               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 28.7.2015
            COM(2015) 380 final
            2015/0165(NLE)
            Návrh
            NAŘÍZENÍ RADY,
            kterým se mění nařízení (ES) č. 866/2004 o režimu podle článku 2 protokolu č. 10 k aktu o přistoupení, pokud jde o zboží, na něž se vztahují režimy jakosti zemědělských produktů a potravin

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.
                     SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Nařízení Rady (ES) č. 866/2004 (tzv. „nařízení o demarkační linii“) stanoví zvláštní pravidla týkající se zboží, služeb a osob překračujících linii mezi územími Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu, a územími, nad nimiž vláda Kyperské republiky skutečnou kontrolu vykonává.

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 stanoví režimy jakosti zemědělských produktů a potravin, ze kterých mohou mít zahrnuté výrobky při uvádění na trh EU prospěch.

               Navrhovaná změna nařízení stanoví způsob, jakým bude do znovusjednocení Kypru kontrolní mechanismus týkající se zboží, na něž se vztahuje nařízení (EU) č. 1151/2012 a jehož zeměpisný rozsah zahrnuje území Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu, uplatňován na zmíněných územích.

               V této fázi se navrhovaná změna nařízení bude vztahovat pouze na sýr Halloumi/Hellim, pro který Komise obdržela žádost o zápis jako chráněné označení původu. Za tímto účelem navrhovaná změna nařízení zohledňuje obecnou shodu o dočasném řešení pro sýr Halloumi/Hellim, které bude zavedeno, dokud nedojde ke znovusjednocení Kypru, dosaženou pod vedením předsedy Junckera během jeho návštěvy na Kypru dne 16. července 2015
                  1
               , a je na ní založena. Navrhovaná změna nařízení se však bude rovněž vztahovat na další případné budoucí žádosti o zápis názvů podle nařízení (EU) č. 1151/2012, jejichž zeměpisný rozsah zahrnuje území Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu.

               2.
                     VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Komise vedla konzultace s vládou Kyperské republiky a obdržela připomínky řady zúčastněných stran.

               3.
                     PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

               Nařízení stanoví, že pokud jde o zboží, na něž se vztahuje název zapsaný podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin a jehož zeměpisný rozsah zahrnuje území Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu, vykonává na těchto územích úkoly stanovené v článku 39 uvedeného nařízení kontrolní subjekt podle čl. 39 odst. 1.

               2015/0165 (NLE)

               Návrh

               NAŘÍZENÍ RADY,

               kterým se mění nařízení (ES) č. 866/2004 o režimu podle článku 2 protokolu č. 10 k aktu o přistoupení, pokud jde o zboží, na něž se vztahují režimy jakosti zemědělských produktů a potravin

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na protokol č. 10 o Kypru
                  2
                k aktu o přistoupení z roku 2003, a zejména na článek 2 tohoto protokolu,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               v souladu se zvláštním legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nařízení Rady (ES) č. 866/2004
                  3
                stanoví zvláštní pravidla týkající se zboží, služeb a osob překračujících linii mezi územími Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu, a územími, nad nimiž vláda Kyperské republiky skutečnou kontrolu vykonává.

               (2)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012
                  4
                stanoví režimy jakosti zemědělských produktů a potravin, ze kterých mohou mít zahrnuté výrobky při uvádění na trh EU prospěch.

               (3)Článek 3 protokolu č. 10 o Kypru uvádí, že nic v tomto protokolu nebrání opatřením směřujícím k podpoře hospodářského vývoje uvedených území.

               (4)Dokud nedojde ke znovusjednocení Kypru, je potřeba stanovit způsob, jakým se kontrolní mechanismus týkající se zboží, na něž se vztahuje nařízení (EU) č. 1151/2012 a jehož zeměpisný rozsah zahrnuje území Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu, bude na uvedených územích uplatňovat.

               (5)Pod vedením předsedy Junckera bylo dne 16. července 2015 dosaženo obecné shody o dočasném řešení pro případné chráněné označení původu sýru Halloumi/Hellim, dokud nedojde ke znovusjednocení Kypru. Tímto nařízením nejsou dotčeny výsady Komise podle nařízení (EU) č. 1151/2012, včetně přezkumu žádosti o zápis.

               (6)V souladu s touto obecnou shodou Komise zajistí plné dodržování příslušného práva EU, jak je stanoveno ve Smlouvách EU.

               (7)Tímto nařízením není dotčeno případné budoucí rozhodnutí Komise o zrušení zákazu pohybu dotčených produktů živočišného původu, které bude přijato podle čl. 4 odst. 9 nařízení (ES) č. 866/2004,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1

               Nařízení (ES) č. 866/2004 se mění takto:

               V článku 4 se vkládá nový odstavec, který zní:

               „4a. Pokud jde o zboží, na něž se vztahuje název zapsaný podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin a jehož zeměpisný rozsah zahrnuje území Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu, úřední kontroly stanovené v článku 36 uvedeného nařízení provádí na územích Kyperské republiky, nad nimiž vláda Kyperské republiky nevykonává skutečnou kontrolu, kontrolní subjekt určený podle čl. 39 odst. 1 uvedeného nařízení.

               Kromě zpráv předkládaných příslušným orgánům Kyperské republiky podle čl. 5 odst. 2 písm. e) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat subjekt uvedený v prvním pododstavci každých šest měsíců podá zprávu Evropské komisi o provádění svých úkolů podle tohoto nařízení.“

               Článek 2

               Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        http://europa.eu/rapid/press-release_MEX-15-5402_en.htm

                     (2)
                  Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 955.

                     (3)
                  Úř. věst. L 161, 30.4.2004, s. 128.

                     (4)
                  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.


				|

		52013PC0226

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví některá přechodná ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se mění nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení (EU) č. [...] [nařízení o přímých platbách], (EU) č. [...] [horizontální nařízení] a (EU) č. [...] [nařízení o jednotné společné organizace trhů], pokud jde o jejich použití v roce 2014 /* COM/2013/0226 final - 2013/0117 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Evropská komise intenzivně pracuje
na dosažení dohody mezi orgány EU o reformě společné
zemědělské politiky, díky níž bude moci reformovaná SZP vstoupit
v platnost dne 1. ledna 2014.
Vzhledem k tomu, že cílem je dosažení
dohody mezi orgány EU o víceletém finančním rámci a politická dohoda
o reformě společné zemědělské politiky (SZP)
před létem 2013, se předpokládá, že právní základy
reformované SZP vstoupí v platnost dne 1. ledna 2014.
Nicméně jsou zapotřebí přechodná
pravidla k vymezení technických opatření, která umožní plynulé
přizpůsobení novým podmínkám a zároveň zajistí kontinuitu
různých forem podpory v rámci SZP.
Pokud jde o přímé platby, musí být
dána dostatečně dlouhá doba na to, aby se členské státy,
a zejména jejich platebních agentury, mohly dostatečně
připravit a podrobně zemědělce informovat o nových
pravidlech v dostatečném předstihu. Z toho důvodu bude
s žádostmi na rok 2014 nakládáno podle přechodných pravidel.
Pokud jde o druhý pilíř, vymezení
přechodných pravidel mezi dvěma programovými obdobími
představuje běžnou praxi. Přechodná pravidla jsou obecně
potřebná k překlenutí dvou po sobě jdoucích programových
období, jak se již ukázalo na začátku stávajícího programového
období. Pro rozvoj venkova je však tentokrát zapotřebí určitých
zvláštních přechodných ujednání, jež mají zejména řešit
důsledky, které vyplývají ze zpoždění nového režimu přímých
plateb, ve vztahu k některým opatřením pro rozvoj venkova, zejména
pokud jde o referenční stav u agroenvironmentálních a
klimatických opatření a uplatňování pravidel podmíněnosti.
Přechodná opatření jsou nutná i k tomu, aby se zajistilo,
že členské státy budou moci v roce 2014 pokračovat v
přijímání nových závazků u opatření týkajících se plochy
a zvířat, a to i v případě, že byly zdroje
pro stávající období vyčerpány. Tyto nové závazky, jakož
i odpovídající probíhající závazky jsou způsobilé k financování
z nového finančního rámce z programů rozvoje venkova
příštího programového období.
U horizontálního nařízení se kvůli
jeho provázanosti s přímými platbami přechodná opatření
omezují jen na zemědělský poradenský systém, integrovaný
administrativní a kontrolní systém a podmíněnost.
S ohledem na výše uvedené
skutečnosti je zapotřebí, aby Rada a Evropský parlament přijaly
před koncem roku zvláštní přechodná pravidla a v
případě nutnosti i změnily stávající základní akty současné
SZP.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
U přechodných pravidel nebylo nutno
využít konzultací se zúčastněnými stranami ani posouzení dopadů,
neboť tyto úpravy vycházejí ze stavu diskusí mezi orgány
o víceletém finančním rámci a reformě SZP.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
U přímých plateb stanoví přechodná
opatření za prvé prodloužení hlavních prvků stávajících režimů –
režimu jednotné platby, režimu jednotné platby na plochu
a režimů vázaných na produkci, a to i těch, které byly
přiznány jako zvláštní podpora podle článku 68 – pro rok podání
žádosti 2014. Za druhé jsou do těchto opatření začleněny,
s výhradou souhlasu Evropského parlamentu, finanční dopady
závěrů Evropské rady ze dne 8. února, včetně zahájení
procesu vnější konvergence. Zavedení přechodných opatření
znamená, že některá data zařazená do návrhu Komise pro
přímou podporu po roce 2013 bude třeba odpovídajícím způsobem
přizpůsobit, aby se zajistil soulad s touto předlohou
nařízení.
Pro rozvoj venkova bude nutno stanovit
přechodná pravidla, aby se vymezilo, jak se současná opatření
převedou do příštího programového období, včetně
jejich financování z nového finančního rámce. Kromě toho tato
pravidla vymezují, jaká pravidla pro referenční stav a podmíněnost by
se měla v roce 2014 uplatňovat. Dále tato pravidla zavádějí
přechodná ustanovení pro Chorvatsko.
Přechodná opatření též obsahují
ustanovení týkající se možnosti členských států převádět
finanční prostředky mezi pilíři. Tento mechanismus flexibility
je prvkem reformy SZP, o němž má být rozhodnuto řádným legislativním
postupem. K dané záležitosti přijaly stanovisko Evropský parlament dne 13.
března 2013 a Rada pro zemědělství dne 19. března 2013.
Zatímco Rada převzala závěry Evropské rady k víceletému
finančnímu rámci, Evropský parlament zvýšil procentní podíly, které
navrhla Komise, na 15 % u převodu do druhého pilíře a
na 10 % u převodů do prvního pilíře, s tím,
že převody do prvního pilíře by byly umožněny pouze těm
členským státům, jejichž průměrná platba je
pod hranicí 90 % průměru EU. Aby se mohlo uvést, že
stávajícím návrhem není dotčeno konečné rozhodnutí, které k
tomuto konkrétnímu prvku učiní zákonodárce, byly části článku
zařazené do přechodných opatření, jež se odlišují
od článku 14 návrhu Komise pro přímou podporu po roce 2013,
uvedeny v hranatých závorkách.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Tato předloha nařízení pouze provádí
návrhy Komise týkající se víceletého finančního rámce a reformy SZP
pro rozpočtový rok 2015 s ohledem na závěry Evropské rady
ze dne 8. února 2013. Zahrnuje vnější konvergenci přímých plateb,
flexibilitu mezi pilíři SZP a sazbu spolufinancování pro rozvoj
venkova. Nové prvky vyplývající ze závěrů Evropské rady ze
dne 8. února 2013 jsou uvedeny v hranatých závorkách do doby, než
bude dosaženo konečné dohody o víceletém finančním rámci.
U přímých plateb odpovídají závěry
Evropské rady ze dne 8. února 2013, oproti návrhu Komise, snížení ve
výši 830 milionů EUR (v současných cenách)
v rozpočtovém roce 2015 (odpovídající roku podání žádosti 2014 pro
přímé platby). Rozdělení stropů přímých plateb mezi
členskými státy zohledňuje vnější konvergenci, která by
měla být zahájena od rozpočtového roku 2015. Oproti návrhu
Komise upravují závěry Evropské rady časový rámec konvergence (6 let)
a přidávají minimální částku ve výši 196 EUR/ha, jíž má být
dosaženo do rozpočtového roku 2020.
Oproti návrhu Komise se podle závěrů
Evropské rady zvyšuje flexibilita mezi pilíři. Bude rozpočtově
neutrální, neboť přesně tytéž částky, které budou sníženy
z jednoho fondu (EZZF nebo EZFRV), se uvolní v druhém fondu (EZZF
nebo EZFRV).
Pokud jde o rozvoj venkova, tato
předloha nařízení má zajistit pokračování řady
opatření, která zahrnují víceleté závazky. Tato ustanovení nemají žádný
finanční dopad, neboť přidělené prostředky
na rozvoj venkova zůstávají beze změn. Rozdělení plateb
v čase by nicméně mohlo být mírně odlišné než v jiném
případě, ale v této fázi to nelze kvantifikovat.
Podrobnosti o finančním dopadu
tohoto návrhu jsou uvedeny ve finančním výkazu, který je připojen k
návrhům.
2013/0117 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY,
kterým se stanoví některá přechodná
ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského
zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se
mění nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji
venkova], pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce
2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení
(EU) č. [...] [nařízení o přímých platbách], (EU) č. [...]
[horizontální nařízení] a (EU) č. [...] [nařízení o
jednotné společné organizace trhů], pokud jde o jejich použití v roce
2014
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[1],
s ohledem na stanovisko Výboru
regionů[2],

