Důležité právní upozornění

|

52006PC0029

Návrh rozhodnutí Rady o vytvoření mechanismu civilní ochrany Společenství (přepracovaná verze) {SEK(2006)113}  /* KOM/2006/0029 konecném znení - CNS 2006/0009 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 26.1.2006KOM(2006)29 v konečném znění2006/0009(CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYo vytvoření mechanismu civilní ochrany Společenství(přepracovaná verze){SEK(2006)113}(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Mechanismus civilní ochrany Společenství [dále jen „mechanismus“] byl zřízen v roce 2001 na podporu a usnadnění mobilizace a koordinace asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany v případech závažných mimořádných událostí v Unii i mimo ni. Od svého vytvoření prokázal, že je jednoduchým, avšak účinným nástrojem, který umožňuje užší spolupráci a lepší koordinaci při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany. Z nedávných zkušeností vyplývá, že současný mandát mechanismu je třeba rozšířit. Především má tento návrh na základě zkušeností získaných při minulých mimořádných událostech mechanismus posílit a zajistit právní základ pro dodatečná opatření Společenství, která jsou nezbytná, aby bylo možné čelit dnešním výzvám v oblasti zásahů civilní ochrany. Návrh vychází z myšlenek sdělení Komise s názvem „Zdokonalení mechanismu civilní ochrany Společenství“ přijatého dne 20. dubna 2005[1] a zohledňuje závěry přijaté Radou dne 18. července 2005. Rovněž je založen na sdělení se stupněm utajení „EU Restricted“ s názvem „Vzájemnou pomocí k solidaritě“ ze dne 8. listopadu 2005[2]. Dále návrh bere v potaz řadu deklarací Evropské rady a Evropského parlamentu, která určují směr politiky při dalším rozvoji spolupráce na evropské civilní ochraně. V červnu 2004 Evropská rada požádala o „[…] posílení spolupráce při civilní ochraně s ohledem na vůli členských států jednat solidárně“. V prosinci 2004 Evropská rada znovu potvrdila potřebu „dalšího posouzení a rozvoje možností civilní ochrany, včetně společných cvičení a koordinace veřejných informací“. Těsně poté, co vlny tsunami zasáhly jižní Asii, přijala Rada akční plán zahrnující veškeré iniciativy, jež byly nebo měly být Unií a členskými státy přijaty, včetně možných zlepšení mechanismu a rozvoje schopnosti rychlé reakce EU na katastrofy[3]. Současně Evropský parlament vyzval k „vytvoření týmu specializovaných jednotek civilní ochrany vybaveného vhodným materiálem, jenž bude provádět společnou odbornou přípravu a bude k dispozici [při pohromách] v Unii i ve zbytku světa“. V červnu 2005 požádala Evropská rada o prioritní opatření na „posílení schopností civilní ochrany […] a rozvoj schopnosti rychlé reakce založené na modulech civilní ochrany členských států“. Společně určují tyto deklarace jasný směr pro budoucí spolupráci v oblasti civilní ochrany na evropské úrovni. |120 | Obecné souvislosti V posledních letech značně vzrostl počet, závažnost a intenzita přírodních katastrof, při nichž dochází ke ztrátám na životech, je ničena hospodářská a sociální infrastruktura a zhoršují se již tak křehké ekosystémy. Nová technologická rizika činí civilní ochranu stále složitější. Teroristické útoky v EU zdůraznily význam vypořádání se s jejich důsledky. Během posledních tří let výrazně vzrostl počet zemí, které vyzývají k vytvoření mechanismu okamžité pomoci v oblasti civilní ochrany. V prvních deseti měsících roku 2005 požádalo o pomoc prostřednictvím tohoto mechanismu více než deset zemí. Mechanismus využily členské státy, kandidátské země, partneři v rozvojových zemích a některé nejbohatší národy, aby jim pomohl při reakci na katastrofy, které přesahovaly schopnosti jejich vnitrostátních orgánů. |130 | Platná ustanovení v oblasti návrhu V současné době upravují spolupráci v oblasti civilní ochrany na úrovni Společenství dva právní nástroje: i) Rozhodnutí Rady 1999/847/ES ze dne 9. prosince 1999 zavedlo akční program Společenství v oblasti civilní ochrany[4], jehož doba platnosti měla uplynout na konci roku 2004, které však bylo prodlouženo do konce roku 2006. Je doplněno konkrétním víceletým rozpočtem. ii) Rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom ze dne 23. října 2001 o vytvoření mechanismu Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany[5]. Tento nástroj nemá finanční povahu; zaměřuje se na operační závazky členských států a Komise. Tento návrh se týká rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom. Mění uvedené rozhodnutí tak, aby umožňovalo lepší spolupráci a koordinaci. |140 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Byl kladen obzvláštní důraz na to, aby se zabránilo překrývání s činnostmi prováděnými na základě jiných nástrojů a politik Společenství, zejména v oblasti humanitární pomoci EU. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADU |Konzultace zúčastněných stran |211 | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Při přípravě návrhu konzultovala Komise v rámci veřejných konzultací členské státy, pět dalších zemí podílejících se na mechanismu[6] a další zúčastněné subjekty. Materiál k diskusi a dotazník byly zveřejněny na internetu a bylo také svoláno konzultační setkání. |212 | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Během konzultací vyšlo najevo, že celkový cíl politiky spočívající v posílení stávajících nástrojů v oblasti civilní ochrany má širokou podporu. Respondenti vyjádřili obecný souhlas s cíli určenými v konzultačním dokumentu a podpořili snahu Komise vycházet ze současného nástroje, a nikoli vytvářet nástroje nové. Jiní respondenti vyjádřili pochyby o vhodnosti navrhovaného formátu směrnice a zdůraznili, že je třeba dodržet celkové finanční výhledy a založit budoucí rozvoj na důkladné analýze deficitu. Někteří poznamenali, že je třeba evropskou pomoc v oblasti civilní ochrany zvýraznit. Jiní se zaměřili na nutnost dodržet zásadu subsidiarity a maximalizovat přidanou hodnotu na úrovni EU. Některé členské státy rovněž zdůraznily potřebu zajistit koordinaci a komplementaritu humanitární pomoci a civilní ochrany ve třetích zemích. Některé zúčastněné subjekty zdůraznily význam včasného varování. Všechny tyto odpovědi byly vzaty v úvahu. |213 | V období od 20. ledna 2005 do 1. června 2005 se na internetu vedla otevřená diskuze. Výsledky jsou k dispozici na adrese http://europa.eu.int/comm/environment/civil/consult_new_instrument.htm. |Získání a využití odborných znalostí |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. V návrhu byly využity zkušenosti získané při minulých reakcích na katastrofy v rámci mechanismu. |230 | Posouzení dopadu Při přípravě tohoto návrhu byly zváženy tři hlavní možnosti. První možností je zamítnout jakoukoli legislativní iniciativu. Tato možnost by neumožnila Společenství dosáhnout cílů politiky stanovených Evropskou radou a Evropským parlamentem. Nejambicióznější způsob, jak těchto cílů dosáhnout, spočívá ve vytvoření stálé evropské jednotky civilní ochrany. Tato jednotka bude vycházet ze týmů civilní ochrany členských států a bude na evropské úrovni neustále v pohotovosti, aby rychle reagovala na mimořádné případy. Ačkoli má tato možnost řadu výhod, zejména pokud jde o rychlost, účinnost, viditelnost a koordinaci, je v této fázi rozvoje mechanismu nicméně považována za nerealistickou kvůli finančnímu dopadu a administrativním a řídícím výzvám, které jsou s ní spojeny. Třetí možností je zavést omezený počet zlepšení v rozhodnutích Rady, která mechanismus upravují. Tento přístup umožní Společenství postavit se ambiciózněji ke spolupráci v oblasti civilní ochrany a současně jednat pragmaticky a hospodárně. Umožní Společenství, aby nadále využívalo zdroje civilní ochrany členských států jako základního prostředku pro realizaci pomoci v oblasti civilní ochrany EU a aby poskytovalo dodatečnou podporu doplňující zdroje členských států. Návrh se vyhýbá finančním nákladům, které jsou spojeny s možností 2, a zajišťuje patřičnou rovnováhu mezi podporou a doplňujícími akcemi, což Společenství jako celku umožní pomoci lidem zasaženým závažnými mimořádnými událostmi. