017 do 24. prosince 2017

                        Celkový počet způsobilých příjemců pomoci

                        1 324

                        Celkový počet cílových příjemců pomoci

                        450

                        Počet cílových mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“)

                        0

                        Rozpočet na individualizované služby (v EUR)

                        1 908 000

                        Rozpočet na provádění EFG
                           5
                         (v EUR)

                             79 500

                        Celkový rozpočet (v EUR)

                        1 987 500

                        Příspěvek z EFG (60 %) (v EUR)

                        1 192 500

               POSOUZENÍ ŽÁDOSTI

               Postup

               4.Nizozemsko podalo žádost EGF/2018/001 NL/Finanční služby dne 23. února 2018, tedy ve lhůtě do 12 týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria pro pomoc stanovená v článku 4 nařízení o EFG. Komise ve stejný den potvrdila přijetí žádosti a dne 9. března 2018 si vyžádala od Nizozemska další informace. Tyto dodatečné informace byly poskytnuty po prodloužení šestitýdenní lhůty o dva týdny na základě řádně odůvodněné žádosti Nizozemska. Lhůta 12 týdnů od obdržení úplné žádosti, během níž má Komise dokončit své posouzení, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, uplyne dne 27. července 2018.

               Způsobilost žádosti

               Dotčené podniky a příjemci pomoci

               5.Žádost se týká 1 324 pracovníků propuštěných v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 64 - finanční služby, s výjimkou pojišťovnictví a penzijního financování. K propouštění došlo v regionech úrovně NUTS 2 provincií Frísko (N12), Drenthe (NL13) a Overijssel (NL21)
                  6
               .

                        Podniky a počet propuštěných osob během referenčního období

                        Rabobank

                        981

                        BNP Paribas

                        3

                        ING Bank

                        149

                        SBOT BV

                        3

                        ABN-AMRO

                        112

                        KAS Bank NV

                        2

                        Volksbank/SNS

                        29

                        Pale BV

                        2

                        Kredietbank Nederland

                        11

                        Royal Bank of Scotland

                        2

                        Triodos

                        6

                        CEM Finance BV

                        1

                        F. Van Lanschot Bankers

                        5

                        DNB

                        1

                        Lacent BV

                        5

                        KBC Bank

                        1

                        Santander

                        5

                        Krediet Unie BV

                        1

                        Kempen & Co NV

                        4

                        UBS Europe SE

                        1

                        Celkový počet podniků: 20

                        Celkový počet propuštěných osob:

                        1 324

                        Celkový počet osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost:

                        0

                        Celkový počet způsobilých pracovníků a osob samostatně výdělečně činných:

                        1 324

               Kritéria pro pomoc

               Nizozemsko předložilo žádost v souladu s kritérii pro pomoc uvedenými v čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG, které vyžaduje, aby v jednom členském státě v podnicích působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném v oddíle NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom nebo dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 během referenčního období v délce devíti měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500. V regionu úrovně NUTS 2 Overijssel (NL21) bylo zaznamenáno 610 případů propouštění. Devítiměsíční referenční období v případě uvedené žádosti trvalo od 24. března 2017 do 24. prosince 2017.

               Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti

               6.Všech 1 324 případů propuštění během referenčního období bylo určeno podle data jednotlivých výpovědí z pracovního poměru, kterými zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní smlouvu.

               7.Celkový počet způsobilých příjemců pomoci je 1 324.

               Přímá souvislost mezi propouštěním a celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, která je předmětem nařízení (ES) č. 546/2009"]

               8.Nizozemsko odůvodňuje vztah mezi propouštěním na jedné straně a celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, která je předmětem nařízení (ES) č. 546/2009, na straně druhé tím, že finanční a hospodářská krize měla vážný dopad na služby a fungování nizozemských bank
                  7

                  8

                  9
               .

               9.Nízké úrokové sazby zavedené jako reakce na finanční krizi, přísnější regulační podmínky, výrazný pokles hypotečního trhu a poskytování úvěru malým a středním podnikům způsobilo pokles ziskovosti a vytvořilo naléhavou potřebu snížení nákladů. Zpráva Komise o stavu země pro rok 2018 potvrzuje nízké úrokové sazby, pokles úvěrů malým a středním podnikům a zadlužení soukromých domácností v Nizozemsku
                  10
               .

               10.Na hypotečním trhu lze zaznamenat značné snížení od roku 2006 do roku 2015
                  11
               . Od roku 2016 dochází k mírnému zlepšení, i když hodnoty jsou stále mnohem nižší než před finanční krizí. Roční nárůst nových hypoték je v současné době téměř nulový, zatímco před krizí v roce 2008 byl 4-5 % za rok. K poklesu bankovních hypotečních úvěrů dále přispěl vstup nových subjektů - například penzijních fondů a pojistitelů.

               11.V poskytování úvěrů malým a středním podnikům
                  12
                se v posledních 10 letech projevuje silný pokles, aniž by došlo ke zlepšení na úroveň z roku 2008.