v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. [...] ze dne [...] o podpoře
pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj
venkova (EZFRV) [nařízení o rozvoji venkova][3], které se
má použít ode dne 1. ledna 2014, stanoví pravidla týkající se podpory
poskytované Unií na rozvoj venkova a zrušuje nařízení Rady (ES)
č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj
venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova
(EZFRV)[4],
aniž je dotčeno další uplatňování prováděcích nařízení k
uvedenému nařízení, a to až do doby, než budou zrušena Komisí. Pro
usnadnění přechodu ze stávajících režimů podpor podle
nařízení (ES) č. 1698/2005 na nový legislativní rámec,
který se vztahuje na programové období, které začíná dnem 1. ledna
2014 (dále jen „nové programové období“), by měla být přijata
přechodná pravidla, aby se zabránilo obtížím nebo zpožděním při
provádění podpory rozvoje venkova, které mohou vznikat kvůli
době přijetí nových programů rozvoje venkova. Z tohoto
důvodu by mělo být stanoveno, že členské státy mohou
v roce 2014 u některých opatření pokračovat
v přijímání právních závazků v rámci svých stávajících
programů rozvoje venkova a že výsledné výdaje jsou
způsobilé pro podporu v novém programovém období.
(2)       S ohledem
na podstatnou změnu metody pro vymezení oblastí s významnými
přírodními omezeními navrhovanou pro následující programové období by
mělo být stanoveno, že u nových právní závazků přijatých v roce
2014 se neuplatní povinnost zemědělce pokračovat
v zemědělské činnosti v dané oblasti po dobu 5 let.
(3)       K zajištění právní
jistoty při přechodu je třeba stanovit, že výdaje
uskutečněné podle nařízení (ES) č. 1698/2005
v rámci opatření týkajících se plochy a zvířat by měly
být způsobilé pro příspěvek z EZFRV v novém
programovém období, mají-li se ještě uskutečnit platby. V zájmu
řádného finančního řízení a účinného provádění
programů by tyto výdaje měly být jasně uvedeny v programech
rozvoje venkova a v řídicích a kontrolních systémech
členských států. Aby se zamezilo zbytečné složitosti
finančního řízení programů rozvoje venkova v novém
programovém období, je třeba stanovit, že se sazby spolufinancování nového
programového období vztahují na přechodné výdaje.
(4)       Nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. […] ze dne […], kterým se stanoví pravidla pro
přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci
společné zemědělské politiky [nařízení o přímých
platbách][5],
stanovuje nové režimy podpor a má se použít od 1. ledna 2014. Uvedené datum použitelnosti by nedovolilo, aby byla
zavedena včas správní a praktická opatření potřebná k
podání žádostí pro rok 2014. Z tohoto
důvodu je nutné, aby používání nového režimu přímých plateb režimu
bylo odloženo o jeden rok. Nařízení Rady
(ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví
společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce
v rámci společné zemědělské politiky a kterým se
zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce v rámci
společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí
některé režimy podpor pro zemědělce[6], by proto
mělo i nadále tvořit základ pro poskytování podpory
příjmů pro zemědělce v kalendářním roce 2014
při současném zohlednění [nařízení, kterým se stanoví
víceletý finanční rámec[7]].
(5)       Vzhledem k tomu,
že nařízení (ES) č. 73/2009 se bude v roce 2014 nadále
používat, a v zájmu zajištění soudržnosti při provádění
ustanovení o podmíněnosti a dodržení norem požadovaných některými
opatřeními by mělo být stanoveno, že příslušná ustanovení, která
platí v programovém období 2007–2013, se nadále použijí až
do okamžiku, kdy se začne uplatňovat nový právní rámec. Ze
stejných důvodů by mělo být stanoveno, že ustanovení
týkající se doplňkových vnitrostátních přímých plateb pro Chorvatsko,
která se používají v roce 2013, se budou uplatňovat i nadále.
(6)       Podle článku 76 nařízení Evropského parlamentu a Rady
(EU) č. [...] [horizontální nařízení][8] budou
moci členské státy vyplácet zálohy pro přímé platby. Podle
nařízení (ES) č. 73/2009 musí být takováto možnost povolena
Komisí. Ze zkušeností s prováděním režimů přímých podpor
vyplývá, že je vhodné umožnit zemědělcům, aby jim byly
zálohy vyplaceny. U žádostí podaných v roce 2014 by tyto zálohy měly
být omezeny až na 50 % plateb v rámci režimů podpor uvedených
v příloze I nařízení (ES) č. 73/2009 a až
na 80 % platby na hovězí a telecí maso.
(7)       Za účelem dodržování
[nařízení, kterým se stanoví víceletý finanční rámec],
a zejména vyrovnání částky, která je k dispozici pro
poskytování přímých podpor pro zemědělce, jakož i mechanismu
vnější konvergence, je nutné pro rok 2014 upravit vnitrostátní stropy
stanovené v příloze VIII nařízení (ES) č. 73/2009. Úprava vnitrostátních stropů
rozhodně ovlivní částky, které mohou jednotliví
zemědělci v roce 2014 obdržet jako přímé platby. Proto
by měl být stanoveno, jakým způsobem uvedená úprava
ovlivní hodnotu platebních nároků a úroveň dalších
přímých plateb.
(8)       Ze zkušeností získaných
při finančním provádění nařízení (ES) č. 73/2009
vyplynulo, že je zapotřebí vyjasnit určitá ustanovení, zejména
pokud jde o prvky, k nimž se vztahují číselné údaje stanovené
v příloze VIII uvedeného nařízení, a souvislost
s možností udělenou členským státům, díky níž mohou nevyužité
fondy z režimu jednotné platby použít k financování zvláštní podpory. Jelikož článek 40
nařízení (ES) č. 73/2009 je nutno upravit tak, aby bylo jasné,
jak budou muset členské státy zohlednit rozdíly vnitrostátních
stropů, je to vhodné využít jako příležitost k vyjasnění
znění příslušných ustanovení.
(9)       Podle nařízení (ES)
č. 73/2009 měly členské státy možnost rozhodnout, že použijí
určitý procentní podíl svého vnitrostátního stropu pro zvláštní podporu
svých zemědělců, a měly i možnost přezkoumat
předchozí rozhodnutí a rozhodnout o změně či ukončení
takové podpory. Je
vhodné stanovit dodatečný přezkum těchto rozhodnutí
s účinkem od kalendářního roku 2014. Zároveň
je třeba oproti plánovanému ukončení v roce 2013 prodloužit o
jeden rok dobu trvání zvláštních podmínek, za kterých je v některých
členských státech vyplácena zvláštní podpora podle čl. 69
odst. 5 nařízení (ES) č. 73/2009, aby se předešlo
narušením ve vztahu k míře podpory.
(10)     Režim jednotné platby na plochu stanovený v nařízení (ES)
č. 73/2009 byl přechodné povahy a měl skončit dne
31. prosince 2013. Vzhledem k tomu, že nový režim základní platby
nahradí režim jednotné platby až od 1. ledna 2015, prodloužení režimu
jednotné platby na plochu pro rok 2014 je nezbytné, aby nové členské
státy nemusely uplatňovat režim jednotné platby pouze po dobu jednoho
roku.
(11)     Aby mohly členské státy
řešit potřeby svých zemědělských odvětví nebo posílit
své politiky rozvoje venkova s větší flexibilitou, měly by mít
možnost převodu finančních prostředků ze svých stropů
přímých plateb do svých podpor určených na rozvoj venkova
a z podpor určených na rozvoj venkova do svých
stropů přímých plateb. Zároveň by měla být členským
státům, ve kterých úroveň přímé podpory zůstává nižší než
90 % průměrné výše podpory v Unii, dána možnost převádět
dodatečné prostředky z jejich podpor určených na rozvoj venkova
do jejich stropů přímých plateb. Této možnosti by mělo být
využito s určitými omezeními, a to pouze jednou na celou
dobu rozpočtových let 2015–2020.
(12)     Podle článku 22
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23.
října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství
v oblasti vodní politiky[9],
se směrnice Rady 80/68/EHS ze dne 17. prosince 1979 o ochraně
podzemních vod před znečišťováním některými
nebezpečnými látkami[10]
zrušuje ode dne 22. prosince 2013. Aby byla zachována pravidla v rámci
podmíněnosti, která se týkají ochrany podzemních vod, je vhodné upravit
oblast působnosti podmíněnosti a vymezit normu dobrého
zemědělského a environmentálního stavu zahrnující požadavky
článků 4 a 5 směrnice 80/68/EHS.
(13)     Nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. [...] [nařízení o jednotné
společné organizaci trhů][11]
stanoví začlenění podpory pro chov bource morušového do režimu
přímé podpory, a tím je dáno jeho vynětí z nařízení (EU)
č. [...] [nařízení o jednotné společné organizaci
trhů]. Z důvodu opožděného uplatňování nového režimu
přímé podpory je vhodné zajistit pokračování podpor
v odvětví bource morušového o jeden rok.
(14)     Kromě toho by se
ustanovení týkající se zemědělského poradenského systému, integrovaného
administrativního a kontrolního systému a podmíněnosti stanovená
v uvedeném pořadí v hlavě III, hlavě V kapitole II a
hlavě VI nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. [...] o financování, řízení a sledování
společné zemědělské politiky [horizontální nařízení][12] měla
používat ode dne 1. ledna 2015.
(15)     Po vložení článku
136a do nařízení (ES) č. 73/2009 a nahrazení
článku 14 nařízení (EU) č. [nařízení o přímých
platbách], které se použije od 1. ledna 2015, je třeba pozměnit odkazy
na článek 14 nařízení (EU) č. [nařízení o
přímých platbách] v nařízení (EU) č. [...]
[nařízení o rozvoji venkova].
(16)     Nařízení (ES)
č. 73/2009, (EU) č. [...] [nařízení o přímých
platbách], (EU) č. [...] [horizontální nařízení], (EU)
č. [...] [nařízení o jednotné společné organizaci
trhů] a (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova] by
proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(17)     Toto nařízení by se
mělo použít ode dne 1. ledna 2014. Aby se zamezilo překrývání mezi
pravidly pro flexibilitu mezi pilíři stanovenými v nařízení
(ES) č. 73/2009 a nařízení (EU) č. [nařízení
o přímých platbách] ve znění tohoto nařízení, je vhodné
stanovit, že uvedená konkrétní změna nařízení (ES) č. 73/2009
se má použít ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost
a že změny nařízení (EU) č. [nařízení o
přímých platbách], včetně odkladu jeho použití na 1. ledna 2015,
se mají použít ode dne vstupu nařízení (EU) č. [nařízení o
přímých platbách] v platnost. Kromě toho by se změna příloh
II a III nařízení (ES) č. 73/2009 měla použít ode
dne 22. prosince 2013,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
Přechodná ustanovení
o podpoře pro rozvoj venkova
Článek 1
Právní závazky podle nařízení (ES) č. 1698/2005 v roce 2014
1.           Odchylně od článku 94
nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova] v
případě opatření uvedených v čl. 36 písm. a)
bodě i) až v) a písm. b) bodě iv) a v) nařízení
(ES) č. 1698/2005 mohou členské státy do přijetí
příslušného programu rozvoje venkova na programové období 2014–2020
pokračovat v roce 2014 v přijímání nových právních závazků
vůči příjemcům podle programů rozvoje venkova
přijatých na základě nařízení (ES) č. 1698/2005,
a to i po vyčerpání finančních zdrojů na programové
období 2007–2013. Výdaje vzniklé na základě těchto závazků
jsou způsobilé v souladu s článkem 3 tohoto nařízení.
2.           Podmínka z čl. 14
odst. 2 druhé odrážky nařízení Rady (ES) č. 1257/1999[13] se
nepoužije na nové právní závazky přijaté členskými státy
v roce 2014 podle čl. 36 písm. a) bodu i) a ii)
nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 2
Pokračující používání článků 50a a 51 nařízení (ES) č.
1698/2005
Odchylně od článku 94
nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova] se
články 50a a 51 nařízení (ES) č. 1698/2005 nadále
použijí do dne 31. prosince 2014 v souvislosti s operacemi
vybranými v rámci programů rozvoje venkova z programového období
2014–2020 podle čl. 22 odst. 1 písm. a) a b)
nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], pokud