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Tento návrh je přepracováním rozhodnutí Rady 2001/792/ES v souladu s interinstitucionální dohodou o metodě přepracování právních aktů. Do jediného textu začleňuje jak významné změny provedené v rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom, tak i nezměněná ustanovení uvedeného rozhodnutí. Návrh uvedené rozhodnutí nahradí a zruší. Tím se právní předpisy Společenství stanou přístupnějšími a transparentnějšími. |310 | Právní základ Podle čl. 3 odst. 1 písm. u) Smlouvy o založení Evropského společenství mají činnosti Společenství zahrnovat též opatření v oblasti civilní ochrany. Protože pomoc v oblasti civilní ochrany může být rovněž třeba v případě radiačních mimořádných událostí, je nutné, aby návrh vycházel také ze Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii. V oblasti civilní ochrany neexistuje konkrétní právní základ a tento návrh je založen na článku 308 Smlouvy o založení Evropského společenství a článku 203 Smlouvy o Euratomu. Tyto dva právní základy stanoví tentýž rozhodovací postup, který spočívá v tom, že Rada přijme vhodná opatření a rozhoduje jednomyslně na základě návrhu Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem. |320 | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti Společenství. |Členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu / těchto důvodů: |321 | Mechanismus byl vytvořen, protože velké katastrofy mohou přesáhnout schopnosti reakce jednotlivých členských států. V takovém případě je nutné, aby vzájemná pomoc v oblasti civilní ochrany doplnila vnitrostátní schopnosti reakce. |Opatření Společenství může lépe dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu / těchto důvodů: |324 | Posílení schopnosti Společenství zajistit účinnou civilní ochranu při závažných mimořádných událostech je jednak politickou nutností, jednak také nutností praktickou. Evropská rada a Evropský parlament uznávají nutnost užší spolupráce v oblasti civilní ochrany na úrovni EU. Návrh rovněž umožní členským státům, aby účinněji přispívaly k pomoci Společenství v oblasti civilní ochrany a aby využívaly zlepšenou koordinaci a spolupráci v pevnějším právním rámci. Současně členským státům znovu v okamžicích tísně zaručuje účinnou a dobře koordinovanou pomoc v oblasti civilní ochrany od ostatních členských států. |325 | Návrh rovněž umožňuje členským státům uspořit značné částky v určitých oblastech, např. v logistice a dopravě, a lépe využívat omezené zdroje. |327 | Návrh zkrátka plánuje zlepšenou spolupráci na úrovni Společenství, jež má podpořit a doplnit úsilí členských států při reakci na závažné mimořádné události, které přesahují jejich schopnosti reakce. |Návrh je tedy v souladu se zásadou subsidiarity. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů: |331 | Toto rozhodnutí nepřekračuje míru nezbytnou k dosažení uvedených cílů. Zaměřuje se na nedostatky zjištěné při minulých zásazích a vychází z následných mandátů udělených Evropskou radou a Evropským parlamentem. |332 | Administrativní zátěž Společenství a vnitrostátních orgánů je omezená a nepřesahuje míru nutnou k tomu, aby Společenství zajistilo účinnou reakci na žádosti o pomoc v oblasti civilní ochrany. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: rozhodnutí Rady. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů: Rozhodnutí Rady 2001/792/ES lze přepracovat pouze prostřednictvím rozhodnutí Rady. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |DOPLňUJÍCÍ INFORMACE |510 | Zjednodušení |511 | Návrh umožňuje zjednodušení právních předpisů. |512 | Využití metody přepracování umožňuje Společenství spojit v jednom textu jak významné změny provedené v rozhodnutí Rady, tak i nezměněná ustanovení uvedeného rozhodnutí. Původní text byl navíc v zájmu lepší regulace vylepšen a vyjasněn. To vedlo k odstranění určitých částí a ke změnám, které však nemají vliv na podstatu rozhodnutí. |520 | Zrušení stávajících právních předpisů Přijetí tohoto návrhu povede ke zrušení platných právních předpisů. |Přezkum/revize/ustanovení o skončení platnosti |531 | Návrh obsahuje ustanovení o skončení platnosti. |540 | Přepracování Návrh zahrnuje přepracování. |560 | Evropský hospodářský prostor Navržený právní akt se týká záležitostí EHP, a proto by měl být rozšířen na Evropský hospodářský prostor. |570 | Podrobné vysvětlení návrhu Následující část obsahuje shrnutí hlavních návrhů. 1. Doprava a) Současný stav Každý členský stát je v současnosti odpovědný za organizaci dopravy v případech pomoci v oblasti civilní ochrany. Nedostatek dopravních prostředků byl dosud nejvážnějším a také jediným problémem, jenž oslaboval účinnost evropských asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany. Při všech nedávných zásazích oznámila řada členských států, že byly připraveny poskytnout požadovanou pomoc, nebyly však schopny zorganizovat dopravu. Existuje mnoho různých důvodů. Ne všechny orgány členských států odpovědné za civilní ochranu vlastní letecké dopravní prostředky, na něž se mohou kdykoli spolehnout. V některých případech neexistují pro přepravu pomoci v oblasti civilní ochrany postupy pro využití vojenských prostředků. Získat obchodní letadla bývá často obtížné a časově náročné. Členské státy si mohou ve snaze získat tytéž prostředky konkurovat. Náklady na dopravu jsou navíc v některých případech neúměrné finanční hodnotě celé pomoci. Jak ukázalo posouzení dopadu, tyto obtíže často vedou k tomu, že je velmi potřebná pomoc zpožděna či není zaslána vůbec. I když se členské státy rozhodnou, že ponesou finanční zátěž spojenou s dopravou, mívají tyto náklady záporný vliv na rozsah a trvání zásahu, a tudíž minimalizují kladný dopad pomoci v oblasti civilní ochrany ze strany Společenství. b) Návrhy Společenství by se v této oblasti mělo snažit o užší spolupráci. Podpora Společenství – jak finanční, tak praktická – dopravy pomoci v oblasti civilní ochrany povede k tomu, že se míra poskytnuté pomoci zvýší. Podpoří spolupráci a umožní viditelnější demonstraci naší kolektivní solidarity se zeměmi, které potřebují pomoci. Každý členský stát bude znovu ujištěn, že se může spolehnout na pomoc Společenství v oblasti civilní ochrany i v případě, že jsou dopravní prostředky členských států vyčerpány, nejsou dostatečné či nejsou k dispozici. Nejdůležitější skutečností je, že umožní Společenství zachránit více životů a zajistit skutečnou a včasnou podporu lidem, kteří jsou katastrofou zasaženi. Rozhodnutí Rady by proto mělo zahrnovat nový přístup k dopravě pomoci v oblasti civilní ochrany v rámci mechanismu. Hlavní zásady jsou stanoveny takto: i) Doprava vnitrostátní pomoci v oblasti civilní ochrany zůstává primární odpovědností každé země, která prostřednictvím mechanismu poskytuje pomoc. Stávající návrh tuto zodpovědnost zdůrazňuje tím, že od členských států vyžaduje, aby přijaly opatření na zajištění včasné dopravy pomoci v oblasti civilní ochrany. ii) Bude-li to možné, členské státy by se měly pokusit sdílet své dopravní zdroje ve společném úsilí o maximalizaci pomoci a zajištění jejího včasného dopravení na dané místo. iii) Financování z prostředků Společenství[7] by se mělo použití jako záchranná síť v případech, kdy doprava není k dispozici, je nedostatečná či pokud není možné dopravit pomoc na místo účinným způsobem. Umožní Komisi mobilizovat dodatečné dopravní prostředky, jež jsou nezbytné pro zajištění rychlé reakce na závažné mimořádné události a jež nejsou jinak dostupné. Podrobná pravidla mobilizace dodatečných dopravních prostředků budou stanovena v souladu s postupy podle článku 13. 2. K vybudování evropské schopnosti rychlé reakce a) Současný stav Asistenční zásahy Společenství v oblasti civilní ochrany jsou prováděny týmy, odborníky a pomocí vybavení, které dobrovolně poskytují členské státy. Za tím účelem požaduje článek 3 rozhodnutí, aby členské státy předem označily týmy a odborníky, kteří by mohli být k dispozici pro zásah v rámci mechanismu Společenství. Ustanovení čl. 4 písm. d) od Komise vyžaduje, aby vypracovala výcvikový program tvořený kurzy, cvičeními a výměnou odborníků, jenž má zvýšit připravenost zásahového personálu. Tyto složky, jakkoli jsou cenné, nestačí k rozvoji takové evropské schopnosti rychlé reakce, jakou vyžaduje Evropská rada. To se potvrdilo také při posouzení dopadu, které se zaměřilo na pomoc v oblasti civilní ochrany dostupnou při závažných teroristických útocích v Unii. Z posouzení vyplývá, že je schopnost omezená v řadě oblastí, v nichž může být vzájemná pomoc požadována[8]. Tato omezení je třeba řešit, aby se zajistilo, že je Společenství schopno v případě potřeby pomoc kolektivně poskytnout. Minulá zkušenost navíc ukázala, že každý dobrovolný systém vzájemné pomoci má svá omezení, zejména když podobná rizika ohrožují více zemí současně (např. současné teroristické útoky v Unii, lesní požáry, záplavy). Pomoc členských států nemusí zkrátka být k zajištění rychlé reakce v oblasti civilní ochrany ve všech mimořádných případech dostačující. b) Návrhy Stávající návrh zavádí čtyři inovace, které vyjadřují ambici Unie vyvinout schopnost EU pro rychlou reakci založenou na modulech civilní ochrany členských států. Za prvé, potvrzuje režimy, na nichž se Rada dohodla dne 18. května 2004, když přijímala pravidla, podle nichž lze pro mechanismus zpřístupnit obsah vojenských databází. V souladu s těmito pravidly návrh vyzývá členské státy, aby do reakcí na žádosti o pomoc zahrnuly také informace o dostupnosti vojenských prostředků. Za druhé, návrh na základě požadavku Evropské rady vyzývá členské státy, aby pracovaly na rozvoji modulů civilní ochrany. Tyto moduly jsou specifické, předem definované režimy zdrojů civilní ochrany členských států schopné účinně reagovat na žádosti o pomoc, jež mechanismus zprostředkovává. Mohou být tvořeny vybavením, personálem nebo jejich kombinací. Musejí být plně interoperabilní, rychle použitelné a vybavené