               12.V důsledku toho došlo ke snížení počtu zaměstnanců v bankách, zejména uzavřením regionálních poboček a přechodem na online bankovnictví. Polovina poboček byla uzavřena v letech 2004-2014
                  13
                a tento trend stále pokračuje. Většina propuštěných zaměstnanců pracovala na pozicích přímého styku se zákazníky nebo se zabývala s tím související administrativou.

               13.Odvětví Finanční služby s výjimkou pojišťovnictví a penzijního financování nebylo do dnešního dne předmětem žádné žádosti o finanční příspěvek z EFG.

               Události vedoucí k propouštění a ukončení činnosti

               14.Nízké úrokové sazby (nízké úrokové marže) měly přímý a negativní dopad na ziskovost bank. Obnovení ziskovosti, aby bylo možné pokračovat v obchodní činnosti, bylo dosaženo především snížením nákladů, uzavřením regionálních poboček a automatizací. Výsledkem je postupné snížení počtu zaměstnanců ve všech bankách.

               15.Od dubna 2016 do dubna 2017 se počet propuštěných zaměstnanců v nizozemském bankovním sektoru v období zvýšil o 8,6 %, zatímco počet propuštěných zaměstnanců v ostatních sektorech se snížil v průměru o 12,8 %
                  14
               . V roce 2004 měla banka Rabobank 1 434 poboček, v roce 2014 jich bylo již pouze 566 (-60 %). Banka ABN-AMRO zrušila ve stejném období 427 poboček (-57 %)
                  15
               . V období 2004-2014 uzavřela banka Volksbank (SNS) 14 % svých regionálních poboček. Rušení regionálních poboček proběhlo především v provinciích Frísko, Drenthe a Overijssel. Vzhledem k tomu, že banka ING nikdy neměla tolik regionálních poboček jako ostatní banky (276), nezrušila žádné pobočky, ale snížila počet svých zaměstnanců ve stávajících kancelářích.

               16.V období 2010-2016 klesl celkový počet zaměstnanců ve čtyřech výše zmíněných bankách z 158 588 na 122 556, jedná se o snížení o 23 %
                  16
               .

               17.Kromě toho se v bankách ABN-AMRO
                  17
               , ING
                  18
               a Rabobank
                  19
                dále předpokládá rozsáhlé propouštění. Banka Volksbank, která v posledních letech neprovedla rozsáhlou reorganizaci nebo restrukturalizaci, oznámila plány na reorganizaci a propouštění
                  20
               .

               18.V období 2008-2015 se počet osob na podpoře v nezaměstnanosti v tomto odvětví více než ztrojnásobil
                  21

                  22
                a v roce 2016 se v důsledku reorganizace zvýšil počet osob z bankovního sektoru, kteří požádali o podporu v nezaměstnanosti, v porovnání s rokem 2015 o 27,7 %. Navíc byl bankovní sektor jediným odvětvím, u kterého v roce 2016 došlo k poklesu zaměstnanosti, u všech ostatních sektorů byly hodnoty nových dávek v nezaměstnanosti nižší.

               19.Snížení se týkalo především zaměstnancům s nízkou nebo střední úrovní vzdělání, jako jsou administrativní pracovníci a pracovníci na recepci. Perspektiva na trhu práce je pro tyto druhy zaměstnání slabá. Ženy zastávají v bankovním sektoru především funkce nižší a střední úrovně, a proto je jejich procento nezaměstnanosti (55 %) vyšší než u mužů (45 %). 45 % nezaměstnaných v bankovním sektoru je ve věku 55 let nebo výše.

               Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost

               20.Propouštění v bankovnictví je velmi náročné především ve třech výše zmíněných provinciích
                  23
               . Ve všech třech provinciích je nezaměstnanost vyšší než národní průměr, který činí 5,4 %. Ve Frísku je to 10,8 %
                  24
               , v provincii Drenthe 7 %
                  25
                a v provincii Overijssel je to 6,3 %
                  26
               . Obecně platí, že 66 % osob si najde nové zaměstnání do jednoho roku od svého propuštění.  V bankovním sektoru si nové zaměstnání do jednoho roku od propuštění našlo pouze 39 % osob
                  27
               .

               21.Podle nizozemské agentury práce a pojištění zaměstnanců (UWV) jsou vyhlídky těchto osob při hledání nového zaměstnání ve stejném sektoru mizivé, neboť se neočekává, že by se zaměstnanost v tomto sektoru zvýšila. Podle prognóz doje v roce 2018 v tomto sektoru k dalšímu poklesu zaměstnanosti
                  28
               .

               22.Ve Frísku pracovalo 16 % osob, které si požádaly o dávky v nezaměstnanosti, ve funkcích, které již v regionu nejsou potřebné vzhledem - mimo jiné - ke zrušení regionálních poboček bank
                  29
               .

               23.V provincii Overijssel se bankovní sektor řadí na druhé místo v přehledu pracovních oborů osob, které žádají o dávky v nezaměstnanosti
                  30
               .