jde o roční prémii, a podle článků 29 až 32 a 34 a 35
uvedeného nařízení.
Článek 3
Způsobilost některých druhů výdajů
1.           Odchylně
od čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. [...]
[nařízení o rozvoji venkova] jsou výdaje na právní závazky
vůči příjemcům přijaté v rámci opatření
uvedených v čl. 36 písm. a) bodě i) až v)
a písm. b) bodě iv) a v) nařízení (ES)
č. 1698/2005 a u roční prémie v rámci opatření
uvedených v čl. 36 písm. b) bodě i) a iii) uvedeného
nařízení způsobilé pro příspěvek z EZFRV
v programovém období 2014–2020 v těchto případech:
a)      u plateb, které se uskuteční mezi 1.
lednem 2014 a 31. prosincem 2015, pokud již byly přidělené
finanční prostředky na dotyčné opatření
příslušného programu přijatého podle nařízení (ES)
č. 1698/2005 vyčerpány, a
b)      u plateb, které se uskuteční po
31. prosinci 2015.
2.           Výdaje uvedené v odstavci 1
jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV v programovém
období 2014–2020 za těchto podmínek:
a)      takový výdaj se stanoví
v příslušném programu rozvoje venkova na programové období 2014–2020;
b)      použije se sazba příspěvku
z EZFRV odpovídajícího opatření podle nařízení (EU)
č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], jak je stanoveno
v příloze I tohoto nařízení;
c)      členské státy zajistí, aby
příslušné přechodné operace byly jasně určeny
prostřednictvím jejich řídicích a kontrolních systémů.
Článek 4
Použití některých ustanovení nařízení (ES) č. 73/2009 v roce
2014
1.           Pro rok 2014 se odkaz na hlavu VI
kapitolu I nařízení (EU) č. [horizontální nařízení]
v článcích 29, 30, 31 a 34 nařízení (EU) č. [...]
[nařízení o rozvoji venkova] považuje za odkaz na články 5
a 6 nařízení (ES) č. 73/2009 a přílohy II
a III uvedeného nařízení.
2.           Pro rok 2014 se odkaz
v čl. 40a odst. 1 nařízení (EU) č. [...]
[nařízení o rozvoji venkova] na článek 17a nařízení (EU)
č. [nařízení o přímých platbách] považuje za odkaz na článek
132 nařízení (ES) č. 73/2009. Pro tentýž rok se odkaz
v čl. 40a odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. [...]
[nařízení o rozvoji venkova] na článek 16a nařízení (EU)
č. [nařízení o přímých platbách] považuje za odkaz
na článek 121 nařízení (ES) č. 73/2009.
KAPITOLA 2
Změny
Článek 5
Změny nařízení (ES) č. 73/2009
1.           Nařízení (ES) č. 73/2009
se mění takto:
1)      V článku 29 se doplňuje nový
odstavec, který zní:
„5.     Odchylně od odstavce 2 mohou
členské státy vyplácet od 16. října 2014
zemědělcům zálohy ve výši až 50 % přímých plateb
v rámci režimů podpor uvedených v příloze I, pokud jde o
žádosti podané v roce 2014.
U plateb na hovězí a telecí
maso stanovených v hlavě IV kapitole 1 oddílu 11 mohou členské
státy zvýšit částku uvedenou v prvním pododstavci až
na 80 %.“
2)      Článek 40 se nahrazuje tímto:
„Článek
40
Vnitrostátní stropy
1.       Pro každý členský stát a každý
rok se celková hodnota všech přiznaných platebních nároků,
vnitrostátní rezervy podle článku 41 a stropů stanovených podle
čl. 51 odst. 2 a čl. 69 odst. 3 rovná
příslušnému vnitrostátnímu stropu stanovenému v příloze VIII.
2.       Členský stát popřípadě
použije lineární snížení/zvýšení hodnoty všech platebních nároků a/nebo
částky vnitrostátní rezervy podle článku 41, aby zajistil dodržování
stropu stanoveného v příloze VIII.
3.       Aniž je dotčen článek 25
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. [horizontální
nařízení]*, částky přímých plateb, které mohou být poskytnuty
v členském státě pro kalendářní rok 2014 podle
článků 34, 52, 53 a 68 tohoto nařízení
a na podporu pro chovatele bource morušového podle článku 111
nařízení (ES) č. 1234/2007, nesmí být vyšší než stropy stanovené
v příloze VIII tohoto nařízení pro uvedený rok. Je-li to
nezbytné a v zájmu dodržení stropů stanovených v příloze
VIII použijí členské státy lineární snížení částek přímých
plateb pro kalendářní rok 2014.
*           Úř. věst. L…, …, s. ... .“
3)      V čl. 51 odst. 2 se
doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Pro rok 2014 jsou stropy pro přímé platby
uvedené v článcích 52 a 53 totožné se stropy stanovenými pro rok
2013, násobeno koeficientem, který se pro každý dotčený členský stát
vypočte vydělením vnitrostátního stropu pro rok 2014 uvedeným
v příloze VIII vnitrostátním stropem pro rok 2013. Toto vynásobení se
vztahuje pouze na ty členské státy, v nichž je vnitrostátní
strop stanovený v příloze VIII pro rok 2014 nižší než vnitrostátní
strop pro rok 2013.“
4)      V čl. 68 odst. 8 se úvodní
slova nahrazují tímto:
„8.     Do…[14]
mohou členské státy, které učinily rozhodnutí podle čl. 69 odst.
1, toto rozhodnutí přezkoumat a rozhodnout, že od roku 2014:“
5)      Článek 69 se mění takto:
a)       Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1.     Členské státy mohou rozhodnout do 1. srpna 2009, 1. srpna
2010, 1. srpna 2011, 1. září 2012 nebo do [...[15]] použít
od roku následujícího po tomto rozhodnutí, nebo v případě
rozhodnutí přijatého ze strany [...] od roku 2014, až 10 % svých
vnitrostátních stropů uvedených v článku 40, nebo
v případě Malty částku 2 000 000 EUR na zvláštní
podporu podle čl. 68 odst. 1.“
b)      V odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Jedině pro účely zajištění souladu
s vnitrostátními stropy podle čl. 40 odst. 2 a pro výpočet podle
čl. 41 odst. 1 se částky použité na poskytnutí podpory uvedené v
čl. 68 odst. 1 písm. c) odečtou od vnitrostátního stropu uvedeného v
čl. 40 odst. 1. Počítají se jako přidělené platební nároky.“
c)       V odstavci 5 první větě se výraz „2013“ nahrazuje výrazem
„2014“.
d)      V odstavci 6 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Jedině pro účely zajištění souladu
s vnitrostátními stropy podle čl. 40 odst. 2 a pro výpočet podle
čl. 41 odst. 1, v případě, že členský stát využije možnosti
stanovené v prvním pododstavci písm. a) tohoto odstavce, se uvedená částka
nepočítá jako součást stropů určených podle odstavce 3
tohoto článku.“
6)      V článku 90 se odstavec 3 nahrazuje
tímto:
„3.     Částka podpory na hektar, na který lze poskytnout podporu, se
stanoví tak, že se výnosy uvedené v odstavci 2 vynásobí těmito
referenčními částkami:
Bulharsko: [520,20] EUR
Řecko: [234,18] EUR
Španělsko: [362,15] EUR
Portugalsko: [228,00] EUR.“
7)      V článku 122 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3.     Režim jednotné platby na plochu lze
využívat do 31. prosince 2014.“
8)      V článku 131 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1.     Nové
členské státy uplatňující režim jednotné platby na plochu mohou do 1.
srpna 2009, 1. srpna 2010, 1. srpna 2011, 1. září 2012 nebo do […[16]] rozhodnout,
že od roku následujícího po tomto rozhodnutí, nebo v případě
rozhodnutí přijatého ze strany [...[17]] od roku 2014, využijí až 10 % svých
vnitrostátních stropů uvedených v článku 40 na poskytnutí podpory
zemědělcům podle čl. 68 odst. 1 a v souladu s
příslušnými ustanoveními hlavy III kapitoly 5.“
9)      V hlavě VI se vkládá nový článek 136a, který zní:
„Článek 136a
Flexibilita mezi pilíři
„1.     Před ..[18] mohou
členské státy rozhodnout, že uvolní až [15] % svých ročních
vnitrostátních stropů na kalendářní roky 2014 až 2019, jak je
stanoveno v příloze VIII tohoto nařízení pro rok 2014 a v
příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. [nařízení o přímých platbách] ** pro roky 2015–2019,
jako dodatečnou podporu na opatření v rámci programů
rozvoje venkova, která jsou financována v rámci EZFRV podle nařízení
Evropského parlamentu a Rady (EU) č. [...] [nařízení o
rozvoji venkova]*. V důsledku toho již odpovídající částka nebude k
dispozici pro poskytování přímých plateb.
Rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci je
oznámeno Komisi do data uvedeného ve zmíněném pododstavci.
Procentní podíl oznámený v souladu s druhým
pododstavcem je pro roky uvedené v prvním pododstavci stejný.
2.       [Členské státy], které nevyužijí
možnosti podle odstavce 1, [mohou před ...[19]
rozhodnout, že uvolní až [15] % částky přidělené na
opatření podpory v rámci programů rozvoje venkova, která
jsou v období 2015–2020 financována v rámci EZFRV podle nařízení
(EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], jako prostředky
na přímé platby podle tohoto nařízení a nařízení (EU) č.
[nařízení o přímých platbách]. Bulharsko, Estonsko, Finsko, Lotyšsko,
Litva, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Španělsko, Švédsko
a Spojené království mohou rozhodnout, že uvolní [dodatečných] [10 %]
částky přidělené v rámci rozvoje venkova jako
prostředky na přímé platby. V důsledku toho již odpovídající
částka nebude k dispozici jako podpora na opatření v rámci
programů rozvoje venkova.
Rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci je
oznámeno Komisi do data uvedeného ve zmíněném pododstavci.
Procentní podíl oznámený v souladu s druhým
pododstavcem je pro roky uvedené v odst. 1 prvním pododstavci stejný.
3.       S cílem zohlednit rozhodnutí
oznámená členskými státy v souladu s odstavci 1 a 2 se
Komise v souladu s článkem 141a zmocňuje
k přijímání aktů v přenesené pravomoci, jimiž se
přezkoumají stropy stanovené v příloze VIII.
*           Úř. věst. L…, …, s. ... .
**         Úř. věst. L…, …, s. ... .“
10)    Článek 141a se nahrazuje tímto:
„Článek 141a
Výkon přenesené pravomoci
1.       Pravomoc přijímat akty v
přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v
tomto článku.
2.       Pravomoc přijímat akty v
přenesené pravomoci uvedená v článku 11a je svěřena Komisi
na dobu od 1. září 2012 do 31. prosince 2014. Pravomoc přijímat akty
v přenesené pravomoci uvedená v čl. 136a odst. 3 je
svěřena Komisi na dobu od […[20]] do 31. prosince 2014.
3.       Evropský parlament nebo Rada mohou
přenesení pravomoci uvedené v článku 11a a čl. 136a odst. 3
kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci
v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po
zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se
platnosti již platných aktů přijatých v přenesené
pravomoci.
4.       Přijetí aktu v přenesené
pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému
parlamentu a Radě.
5.       Akt v přenesené pravomoci
přijatý podle článku 11a a čl. 136a odst. 3 vstoupí v platnost,
pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve
lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen,
nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty
informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského
parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
11)    Přílohy II, III a VIII se mění v
souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 6
Změny nařízení (EU) č. […] [nařízení o přímých
platbách]
Nařízení
(EU) č. […] [nařízení o přímých platbách] se mění takto:
1)           V článku 6 se odstavec 2
nahrazuje tímto:
„2.     S cílem
zohlednit vývoj v souvislosti s celkovými maximálními částkami
přímých plateb, které mohou být poskytnuty, včetně těch,
které vyplývají z rozhodnutí přijatých členskými státy v souladu
s článkem 136a nařízení (ES) č. 73/2009 a článkem 14
tohoto nařízení, a těch, které vyplývají z uplatňování
druhého pododstavce článku 17b tohoto nařízení, se Komise za
účelem přezkoumání vnitrostátních stropů stanovených v
příloze II tohoto nařízení zmocňuje k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 tohoto
nařízení.“
2)           Článek 14 se nahrazuje
tímto:
„Článek
14
Flexibilita mezi pilíři
„1.     Před ...[21] mohou
členské státy rozhodnout, že uvolní až [15] % svých ročních
vnitrostátních stropů na kalendářní roky 2014 až 2019, jak je