tak, aby mohly vykonávat podpůrné funkce nebo uspokojovat prioritní potřeby vyplývající z mimořádných událostí. Při rozvoji těchto modulů lze prozkoumat možné synergie s jinými typy odborných znalostí souvisejících s reakcí na mimořádné události. Nejdůležitější je, že moduly může vyvíjet jeden členský stát nebo více členských států ve vzájemné spolupráci. Druhá možnost by otevřela dodatečné příležitosti pro spolupráci, zejména pro menší země, a všem členským států by umožnila přispívat jak jednotlivě, tak kolektivně k zásahům Společenství v oblasti civilní ochrany. Jakmile se moduly stanou důležitou součástí databáze dostupné pomoci, bude monitorovací a informační středisko schopno po obdržení žádosti o pomoc rychle identifikovat nejpotřebnější moduly a okamžitě je mobilizovat prostřednictvím příslušného členského státu (členských států). Za třetí, posouzení schopnosti ukázalo, že je třeba učinit další opatření v oblasti logistiky. Společenství by mělo v této oblasti využívat úspory z rozsahu a zajistit, aby určené jednotky sloužící v zásahových týmech členských států mohly plnit ústřední podpůrné funkce (komunikace, park lehkých vozidel na místě, dodávky, prostory pro technické pracovní dílny atd.). To týmům umožní soustředit se na hlavní úkoly, čímž se zvýší jejich účinnost a maximalizuje dopad evropské pomoci v oblasti civilní ochrany. Podpůrné moduly budou tvořeny ze zdrojů členských států a po konzultaci s Komisí budou odesílány příslušnými členskými státy. Závěrem, ačkoli by pomoc Společenství v oblasti civilní ochrany měla nadále záviset především na dobrovolných příspěvcích od členských států, tento návrh stanoví rámec nové politiky umožňující Společenství, aby hospodárným způsobem doplňovalo pomoc členských států dodatečnou podporou a prostředky. Tato podpora se zaměří na poskytování pomoci, kterou nelze získat od zemí podílejících se na mechanismu. Mohlo by se v rámci ní dočasně pronajímat specifické vybavení (letadla Medevac, vysokokapacitní čerpací zařízení pro případ povodní, letadla na likvidaci požáru pro případ lesních požárů atd.). Uvedený návrh bude vyžadovat vypracování přísných kritérií nebo limitů, které je třeba stanovit postupem podle článku 13. Cílem návrhu není nahradit vnitrostátní pohotovostní opatření nebo poskytnout financování k získání vybavení pro civilní ochranu na úrovni členských států ze strany Společenství. Jeho cílem je jednoduše poskytnout dodatečnou záchrannou síť, se kterou je možno počítat za výjimečných okolností a která nahradí pomoc dostupnou ze strany členských států. Pokud je pomoc členských států nedostatečná, nedostupná nebo neúčinná, umožní návrh uspokojit zvláštní humanitární potřeby nebo vyloučit nevratné poškození životního prostředí ve Společenství. Jelikož je určen ke zlepšení kolektivní bezpečnosti evropských občanů prostřednictvím dodatečné záchranné sítě, návrh odpovídá zásadě nezbytnosti a subsidiarity. Jedná se o nezbytnou předběžnou podmínku toho, aby Společenství mohlo vždy reagovat na žádost o poskytnutí pomoci od některého ze svých členských států, i v případě, že požadovaná pomoc neexistuje v žádném z jiných členských států nebo že vnitrostátní pomoc jiného členského státu je nedostatečná či nedostupná. Návrh stanoví doplňkovou úroveň ochrany a bezpečnosti, kterou nemohou členské státy zaručit, pokud jednají individuálně. 3. Včasné varování Schopnost Společenství rychle reagovat na přírodní katastrofy závisí na dostupnosti systémů včasného varování, které umožňují členským státům a monitorovacímu a informačnímu středisku přijmout nezbytná opatření v nejkratším možném časovém horizontu. Tyto systémy by měly zohlednit stávající informační zdroje jako je celosvětový výstražný a koordinační systém v případě katastrof GDACS (Global Disaster Alert and Coordination System) a výstražný systém UNDAC. Prostřednictvím dalšího rozvoje těchto systémů by Společenství mělo pomoci členským státům minimalizovat čas potřebný k reakci na přírodní katastrofy a zlepšit kolektivní schopnost EU rychle reagovat. Rada vyjádřila silný zájem o pokračování na práci v této oblasti. Je třeba, aby rozhodnutí Rady vytvořilo vhodný právní základ pro pokračování v práci v rámci tohoto mechanismu. Hlavním cílem navrhovaného opatření Společenství, pokud jde o včasné varování, je lépe chránit občany Společenství před důsledky závažných přírodních katastrof. Příkladem příslušných opatření v této oblasti je: posuzovat a v případě potřeby modernizovat stávající systémy včasného varování, zlepšit vazby mezi systémy odhalení a mechanismy varování, určit součinnost mezi různými systémy a vytvořit mezi nimi vazby pro usnadnění přístupu osob přijímajících rozhodnutí. 4. Koordinace zásahů ve třetích zemích a) Současný stav Asistenční zásahy vně Společenství mohou být prováděny buď autonomně, nebo jako součást operace vedené mezinárodní organizací. Při některých katastrofách zasahuje civilní ochrana v reakci na humanitární potřeby a přispívá tak k širší humanitární odezvě. Pomoc v oblasti civilní ochrany i humanitární pomoc odpovídají na bezprostřední potřeby, které vznikají při závažných katastrofách. Zatímco asistenční zásahy v oblasti civilní ochrany mají typicky krátkodobou povahu, humanitární činnosti většinou jdou nad rámec akutní fáze mimořádné události[9]. V rámci Komise byla vypracována opatření zajišťující užší spolupráci mezi mechanismem a úřadem ECHO a umožňující celkovou reakci na katastrofy. Operační postupy Komise budou nadále posilovat součinnost mezi humanitární pomocí ES a civilní ochranou na základě jejich zvláštních funkcí a komparativních výhod. Tím by mělo být umožněno přesnější podávání zpráv o humanitárních příspěvcích Společenství a členských států. Bylo také vyvinuto zvláštní úsilí k zajištění dobré koordinace s Organizací spojených národů. V říjnu 2004 byla podepsána dohoda mezi Komisí a Úřadem OSN pro koordinaci humanitární činnosti (OCHA) s cílem stanovit základní zásady pro další spolupráci a koordinaci a vyloučit zbytečné zdvojení úsilí. Komise bude pokračovat v koordinaci s OSN a dalšími mezinárodními subjekty, aby se maximalizovalo využití dostupných zdrojů. b) Návrhy Zlepšená koordinace na úrovni Společenství je předpokladem podpory celkového koordinačního úsilí a zabezpečení rozsáhlého příspěvku Evropy k celkovému záchrannému úsilí. Článek 6 rozhodnutí Rady by proto měl objasnit role a odpovědnosti (jak se v praxi vyvinuly) členských států, které vykonávají předsednictví Rady Evropské unie, koordinačního týmu v oblasti civilní ochrany na místě a Komise. Předsednictví koordinuje politickou reakci za intenzivní konzultace s Komisí. Zajišťuje zejména vazbu na postiženou zemi, především v počátečních fázích závažné mimořádné události, aby se usnadnilo včasné vyslání asistenčního zásahu Společenství. Tento návrh také umožňuje zemi, která vykonává předsednictví, požádat jiný členský stát o převzetí celkové nebo částečné odpovědnosti za politickou koordinaci. To může být užitečné např. v případě, že se mimořádná událost vyskytne během předsednictví jedné země a přetrvává i po dobu předsednictví následující země, nebo v případě, že se najednou vyskytne více mimořádných událostí, nebo pokud předsednictví nemá dvojstranné vztahy s postiženou zemí. Předsednictví by mělo mít obdobně možnost za uvedených okolností požádat o pomoc Komisi. Komise koordinuje prostřednictvím MIC evropské reakce v oblasti civilní ochrany na operační úrovni, a to v úzké spolupráci s členskými státy, které poskytují pomoc, s postiženou zemí a v případě účasti Organizace spojených národů i s ní. Po rozšíření žádosti o poskytnutí pomoci prostřednictvím mechanismu by všechny členské státy poskytující pomoc v oblasti civilní ochrany měly udržovat spojení s MIC, aby Komise mohla zabezpečit rozsáhlou a soudržnou evropskou pomoc v oblasti civilní ochrany, kterou přispěje k celosvětovému záchrannému úsilí. V případě potřeby Komise po konzultaci s předsednictvím rozhodne o mobilizaci a vyslání posuzovacího a/nebo koordinačního týmu, který je složen z expertů členských států. Posuzovacímu a/nebo koordinačnímu týmu by se měl udělit jasný mandát a formální autorita ke koordinaci týmů civilní ochrany, které jsou činné v rámci mechanismu Společenství. Týmu by měla být poskytnuta základní logistická podpora, zejména komunikační vybavení, aby mohly účinně koordinovat evropskou pomoc v oblasti civilní ochrany. |1.  2006/0009 (CNS)ê 2001/792 (přizpůsobený)Ö Návrh ÕROZHODNUTÍ RADYze dne 23. října 2001o vytvoření Ö mechanismu Õ civilní ochrany Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany(2001/792/ES, Euratom)Ö (přepracovaná verze) ÕÖ (Text s významem pro EHP) ÕRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,Ö s ohledem Õ na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 203 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[10],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[11],s ohledem na stanovisko Ö Evropského Õ hospodářského a sociálního výboru[12],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[13],vzhledem k těmto důvodům:ò nový(1) V rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom ze dne 23. října 2001 o vytvoření mechanismu Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany[14]je potřeba učinit několik zásadních změn. V zájmu jasnosti by uvedené rozhodnutí mělo být přepracováno.