               24.Očekávaný dopad propouštění v dotčených provinciích souvisí s obtížemi při přemístění zaměstnanců v rámci stejného sektoru. UWV radí, aby se lidé z těchto tří provincií, kteří jsou zaměstnaní v bankovním sektoru, zaměřili na změnu povolání, sektoru nebo provincie
                  31

                  32
               .. Tyto tři postižené provincie nejsou tak industrializované a diverzifikované jako ostatní nizozemské provincie, nacházejí se zde především malé a střední podniky
                  33
               .. Existují zde však nové pracovní příležitosti v oblasti zdraví, ICT, logistiky, finančního řízení a v dalších odvětvích.

               25.Mezi 1 324 propuštěnými pracovníky se nacházejí zranitelné skupiny: administrativní/prodejní personál (52 % žádá o dávky v nezaměstnanosti), ženy (59 %) a starší osoby nad 55 let (27 %). Polovina propuštěných osob pracovala na odborných/technických postech. Proto je důležité podpořit rychlé opětovné začlenění propuštěných pracovníků na trh práce, neboť sami si budou hledat novou práci jen velice těžko.

               26.Průměrná doba pobírání dávek v nezaměstnanosti je u nezaměstnaných pracovníků z bankovního sektoru mnohem delší než u nezaměstnaných pracovníků z ostatních sektorů. Z údajů agentury UWV dále vyplývá, že nejméně 12 % osob, které požádaly o podporu v nezaměstnanosti, bylo v minulosti zaměstnáno ve finančním sektoru
                  34
               .

               Cíloví příjemci pomoci a navržené akce

               Cíloví příjemci pomoci

               27.Odhadovaný počet propuštěných pracovníků, u nichž se očekává, že se budou účastnit opatření, je 450. Ostatní kvalifikovaní pracovníci se buď přemístí do jiných sektorů nebo regionů, odejdou do důchodu nebo se zúčastní národních a místních programů pro opětovné zaměstnání. Rozdělení těchto pracovníků podle pohlaví, státního občanství a věkových skupin je následující:

                        Kategorie

                        Počet
                           cílových příjemců pomoci*

                        Pohlaví:

                        Muži:

                        183

                        (40,7 %)

                        Ženy:

                        267

                        (59,3 %)

                        Státní příslušnost:

                        občané EU:

                        450

                        (100,0 %)

                        občané zemí, které nejsou členy EU:

                        0

                        (0 %)

                        Věková skupina:

                        15–24 let:

                        38

                        (8,4 %)

                        25-29 let:

                        50

                        (11,1 %)

                        30-54 let:

                        241

                        (53,6 %)

                        55-64 let:

                        104

                        (23,1 %)

                        nad 64 let:

                        17

                        (3,8 %)

               *:% jsou zaokrouhlená

               Způsobilost navržených akcí

               28.Individualizované služby pro propuštěné pracovníky budou tvořit následující akce:

               –Příjem: v rámci tohoto opatření budou účastníci zaevidováni podle svých schopností, potenciálu a pracovního uplatnění. Každé přijetí bude zakončeno doporučením.

               –Pomoc při hledání zaměstnání: toto opatření bude zahájeno nabídnutím individualizovaného programu. Bude mimo jiné zahrnovat přípravu převodních listin, intenzivní školení na téma žádost o zaměstnání, organizování trhů práce a usilovné kontaktování zaměstnavatelů.

               –Fond mobility: toto opatření slouží jako flexibilní fond pro uchazeče o zaměstnání a zaměstnavatele s dočasnými pracovními místy. Budou založeny regionální fondy mobility specializované na bývalé pracovníky bankovního sektoru. Toto opatření poskytne (rekvalifikovaným) pracovníkům pracovní zkušenost a umožní jim představit se novým zaměstnavatelům.

               –Školení a odborné vedení podpory podnikání: někteří účastníci mohou uplatnit své dovednosti a zkušenosti k založení vlastního podniku. Toto opatření jim poskytne školení a odborné vedení, které rozvine jejich dovednosti, pomůže jim navrhnout spolehlivý podnikatelský plán a ukáže jim, jak si poradit s legislativními postupy.

               –Odborná příprava a rekvalifikace: toto opatření poskytne odbornou přípravu, rekvalifikaci a další vzdělávací možnosti pro maloobchodní odvětví a pro nové profesní profily, jako je doprava, služby IT, technické profese a další.

               –Podpora při přechodu do jiného zaměstnání: toto opatření nabídne hledání pracovního místa, pracovní poradenství a školení odborné způsobilosti.

               –Dotace na podporu podnikání: pokud účastník získá nezbytné dovednosti a bude mít spolehlivý podnikatelský plán, toto opatření mu poskytne dotaci na pokrytí investičních nákladů.

               29.Navržené akce, které jsou zde popsány, představují aktivní opatření na trhu práce v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG. Tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.

               30.Nizozemsko poskytlo požadované informace o akcích, které jsou pro dotyčné podniky povinné podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv. Rovněž potvrdilo, že finanční příspěvek z EFG nebude takové akce nahrazovat.

