               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 24.8.2016
            COM(2016) 551 final
            2016/0264(COD)
            Návrh
            NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
            kterým se zavádí společný rámec pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů
            (Text s významem pro EHP)
            {SWD(2016) 282 final}{SWD(2016) 283 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Rostoucí význam sociálního rozměru EU

                  Základem politické agendy Evropské unie je cíl vysoce konkurenceschopného sociálně tržního hospodářství, které vede k růstu, lepším pracovním místům, sociálnímu pokroku a sociální spravedlnosti pro všechny její občany. Význam budování sociálně silné Evropy byl zdůrazněn ve zprávě pěti předsedů Dokončení evropské hospodářské a měnové unie
                     1
                   předložené v červnu 2015. Předseda Juncker ve svém projevu o stavu Unie, který přednesl v září 2015, vyjádřil tuto ambici zdůrazněním, že potřebujeme „obnovit proces konvergence mezi členskými státy i uvnitř společností, přičemž v jádru tohoto procesu musí být produktivita, tvorba pracovních míst a sociální spravedlnost“.

                  Tento cíl je sledován se značným úsilím, a to prostřednictvím přepracovaného evropského semestru, ročního cyklu pro koordinaci hospodářských politik na úrovni EU, v souladu se sdělením o krocích k dokončení HMU z října 2015. Pro udržitelnost a legitimitu hospodářské a měnové unie je obzvláště důležitá vyváženost mezi hospodářskými a sociálními cíli v evropském semestru. Proto v evropském semestru získaly nyní na důležitosti sociální cíle a cíle v oblasti zaměstnanosti, a jak zprávy o jednotlivých zemích, tak doporučení pro jednotlivé země hodnotící sociální výzvy a výzvy zaměstnanosti a podporující politické reformy se opírají o osvědčené postupy.

                  Komise dále navrhla vytvoření evropského pilíře sociálních práv
                     2
                   s cílem podpořit konvergenci v oblasti zaměstnanosti a sociálních podmínek směrem k vyšší úrovni a větší odolnosti vůči hospodářským otřesům. Cílem pilíře, který by měl vycházet ze sociálního „acquis“ EU a doplňovat jej, je usměrňovat politiku v řadě oblastí, které jsou zásadní pro řádně fungující a spravedlivé pracovní trhy a systémy sociálního zabezpečení. Měl by se stát referenčním rámcem pro analýzu výsledků zúčastněných členských států v oblasti zaměstnanosti a sociální oblasti, podporovat reformy na vnitrostátní úrovni a v konkrétnější rovině sloužit jako vodítko pro obnovenou konvergenci v rámci eurozóny. To by mělo napomoci zajistit, aby hospodářský rozvoj vedl k většímu společenskému pokroku a soudržnosti v souladu se strategií Evropa 2020 a s jejím cílem spočívajícím v růstu podporujícím začlenění.

                  Toto pevné odhodlání, pokud jde o sociální cíle EU, musí být podpořeno solidní faktickou základnou. Také s ohledem na skutečnost, že výdaje na sociální politiky v širším smyslu (včetně sociální ochrany, vzdělávání a zdravotní péče) přestavují více než čtvrtinu HDP a více než polovinu veřejných výdajů ve většině členských států, je třeba se důrazně zaměřit na výsledky politik, efektivnost vynaložených prostředků a úsilí o dosažení lepších výsledků na základě mezinárodního porovnávání, referenčního srovnávání a vzájemného učení.

                  EU potřebuje spolehlivé a včasné sociální statistiky pro monitorování sociální situace a dopadu hospodářského rozvoje a hospodářských politik na sociální podmínky v členských státech a jejich regionech a na situaci různých skupin obyvatelstva. Proto je třeba, aby byla témata, jako jsou chudoba a sociální vyloučení, nerovnosti, dovednosti, přístup k zaměstnání pro všechny a výdaje na sociální ochranu, lépe popsána pomocí spolehlivých a včasných statistik.