stanoveno v příloze VIII nařízení (ES) č. 73/2009 pro rok
2014 a v příloze II tohoto nařízení pro roky 2015–2019, jako
dodatečnou podporu na opatření v rámci programů rozvoje
venkova, která jsou financována v rámci EZFRV podle nařízení (EU)
č. [...] [nařízení o rozvoji venkova]. V důsledku toho již
odpovídající částka nebude k dispozici pro poskytování přímých
plateb.
Rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci je
oznámeno Komisi do data uvedeného ve zmíněném pododstavci.
Procentní podíl oznámený v souladu s druhým
pododstavcem je pro roky uvedené v prvním pododstavci stejný.
2.      [Členské státy], které nevyužijí
možnosti podle odstavce 1, [mohou před ...[22]
rozhodnout, že uvolní až [15] % částky přidělené na
opatření podpory v rámci programů rozvoje venkova, která
jsou v období 2015–2020 financována v rámci EZFRV podle nařízení
(EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], jako prostředky
na přímé platby podle nařízení (ES) č. 73/2009 a tohoto
nařízení. Bulharsko, Estonsko, Finsko, Lotyšsko, Litva, Polsko,
Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Španělsko, Švédsko a Spojené
království mohou rozhodnout, že uvolní [dodatečných] [10 %]
částky přidělené v rámci rozvoje venkova jako
prostředky na přímé platby. V důsledku toho již odpovídající
částka nebude k dispozici jako podpora na opatření v rámci
programů rozvoje venkova.
Rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci je
oznámeno Komisi do data uvedeného ve zmíněném pododstavci.
Procentní podíl oznámený v souladu s druhým
pododstavcem je pro roky uvedené v odst. 1 prvním pododstavci stejný.“
3)           V čl. 57 odst. 2 se za
první pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:
Nadále se však používá na žádosti o podporu
týkající se roků podání žádosti, které začínají před 1. lednem
2015.“
4)           V článku 59 se druhý a
třetí pododstavec nahrazují tímto:
„Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Ustanovení čl. 20 odst. 5, čl. 22 odst.
6, čl. 35 odst. 1, čl. 37 odst. 1 a článek 39 se však použijí
ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.“
Článek 7
Změna nařízení (EU) č. […] [horizontální nařízení]
Článek 115 nařízení (EU) č.
[…][horizontální nařízení] se nahrazuje tímto:
„Článek
115
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014
s těmito výjimkami:
a)           články 7, 8 a 9 se použijí ode
dne 16. října 2013;
b)           články 18, 42, 43 a 45 se
použijí ode dne 16. října 2013, pokud jde o výdaje vzniklé od 16.
října 2013;
c)           hlava III, hlava V kapitola II
a hlava VI se použijí ode dne 1. ledna 2015.“
Článek 8
Změna nařízení (EU) č. […] [nařízení o jednotné
společné organizaci trhů]
V čl. 163 odst. 1 nařízení (EU)
č. […][nařízení o jednotné společné organizaci trhů] se
doplňuje nové písmeno, které zní:
„h)          článek 111 [článek 155
nařízení (EU) č. KOM(2010) 799] do 31. března 2015.“
Článek 9
Změna nařízení (EU) č. […] [nařízení o rozvoji venkova]
V článku 64 nařízení (EU)
č. […] [nařízení o rozvoji venkova] se odstavce 4 a 5 nahrazují
tímto:
„4.          Komise připravuje
prostřednictvím prováděcího aktu roční rozpis částek
uvedených v odstavci 1 podle jednotlivých členských států
po odečtení částky uvedené v odstavci 2
a s přihlédnutím k převodům prostředků
podle čl. 136a odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 73/2009*.
Při přípravě ročního rozpisu
Komise zohlední:
a)      objektivní kritéria související s cíli
uvedenými v článku 4 a
b)      dosavadní výsledky.
5.           Kromě částek uvedených v
odstavci 4 zahrne prováděcí akt uvedený v témže odstavci rovněž
finanční prostředky převedené do EZFRV při použití
čl. 136a odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 a čl. 7
odst. 2 nařízení (EU) č. [nařízení o přímých platbách]
a finanční prostředky převedené do EZFRV při použití
článků 10b a 136 nařízení (ES) č. 73/2009 pro
kalendářní rok 2013.
_______
* Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16.“
KAPITOLA 3
Závěrečná ustanovení
Článek 10
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Avšak:
–
body 9 a 10 článku 5 se použijí od dne vstupu
tohoto nařízení v platnost;
–
bod 11 článku 5 tohoto nařízení se, pokud
jde o přílohy II a III nařízení (ES) č. 73/2009,
použije ode dne 22. prosince 2013 a
–
článek 6 tohoto nařízení se použije ode
dne vstupu nařízení (EU) č. [...] [nařízení o přímých
platbách] v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
PŘÍLOHA I
Vztah mezi články k opatřením týkajícím se zvířat a plochy
v rámci programových období 2007–2013 a 2014–2020
 Nařízení (ES) č. 1698/2005 || Nařízení (EU) č. […] [nařízení o rozvoji venkova]
 Čl. 36 písm. a) bod i) a ii): platby za přírodní znevýhodnění poskytované zemědělcům v horských oblastech a platby zemědělcům ve znevýhodněných oblastech jiných než horských || Článek 32: platby pro oblasti s přírodními či jinými zvláštními omezeními
 Čl. 36 písm. a) bod iii): platby v rámci Natury 2000 a platby související se směrnicí 2000/60/ES || Článek 31: platby v rámci sítě Natura 2000 a podle rámcové směrnice o vodě
 Čl. 36 písm. a) bod iv): agroenvironmentální platby || Článek 29: agroenvironmentální-klimatické operace
 Čl. 36 bod v): platby na podporu dobrých životních podmínek zvířat || Článek 34: dobré životní podmínky zvířat
 Čl. 36 písm. b) bod i) a iii): první zalesnění zemědělské půdy a první zalesnění nezemědělské půdy || Čl. 22 odst. 1 písm. a): zalesňování a zakládání lesů
 č 36 Čl. 36 písm. b) bod iv): platby v rámci Natury 2000 || Článek 31: platby v rámci sítě Natura 2000 a podle rámcové směrnice o vodě
 Čl. 36 písm. b) bod v): lesnicko-environmentální platby || Článek 35: lesnicko-environmentální a klimatické služby a ochrana lesů
PŘÍLOHA II
Přílohy II, III a VIII nařízení (ES)
č. 73/2009 se mění takto:
1)           V příloze II se bod A. „Životní prostředí“ nahrazuje tímto:
 „1 || Směrnice Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1) || Čl. 3 odst. 1, čl. 3 odst. 2 písm. b), čl. 4 odst. 1, 2 a 4 a čl. 5 písm. a), b) a d)
 2 || Směrnice Rady 86/278/EHS ze dne 12. června 1986 o ochraně životního prostředí a zejména půdy při používání kalů z čistíren odpadních vod v zemědělství (Úř. věst. L 181, 4.7.1986, s. 6) || Článek 3
 3 || Směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1) || Články 4 a 5
 4 || Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7) || Článek 6 a čl. 13 odst. 1 písm. a)“
2)           Příloha III se mění takto:
a)      Údaje týkající se tématu „Ochrana vody
a hospodaření s ní“ se nahrazují tímto:
 „Ochrana vody a hospodaření s ní: Chránit vodu před znečištěním a zabraňovat jejímu povrchovému stékání a hospodárně ji využívat || - Zřízení ochranných pásem podél vodních toků (1) ||
 - V případech, kdy využití vody k zavlažování podléhá schválení, dodržování schvalovacích postupů ||
 Opatření stanovená v dodatku   ||
(1)         Pozn.:
Ochranná pásma dobrého zemědělského a environmentálního stavu musí
jak uvnitř, tak vně ohrožených oblastí vymezených v souladu s
čl. 3 odst. 2 směrnice 91/676/EHS, splňovat alespoň
požadavky týkající se podmínek pro používání hnojiv v blízkosti vodních
toků podle bodu A4 přílohy II směrnice 91/676/EHS, které se použijí
v souladu s akčními programy členských států
vypracovanými podle čl. 5 odst. 4 směrnice 91/676/EHS.“
b)      Doplňuje se nový dodatek, který zní:
„DODATEK
A.      Opatření týkající se seznamu I
Členské státy:
–
zakážou každé přímé vypouštění látek ze
seznamu I,
–
podrobí předchozímu šetření každé odstraňování
nebo ukládání těchto látek za účelem odstranění, které by mohlo
vést k nepřímému vypouštění. Na základě tohoto šetření
členské státy buď takovou činnost zakážou, nebo udělí
oprávnění za předpokladu, že budou dodržena všechna technická
opatření potřebná k tomu, aby se vypouštění těchto látek
zabránilo;
–
přijmou všechna potřebná opatření,
která považují za nutná, aby se zabránilo každému nepřímému
vypouštění látek ze seznamu I, způsobenému jinými činnostmi na
povrchu nebo pod povrchem terénu, než jsou činnosti uvedené ve druhé
odrážce.
Pokud by však předchozí šetření
prokázalo, že podzemní vody, u nichž se zvažuje vypouštění látek ze
seznamu I, jsou trvale nevhodné pro jiné užívání, zejména pro domácnosti nebo
zemědělství, mohou členské státy udělit povolení k
vypouštění těchto látek za předpokladu, že jejich
přítomnost nebude na překážku využívání podzemních zdrojů.
Tato povolení mohou být udělena pouze tehdy,
jestliže byla učiněna všechna technická preventivní opatření,
která zabezpečí, že tyto látky nemohou zasáhnout jiné vodní systémy nebo
jiným ekosystémům škodit.
Členské státy mohou po předchozím
šetření povolit vypouštění vody využité pro geotermální účely,
vody odčerpávané z dolů a kamenolomů nebo vody čerpané
při stavebních pracích zpětným vtláčením do téže zvodněné
vrstvy.
B.      Opatření týkající se seznamu II
Členské státy podřídí předchozímu
šetření:
–
všechna přímá vypouštění látek ze seznamu
II tak, aby se taková vypouštění omezila,
–
každé odstraňování nebo ukládání těchto
látek za účelem odstranění, které by mohlo vést k nepřímému
vypouštění.
Na základě tohoto šetření mohou
členské státy udělit oprávnění za předpokladu, že jsou
dodržována všechna technická preventivní opatření, která zabrání
znečišťování podzemních vod těmito látkami.
Členské státy kromě toho přijmou
vhodná opatření, která považují za nutná k tomu, aby se omezilo každé
nepřímé vypouštění látek ze seznamu II způsobené jinými
činnostmi na povrchu nebo pod povrchem terénu, než jsou činnosti
uvedené v prvním odstavci.
SEZNAM I TŘÍD A SKUPIN LÁTEK UVEDENÝCH
V ODDÍLU A
Seznam I obsahuje jednotlivé látky, které náležejí
do tříd a skupin látek vyjmenovaných níže, s výjimkou těch, které
není vhodné v seznamu I uvádět na základě jejich nízkého rizika
toxicity, perzistence a bioakumulace.
Látky, které vzhledem ke své toxicitě,
perzistenci a bioakumulaci přísluší do seznamu II, jsou uvedeny v seznamu
II.
1.       Halogenované organické sloučeniny
a látky, které mohou ve vodním prostředí tyto sloučeniny
vytvářet.
2.       Organofosforové sloučeniny.
3.       Organocínové sloučeniny.
4.       Látky, které vykazují karcinogenní,
mutagenní nebo teratogenní vlastnosti ve vodním prostředí, nebo které je
nabývají prostřednictvím vodního prostředí (*).
5.       Rtuť a její sloučeniny.
6.       Kadmium a jeho sloučeniny.
7.       Minerální oleje a uhlovodíky.
8.       Kyanidy.
SEZNAM II TŘÍD A SKUPIN LÁTEK
UVEDENÝCH V ODDÍLU B
Seznam II obsahuje jednotlivé látky a kategorie
látek náležejících do tříd a skupin látek uvedených níže, které by mohly
mít nepříznivé účinky na podzemní vody.
1.       Následující metaloidy a kovy
a jejich sloučeniny:
1. zinek
2. měď
3. nikl
4. chrom
5. olovo
6. selen
7. arzen
8. antimon
9. molybden
10. titan
11. cín
12. baryum
13. berylium
14. bor
15. uran
16. vanad
17. kobalt
18. thalium
19. telur
20. stříbro
2.       Biocidy a jejich deriváty neuvedené v
seznamu I.
3.       Látky, které mají škodlivý vliv na
chuť nebo pach podzemních vod a sloučeniny náchylné způsobovat
vytváření těchto látek ve vodě a učinit ji tak nevhodnou k
lidské spotřebě.
4.       Toxické a perzistentní organické
sloučeniny křemíku a látky, které mohou zvýšit obsah těchto
sloučenin ve vodách, vyjma těch, jež jsou biologicky nezávadné nebo
se na nezávadné látky ve vodě rychle přeměňují.
5.       Anorganické sloučeniny fosforu
a elementární fosfor.
6.       Fluoridy.
7.       Amoniakální dusík a dusitany.
(*)     Jestliže
jsou určité látky v seznamu II karcinogenní, mutagenní nebo teratogenní,
jsou zařazeny v kategorii 4 tohoto seznamu.“