               Odhadovaný rozpočet

               31.Celkové odhadované náklady činí 1 987 500 EUR, což zahrnuje výdaje na individualizované služby ve výši 1 908 000 EUR a výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování a propagace, kontroly a výkaznictví ve výši 79 500 EUR.

               32.Celkový požadovaný finanční příspěvek z EFG činí 1 192 500 EUR (60 % celkových nákladů).

                        Akce

                        Odhadovaný počet účastníků

                        Odhadované náklady na účastníka*
                        (v EUR)

                        Odhadované celkové náklady

                        (v EUR)

                        Individualizované služby (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a c) nařízení o EFG)

                        Příjem (Intake)

                        250

                        1 152

                        288 000

                        Pomoc při hledání zaměstnání (Trajectbegeleiding reintegratie)

                        450

                        900

                        405 000

                        Fond mobility (Mobiliteitspool)

                        175

                        3 200

                        560 000

                        Školení a odborné vedení podpory podnikání (Promotie, cursussen en begeleiding ondernemerschap)

                        20

                        2 000

                        40 000

                        Odborná příprava a rekvalifikace (Scholing en cursussen)

                        75

                        3 500

                        262 500

                        Podpora při změně zaměstnání (Outplacement begeleiding)

                        35

                        1 500

                        52 500

                        Dotace na podporu podnikání (Toelage ondernemerschap)

                        20

                        15 000

                        300 000

                        Mezisoučet a):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb

                        –

                        1 908 000

                        (100 %)

                        Příspěvky a pobídky (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG)

                        0

                        0

                        0

                        Mezisoučet b):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb:

                        –

                        0

                        (100 %)

                        Akce podle čl. 7 odst. 4 nařízení o EFG

                        1. Přípravné činnosti

                        –

                        0

                        2. Řízení

                        –

                        19 875

                        3. Informační a propagační činnosti

                        –

                        39 750

                        4. Kontrolní a vykazovací činnosti

                        –

                        19 875

                        Mezisoučet c):

                        Procentní podíl na celkových nákladech:

                        –

                        79 500

                        (4 %)

                        Celkové náklady (a + b + c):

                        –

                        1 987 500

                        Příspěvek z EFG (60 % celkových nákladů)

                        –

                        1 192 500

               *: číselné údaje jsou zaokrouhleny

               33.Nizozemsko potvrdilo, že náklady na investice na samostatně výdělečnou činnost, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci nepřekročí částku 15 000 EUR na příjemce.

               Období způsobilosti výdajů

               34.Nizozemsko začalo poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci dne 1. ledna 2018. Výdaje na akce jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 1. ledna 2018 do 23. února 2020.

               35.Nizozemsku začaly vznikat administrativní výdaje spojené s prováděním EFG dne 1. října 2017. Výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování, propagace, kontroly a výkaznictví jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 1. října 2017 do 23. srpna 2020.

               Doplňkovost s akcemi financovanými z vnitrostátních fondů nebo fondů Unie

               36.Zdrojem národního předběžného financování nebo spolufinancování jsou fondy agentury práce a pojištění zaměstnanců (UWV), provincie, vzdělávací fondy a sociální partneři.

               37.Nizozemsko potvrdilo, že výše popsaná opatření, která získají finanční příspěvek z EFG, neobdrží zároveň finanční příspěvky z jiných finančních nástrojů Unie.

               Postupy pro konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery a s místními a regionálními orgány

               38.Nizozemsko uvedlo, že koordinovaný balíček individualizovaných služeb byl vypracován v úzké spolupráci se zúčastněnými stranami a sociálními partnery, jako je např. nizozemská bankovní asociace (NVB), nizozemská federace odborových svazů (FNV) a národní křesťanská odborová organizace (CNV), a to zejména v souvislosti s vypracováním návrhu koordinovaného balíčku nabízených služeb. Sociální partneři se rovněž zapojí do řídícího výboru, který bude zřízen na účelem koordinace všech opatření na trhu práce.

               39.Přípravné aktivity zahrnovaly setkání se zástupci sektoru, města Leeuwarden a tří provincií. Příslušní partneři (sociální partneři, zástupci bankovního sektoru) společně s agenturou UWV vytvořili přehled týkající se povahy a rozsahu problému. Byl vytvořen plán pro propuštěné pracovníky, aby se zvýšila jejich šance na opětovné zaměstnání.

               Řídicí a kontrolní systémy

               40.Žádost obsahuje popis řídicího a kontrolního systému, který specifikuje povinnosti dotčených orgánů. Systém je totožný se strukturou pro ESF. Náklady na tyto činnosti jsou zahrnuty do celkových nákladů projektu. Nizozemsko oznámilo Komisi, že řízení se bude provádět zavedením služební politiky, kterou zavede oddělení spolupráce a implementace (SZW; ministerstva sociálních věcí a zaměstnanosti).