(2) V posledních letech značně vzrostl výskyt a závažnost přírodních katastrof a katastrof způsobených lidmi, při nichž dochází ke ztrátám na životech, je ničena hospodářská a sociální infrastruktura a je poškozováno životní prostředí.ê 2001/792 recital 1 (přizpůsobený)ð nový(3) Zatímco pProváděcí opatření Společenství k usnesení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, ze dne 8. července 1991 o zlepšování vzájemné pomoci členských států v případě přírodní nebo technologické katastrofy[15] pomohlo ochránit obyvatele, životní prostředí a majetek., v současnosti je potřeba zajistit ještě kvalitnější ochranu v případě přírodních, technologických, radiologických a ekologických katastrof, včetně znečištění vod v důsledku námořních havárií, ke kterému dochází jak uvnitř, tak vně Evropské unie, a zpřísnit ustanovení tohoto usnesení. ðÚmluva Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) o účincích průmyslových havárií, přesahujících hranice států, schválená Společenstvím rozhodnutím Rady 98/685/ES[16], pomohla dále zlepšit prevenci a řešení průmyslových katastrof. ïê 2001/792 recital 2 (přizpůsobený)(2) Úmluva Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) o účincích průmyslových havárií přesahujících hranice států, která obsahuje ustanovení např. o prevenci, připravenosti na mimořádné události, veřejné informovanosti a spoluúčasti veřejnosti, systémech ohlašování průmyslových havárií, schopnosti reagovat a o vzájemné pomoci vstoupila v platnost dne 19. dubna 2000. Úmluvu schválilo Společenství rozhodnutím Rady 98/685/ES[17].ò nový(4) Rozhodnutím 2001/792/ES, Euratom byl vytvořen mechanismus Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany (dále jen: mechanismus), jenž také zohledňuje zvláštní potřeby odlehlých, okrajových a dalších regionů nebo ostrovů, které jsou součástí Společenství. Během posledních let výrazně vzrostl počet zemí, které vyzývají k vytvoření mechanismu pomoci v oblasti civilní ochrany. Mechanismus by měl být posílen, aby zajistil zefektivnění a zviditelnění evropské solidarity a umožnil rozvoj evropské schopnosti rychle reagovat ve smyslu požadavků uvedených v závěrech ze zasedání Evropské rady ve dnech 16. a 17. června 2005 a v rezoluci Evropského parlamentu ze dne 13. ledna 2005 o katastrofě tsunami.ê 2001/792 recital 3 (přizpůsobený)(3) Mechanismus na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany by mohl doplnit současný akční program Společenství zaměřený na civilní ochranu[18] o ustanovení týkající se poskytování rychlé pomoci v případě výskytu závažné mimořádné události, která vyžaduje přijetí opatření okamžité reakce. Usnadnil by mobilizaci zásahových týmů, odborníků a dalších zdrojů podle požadavků dané situace prostřednictvím zesílené infrastruktury Společenství v oblasti civilní ochrany, která zahrnuje monitorovací a informační středisko a společný komunikační a informační systém pro mimořádné události. Mechanismus by rovněž umožnil shromažďování ověřených informací o mimořádných událostech za účelem jejich šíření v členských státech a předávání zkušeností z provedených zásahů.ê 2001/792 recital 4 (přizpůsobený)(5) Uvedený Mmechanismus by náležitě zohledňoval příslušné právní předpisy a mezinárodní závazky Společenství. Toto rozhodnutí se tedy nedotýká vzájemných práv a povinností členských států zakotvených ve dvoustranných nebo mnohostranných smlouvách, které se týkají předmětu tohoto rozhodnutí.ò nový(6) Mechanismus by měl v oblasti civilní ochrany usnadnit reakci na všechny druhy závažných mimořádných událostí, včetně přírodních katastrof i katastrof způsobených lidmi, technologických, radiologických nebo ekologických havárií, teroristických činů a znečištění vod v důsledku námořních havárií, jak stanoví rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2850/2000/ES ze dne 20. prosince 2000 o stanovení rámce Společenství pro spolupráci v oblasti havarijního nebo záměrného znečišťování moře[19]. V případě všech uvedených mimořádných událostí je možné žádat o pomoc v oblasti civilní ochrany, která doplní schopnosti reakce postižené země.ê 2001/792 recital 5ð nový(7) Prevence má pro ochranu proti přírodním, technologickým a ekologickým katastrofám zásadní význam a bude třeba uvažovat o dalších opatřeních. ð Prostřednictvím dalšího rozvoje systémů včasného varování by Společenství mělo pomoci členským státům minimalizovat čas potřebný k reakci na přírodní katastrofy. Uvedené systémy by měly zohlednit stávající informační zdroje.ïê 2001/792 recital 7ð nový(8) Na úrovni členských států a Společenství musí být přijata přípravná opatření, která umožní rychlou mobilizaci zásahových týmů při výskytu mimořádné události a jejich požadovanou flexibilní koordinaci a která prostřednictvím výcvikového programu zajistí týmy schopné účinného nasazení a posouzení situace nebo koordinace, zásahové týmy a další prostředky podle požadavků situace. Další přípravná opatření zahrnují shromažďování informací o nezbytných zdravotnických prostředcích a podněty k využívání nových technologií. ð V zájmu přispět k rozvoji schopnosti rychlé reakce v oblasti civilní ochrany by se mělo uvažovat o rozvoji doplňkových modulů asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany, které jsou tvořeny ze zdrojů jednoho nebo více členských států. ïê 2001/792 recital 6(9) V případě výskytu závažné mimořádné události v rámci Společenství nebo bezprostředního nebezpečí jejího výskytu, které má nebo by mohlo mít přeshraniční účinky nebo které vede k žádosti o poskytnutí pomoci ze strany jednoho nebo více členských států, je zapotřebí provést náležité ohlášení prostřednictvím zavedeného a spolehlivého společného komunikačního a informačního systému.ê 2001/792 recital 8 (přizpůsobený)(8) V souladu se zásadou subsidiarity by mechanismus Společenství vytvářel přidanou hodnotu v podobě podpory a doplňování vnitrostátních politik v oblasti poskytování vzájemné pomoci při ochraně civilních osob. Není-li připravenost žadatelského státu dostatečná, pokud jde o dostupné prostředky nezbytné k přiměřené reakci na závažnou mimořádnou událost, může dotyčný stát svou připravenost dodatečně zvýšit tím, že využije uvedeného mechanismu Společenství.ê 2001/792 recital 9ð nový(10) Mechanismus by měl umožňovat mobilizaci a snazší koordinaci asistenčních zásahů, aby byla zajištěna lepší ochrana zejména osob, ale také životního prostředí a majetku, včetně kulturního dědictví, a tak se snížily ztráty na životech, počty zraněných, hmotné škody, škody na hospodářství a na životním prostředí a stal se dosažitelnější cíl společenské soudržnosti a solidarity. ðZesílená spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany by měla být založena na infrastruktuře Společenství v oblasti civilní ochrany, kterou tvoří monitorovací a informační středisko, společný komunikační a informační systém pro případ výskytu mimořádné události řízený Komisí a operační kontaktní místa v členských státech. Měla by poskytovat rámec pro shromažďování ověřených informací o mimořádných událostech za účelem jejich šíření v členských státech a předávání zkušeností z provedených zásahů. ïò nový(11) Operační kontaktní místa v členských státech by měla být schopna poskytovat informace o dostupnosti pomoci v oblasti civilní ochrany, o kterou žádá postižená země, včetně dostupnosti vojenských prostředků a kapacit.(12) V zájmu podpory rozvoje schopnosti rychlých reakcí na úrovni Společenství se musí zlepšit dostupnost adekvátních dopravních prostředků. Společenství by mělo podporovat a doplňovat úsilí členských států při shromažďování dopravních zdrojů členských států a v případě potřeby při mobilizaci dalších dopravních prostředků.(13) Logistické potřeby zásahových týmů členských států činných na místech mimořádných událostí mohou být uspokojeny účinněji a hospodárněji prostřednictvím mobilizace podpůrných modulů na úrovni Společenství. Společenství by mělo zabezpečit, aby se tyto moduly daly rychle uvést do pohotovosti a aby se tak zvýšila účinnost asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany v rámci mechanismu.(14) Možnost zmobilizovat na úrovni Společenství další pomoc, která by doplňovala pomoc v oblasti civilní ochrany poskytovanou členskými státy, je potřebná jako záchranná síť, zejména v případě, kdy obdobné hrozby ohrožují několik členských států.ê 2001/792 recital 10 (přizpůsobený)(10) Odlehlá území a okrajové regiony a některé další oblasti Společenství se často vyznačují specifickými rysy a potřebami vzhledem ke své geografické poloze, terénu a společenské a hospodářské situaci. Tyto aspekty mají nepříznivé důsledky, brání poskytování pomoci a nasazení zásahových prostředků tím, že ztěžují zásobování záchrannými prostředky a vytvářejí specifické potřeby pomoci v případě vážného nebezpečí v důsledku mimořádné události. Uvedený mechanismus Společenství by mimo jiné umožnil lépe reagovat na podobné situace a potřeby.