3)           V příloze VIII se sloupec pro rok 2014 nahrazuje tímto:
„Tabulka 1
(v tisících EUR)
   Členský stát || 2014
 Belgie || [544 047]
 Dánsko || [926 075]
 Německo || [5 178 178]
 Řecko || [2 063 187]
 Španělsko || [4 833 647]
 Francie || [7 586 341]
 Irsko || [1 216 547]
 Itálie || [3 953 394]
 Lucembursko || [33 661]
 Nizozemsko || [793 319]
 Rakousko || [693 716]
 Portugalsko || [557 667]
 Finsko || [523 247]
 Švédsko || [696 487]
 Spojené království || [3 548 576]
Tabulka 2 (*)
(v tisících EUR)
 Bulharsko || [642 103]
 Česká republika || [875 305]
 Estonsko || [110 018]
 Kypr || [51 344]
 Lotyšsko || [168 886]
 Litva || [393 226]
 Maďarsko || [1 272 786]
 Malta || [5 239]
 Polsko || [2 970 020]
 Rumunsko || [1 428 531]
 Slovinsko || [138 980]
 Slovensko || [377 419]
 (*) Stropy vypočtené s ohledem na plán zvýšení stanovený v článku 121.“
 FINANČNÍ VÝKAZ || FS/13/ 344471Rev1
 6.15.2013
   || DATUM: 25.3.2013
 1. || ROZPOČTOVÁ POLOŽKA:   05 03 Přímé podpory 05 04 Rozvoj venkova   ||
 2. || NÁZEV:   Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví některá přechodná ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se mění nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení (EU) č. [...] [nařízení o přímých platbách], (EU) č. [...] [horizontální nařízení] a (EU) č. [...] [nařízení o jednotné společné organizace trhů], pokud jde o jejich použití v roce 2014
 3. || PRÁVNÍ ZÁKLAD:   Ustanovení čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie
 4. || CÍLE:   Toto nařízení stanovuje přechodná pravidla pro používání přímých plateb v roce 2014 a pro podporu rozvoje venkova.
 5. || FINANČNÍ DOPADY || OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) || BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK 2013 (v milionech EUR) || NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK 2014 (v milionech EUR)
 5.0 || VÝDAJE -               FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU EU (NÁHRADY/INTERVENCE) -               VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ -               JINÝCH SUBJEKTŮ ||   ||   ||
 5.1 || PŘÍJMY -               VLASTNÍ ZDROJE EU (DÁVKY/CLA) -               VNITROSTÁTNÍ ||   ||   ||
   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 5.0.1 || ODHADOVANÉ VÝDAJE || –830 milionů EUR ||   ||   ||
 5.1.1 || ODHADOVANÉ PŘÍJMY ||   ||   ||   ||
 5.2 || METODA VÝPOČTU: viz poznámky.
 6.0 || MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z PROSTŘEDKŮ UVEDENÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? || nepoužije se
 6.1 || MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? || nepoužije se
 6.2 || BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? || NE
 6.3 || BUDE POTŘEBA ZAČLENIT PROSTŘEDKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? || NE
 POZNÁMKY:   Tento finanční výkaz je doplňkem finančního výkazu k návrhům reformy SZP (COM (2012) 551, COM (2012) 552, COM (2012) 553) a měl by být čten společně s uvedeným výkazem. Tato předloha nařízení má prodloužit některé prvky stávajících režimů, do nichž je zahrnut účinek dohody o víceletém finančním rámci týkající se vnější konvergence přímých plateb, flexibility mezi pilíři SZP a sazby spolufinancování pro rozvoj venkova. Nemá žádné finanční následky jako takové, protože tato předloha nařízení pouze provádí návrhy Komise týkající se víceletého finančního rámce a reformy SZP s přihlédnutím k závěrům Evropské rady ze dne 8. února 2013. Nové prvky vyplývající ze závěrů Evropské rady ze dne 8. února 2013 jsou uvedeny v hranatých závorkách do doby, než bude dosaženo konečné dohody o víceletém finančním rámci.   Pokud jde o přímé platby, vnější konvergence a flexibilita mezi pilíři jsou použitelné od rozpočtového roku 2015 (odpovídající roku podání žádosti 2014 pro přímé platby). Oproti návrhu Komise a jejímu finančnímu výkazu odpovídají závěry Evropské rady ze dne 8. února 2013 snížení ve výši 830 milionů EUR (v běžných cenách) na přímé platby v roce podání žádosti 2014 (5 milionů EUR pro zvláštní platbu na bavlnu a 825 milionů EUR na přílohu VIII).   V případě flexibility mezi pilíři není dosud možné finanční dopad posoudit, neboť členské státy budou muset později v tomto roce Komisi oznámit své převody. V každém případě bude flexibilita rozpočtově neutrální, neboť přesně tytéž částky, které budou sníženy z jednoho fondu (EZZF nebo EZFRV), se uvolní v druhém fondu (EZZF nebo EZFRV).   Pokud jde o rozvoj venkova, tato předloha nařízení má zajistit pokračování řady opatření, která zahrnují víceleté závazky. Též u těchto opatření se v předloze nařízení zamýšlí, že u závazků přijatých v období 2007–2013 mohou být odpovídající výdaje způsobilé po roce 2015 (je-li stále nutno provést platby) v rámci nového programového období, nebo dříve, pokud byly vyčerpány běžné přidělené finanční prostředky. Tato ustanovení nemají žádný finanční dopad, neboť přidělené prostředky na rozvoj venkova zůstávají beze změn. Rozdělení plateb v čase by nicméně mohlo být mírně odlišné než v jiném případě, ale v této fázi to nelze kvantifikovat.
[1]               Úř.
věst. C …, …, s. …
[2]               Úř.
věst. C …, …, s. …
[3]               Úř. věst.
L […], […], s. […].
[4]               Úř. věst. L 277,
21.10.2005, s. 1.
[5]               Úř. věst.
L […], […], s. […].
[6]               Úř. věst. L 30,
31.1.2009, s. 16.
[7]               Úř. věst.
L […], […], s. […].
[8]               Úř. věst.
L […], […], s. […].
[9]               Úř. věst. L 327,
22.12.2000, s. 1.
[10]             Úř.
věst. L 20, 26.1.1980, s. 43.
[11]             Úř. věst.
L […], […], s. […].
[12]             Úř. věst.
L […], […], s. […].
[13]             Úř. věst. L 160,
26.6.1999, s. 80.
[14]             Pro
Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající jednomu měsíci
od data použití tohoto nařízení.
[15]             Pro
Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající jednomu měsíci
od data použití tohoto nařízení.
[16]             Pro Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající jednomu
měsíci od data použití tohoto nařízení.
[17]             Pro Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající jednomu
měsíci od data použití tohoto nařízení.
[18]             Pro
Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající 7 dnům od
vstupu tohoto nařízení v platnost.
[19]             Pro
Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající 7 dnům od
vstupu tohoto nařízení v platnost.
[20]             Pro
Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající 7 dnům od
vstupu tohoto nařízení v platnost.
[21]             Pro
Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající 7 dnům od
vstupu tohoto nařízení v platnost.
[22]             Pro
Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající 7 dnům od
vstupu tohoto nařízení v platnost.