               41.Finanční kontrolu bude provádět generální ředitel nizozemské agentury pro hospodářství (RVO) při ministerstvu hospodářství a správy klimatu, jako certifikační orgán. Nezávislým kontrolním orgánem bude ústřední vládní auditní služba (ministerstva financí).

               42.Co se týče vnitřních kontrolních systémů a účetních systémů, je provinční vláda provincie Drenthe povinna uchovávat ověřitelné administrativní záznamy za účelem auditu.

               Závazky přijaté dotčeným členským státem

               43.Nizozemsko poskytlo všechny nezbytné záruky týkající se těchto bodů:

               –při přístupu k navrženým akcím a jejich provádění budou dodržovány zásady rovného zacházení a nediskriminace,

               –byly splněny požadavky stanovené vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU, které se týkají hromadného propouštění,

               –navržené akce neobdrží finanční podporu z jiných fondů či finančních nástrojů Unie a zamezí se jakémukoliv dvojímu financování,

               –navržené akce se budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů,

               –finanční příspěvek z EFG bude v souladu s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu.

               ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Rozpočtový návrh

               44.EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
                  35
               .

               45.Po posouzení žádosti s ohledem na podmínky stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení o EFG a při zohlednění počtu cílových příjemců pomoci, navržených akcí a odhadovaných nákladů navrhuje Komise uvolnit z EFG částku 1 192 500 EUR, která představuje 60 % celkových nákladů na navržené akce, aby se v souvislosti s dotčenou žádostí poskytl finanční příspěvek.

               46.Návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme společně Evropský parlament a Rada, jak stanoví bod 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  36
               .

               Související akty

               47.Současně s tímto návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků ve výši 1 192 500 EUR do příslušné rozpočtové položky.

               48.Současně s přijetím tohoto návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou navržené rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě
                  žádosti Nizozemska – EGF/2018/001 NL/Finanční služby

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  37
               , a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,

               s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení
                  38
               , a zejména na bod 13 uvedené dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) má za cíl poskytovat podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni, a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat těmto osobám při jejich opětovném začlenění na trh práce.

               (2)EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013.
                  39

               (3)Dne 23. února 2018 předložilo Nizozemsko žádost k uvolnění finančních prostředků z EFG v souvislosti s propouštěním v hospodářském odvětví, které je v rámci statistické klasifikace ekonomických činností v Evropském společenství (NACE) Revize 2 Oddíl revize 2 NACE řazeno do oddílu 64 (finanční služby s výjimkou pojišťovnictví a penzijního financování), v provinciích Frísko (NL 12), Drenthe (NL 13) a Overijssel (NL 21) v Nizozemsku, které jsou v nomenklatuře územních statistických jednotek (NUTS)
                  40
                zařazeny do úrovně 2. Tato žádost byla doplněna o další informace poskytnuté v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1309/2013. Žádost splňuje požadavky na stanovení výše finančního příspěvku z EFG podle článku 13 nařízení (EU) č. 1309/2013.

               (4)V souvislosti s uvedenou žádostí Nizozemska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na poskytnutí finančního příspěvku ve výši 1 192 500 EUR.

               (5)Aby byly prostředky z EFG uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné ode dne jeho přijetí,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2018 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 1 192 500 EUR v prostředcích na závazky a na platby.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne [datum přijetí]*.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda nebo předsedkyně
                        předseda nebo předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)

                        Ve smyslu článku 3 nařízení o EFG.

                     (3)

                        Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)

                        Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)

                        V souladu s článkem 7 nařízení (EU) č. 1309/2013.

                     (6)

                        Frísko (445), Drenthe (269), Overijssel (610)

                     (7)

                  https://www.rabobank.com/nl/about-rabobank/results-and-reports/annual-review/2015/organisational-structure/index.html

                     (8)

                  https://www.rabobank.com/nl/about-rabobank/results-and-reports/annual-review/2015/organisational-structure/index.html

                     (9)

                  https://www.dnb.nl/en/news/news-and-archive/persberichten-2016/dnb341434.jsp
                  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2016/html/sp161003.en.html
                  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2017/html/ecb.sp170510.en.html

                     (10)

                  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-report-netherland-en.pdf

                     (11)

                        Zdroj:
                  https://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/statistisch-nieuws-2017/dnb358895.jsp

                     (12)

                  https://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/dnbulletin-2014/dnb309784.jsp

                  Informační přehled z oblasti finančních služeb vydaný nizozemskou federací bank pro rok 2016
                  https://www.nvb.nl/media/document/000258_od15799-nvb-factsheet-zakelijke-dienstverlening-2016-04-07-def.pdf
                  .

                     (13)

                  https://fd.nl/frontpage/fd-outlook/1086750/hoe-de-bank-uit-de-buurt-verdwijnt-en-straks-elders-weer-verschijnt

                     (14)

                        Novinky týkající se trhu práce, UWV, duben 2017

                     (15)

                  https://fd.nl/frontpage/fd-outlook/1086750/hoe-de-bank-uit-de-buurt-verdwijnt-en-straks-elders-weer-verschijnt

                     (16)

                        Zdroj: výroční zpráva bank ING, ABN-AMRO, RABO-bank a Volksbank

                     (17)

                        Několik ročních zpráv banky ABN-AMRO z let 2011-2016

                     (18)

                        Roční zprávy banky ING z roku 2015 a 2016.