                  Evropská sociální statistika a statistika zaměstnanosti

                  Evropský statistický systém (ESS)
                     3
                   tvoří statistické údaje, s jejichž pomocí se v rámci evropského semestru hodnotí výkonnost členských států, monitorují hlavní cíle strategie Evropa 2020, realizuje mnoho rámců Komise pro hodnocení zaměstnanosti a sociálního rozvoje a vytvářejí předpoklady pro budoucí strategickou vizi pro Evropu na období, které bude následovat po strategii Evropa 2020. V průběhu let zavedl ESS moderní nástroje, s jejichž pomocí jsou vytvářeny lepší a srovnatelné statistiky pro lepší politické rozhodování na evropské úrovni i v členských státech.

                  ESS je ve stále větší míře konfrontován s rostoucí poptávkou po statistických informacích pro analýzu, výzkum a tvorbu politik. Kromě toho by statistické údaje měly i nadále splňovat vysoké standardy kvality oficiálních statistik, včetně včasnosti.

                  Sociální statistiky využívané na úrovni EU pocházejí z různých zdrojů: ze sčítání lidu, souhrnných administrativních údajů, údajů od podniků a údajů o osobách a domácnostech sbíraných individuálně na základě výběrových souborů. Stávající návrh se vztahuje k tomuto posledně jmenovanému zdroji údajů sociálních statistik.

                  Současný systém tvorby evropských statistik o osobách a domácnostech založených na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů (dále jen „evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů“) je tvořen řadou samostatných nařízení pro určité oblasti, v nichž jsou stanovena přesná témata, na která se vztahují, a technické požadavky na sběr údajů (např. rozsah výběrového souboru, kritéria kvality a požadavky na předávání). V současné době existuje pro provádění evropských sociálních šetření pět právních základů, které se týkají šetření pracovních sil (LFS)
                     4
                  , statistiky EU v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC)
                     5
                  , zjišťování o vzdělávání dospělých (AES)
                     6
                  , evropského dotazníkového šetření o zdravotním stavu (EHIS)
                     7
                   a šetření o využívání informačních a komunikačních technologií (IKT) v domácnostech
                     8
                  . Dvě evropská zjišťování jsou prováděna pouze na základě neformální dohody: šetření rodinných účtů (HBS) a harmonizované evropské šetření o využití času (HETUS).

                  Tato iniciativa je součástí Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) a jejím cílem je zjednodušit evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů, zefektivnit proces sběru údajů a vést k relevantnějším statistickým výstupům. Navrhované nařízení by mělo dlouhodobě zaručit srovnatelnost a soudržnost údajů. Systém evropských sociálních šetření by měl být dostatečně robustní a účinný a měl by zajistit, aby zůstala zachována vysoká kvalita statistik — což může být vzhledem ke stálým změnám v této oblasti statistiky náročným úkolem: rychle se měnící metodiky a využívání IT, dostupnost nových zdrojů údajů, měnící se potřeby a očekávání uživatelů údajů a neustálý tlak na dostupné prostředky.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Aby tvůrci politik, podniky a široká veřejnost mohli činit odpovědná rozhodnutí podložená fakty, potřebují v rostoucí míře spolehlivé a včasné statistiky vysoké kvality. Poskytování statistik v takové kvalitě však představuje pro ESS náročný úkol: neustále rostoucí poptávka po údajích a požadavky respondentů ve statistických zjišťováních na snižování zatížení, to vše vyvíjí tlak na tvorbu statistik. Nedávné statistické iniciativy se proto zaměřily na zjednodušení a zlepšení koordinace a spolupráce v rámci ESS, aby zefektivnily tvorbu evropských statistik a snížily zatížení respondentů. Příkladem je nařízení (ES) č. 243/2009 o evropské statistice
                  9
               , které bylo v roce 2015 změněno, aby se vyjasnilo řízení ESS a posílily prostředky koordinace a spolupráce jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni. Další iniciativy, jako je například tento návrh a rámcové nařízení o integraci statistiky podniků (FRIBS), jsou součástí iniciativy Komise nazvané REFIT a jejich cílem je zjednodušit a racionalizovat tvorbu evropských statistik v rámci cílových tematických oblastí.