ê 2001/792 recitals 11 and 13 (přizpůsobený)ð nový(15) S ohledem na asistenční zásahy v oblasti civilní ochrany mimo území Společenství by takový mechanismus mohl Ö měl Õ být využit jako nástroj k usnadnění a podpoře Ö usnadňovat Õ a Ö podporovat Õ opatření přijatáých Společenstvím a členskými státy. v rámci jejich pravomocí. Asistenční zásahy Ö mimo území Společenství mohou být Õ by byly prováděny buď autonomně, nebo jako součást operace vedené mezinárodní organizací; pro tento případ musí Společenství rozvíjet vztahy s příslušnými celosvětovými a regionálními mezinárodními organizacemi. ð Pokud je přítomna, má Organizace spojených národů celkovou koordinační úlohu při záchranných operacích ve třetích zemích. Pomoc v oblasti civilní ochrany poskytovaná v rámci tohoto mechanismu by se měla koordinovat s OSN a jinými příslušnými mezinárodními organizacemi s cílem maximalizovat využívání dostupných zdrojů a vyhnout se zbytečnému zdvojení úsilí. Zlepšená koordinace pomoci v oblasti civilní ochrany prostřednictvím mechanismu je předpokladem podpory celkového koordinačního úsilí a zabezpečení rozsáhlého příspěvku Evropy k celkovému záchrannému úsilí. V případě závažných mimořádných událostí, při kterých se pomoc poskytuje v rámci mechanismu i nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci[20], by Komise měla zabezpečit účinnost, provázanost a doplňkovost celkové reakce Společenství. ïê 2001/792 recital 12 (přizpůsobený)ð nový(16) Takový mMechanismus Společenství by mohl za určitých stanovených podmínek být využíván i jako nástroj k usnadnění a podpoře řešení krizí Ö v souladu se společným prohlášením Rady a Komise ze dne 29. září 2003 o využívání mechanismu Společenství v oblasti civilní ochrany v rámci řešení krizí Õ uvedeného v hlavě V Smlouvy o Evropské unii ða k usnadnění a podpoře konzulární spolupráce během mimořádných událostí ve třetích zemíchï.ê 2001/792 recital 14 (přizpůsobený)ð nový(14) Kandidátské země by do takového mechanismu zapojit Ö měly mít možnost Õ se účastnit a ðspolupracovat s jinými třetími zeměmiï, ðpokud by se tím zvýšila účinnost a efektivita mechanismuï.ê 2001/792 recital 15 (přizpůsobený)(15) Je zapotřebí zvýšit transparentnost různých stávajících opatření v oblasti civilní ochrany, sjednotit je a zesílit v rámci soustavného úsilí o plnění cílů Smlouvy.ê 2001/792 recital 16(17) Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí se přijmou v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[21].ê 2001/792 recital 17(17) Využije-li se pro tento mechanismus činnosti téhož výboru, který se zabývá současným akčním programem Společenství v oblasti civilní ochrany, bude tím zajištěn jednotný postup a návaznost při používání mechanismu.ò nový(18) Cílů mechanismu, včetně užitku, jenž mechanismus přinese v souvislosti se snižováním ztrát na lidských životech a škod, není možné dostatečně dosáhnout na úrovni členských států, a proto se z důvodu rozsahu nebo následků navrhované akce dá lépe dosáhnout na úrovni Společenství. V případě, že schopnosti reakce postiženého členského státu nestačí na zvládnutí závažné mimořádné události, měl by mít tento stát možnost využít mechanismus Společenství na doplnění vlastních zdrojů v oblasti civilní ochrany. Společenství proto může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak je stanovena v článku 5 Smlouvy o ES. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné.ê 2001/792 recital 18(19) Pro přijetí tohoto rozhodnutí nestanoví Smlouva o založení Evropského společenství a Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii jiné pravomoci než pravomoci uvedené v článku 308, případně v článku 203.ê 2001/792PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:ê 2001/792 (přizpůsobený)ð novýÖKapitola IPředmět a oblast působnosti ÕČlánek 11. Vytváří se mechanismus Společenství (dále jen „mechanismus“) na podporu zesílené spolupráce mezi Společenstvím a členskými státy při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany v případě výskytu závažných mimořádných událostí nebo bezprostředního nebezpečí jejich výskytu, které vyžadují přijetí opatření okamžité reakce.2. Účelem Mmechanismus je Ö má zajistit Õ pomoci lepší ochranu především osob, ale také životního prostředí a majetku, včetně kulturního dědictví, v případě výskytu závažných mimořádných událostí, např. ðkatastrof způsobených lidmi, teroristických činů aï přírodních, a technologických, radiologických nebo ekologických havárií, Ö včetně znečištění vod v důsledku námořních havárií (dále jen „závažné mimořádné události“) Õ, uvnitř nebo vně Společenství, Ö přičemž zohledňují zvláštní potřeby odlehlých, okrajových a dalších regionů nebo ostrovů, které jsou součástí Společenství Õ. včetně námořních havárií způsobujících znečištění vod, na základě ustanovení rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2850/2000/ES ze dne 20. prosince 2000 o stanovení rámce Společenství pro spolupráci v oblasti havarijního nebo záměrného znečišťování moře[22].Mechanismus se Ö nesmí Õ nedotýkáat povinností uložených příslušnými platnými právními předpisy Evropského společenství nebo Evropského společenství pro atomovou energii, případně platnými mezinárodními dohodami.Obecným cílem mechanismu je poskytovat na základě žádosti podporu při výskytu mimořádných událostí a napomáhat lepší koordinaci asistenčního zásahu prováděného členskými státy a Společenstvím, s ohledem na zvláštní potřeby odlehlých, okrajových a dalších regionů nebo ostrovů, které jsou součástí Společenství.Ö Článek 2 Õ3. Mechanismus zahrnuje řadu Ö alespoň tyto Õ prvkyů a opatření, k nimž náleží:ê 2001/792ð nový(1) získání přehledu o zásahových týmech a další intervenční podpoře využitelných v členských státech k asistenčnímu zásahu v případě výskytu mimořádné události, ð včetně vojenských prostředků a kapacit dostupných k podpoře civilní ochrany ï , ;ê 2001/792 (přizpůsobený)(2) vypracování a provádění výcvikového programu pro zásahové týmy a pomocný zásahový personál a pro experty z Ö týmů odpovědných za Õ posuzováníacích nebo koordinacičních týmů,;ê 2001/792(3) workshopy, semináře a pilotní projekty k nejdůležitějším aspektům zásahu,;ê 2001/792 (přizpůsobený)(4) sestavování a podle potřeby vysílání Ö týmů odpovědných za Õ posuzováníacích nebo koordinacičních týmů,;(5) zřízení a řízení monitorovacího a informačního střediska Ö (MIC) Õ, Ö jehož služby, včetně možnosti okamžitého nasazení, budou k dispozici 24 hodin denně, a které bude pro účely daného mechanismu sloužit členským státům a Komisi Õ ;(6) vytvoření a řízení společného komunikačního a informačního systému pro případ výskytu mimořádné události Ö (CECIS) s cílem umožnit komunikaci a sdílet informace mezi MIC a operačními kontaktními místy členských států; Õò nový(7) rozvoj systémů včasného varování s ohledem na stávající informační zdroje s cílem umožnit rychlou reakci ze strany členských států a MIC;(8) vytvoření organizace dopravy, logistiky a jiné podpory na úrovni Společenství;ê 2001/792 (přizpůsobený)(9) další Ö podpůrná a doplňková Õ opatření, např. opatření pro usnadnění přepravy prostředků pro asistenční zásahÖ nezbytná v rámci mechanismu Õ;Článek 21. V případě výskytu závažné mimořádné události uvnitř Společenství nebo bezprostředního nebezpečí jejího výskytu, které má nebo může mít přeshraniční účinky, nebo vede k žádosti o poskytnutí pomoci ze strany jednoho nebo více členských států, je členský stát, na jehož území se mimořádná událost vyskytla, povinen bez prodlení tuto událost ohlásit:a) členským státům, které mohou být mimořádnou událostí postiženy, nebyla-li tato ohlašovací povinnost již splněna na základě příslušných právních předpisů Evropského společenství nebo Evropského společenství pro atomovou energii, případně na základě platných mezinárodních dohod, ab) Komisi, dá-li se očekávat případná žádost o poskytnutí pomoci prostřednictvím monitorovacího a informačního střediska, aby Komise mohla v případě potřeby uvědomit ostatní členské státy a aktivovat příslušné služby.2. Ohlášení se podle potřeby provádí prostřednictvím komunikačního a informačního systému.ÖKapitola II Připravenost ÕČlánek 3Pro zajištění své schopnosti účinného zásahu v případě výskytu závažné mimořádné události jsou členské státy povinny:a)1. v rámci svých příslušných služeb, zejména orgánů civilní ochrany nebo jiných zásahových služeb, Ö Členské státy zajistí Õ it v předstihu zásahové týmy Ö v rámci svých příslušných služeb, zejména orgánů civilní ochrany nebo jiných zásahových služeb Õ, které budou k dispozici pro případný zásah nebo které by mohly být pro tento účel sestaveny ve velmi krátkém časovém horizontu, aby Ö a Õ mohly být vyslány na místo určení přibližně do 12 hodin od obdržení žádosti o poskytnutí pomoci. s Ppřihlédnouutím k tomu, že složení týmu by mělo záviset na druhu závažné mimořádné události a na zvláštních potřebách s ní spojených;.