                     (19)

                        Homas Escritt a Toby Sterling (11. prosince 2015).
                  „Rabobank ruší 9 000 pracovních míst a zbavuje se aktiv za účelem zvýšení zisku“

                     (20)

                  http://www.volkskrant.nl/economie/weer-een-ontslagronde-ook-sns-schrapt-honderden-voltijdbanen~a4435538/

                     (21)

                        Možnosti zaměstnání osob ve finančním sektoru, UWV březen 2017

                     (22)

                  https://fd.nl/economie-politiek/1176581/somber-perspectief-voor-ontslagen-bankmedewerker

                     (23)

                        Číselné údaje o propouštění v bankovním sektoru UWV.

                     (24)

                        Fakta a číselné údaje z provincie Frísko:
                  http://fryslan.databank.nl

                     (25)

                        Fakta a číselné údaje z provincie Drenthe:
                  http://www.provincie.drenthe.nl/feitenencijfers/cijfers/economie/

                     (26)

                        Zdroj Statistický úřad CBS
                  https://www.cbs.nl

                     (27)

                        Informační přehled z oblasti finančních služeb, UWV, 23. května 2017

                     (28)

                  https://fd.nl/frontpage/ondernemen/1086910/banken-houden-nog-20-tot-30-kantoren

                     (29)

                        Provincie v centru pozornosti: Frísko, UWV 2016

                     (30)

                        Provincie v centru pozornosti: Zwolle, UWV 2016, Provincie v centru pozornosti: Twente, UWV 2016

                     (31)

                        Viz poznámku 28-30

                     (32)

                        Informační přehled z oblasti finančních služeb, UWV, 23. května 2017

                     (33)

                        Fakta a číselné údaje z provincie Overijssel:
                  http://www.overijssel.nl/over-overijssel/cijfers-kaarten/

                     (34)

                        Provincie v centru pozornosti: Drenthe, UWV 2016

                     (35)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (36)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (37)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (38)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (39)

                        Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (40)

                        Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.9.2018
            COM(2018) 658 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Lotyšsku

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Souvislosti návrhu

               Toto rozhodnutí se týká uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie (FSEU) v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002
                  1
                (dále jen „nařízení“) ve výši 17 730 519 EUR na poskytnutí pomoci Lotyšsku v návaznosti na povodňovou katastrofu, k níž v této zemi došlo v roce 2017. K financování celé této mobilizace se využije část ze zbývajících 47 479 154 EUR v prostředcích na závazky a platby, které již byly zapsány do rozpočtu na rok 2018 k pokrytí záloh. Opravný rozpočet tudíž není zapotřebí.

               2.Informace a podmínky

               Během léta a podzimu 2017 postihlo Lotyšsko dlouhotrvající období silných dešťů, což vedlo k nasycení půd a následným povodním v celé zemi, zejména v regionu Latgale a v okolních oblastech. V důsledku toho byla zničena úroda a došlo k rozsáhlému poškození vodních toků, kanalizačních systémů, propojených čistíren odpadních vod a silniční a železniční infrastruktury.

               (1)Lotyšsko požádalo o příspěvek z fondu FSEU dne 14. listopadu 2017, tedy ve lhůtě 12 týdnů od zaznamenání prvních škod dne 24. srpna 2017. Žádost byla předložena s odvoláním na „závažnou přírodní katastrofu“ podle čl. 2 odst. 2 nařízení. Dne 27. dubna 2018 Lotyšsko v reakci na žádost Komise předložilo doplňující informace nezbytné pro dokončení posouzení tohoto případu.

               (2)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít Fond solidarity EU.

               (3)Lotyšské orgány odhadly celkové přímé škody v důsledku záplav na 380,5 milionu EUR. Uvedená částka přesahuje prahovou hodnotu 145 740 000 EUR (tj. 0,6 % hrubého národního důchodu Lotyšska dle údajů z roku 2015) pro uvolňování prostředků z FSEU na pomoc při „závažných katastrofách“, která v roce 2017 pro Lotyšsko platila. Vzhledem k tomu, že celkové odhadované přímé škody překračují uvedenou prahovou hodnotu, naplňuje předmětná katastrofa znaky „závažné přírodní katastrofy“ vymezené nařízením. Žádost Lotyšska tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z FSEU.

               (4)Lotyšsko nepožadovalo vyplacení zálohy.