				|

		52013PC0678

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 55/2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavskou republiku /* COM/2013/0678 final - 2013/0325 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Evropská unie (dále jen „EU“) dokončila v
červnu 2013 jednání s Moldavskou republikou (dále jen „Moldavsko“) o
dohodě o přidružení, jež obsahuje i zřízení prohloubené a
komplexní zóny volného obchodu. V rámci těchto jednání přijalo
Moldavsko ambiciózní program politického přidružení a další
hospodářské integrace s EU. Rovněž dosáhlo značného pokroku v
oblasti sbližování právních předpisů, které vede ke sblížení s
právními předpisy a normami EU.
V rámci těchto jednání navrhly strany
plnou liberalizaci dvoustranného trhu s vínem.
Moldavská republika zažívá v poslední
době potíže s vývozem vína na některé své tradiční trhy,
což ohrožuje její hospodářské oživení a proces reforem energicky
prováděných moldavskou vládou. Zemědělské odvětví
představuje asi 40 % hospodářství Moldavska a odvětví vína je
jeho významnou součástí, neboť poskytuje zaměstnání
přibližně 300 000 osobám (jedné čtvrtině pracujících obyvatel),
které žijí zejména ve venkovských oblastech a obdělávají střední a
menší rodinné pozemky.
Evropská komise vzhledem k výše uvedenému
navrhuje neprodleně uskutečnit plnou liberalizaci dovozu vína z
Moldavska do EU prostřednictvím změny nařízení Rady (ES) č.
55/2008[1]
a odstraněním položky víno z tabulky 1 přílohy I uvedeného
nařízení.
Ve stávajícím okamžiku se výjimka WTO pro
celní preference udělená Moldavsku nevztahuje na další preference pro víno
stanovené navrhovaným nařízením. Platnost výjimky kromě toho uplyne
dne 31. prosince 2013. EU by tudíž měla podle čl. IX odst. 3 dohody
WTO požadovat nezbytné rozšíření a změnu rozsahu stávající výjimky,
pokud jde o její závazky podle článku I a XIII dohody GATT 1994, a to v
rozsahu, jenž je zapotřebí k tomu, aby EU mohla přiznat vínu
pocházejícímu z Moldavska bezcelní preferenční zacházení, aniž by byla
nucena uplatnit stejné bezcelní preferenční zacházení i pro obdobné
produkty jakýchkoli jiných členů WTO. Komisní návrh žádosti na
rozšíření stávající výjimky je již projednáván Radou.
2.           PRÁVNÍ ZÁKLAD NÁVRHU
Právním základem návrhu je čl. 207 odst.
2 Smlouvy o fungování Evropské unie.
3.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Navrhovaným nařízením nevznikají náklady
pro rozpočet EU. Jelikož celková úroveň dovozu vína z Moldavska
činí jen 0,6 % všech dovozů vína do EU, nepředpokládá se,
že další otevírání trhu bude mít na EU nepříznivé účinky.
2013/0325 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY,
kterým se mění nařízení Rady (ES)
č. 55/2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro
Moldavskou republiku
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným
legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 55/2008[2] zavádí zvláštní režim
autonomních obchodních preferencí pro Moldavskou republiku (dále jen
„Moldavsko“). Uvedený režim uděluje všem výrobkům pocházejícím
z Moldavska neomezený přístup na trh Unie s výjimkou
některých zemědělských výrobků uvedených
v příloze I uvedeného nařízení, pro které jsou stanoveny omezené
koncese buď ve formě osvobození od cla v mezích celních kvót
nebo snížením celních sazeb.
(2)
V rámci Evropské politiky sousedství, Akčního
plánu Evropské politiky sousedství mezi Unií a Moldavskem a Východního
partnerství přijalo Moldavsko ambiciózní program politického
přidružení a další hospodářské integrace s Unií. Moldavsko
rovněž již dosáhlo značného pokroku v oblasti sbližování právních
předpisů, které vede ke sblížení s právními předpisy a normami
Unie.
(3)
Jednání o nové dohodě o přidružení,
včetně zřízení prohloubené a komplexní zóny volného obchodu mezi
Unií a Moldavskem, byla zahájena v lednu 2010 a dokončena v červnu
2013. Dohoda stanovuje plnou liberalizaci dvoustranného obchodu s vínem.
(4)
V zájmu podpory úsilí Moldavska v rámci Evropské
politiky sousedství a Východního partnerství a poskytnutí atraktivního a
spolehlivého trhu, by měl být vývoz vína z Moldavska do Unie liberalizován
co nejdříve.
(5)
Nařízení (ES) č. 55/2008 by proto
mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V bodě 1 tabulky v příloze I
nařízení (ES) č. 55/2008 se vymazává poslední řádek týkající se
položky č. 09.0514 „Víno z čerstvých hroznů jiné než šumivé
víno“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost
sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto
nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech
členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                  Za
Radu
předseda/předsedkyně                                    předseda/předsedkyně

 FINANČNÍ VÝKAZ || FinancSt/2013 JE/nh/3263078-Rev1 6.0.2013.1
   || DATUM: 18/09/2013
 1. || ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: Kapitola 12 – Cla a ostatní poplatky || PROSTŘEDKY: Opravný rozpočet č. 1/2013 18 654,2 milionu EUR
 2. || NÁZEV: Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 55/2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavskou republiku.
 3. || PRÁVNÍ ZÁKLAD: Smlouva o fungování Evropské unie, zejména čl. 207 odst. 2 uvedené smlouvy.
 4. || CÍLE: Plná liberalizace dovozu vína z Moldavska do EU.
 5. || FINANČNÍ DOPADY || V OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) || BĚŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK 2013 (v milionech EUR) || NÁSLEDUJÍCÍ ROZPOČTOVÝ ROK 2014 (v milionech EUR)
 5.0 || VÝDAJE –              FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY/INTERVENCE) –              VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ –              JINÝCH SUBJEKTŮ || – || – || –
 5.1 || PŘÍJMY –              VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY/CLA) –              VNITROSTÁTNÍ || – || – || –
   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 5.0.1 || ODHADOVANÉ VÝDAJE || – || – || – || –
 5.1.1 || ODHADOVANÉ PŘÍJMY || – || – || – || –
 5.2 || METODA VÝPOČTU: –
 6.0 || MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z PROSTŘEDKŮ UVEDENÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? || ANO NE
 6.1 || MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? || ANO NE
 6.2 || BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? || ANO NE
 6.3 || BUDE POTŘEBA ZAČLENIT PROSTŘEDKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? || ANO NE
 POZNÁMKY: Dovozy z Moldavska v posledních letech nedosáhly objemu ročních bezcelních kvót. Má se zato, že odstranění ročních bezcelních kvót pro dovoz vína z Moldavska nebude mít žádné dopady na rozpočet.
[1]               Nařízení Rady (ES) č. 55/2008 ze dne 21.
ledna 2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko
a o změně nařízení (ES) č. 980/2005
a rozhodnutí Komise 2005/924/ES (Úř. věst. L 20, 24.1.2008, s.
1.)
[2]               Nařízení Rady (ES) č. 55/2008 ze dne 21.
ledna 2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko
a o změně nařízení (ES) č. 980/2005
a rozhodnutí Komise 2005/924/ES (Úř. věst. L 20, 24.1.2008, s.
1.)