(b)2. ÖČlenské státy Õ vyberou odborníky, kteří mohou být povoláni na místo výskytu mimořádné události jako členové Ö týmu odpovědného za Õ posuzováníacího nebo koordinacičního týmu.ò nový3. Členské státy pracují na rozvoji modulů zásahů v oblasti civilní ochrany, které jsou tvořeny ze zdrojů jednoho nebo více členských států a které mohou být nasazeny ve velmi krátkém časovém horizontu, aby vykonávaly podpůrné funkce nebo uspokojovaly prioritní potřeby.ê 2001/792 (přizpůsobený)ð novýÖ 4. Členské státy zváží možnost poskytovat podle potřeby další formy podpory, které mohou zajistit příslušné služby, např. specializovaný personál a vybavení k řešení specifických mimořádných událostí, a možnost využít zdroje, které mohou být poskytnuty nevládními organizacemi a dalšími příslušnými subjekty.Õ(c)5. ÖČlenské státy Õ poskytnou příslušné obecné informace o těchto týmech, a odbornících, ðmodulech zásahů a další zásahové pomoci uvedené v odstavcích 1 až 4ï a o zdravotnických prostředcích, jak stanoví Ö uvedených v Õ čl. 4 písm. e) do šesti měsíců od přijetí tohoto rozhodnutí a neprodleně tyto informace v případě potřeby aktualizujíovat;. .(d) zvážit možnost poskytovat podle potřeby další formy podpory, které mohou zajistit příslušné služby, např. specializovaný personál a vybavení k řešení specifických mimořádných událostí, a možnost využít zdroje, které mohou být poskytnuty nevládními organizacemi a dalšími příslušnými subjekty;ò nový6. Členské státy přijmou opatření k zajištění včasné dopravy pomoci v oblasti civilní ochrany.ê 2001/792 (přizpůsobený)(e)7. ÖČlenské státy Õ pro účely uplatňování tohoto rozhodnutí jmenovat příslušné orgány, stanovíit Ö operační Õ kontaktní místa a uvědomíit o nich Komisi.Článek 41. Za účelem dosažení stanovených cílů a provedení opatření stanovených v článku 1 učiní Komise Ö provede tyto úkoly Õ kroky:a) zřídí a bude řídit Ö MIC Õ; monitorovací a informační středisko, jehož služby, včetně možnosti okamžitého nasazení, budou k dispozici 24 hodin denně, a které bude pro účely daného mechanismu sloužit členským státům a Komisi;b) vytvoří Ö zřídí Õ a bude řídit Ö CECIS Õ; spolehlivý společný komunikační a informační systém pro případy mimořádných událostí, který umožní komunikaci a výměnu informací mezi monitorovacím a informačním střediskem a kontaktními místy, která pro tento účel členské státy stanoví;ò novýc) bude přispívat k rozvoji systémů včasného varování pro potřeby členských států a MIC;ê 2001/792 (přizpůsobený)ð nový(c)(d)zajistí možnost co nejrychlejší mobilizace a vyslání malých týmů odborníků, odpovědných za:(i) posouzení Ö potřeb civilní ochrany státu, který požádal o poskytnutí pomoci, s ohledem na pomoc, která může být poskytnuta členskými státy a v rámci mechanismu Õ; situace pro potřeby členských států, monitorovacího a informačního střediska státu, který požádal o poskytnutí pomociii) usnadnění koordinace asistenčních operací Ö v oblasti civilní ochrany Õ na místě události podle aktuální potřeby a udržování kontaktů s příslušnými orgány státu, který požádal o poskytnutí pomoci, je-li to nezbytné a vhodné;d) vypracuje výcvikový program zaměřený na zlepšení koordinace asistenčního zásahu v oblasti civilní ochrany; toho lze dosáhnout zajištěním kompatibility a komplementarity jednotlivých zásahových týmů, jak stanoví čl. 3 písm. a), nebo v případě potřeby další zásahové pomoci, jak stanoví čl. 3 písm. b), a zvyšováním odborné způsobilosti odborníků na posuzování situace. Program by měl také zahrnovat společné kurzy a společná cvičení a výměnný systém, v rámci něhož mohou být jednotlivci dočasně vysláni do týmů v jiných členských státech;e) shromáždí Ö a shrne Õ informace o schopnostech členských států udržovat výrobu sér a očkovacích látek nebo jiných nezbytných zdravotnických prostředků a o zásobách využitelných při zásahu v případě závažné mimořádné události a uloží tyto informace v informačním systému;f) vypracuje program vycházející ze zkušeností získaných při zásazích vedených v rámci tohoto mechanismu a prostřednictvím informačního systému tyto zkušenosti šíří dál;g) podněcuje a podporuje zavádění a využívání nových technologií pro účely tohoto mechanismu, včetně systémů ohlašování mimořádných událostí a varování, výměnu informací, využívání satelitní techniky a pomoc při rozhodování o řešení mimořádných událostí;h) přijme opatření k usnadnění přepravy prostředků pro asistenční zásah a další podpůrná opatření ð zajistí možnost mobilizace doplňkových dopravních prostředků nezbytných k zajištění rychlé reakce v případě závažných mimořádných událostí; ïò novýi) zajistí možnost poskytovat základní logistickou podporu odborníkům a usnadní mobilizaci logistických a jiných modulů k podpoře týmů členských států, které se účastní asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany Společenství;j) přijme jakákoli jiná podpůrná a doplňková opatření, která jsou nezbytná v rámci mechanismu.ê 2001/792 (přizpůsobený)Ö 2. Komise vypracuje výcvikový program zaměřený na zlepšení koordinace asistenčního zásahu v oblasti civilní ochrany; toho lze dosáhnout zajištěním kompatibility a komplementarity jednotlivých zásahových týmů podle čl. 3 odst. 1, intervenčních modulů podle čl. 3 odst. 3 nebo v případě potřeby další zásahové pomoci podle čl. 3 odst. 4, a zvyšováním odborné způsobilosti odborníků podle čl. 3 odst. 2. Program bude zahrnovat společné kurzy a společná cvičení a výměnný systém, v rámci něhož mohou být jednotlivci dočasně vysláni do jiných členských států.ÕÖKapitola III ReakceÕÖ Článek 5 ÕÖ 1. V případě výskytu závažné mimořádné události uvnitř Společenství nebo bezprostředního nebezpečí jejího výskytu, které má nebo může mít přeshraniční účinky, je členský stát, na jehož území se mimořádná událost vyskytla, povinen bez prodlení tuto událost ohlásit Komisi a těm členským státům, které mohou být postiženy touto mimořádnou událostí. ÕÖPrvní pododstavec se nepoužije, pokud ohlašovací povinnost již byla splněna na základě příslušných právních předpisů Evropského společenství nebo Evropského společenství pro atomovou energii, případně na základě platných mezinárodních dohod.ÕÖ 2. V případě výskytu závažné mimořádné události uvnitř Společenství nebo bezprostředního nebezpečí jejího výskytu, které vede k žádosti o poskytnutí pomoci ze strany jednoho nebo více členských států, je členský stát, na jehož území se mimořádná událost vyskytla, povinen bez prodlení tuto událost ohlásit Komisi, dá-li se očekávat případná žádost o poskytnutí pomoci prostřednictvím MIC, aby Komise mohla v případě potřeby uvědomit ostatní členské státy a aktivovat příslušné služby. ÕÖ 3. Ohlášení se podle potřeby provádí prostřednictvím CECIS. ÕČlánek 561. Vyskytne-li se Ö závažná Õ mimořádná událost v rámci Společenství, požádá členský stát Ö prostřednictvím MIC nebo přímo od ostatních členských států poskytnutí pomoci. Õ Žádost je formulována co nejkonkrétnějším způsobem. .Ö Článek 7 Õa) prostřednictvím monitorovacího a informačního střediska ostatní členské státy. V případě žádosti o poskytnutí pomoci prostřednictvím Ö MIC Õ Komise neprodleně po obdržení této žádosti:(1) odešle žádost Ö operačním Õ kontaktním v ostatních členských státech místůmÖ ostatních členských států Õ;(2) pomůže zmobilizovat týmy, odborníky, Ö moduly Õ a další zásahovou pomoc,ê 2001/792(3) shromáždí ověřené informace o mimořádné události a rozešle je členským státům. neboê 2001/792 (přizpůsobený)ð novýb) přímo ostatní členské státy.Ö Článek 8 Õ21. Každý členský stát, jemuž je určena žádost o poskytnutí pomoci, neprodleně určí, zda je schopen požadovanou pomoc poskytnout, a uvědomí o svém rozhodnutí žadatelský stát buď prostřednictvím monitorovacího a informačního střediska Ö MIC Õ, nebo přímo, a poté v závislosti na okolnostech uvědomí rovněž středisko a uvede rozsah a podmínky pomoci, kterou je schopen poskytnout. ðPokud členský stát uvědomí žadatelský členský stát přímo, informuje zároveň odpovídajícím způsobem i MIC. ï32. Žadatelský členský stát je odpovědný za řízení asistenčních zásahů. Orgány žadatelského státu stanoví obecné zásady a v případě potřeby vymezí hranice pro plnění úkolů svěřených zásahovým týmům. , aniž by uváděly podrobnosti týkající se způsobu jejich plnění, Ö Podrobnosti, týkající se způsobu plnění uvedených úkolů Õ jsou v pravomoci odpovědné osoby pověřené členským státem, který pomoc poskytuje.43. Ö Pokud Õ Žžadatelský stát může požádáat Ö zásahové Õ týmy, aby řídily zásah jeho jménem,. V takovém případě se snaží týmy vyslané jednotlivými členskými státy a týmy Společenství o koordinaci svých zásahů.54. Ö Pokud jsou týmy odpovědné za Õ Pposuzováníací nebo koordinaciční tým by měl Ö vyslány Õ, napomáhajíat koordinaci jednotlivých zásahových týmů a v případě potřeby udržujíovat spojení s příslušnými orgány žadatelského členského státu.