               (5)Žádost lotyšských orgánů obsahuje podrobný popis meteorologické situace vedoucí ke katastrofě, jakož i jejích účinků. Dlouhodobé deště a záplavy během srpna, září a října 2017 způsobily závažné škody v zemědělství, což vedlo ke ztrátě úrody a ucpávání mnoha zemědělských kanalizačních systémů. Kromě toho byla poškozena státní a místní vládní infrastruktura, zejména v oblasti vody (vodní toky, kanalizační systémy, hydrologická zařízení, hráze a propojená ochranná infrastruktura), a dopravní infrastruktura (hlavní a místní silnice, železnice). Celkem bylo poškozeno 184 státních silnic a dočasně musela být pozastavena železniční doprava. Dne 29. srpna 2017 byl vyhlášen výjimečný stav. Státní a místní vládní instituce a podniky nemohly řádně fungovat a poskytovat služby občanům. Řada škol a jiných místních vládních budov byla zaplavena a musela být uzavřena. Byly vyplaveny vodní toky a jejich dna se zaplnila naplaveninami, což postihlo více než 28 000 km (podzemních) kanalizačních systémů, 4 500 km otevřených odvodňovacích kanálů a příkopů a 1 700 vodních toků a hydrologických staveb. Zaplavení čistíren odpadních vod vedlo ke znečištění vody, což představovalo rizika pro životní prostředí.

               (6)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Lotyšsko odhadlo na 36,2 milionu EUR a rozdělilo je podle typu opatření. Největší podíl způsobilých nákladů (téměř 32 milionů EUR) se týká veřejného kanalizačního systému a související infrastruktury. Příspěvek z FSEU však nelze použít na opravy, které jdou nad rámec stavu příslušného majetku před katastrofou.

               (7)Lotyšské orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.

               (8)Zasažená oblast je „méně rozvinutým regionem“ ve smyslu klasifikace pro účely evropských strukturálních a investičních fondů (2014–2020). Lotyšské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přesunout z programů v rámci ESI fondů prostředky na obnovu postižených oblastí. Na žádost Lotyšska o podporu pro zemědělce, která byla Komisi předložena v listopadu 2017, však Komise přijala prováděcí nařízení (EU) 2018/108 o „mimořádném opatření ve formě podpory zemědělcům z důvodu záplav a přívalových dešťů v některých oblastech Litvy, Lotyšska, Estonska a Finska“. Maximální částka poskytnutá Lotyšsku činí 3,5 milionu EUR.

               (9)Lotyšsko neaktivovalo mechanismus civilní ochrany Unie.

               (10)Pokud jde o provádění právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti proti Lotyšsku vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti.

               2.5Závěr

               Katastrofa uvedená v žádosti, kterou podalo Lotyšsko, z výše uvedených důvodů splňuje podmínky pro uvolnění prostředků z fondu FSEU stanovené v nařízení.

               3.Financování z přídělů z FSEU na rok 2018

               Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
                  2
                (dále jen „nařízení o VFR“), a zejména článek 10 uvedeného nařízení, umožňuje uvolnit z FSEU prostředky do výše ročního stropu 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011). Způsoby uvolnění prostředků z fondu jsou stanoveny v bodě 11 Interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  3
               .

               Jelikož hlavním důvodem zřízení FSEU byla solidarita, zastává Komise názor, že pomoc z fondu by měla být progresivní. To znamená, že v souladu s dosavadní praxí by na část škody, která přesahuje prahovou hodnotu částky pro uvolnění finančních prostředků FSEU v případě „závažné přírodní katastrofy“ (tj. 0,6 % HND nebo 3 miliardy EUR v cenách roku 2011, podle toho, která částka je nižší), měla být poskytnuta pomoc vypočítaná podle vyšší sazby než na část škody do výše prahové hodnoty. V minulosti se při stanovování příspěvků na závažné katastrofy používala sazba 2,5 % z objemu celkových přímých škod pod úrovní stropu a sazba 6 % z objemu škod nad úrovní stropu. U regionálních katastrof a katastrof uznávaných v rámci ustanovení o „sousedním státu“ se použije sazba 2,5 %.

               Příspěvek nesmí přesáhnout celkové odhadované náklady na způsobilá opatření. Metodika pro výpočet pomoci byla stanovena ve výroční zprávě FSEU (2002–2003) a schválena Radou a Evropským parlamentem.

               V reakci na žádost Lotyšska byl finanční příspěvek z FSEU vypočten na základě odhadu celkových přímých škod takto:

                        Členský stát

                        Zařazení katastrofy

                        Celkové přímé škody

                        (milion EUR)

                        Strop pro závažnou katastrofu

                        (milion EUR)

                        2,5 % přímých škod do výše stropu

                        (EUR)

                        6 % přímých škod převyšujících strop

                        (EUR)

                        Celková výše navrhované pomoci

                        (EUR)

                        Vyplacená záloha

                        (EUR)

                        LOTYŠSKO

                        závažná

                        (čl. 2 odst. 2)

                        380,524

                        145,740

                        3 643 500

                        14 087 019

                        17 730 519

                        0

                        CELKEM

                        17 730 519

                        0

               V souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení o VFR bylo na počátku roku 2018 na uvolnění prostředků z FSEU k dispozici celkem 421 142 057 EUR. Jedná se o součet zbývajícího přídělu na rok 2018 ve výši 280 371 754 EUR (tj. rozdíl částky 574 342 834 EUR a částky 293 971 080 EUR uvolněné již v roce 2017
                  4
               ) a zbývajícího přídělu na rok 2017 ve výši 140 770 303 EUR, jenž zůstal nevyčerpán a byl přenesen do roku 2018.