				|

		52014PC0265

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví zákaz rybolovu unášenými sítěmi a mění nařízení Rady (ES) č. 850/98, (ES) č. 812/2004, (ES) č. 2187/2005 a (ES) č. 1967/2006 a ruší nařízení Rady (ES) č. 894/97 /* COM/2014/0265 final - 2014/0138 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Rybolov za použití unášených sítí se
tradičně provádí sítěmi omezené délky s relativně malou
velikostí ok, a loví se tak různé pelagické druhy malé či
střední velikosti, které žijí převážně v pobřežních oblastech
nebo přes ně migrují. Závažnější problémy se objevily koncem 70.
a 80. let minulého století, kdy se začaly používat unášené sítě
s velkými oky o délce sítě činící desítky kilometrů. Tyto
velké unášené sítě vedly k výraznému zvýšení množství vedlejší úmrtnosti
chráněných druhů, mimo jiné zejména kytovců, mořských želv
a žraloků, a způsobily mezinárodní obavy týkající se jejich
dopadů na životní prostředí.
Na počátku 90. let minulého století
v návaznosti na zvláštní zasedání Valného shromáždění Organizace spojených
národů[1],
které vyzvalo k moratoriu velkých unášených pelagických sítí[2] na volném
moři, EU vypracovala právní předpisy pro rybolov unášenými
sítěmi.
V důsledku toho je v EU od června
1992 zakázáno používat nebo mít na palubě unášené sítě delší než
2,5 km (kromě Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a
Øresundu). Od roku 2002 jsou zakázány všechny unášené sítě bez ohledu
na velikost, pokud jsou určeny pro odlov druhů uvedených
v příloze VIII nařízení Rady (ES) č. 894/97
(nepovolených druhů). Je rovněž zakázáno druhy uvedené
v příloze VIII, které byly uloveny unášenými sítěmi, vykládat.
Kromě toho je od 1. ledna 2008 zakázáno mít na palubě nebo
používat jakýkoliv druh unášených sítí v Baltském moři, Velkém a Malém
Beltu a Øresundu.
Ukázalo se nicméně, že současný právní
rámec EU týkající se unášených sítí má nedostatky, neboť stávající
pravidla lze snadno obejít. Kvůli neexistenci předpisů EU o
vlastnostech zařízení (např. maximální velikosti ok, maximální
síle vlákna, zavěšení atd.) a o používání zařízení
(např. maximální vzdálenosti od pobřeží, době
ponoření, rybolovném období atd.) v kombinaci s možností mít na
palubě jiná lovná zařízení mohli rybáři protiprávně
používat unášené sítě při lovu druhů, jejichž odlov tímto
rybolovným zařízením je zakázán, a nahlásit, že byly například
uloveny jiným zařízením (např. dlouhými lovnými
šňůrami atd.).
Navzdory těmto ustanovením o unášených
sítích je ve vodách EU protiprávní používání unášených sítí nadále
hlášeno. Závažným nedodržením předpisů některými členskými státy
se rovněž zabývaly dva rozsudky Evropského soudního dvora proti
Francii (C-556/07; C-479/07) a
Itálii (C-249/08).
Úsilí v oblasti kontroly a prosazování
předpisů nepřináší potřebné výsledky, protože kvůli
malému rozsahu této činnosti se rybáři mohou snadno
přizpůsobit a najít strategie, aby se vyhnuli kontrolám. Malé
unášené sítě jsou stále povoleny a mezery v právních předpisech
EU usnadňují jejich protiprávní používání. Pro kontrolní orgány je proto
velmi složité opatřovat spolehlivé důkazy o protiprávních
činnostech a prosazovat právní předpisy.
V tomto kontextu je zřejmé,
že vážné obavy o životní prostředí a zachování rybolovných druhů
v souvislosti s používáním těchto lovných zařízení stále
přetrvávají.
V zájmu řešení této situace
a dodržení mezinárodních závazků EU náležitě regulovat rybolov
unášenými sítěmi stanoví navrhované nařízení na základě
přístupu předběžné opatrnosti od 1. ledna 2015 úplný zákaz mít
na palubě nebo používat jakýkoliv druh unášených sítí ve všech
vodách EU. Zavádí rovněž revidovanou a komplexnější definici
tohoto rybolovného zařízení, aby se odstranily všechny případné
stávající mezery v předpisech.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Bylo provedeno posouzení dopadů, v
němž byly zohledněny informace z různých zdrojů:
veřejné konzultace na internetu, dvou koordinovaných studií[3], informací poskytnutých
členskými státy a připomínek Řídící skupiny pro posouzení
dopadů.
Posouzení dopadů prozkoumalo tyto
varianty politiky: 1) zachování stávající situace, 2) přijetí technických
a/nebo kontrolních opatření ke zvýšení kontrolovatelnosti a
environmentální kompatibility, 3) zákaz vybraných unášených sítí, které byly
označeny jako nejškodlivější pro chráněné druhy a/nebo u nichž
nelze zabránit vedlejším úlovkům nepovolených druhů, a 4) úplný zákaz
rybolovu za použití unášených sítí.
Chybějící nebo nedostatečné
monitorování tohoto rybolovu členskými státy, a to pro kontrolní i
vědecké účely, jakož i omezené množství vzorků z obou
studií však velice ztížily získání uceleného pohledu na rybolovné činnosti
v současnosti a jejich skutečný dopad na životní
prostředí, a proto nebylo možné posoudit dopady různých variant
politiky prostřednictvím analýzy založené na ukazatelích.
Varianta č. 4 byla
upřednostněna před variantami č. 1, 2 a 3, protože v
největším rozsahu splňuje kritéria relevance, účinnosti,
efektivnosti a soudržnosti a současně zajišťuje
nejlepší výsledek z hlediska dopadu na životní prostředí
a snížení administrativní zátěže. Podporuje ji více než 52 %
respondentů veřejné konzultace včetně sdružení
rybářů a nevládních organizací. Varianta č. 4 byla
proto zvolena jako nejvhodnější, a to na základě uplatnění
zásady předběžné opatrnosti vůči rybolovu, který by mohl
obnášet vysoké riziko vedlejších úlovků přísně chráněných
druhů a být monitorován členskými státy nedostatečně nebo
vůbec.
Většina rybolovu za použití unášených
sítí má sezónní charakter a loďstva, která se na něm podílejí,
tvoří polyvalentní plavidla o celkovém počtu nejméně 840
plavidel roztroušená na rozsáhlém území (kromě Baltského moře).
Většina rybářů loví unášenými sítěmi jen několik
měsíců v roce, někteří používají unášené sítě
méně než polovinu měsíce ročně. Neočekává se proto, že
by celkový zákaz používání unášených sítí vedl k odpovídajícímu snížení
počtu rybářů, neboť rybáři budou i nadále používat
ostatní zařízení, na něž již mají povolení v licencích k rybolovu. Z
informací shromážděných pro posouzení dopadů vyplývá, že
hospodářská výkonnost a význam tohoto zařízení jsou pro
jednotlivá plavidla a loďstva velmi odlišné, ačkoli
na vnitrostátní úrovni omezené. V případě loďstev, pro
něž jsou k dispozici údaje, jako např. u plavidel Spojeného
království, představuje celková hodnota rybolovu malými unášenými
sítěmi ve Spojeném království v roce 2011 (pro zhruba 250
plavidel) 0,14 % celkové hodnoty vykládek. V případě Itálie, u
níž byl zjištěn menší počet aktivních plavidel (přibližně
100), je hospodářský význam rybolovu unášenými sítěmi
na vnitrostátní úrovni nízký (0,8 % z hlediska hodnoty a 1,3 %
z hlediska hmotnosti vykládky), ačkoli hodnota vyloženého úlovku se
pohybuje v rozmezí od přibližně 20 do 55 % (až do
90 % v jedné rybolovné oblasti) obratu vytvořeného těmito
plavidly. Zisk vytvořený používáním unášených sítí je však velmi rozdílný,
pohybuje se v rozmezí od 1 do 54 % obratu vytvořeného
těmito plavidly, přičemž průměr veškerého italského
rybolovu unášenými sítěmi představuje 22 %. I když nelze
vyloučit, že tento zákaz může mít dopad na některá
plavidla provádějící tento rybolov, celkový sociální a ekonomický
dopad lze na celostátní a subregionální úrovni považovat za irelevantní.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
·
Shrnutí navrhovaných opatření
Zavedení úplného zákazu mít na palubě
nebo používat jakýkoli druh unášených sítí od 1. ledna 2015 ve všech
vodách EU a všemi plavidly EU. Zavedení revidované a komplexnější
definice unášených sítí, aby se odstranily všechny případné mezery
ve stávajících právních předpisech.
·
Právní základ
Ustanovení čl. 43 odst. 2
Smlouvy o fungování Evropské unie.
·
Zásada subsidiarity
Návrh spadá do výlučné pravomoci Evropské
unie.
·
Zásada proporcionality
Návrh je nezbytný a vhodný k
provádění ekosystémového přístupu k řízení rybolovu. V souladu
s čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii tento návrh
nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaných
cílů.
·
Volba nástrojů
Navrhovaný nástroj: nařízení Evropského
parlamentu a Rady.
Jiné prostředky by nebyly
přiměřené z tohoto důvodu: tímto předpisem se
ruší a mění stávající nařízení, která musí být změněna
jiným nařízením.
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Toto opatření nepředstavuje pro Unii
žádné dodatečné výdaje.
2014/0138 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY,
kterým se stanoví zákaz rybolovu unášenými
sítěmi a mění nařízení Rady (ES) č. 850/98, (ES)
č. 812/2004, (ES) č. 2187/2005 a (ES) č. 1967/2006
a ruší nařízení Rady (ES) č. 894/97
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[4],
v souladu s řádným
legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013[5] zavádí rámec
řízení pro zachování mořských biologických zdrojů
a řízení rybolovu zaměřeného na tyto zdroje.
(2)       Udržitelné využívání
biologických mořských zdrojů by mělo být založeno
na přístupu předběžné opatrnosti, který je odvozen nejen ze
zásady obezřetnosti uvedené v čl. 191 odst. 2 prvním
pododstavci Smlouvy o fungování Evropské unie, ale i z mezinárodních
závazků Unie uvedených v úmluvě Organizace Spojených národů
o rybích populacích[6],
a zejména v článku 6 uvedené úmluvy, a na nejlepších
dostupných vědeckých důkazech.
(3)       Společná rybářská
politika by měla přispívat k ochraně mořského
prostředí, k udržitelnému řízení všech komerčně využívaných
druhů, a zejména k dosažení dobrého stavu mořského prostředí
nejpozději do roku 2020, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 1
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES[7].
(4)       V důsledku obav
týkajících se environmentálního dopadu velkých unášených sítí nad 2,5 km,
jejichž používání vedlo ke značně vysoké vedlejší úmrtnosti
chráněných druhů, vyzvalo Valné shromáždění Organizace spojených
národů v několika usneseních (č. 44/225 ze dne 22. prosince
1989, č. 45/197 ze dne 21. prosince 1990 a č. 46/215 ze dne 20.
prosince 1991[8])
k přijetí moratoria na tato lovná zařízení.
(5)       V souladu s výše uvedeným
stanoví nařízení Rady (ES) č. 894/97[9] rámec řízení pro
zachování rybolovných zdrojů prostřednictvím technických
opatření v podobě obecného omezení celkové délky unášených sítí
na maximálně 2,5 km, jakož i zákaz používat unášené
sítě určené pro odlov některých druhů nebo je mít na
palubě.
(6)       Nařízení Rady (ES)
č. 2187/2005[10]
kromě toho zakazuje používat unášené sítě nebo je mít na palubě
od 1. ledna 2008 ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého
Beltu a Øresundu.
(7)       Cíle zachování rybolovných
zdrojů, pokud jde o vedlejší úmrtnost chráněných druhů,
sledované výše uvedenými předpisy Unie týkajícími se unášených sítí jsou
stále platné a měly by být posíleny.
(8)       Z důvodu jasnosti a
k zajištění jednotného chápání a provádění pravidel týkajících se
unášených sítí v členských státech by definice unášených sítí
měly být zpřesněny.
(9)       Kromě toho je nezbytné
rozšířit oblast působnosti této definice tak, aby se vztahovala na
veškeré nově identifikované typy unášených rybářských sítí s výjimkou
unášených tenatových sítí vyvinutých v některých rybolovných
oblastech. Je zvláště důležité, aby se tato definice vztahovala i na
zařízení, která se na rozdíl od unášených tenatových sítí
skládají ze dvou nebo více stěn síťoviny společně
paralelně připevněných na hlavní šňůře
(hlavních šňůrách), která se však stejně jako unášené tenatové
sítě nacházejí blízko vodní hladiny a mají podobný dopad
na mořské zdroje, a proto by měly být jednotně regulovány.
(10)     Ukázalo se, že stávající
právní rámec Unie pro unášené sítě má nedostatky, mezery v těchto
pravidlech se dají snadno obejít a pravidla jsou neúčinná, pokud jde
o řešení problematiky ochrany v souvislosti s tímto lovným
zařízením.
(11)     Pomocí unášených sítí loví
neurčitelný počet malých víceúčelových rybářských plavidel,
z nichž většina je provozována bez pravidelného vědeckého
a kontrolního monitorování. Z důvodu malého rozsahu těchto
rybolovných činností, jenž umožňuje snadno se vyhnout monitorování,
nepřináší úsilí v oblasti kontroly a prosazování předpisů potřebné
výsledky z hlediska zachování mořských zdrojů, zejména pokud jde
o některé chráněné druhy.
(12)     Protiprávní rybolov za použití
unášených sítí prováděný rybářskými plavidly Unie, zejména pro
účely cíleného lovu druhů uvedených v příloze VIII
nařízení (ES) č. 847/97, je i nadále hlášen a je
příčinou kritiky, pokud jde o dodržování platných mezinárodních
závazků v tomto ohledu ze strany Unie.
(13)     Rybolov za použití unášených
sítí, které se nacházejí blízko vodní hladiny nebo na ní, kromě toho
vyvolává velké obavy v souvislosti s vedlejšími úlovky živočichů
dýchajících vzduch, jako jsou mořští savci, mořské želvy
a mořští ptáci, již jsou většinou klasifikovány jako druhy,
které jsou podle právních předpisů Unie přísně
chráněny.
(14)     Ukázalo se navíc, že systémy
monitorování a podávání zpráv zřízené podle směrnice Rady
92/43/EHS (směrnice o stanovištích)[11]
nejsou účinné při určování a zaznamenávání antropogenních
příčin úhynu přísně chráněných druhů
v důsledku rybolovných činností.
(15)     Ekosystémový přístup
k řízení rybolovu vyžaduje, aby se minimalizovaly negativní dopady
rybolovných činností na mořské ekosystémy, nedocházelo k
nežádoucím úlovkům a aby se v co největší míře snižoval
jejich objem.
(16)     Vzhledem k výše uvedeným
důvodům a s cílem věnovat náležitou pozornost problémům se
zachováním rybolovných zdrojů, které toto rybolovné zařízení
nadále způsobuje, a dosáhnout cílů v oblasti životního
prostředí a prosazování předpisů efektivním a účinným
způsobem při současném zohlednění minimálních
sociálně-hospodářských dopadů je nezbytné zcela zakázat držení
na palubě nebo používání jakéhokoli druhu unášených sítí ve všech
vodách Unie a všemi plavidly Unie, ať již působí ve vodách
Unie nebo mimo ně, jakož i neunijními plavidly ve vodách Unie.
(17)     V zájmu jasnosti právních
předpisů Unie je rovněž nezbytné zrušit všechna ostatní
ustanovení týkající se unášených sítí, a to změnou nařízení Rady (ES)
č. 850/98[12],
nařízení (ES) č. 812/2004, nařízení (ES)
č. 2187/2005 a nařízení Rady (ES) č. 1967/2006[13] a zrušením
nařízení (ES) č. 894/97.
(18)     Plavidla provozující rybolov
pomocí malých unášených sítí mohou potřebovat určitý čas, aby se
přizpůsobila nové situaci, a je tedy zapotřebí stanovit období
pro postupné vyřazování sítí z provozu. Toto nařízení by proto
mělo vstoupit v platnost dnem 1. ledna 2015,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast
působnosti
Toto nařízení se použije na všechny
rybolovné činnosti v oblasti působnosti společné
rybářské politiky podle čl. 1 odst. 2 nařízení
(EU) č. 1380/2013.
Článek 2
Definice
1.           Pro účely tohoto
nařízení se použijí definice uvedené v čl. 4 odst. 1 nařízení
(EU) č. 1380/2013.
2.           „Unášenou sítí“ se kromě
toho rozumí síť tvořená jednou nebo více stěnami síťoviny
společně paralelně připevněnými na hlavní
šňůře (hlavních šňůrách), která je udržována na vodní
hladině nebo v určité vzdálenosti pod ní pomocí
plovoucích zařízení a která je unášena proudem buď samostatně,
nebo s lodí, ke které může být připevněna. Unášená síť
může být vybavena zařízeními ke stabilizaci sítě nebo
k omezení jejího unášení proudem, jako je plovoucí kotva nebo kotva
při dně upevněná na jednom konci sítě.
Článek 3
Zákaz
používání unášených sítí
Zakazuje se:
a)      lovit biologické mořské zdroje
unášenými sítěmi a
b)      uchovávat jakýkoli druh unášených sítí na
palubě rybářských plavidel.
Článek 4
Změny
souvisejících nařízení
1.           V článku 20
nařízení (ES) č. 850/98 se zrušuje odstavec 3.
2.           Nařízení (ES)
č. 812/2004 se mění takto:
a)      článek 1a se zrušuje;
b)      v příloze I se zrušuje bod A písm.
b) a bod E písm. b);
c)      v příloze III se zrušuje bod D.
3.           Ustanovení čl. 2 písm.
o), články 9 a 10 nařízení (ES) č. 2187/2005 se zrušují.
4.           V příloze II písm.
a) nařízení (ES) č. 1967/2006 se zrušují slova „a unášených
sítí“.
Článek 5
Zrušení
Nařízení (ES) č. 894/97 se zrušuje.
Článek 6
Vstup
v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1.
ledna 2015.
Toto
nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech
členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                  Za
Radu
předseda                                                        předseda