Článek 961. Ustanovení Ö V případě výskytu závažné mimořádné události, ke které dojde vně Společenství Õ, lze rovněž Ö použít Õ článkyu 5 Ö 6, 7 a 8 Õ provádět na základě žádosti ohledně asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany vně Společenství.ê 2001/792Takové zásahy mohou být vedeny jednak jako samostatné asistenční zásahy, anebo jako příspěvky k zásahovým akcím vedeným některou z mezinárodních organizací.Koordinace asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany prováděných v rámci tohoto mechanismu mimo území Společenství je zajišťována členským státem pověřeným předsednictvím Rady Evropské unie.ò novýV případě mimořádných událostí, při kterých se pomoc poskytuje v rámci mechanismu i nařízení Rady (ES) č. 12547/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci, Komise zabezpečí účinnost, provázanost a doplňkovost celkové reakce Společenství.2. Členský stát pověřený předsednictvím Rady Evropské unie (předsednictví) udržuje spojení s postiženou třetí zemí, zejména v počátečních fázích závažné mimořádné události, aby se zabezpečila přiměřená politická koordinace asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany.V případě potřeby může předsednictví požádat jiný členský stát, aby úplně nebo částečně převzal odpovědnost za uvedenou politickou koordinaci, nebo může požádat o pomoc Komisi.3. V případě, že se v reakci na žádost, rozšířenou prostřednictvím MIC, poskytuje pomoc v oblasti civilní ochrany podle odstavce 1, Komise po konzultaci s předsednictvím zabezpečí operační koordinaci zásahů na úrovni ústředí. Komise může po konzultaci s předsednictvím jmenovat koordinační tým k zajištění operační koordinace pomoci EU v oblasti civilní ochrany na místě.Operační koordinace zahrnuje koordinaci s postiženou zemí a v případě účasti Organizaci spojených národů i koordinaci s ní.4. Všechny členské státy, které poskytují pomoc v oblasti civilní ochrany v reakci na žádost rozšířenou prostřednictvím MIC podle odstavce 1, udržují spojení s MIC, aby umožnily koordinaci podle odstavce 3 a zabezpečily rozsáhlý příspěvek Společenství k celkovému záchrannému úsilí.Článek 10Komise může podporovat a doplňovat pomoc v oblasti civilní ochrany poskytovanou členskými státy těmito způsoby:1) usnadněním shromažďování dopravních zdrojů členských států;2) mobilizací dodatečných dopravních prostředků, jež jsou nezbytné pro zajištění rychlé reakce a nejsou jinak dostupné v rámci tohoto mechanismu;3) mobilizací dodatečné pomoci, jež není jinak dostupná v rámci tohoto mechanismu a je nezbytná pro účinnost reakce v oblasti civilní ochrany v rámci tohoto mechanismu;4) usnadněním mobilizace logistických a jiných modulů pro podporu zásahových týmů členských států na místě.ê 2001/792 (přizpůsobený)ÖKapitola IV Závěrečná ustanovení ÕČlánek 117Možnost zapojit se do tohoto mechanismu mají Ö kandidátské země Õ.- kandidátské země střední a východní Evropy v souladu s podmínkami stanovenými v Evropských dohodách, v jejich dodatkových protokolech a v rozhodnutích příslušných Rad přidružení,- Kypr, Malta a Turecko na základě dvoustranných dohod, které budou s těmito zeměmi uzavřeny.ò novýNa činnostech v rámci mechanismu mohou spolupracovat i třetí země, pokud to vyplývá z dohod.ê 2001/792 article 3 (přizpůsobený)Ö Článek 12 ÕÖPro účely použití tohoto rozhodnutí jmenují členské státy příslušné orgány a uvědomí o nich Komisi. Õê 2001/792 (přizpůsobený)Článek 1381. Komise provádí opatření týkající se uvedeného mechanismu postupy podle čl. 9 odst. 2.2. Komise také postupy podle čl. 9 odst. 3 14 odst. 2 stanoví společná Ö prováděcí Õ pravidla, která se týkají zejména:(a)(1) prostředků využitelných pro asistenční zásah, jak stanoví Ö podle Õ článkuek 3;(b)(2) monitorovacího a informačního střediska Ö MIC Õ, jak stanoví Ö podle Õ čl. 4 písm. a) 2 odst. 5;(c)(3) společného komunikačního a informačního systému, Ö CECIS Õ jak stanoví Ö podle Õ čl. 4 písm. b 2 odst. 6;(d)(4) Ö týmů odpovědných za Õ posuzováníacích nebo koordinacičních týmů, jak stanoví Ö podle Õ čl.ánek 4 písm. c) 2 odst. 2, včetně kritérií pro výběr odborníků;(e)(5) výcvikového programu, jak stanoví Ö podle Õ čl. 4 písm. d) 2 odst. 2;(f)(6) údajů o zdravotnických prostředcích, jak stanoví Ö podle Õ čl. 4 písm. e) 4 odst. 1;(g)(7) zásahů v rámci Společenství na základě usnesení ze dne 8. července 1991 Ö podle článků 6, 7 a 8 Õ, jakož i zásahů mimo území Společenství, jak stanoví Ö podle Õ článkuek 69;ò nový(8) dodatečné podpory na úrovni Společenství podle článku 10.ê 2001/792 (přizpůsobený)Článek 1491. Komisi je nápomocen výbor zřízený podle čl. 4 odst. 1 rozhodnutí 1999/847/ES Ö článku 13 návrhu nařízení Rady, kterým se zřizuje Nástroj pro rychlou reakci a připravenost na mimořádně vážné události Õ.ê 2001/7922. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES činí tři měsíce.32. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES činí tři měsíce.43. Výbor přijme svůj jednací řád.ê 2001/792 (přizpůsobený)ð novýČlánek 1510Komise vyhodnotí provádění Ö používání Õ tohoto rozhodnutí každý třetí rok ode dne jeho ðoznámeníï vstupu v platnost a závěry tohoto hodnocení předá spolu s návrhy na změny tohoto rozhodnutí Evropskému parlamentu a Radě.ÖK závěrům případně přiloží návrhy na změny tohoto rozhodnutí. ÕČlánek 11Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem 1. ledna 2002.êČlánek 16Rozhodnutí 2001/792/ES, Euratom se zrušuje.Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí v souladu se srovnávací tabulkou v příloze.ê 2001/792Článek 1712Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V … dne [...].Za RadupředsedañPŘÍLOHASrovnávací tabulkaRozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom | Toto rozhodnutí |Čl. 1 odst. 1 | Čl. 1 odst. 1 |Čl. 1 odst. 2 první věta | Čl. 1 odst. 2 |Čl. 1 odst. 2 druhá věta | Čl. 1 odst. 3 |Čl. 1 odst. 2 třetí věta | - |Čl. 1 odst. 3 první odrážka | Čl. 2 odst. 1 |Čl. 1 odst. 3 druhá odrážka | Čl. 2 odst. 2 |Čl. 1 odst. 3 třetí odrážka | Čl. 2 odst. 3 |Čl. 1 odst. 3 čtvrtá odrážka | Čl. 2 odst. 4 |Čl. 1 odst. 3 pátá odrážka | Čl. 2 odst. 5 |Čl. 1 odst. 3 šestá odrážka | Čl. 2 odst. 6 |- | Čl. 2 odst. 7 |- | Čl. 2 odst. 8 |Čl. 1 odst. 3 sedmá odrážka | Čl. 2 odst. 9 |Článek 2 | Článek 5 |Čl. 3 písm. a) | Čl. 3 odst. 1 |Čl. 3 písm. b) | Čl. 3 odst. 2 |- | Čl. 3 odst. 3 |Čl. 3 písm. c) | Čl. 3 odst. 5 |Čl. 3 písm. d) | Čl. 3 odst. 4 |- | Čl. 3 odst. 6 |Čl. 3 písm. e) | Čl. 3 odst. 7 a článek 12 |Čl. 4 písm. a) | Čl. 4 odst. 1 písm. a) |Čl. 4 písm. b) | Čl. 4 odst. 1 písm. b) |- | Čl. 4 odst. 1 písm. c) |Čl. 4 písm. c) | Čl. 4 odst. 1 písm. d) |Čl. 4 písm. d) | Čl. 4 odst. 2 |Čl. 4 písm. e) | Čl. 4 odst. 1 písm. e) |Čl. 4 písm. f) | Čl. 4 odst. 1 písm. f) |Čl. 4 písm. g) | Čl. 4 odst. 1 písm. g) |Čl. 4 písm. h) | Čl. 4 odst. 1 písm. h) |- | Čl. 4 odst. 1 písm. i) |- | Čl. 4 odst. 1 písm. j) |Čl. 5 odst. 1 úvodní slova | Článek 6 |Čl. 5 odst. 1 písm. a) | Článek 7 |Čl. 5 odst. 1 písm. b) | Článek 6 |Čl. 5 odst. 2 | Čl. 8 odst. 1 |Čl. 5 odst. 3 | Čl. 8 odst. 2 |Čl. 5 odst. 4 | Čl. 8 odst. 3 |Čl. 5 odst. 5 | Čl. 8 odst. 4 |Čl. 6 odst. 1 | Čl. 9 odst. 1 |Čl. 6 odst. 2 | Čl 9 odst. 2, čl. 9 odst. 3 a čl. 9 odst. 4 |- | Článek 10 |Článek 7 | Čl. 11 odst. 1 |- | Čl. 11 odst. 2 |Čl. 8 odst. 1 | - |Čl. 8 odst. 2 písm. a) | Čl. 13 odst. 1 |Čl. 8 odst. 2 písm. b) | Čl. 13 odst. 2 |Čl. 8 odst. 2 písm. c) | Čl. 13 odst. 3 |Čl. 8 odst. 2 písm. d) | Čl. 13 odst. 4 |Čl. 8 odst. 2 písm. e) | Čl. 13 odst. 5 |Čl. 8 odst. 2 písm. f) | Čl. 13 odst. 6 |Čl. 8 odst. 2 písm. g) | Čl. 13 odst. 7 |- | Čl. 13 odst. 8 |Čl. 9 odst. 1 | Čl. 14 odst. 1 |Čl. 9 odst. 2 | - |Čl. 9 odst. 3 | Čl. 14 odst. 2 |Čl. 9 odst. 4 | Čl. 14 odst. 3 |Článek 10 | Článek 15 |- | Článek 16 |Článek 11 | - |Článek 12 | Článek 17 |[1] KOM(2005) 137, 20.4. 2005.[2] SEK(2005) 1406, 8.11.2005.[3] Jako reakci přijala Komise dne 20. dubna 2005 sdělení s názvem „Posílení reakce EU na katastrofy a krize ve třetích zemích“, KOM(2005) 153, a sdělení s názvem „Zlepšení mechanismu civilní ochrany“, KOM(2005) 137.[4] Úř. věst. L 327, 21.12.1999, s. 53.[5] Úř. věst. L 297, 15.11.2001, s. 7.[6] Tyto země jsou: Bulharsko, Rumunsko, Island, Lichtenštejnsko a Norsko.[7] Viz též KOM(2005) 113, 6.4.2005, KOM(2005) 137, 20.4.2005 a KOM(2005) 153, 20.4.2005.[8] SEK(2005)1406 v konečném znění ze dne 8.11.2005, oddíl 5.[9] Pokud jde o rozdíly mezi pomocí Společenství v oblasti civilní ochrany a humanitární pomocí ES viz sdělení Komise KOM(2005) 137 ze dne 20. dubna 2005, oddíl 1.4.[10] Úř. věst. C […], […], s. […].[11] Úř. věst. C […], […], s. […].[12] Úř. věst. C […], […], s. […].[13] Úř. věst. C […], […], s. […].[14] Úř. věst. L 297, 15.11.2001, s. 7.[15] Úř. věst. C 198, 27.7.1991, s. 1.[16] Úř. věst. L 326, 3.12.1998, s. 1.[17] Úř.věst. L 326, 3.12.1998, s. 1.[18] Rozhodnutí Rady 1999/847/ES ze dne 9. prosince 1999 o vytvoření akčního programu Společenství v oblasti civilní ochrany (Úř. věst. L 327, 21.12.1999, s. 53).[19] Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 1.[20] Úř. věst. L 163, 2.7. 1996, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).[21] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[22] Úř.věst. L 332, 28.12.2000, s. 1.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0869