               V této fázi roku 2018 lze z FSEU uvolnit částku ve výši 139 397 191 EUR. Tato částka odpovídá rozdílu celkové částky, kterou bylo možno z FSEU uvolnit na počátku roku 2018 (421 142 057 EUR), částky ve výši 143 585 709 EUR, jejímž zadržením ve FSEU je plněna povinnost podle čl. 10 odst. 1 nařízení o VFR ponechat zde 25 % z přídělu na rok 2018 do 1. října 2018, a dále částky ve výši 104 166 951 EUR, která již byla v letošním roce uvolněna pro Řecko, Španělsko, Francii a Portugalsko
                  5
               , a částky 33 992 206 EUR uvolněné pro Bulharsko, Řecko, Litvu a Polsko
                  6
               .

                        Financování z FSEU – souhrn

                        Částka

                        v EUR

                        Příděl na rok 2017 přenesený do roku 2018

                        140 770 303

                        Příděl na rok 2018

                        574 342 834

                        Příděl na rok 2018 přidělený v předstihu již v roce 2017 v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení o VFR

                        –293 971 080

                        ----------------

                        Na počátku roku 2018 k dispozici celkem

                        421 142 057

                        Minus částka, která již byla v roce 2018 uvolněna pro Řecko, Španělsko, Francii a Portugalsko

                        –104 166 951

                        Minus částka, která již byla v roce 2018 uvolněna pro Bulharsko, Řecko, Litvu a Polsko

                        –33 992 206

                        Minus zadržených 25 % z přídělu na rok 2018

                        –143 585 709

                        ----------------

                        Maximální aktuálně disponibilní částka (příděly na rok 2017 a 2018)

                        139 397 191

                        Celková částka navrhované podpory, která má být uvolněna pro Lotyšsko

                        –17 730 519

                        Zbývající disponibilní částka do 1. října 2018

                        121 666 672

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Lotyšsku

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie
                  7
               , a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,

               s ohledem na Interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  8
               , a zejména na bod 11 této dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Cílem Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „fond“) je umožnit Unii rychle, účinně a pružně reagovat na nouzové situace a projevit solidaritu s obyvatelstvem oblastí postižených přírodními katastrofami.

               (2)Podle článku 10 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 nesmí výše fondu přesáhnout maximální roční částku 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011)
                  9
               .

               (3)V návaznosti na dlouhodobé období silných dešťů během léta a podzimu roku 2017, což způsobilo nasycení půd a následné povodně, předložilo Lotyšsko dne 14. listopadu 2017 žádost o uvolnění prostředků z fondu.

               (4)Žádost Lotyšska splňuje požadavky pro poskytnutí finančního příspěvku z fondu, jež jsou stanoveny v článku 4 nařízení (ES) č. 2012/2002.

               (5)Z fondu by proto měly být uvolněny prostředky na finanční příspěvek Lotyšsku.

               (6)Aby byly prostředky z fondu uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné od data jeho přijetí.

               (7)Rozhodnutím 2018/508 ze dne 27. března 2018
                  10
                byla z fondu uvolněna částka ve výši 50 000 000 EUR v prostředcích na závazky a na platby na vyplacení záloh na rozpočtový rok 2018. Tyto prostředky byly využity pouze ve velmi omezené míře. V důsledku toho existuje prostor pro financování celé částky stávající mobilizace prostřednictvím přerozdělení prostředků uvolněných pro výplaty záloh v souhrnném rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2018,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2018 se z Fondu solidarity Evropské unie uvolňuje částka 17 730 519 EUR ve prospěch Lotyšska, ve formě prostředků na závazky a platby.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se ode dne … [datum jeho přijetí]**.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                     (1)

                        Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 661/2014 ze dne 15. května 2014 (Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s. 143).

                     (2)

                        Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (3)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (4)

                        Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1599 ze dne 13. září 2017 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Itálii (Úř. věst. L 245, 23.9.2017) a připojený opravný rozpočet č. 4/2017 (Úř. věst. L 330, 13.12.2017).

                     (5)

                        Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/846 ze dne 30. května 2018 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie s cílem poskytnout pomoc Řecku, Španělsku, Francii a Portugalsku (Úř. věst. L 144, 8.6.2018, s. 3) a související opravný rozpočet. č. 1/2018 (Úř. věst. L 191, 27.7.2018, s. 1).

                     (6)

                        Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. září 2018 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Bulharsku, Řecku, Litvě a Polsku (Úř. věst. L XX, XX.XX.XXX) a připojený opravný rozpočet č. 4/2018 (Úř. věst. L XX, XX.XX.XXX).

                     (7)

                        Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (8)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (9)

                        Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (10)

                        Úř. věst. L 83, 27.3.2018, s. 13.