[1]               Usnesení Valného shromáždění Organizace spojených
národů: č. 44/225 ze dne 22. prosince 1989, č. 45/197 ze dne 21.
prosince 1990, č. 46/215 ze dne 20. prosince 1991.
[2]               Velké unášené sítě byly definovány jako sítě
o délce nad 2,5 km v rámci Úmluvy o zákazu rybolovu pomocí
dlouhých unášených sítí v jižním Tichomoří (Wellingtonská úmluva
podepsaná ve Wellingtonu dne 24. listopadu 1989 vstoupila v platnost dne
17. května 1991). http://www.mfe.govt.nz/laws/meas/wellington.html;
 http://www.jus.uio.no/english/
services/library/treaties/08/8-02/large-driftnets.xml.
[3]               – Zvláštní smlouva č. 8 v rámci projektu MAREA (SI2.646130)
„Identifikace a charakterizace rybolovu pomocí malých unášených sítí
ve Středozemním moři (DriftMed)“,
                – Zvláštní smlouva
č. 5 (SI2.650655) „Studie na podporu přezkumu režimu EU pro
rybolov malými unášenými sítěmi“.
[4]               Úř. věst. C[…], […], s. […].
[5]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o
změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č.
1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č.
639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s.
22).
[6]               Úř. věst. L 189, 3.7.1998, s. 16.
[7]               Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze
dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost
Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová
směrnice o strategii pro mořské prostředí) (Úř. věst.
L 164, 25.6.2008, s. 19).
[8]               Usnesení Valného shromáždění Organizace spojených
národů A/RES/44/225 ze dne 22. prosince 1989 o rybolovu pomocí
velkých pelagických unášených sítí a jeho vlivu na biologické zdroje
oceánů a moří, s. 147. Usnesení Valného shromáždění
Organizace spojených národů A/RES/45/197 ze dne 21. prosince 1990
o rybolovu pomocí velkých pelagických unášených sítí a jeho vlivu
na biologické zdroje oceánů a moří, s. 123. Usnesení
Valného shromáždění Organizace spojených národů A/RES/46/215 ze dne
20. prosince 1991 o rybolovu pomocí velkých pelagických unášených sítí
a jeho vlivu na biologické zdroje oceánů a moří,
s. 147.
[9]               Nařízení Rady (ES) č. 894/97 ze dne 29.
dubna 1997 o některých technických opatřeních pro zachování
rybolovných zdrojů (Úř. věst. L 132, 23.5.1997,
s. 1) ve znění nařízení (ES) č. 1239/98.
[10]             Nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21.
prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování
rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a
Øresundu (Úř. věst. L 349, 31.12.2005, s. 1).
[11]             Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května
1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících
živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst.
L 206, 22.7.1992, s. 7).
[12]             Nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30.
března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických
opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů
(Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1).
[13]             Nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 ze dne 21.
prosince 2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání
rybolovných zdrojů ve Středozemním moři
(Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 11).