Návrh rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států  /* KOM/2008/0869 konecném znení - CNS 2008/0252 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 28.1.2009KOM(2008) 869 v konečném znění2008/0252 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYo hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAObnovená Lisabonská strategie, zahájená v roce 2005, je založena na tříletém cyklu řízení a zahrnuje soubor integrovaných hlavních směrů pro hospodářskou a sociální oblast a oblast životního prostředí.Na základě integrovaných hlavních směrů, které byly přijaty v rámci druhého tříletého cyklu obnovené Lisabonské strategie v roce 2008[1] a platí do roku 2010, členské státy vypracují své národní programy reforem, v nichž stanoví své strategie pro růst a zaměstnanost. V návrhu společné zprávy o zaměstnanosti a v návrhu specifických doporučení pro jednotlivé země, jež přijímá Komise v souladu s čl. 128 odst. 1 Smlouvy o ES, je obsaženo posouzení Komise týkající se provádění národních programů reforem v oblasti zaměstnanosti.Z tohoto posouzení vyplývá, že strukturální reformy probíhající v členských státech přispěly v roce 2007 ke snížení nezaměstnanosti a k růstu zaměstnanosti v EU. V druhé polovině roku 2008 se však hospodářská situace dramaticky změnila v důsledku finanční, bankovní a úvěrové krize. Pro rok 2009 se v EU předpokládá menší či dokonce negativní růst zaměstnanosti a vyšší míra nezaměstnanosti.Hlavní směry zaměstnanosti představují rámec, který stanoví strategie a celkové cíle pro členské státy i EU. Členské státy se v rámci hlavních směrů mohou zaměřit na své specifické potřeby, které mohou být v jednotlivých zemích různé a v průběhu hospodářského cyklu se mohou měnit. Nadále proto platí střednědobé priority stanovené v hlavních směrech:-  přivést více lidí do zaměstnání a zajistit jejich setrvání v zaměstnání, zvýšit nabídku pracovních sil a modernizovat systémy sociální ochrany;-  zlepšit přizpůsobivost pracovníků a podniků;-  zvýšit investice do lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělávání a kvalifikace.V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy[2] je zapotřebí podniknout urychlené kroky, které vyžaduje současná hospodářská a finanční krize, a zároveň pokračovat v provádění strukturálních reforem a plnit střednědobé a dlouhodobé cíle. Pokud jde o bezprostřední kroky, je nutno zdůraznit dvě politické priority: zlepšení zaměstnatelnosti prostřednictvím flexikurity, a to i pro nejzranitelnější osoby, a zlepšení úrovně dovedností a jejich přizpůsobení potřebám trhu práce. Politická řešení lze najít ve stávajících hlavních směrech zaměstnanosti.-  Flexikurita je integrovaný politický přístup, jehož cílem je usnadnit přizpůsobivost pracovníků a podniků a zajistit, aby měla EU z globalizace přínos. Některé aspekty flexikurity mají dokonce větší význam v krátkodobém výhledu: posílení aktivačních režimů, především u pracovníků s nízkou kvalifikací; zvýšení dotací na pracovní místa a více krátkých školicích kurzů pro zranitelné skupiny a osoby, které jsou nejvíce ohroženy dlouhodobou nezaměstnaností; poskytování školení či rekvalifikace a zajištění nových dovedností vyžadovaných v méně zasažených odvětvích; odpovídající sociální ochrana, která zaručí jistotu příjmu, pracovní pobídky a zachování kupní síly; harmonizované pracovní smlouvy přispívající k omezení segmentace a současně zabraňující tendencím vytvářet „flexibilní“ smlouvy. Vzhledem k současné hospodářské situaci má též klíčový význam sociální dialog – nezbytná součást všech úspěšných politik flexikurity.-  Intenzivní snahy o zlepšování kvalifikací na všech úrovních budou mít zásadní význam pro řešení demografických a technologických změn a pro zúročení přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, ale také pro to, aby EU v době krize našla cestu zpět směrem k obnově. Z krátkodobého hlediska je též velmi důležité – vzhledem ke zhoršujícím se vyhlídkám v oblasti zaměstnání – lepší přizpůsobení dovedností pracovníků dostupným pracovním místům. Nezaměstnané, včetně zranitelných skupin, je třeba vybavit dovednostmi, které jsou požadovány na dnešním trhu práce. V tomto ohledu je klíčové předvídání budoucích potřeb, pokud jde o dovednosti, v neposlední řadě i proto, abychom se připravili na hospodářský vzestup. Veřejné služby zaměstnanosti, sociální partneři a univerzity musí sehrát důležitou úlohu při předvídání potřebných dovedností, přizpůsobování dovedností pracovníků dostupným pracovním místům a zajištění toho, aby jednotliví pracovníci měli ty správné dovednosti. K tomu přispěje iniciativa Nové dovednosti pro nová pracovní místa[3].-  V tomto ohledu je zapotřebí více posílit vazby mezi hlavními směry zaměstnanosti a Evropským sociálním fondem. Evropský sociální fond může financovat bezprostřední opatření přijatá členskými státy v reakci na hospodářskou krizi, zaměřená na flexikuritu a dovednosti, která zahrnují cílenou podporu pro nejzranitelnější skupiny. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci bude nadále pomáhat členským státům, pokud jde o podporu propuštěných pracovníků a udržení kvalifikovaných pracovníků v zaměstnáních potřebných v okamžiku, kdy se hospodářství začne obnovovat.Celkové cíle a priority uvedené ve stávajících hlavních směrech zaměstnanosti zůstávají v platnosti vzhledem k současné krizi a k významu politik a reforem. Podle čl. 128 odst. 2 musí jejich platnost pro rok 2009 potvrdit rozhodnutí Rady po konzultaci s Evropským parlamentem, Evropským hospodářským a sociálním výborem, Výborem regionů a Výborem pro zaměstnanost.2008/0252 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYo hlavních směrech politik zaměstnanosti členských státůRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 128 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[4],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[5],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[6],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7],s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,vzhledem k těmto důvodům:1.  Obnovená Lisabonská strategie z roku 2005 zdůraznila význam růstu a zaměstnanosti. Hlavní směry politik zaměstnanosti evropské strategie zaměstnanosti a evropské hlavní směry hospodářských politik byly přijaty jako ucelený soubor, díky němuž má evropská strategie zaměstnanosti hlavní úlohu v plnění cílů Lisabonské strategie týkajících se zaměstnanosti a trhu práce.2.  Posouzení národních programů reforem členských států, které je součástí návrhu společné zprávy o zaměstnanosti, ukazuje, že členské státy by měly nadále vyvíjet co největší úsilí při řešení těchto prioritních oblastí: přivedení více lidí do zaměstnání a zajištění toho, že v zaměstnání setrvají; zvýšení nabídky pracovních sil a modernizace systémů sociální ochrany; zlepšení přizpůsobivosti pracovníků a podniků; zvýšení investic do lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělání a kvalifikace.3.  Vzhledem k současné hospodářské krizi by tyto hlavní směry měly rovněž sloužit jako nástroj pro řešení naléhavých problémů spojených se vzrůstající nezaměstnaností a sociálním vyloučením. Mezi kroky, které je třeba podniknout v nejbližší době, patří integrované politiky flexikurity, jejichž cílem je usnadnit přechod do nového zaměstnání, a opatření zaměřená na dosažení rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce a na zvyšování kvalifikace.4.  Z posouzení národních programů reforem Komisí vyplývá, že by měl být kladen důraz na účinné a včasné provádění těchto programů, se zvláštním zřetelem ke schváleným cílům a referenčním hodnotám a k zapojení sociálních partnerů.5.  Hlavní směry zaměstnanosti přijaté v roce 2008 platí tři roky a v mezidobí do roku 2010 je třeba omezit jakékoli jejich změny na minimum.6.  Členské státy by při provádění hlavních směrů zaměstnanosti měly využívat Evropský sociální fond.7.  Vzhledem k provázanosti celého souboru hlavních směrů by členské státy měly v plném rozsahu provádět hlavní směry hospodářských politik,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, které jsou stanoveny v příloze rozhodnutí Rady ze dne 15. července 2008 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států[8], jsou platné i pro rok 2009 a členské státy k nim budou ve svých politikách zaměstnanosti přihlížet .Článek 2Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyně [pic][pic][pic] [1] Rozhodnutí Rady 2008/618/ES ze dne 15. července 2008 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 198, 26.7.2008, s. 47–54).[2] KOM(2008) 800.[3] KOM(2008) XXX.[4] Úř. věst. C …, …., s….[5] Úř. věst. C …, …., s….[6] Úř. věst. C …, …., s….[7] Úř. věst. C …, …., s….[8] Rozhodnutí Rady 2008/618/ES ze dne 15. července 2008 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 198, 26.7.2008, s. 47–54).