               V evropském statistickém programu na období 2013–2017
                  10
                se statistiky na téma „Evropa občanů“ (tj. sociální statistiky) uvádějí jako jeden ze tří pilířů statistického informačního systému: hospodářský, sociální a environmentální pilíř. Každý z těchto pilířů zahrnuje soubor primárních statistik, který poskytne požadované vstupy pro ukazatele politik a účetní systémy. Aby bylo cílů evropského statistického programu dosaženo co nejúčinnějším a nejsoudržnějším způsobem, zavádí se tímto nařízením zastřešující právní rámec pro tvorbu evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů.

               S vizí ESS 2020
                  11
                má být tvorba evropských statistik modernizována, a tím dále zlepšena vyváženost mezi výhodami a významem dostupnosti evropských statistik vysoké kvality a náklady a zátěží, které jsou spojeny s jejich tvorbou. Tímto způsobem přispěje ESS k tomu, aby se přiměřeně reagovalo na potřebu evropských orgánů mít k dispozici informace pro tvorbu jejich politik a na statistické potřeby širší veřejnosti a zároveň řádně zohlednila potřeba snížit administrativní zátěž pro domácnosti a podniky.

               •Soulad s ostatními politikami EU

                  Vývoj a hodnocení politiky, pokud jde o politické priority Unie, zejména o priority související s pracovními místy, růstem a investicemi, jednotným digitálním trhem, prohloubenou a spravedlivější evropskou měnovou unií, migrací, vnitřním trhem, energetickou unií a klimatem, vyžaduje dobré analytické a monitorovací nástroje. Jelikož politické priority souvisejí s řadou různých tematických oblastí v rámci sociálních a hospodářských statistik, je kromě toho třeba zajistit větší soulad mezi zdroji údajů a usnadnit širší používání nových inovativních zdrojů a přístupů. Hlavní cíle strategie „Evropa 2020“, k nimž patří podpora zaměstnanosti, zlepšení úrovně vzdělávání a podpora sociálního začleňování snížením chudoby, jsou monitorovány pomocí ukazatelů. Výpočet těchto ukazatelů je možný jen na základě včasných statistických informací. Tyto statistické informace by měly být vytvářeny co nejúčinnějším způsobem za použití moderních metod sběru a tvorby statistických údajů. Jelikož tematické oblasti v současnosti nejsou vzájemně integrovány, je složitější údaje pocházející z různých stávajících sběrů údajů analyzovat. Pro statistické požadavky spojené s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030, která se zabývá jak vymýcením chudoby, tak i hospodářským, sociálním a environmentálním rozměrem udržitelného rozvoje, budou lépe integrované a včasnější ukazatele vyplývající z tohoto návrhu rovněž přínosné.

                  Priority, které musí politiky řešit, se mohou měnit, a podle předpokladů se poptávka po evropských sociálních statistikách vysoké kvality v budoucnosti ještě zvýší, například až se začnou plnit cíle plánovaného evropského pilíře sociálních práv. Kromě toho jsou statistiky vysoké kvality nutné pro to, aby tvůrci politik mohli nad rámec současné situace identifikovat a vyvíjet nové politické rámce a cíle. Význam evropských statistik se neomezuje na období současných strategií. K tomu jeden příklad z nedávné minulosti: sestavit pro strategii Evropa 2020 cíle založené na ukazatelích bylo možné jen proto, že evropská statistická základna byla dostatečně obsáhlá, aby mohla tyto cíle měřit a monitorovat. Když se při této příležitosti stávající údaje využily pro nový účel, ukázalo se, jak je důležité vytvářet a uchovávat základní statistiky, které jsou dostatečně pružné, aby se rychle přizpůsobily novým požadavkům politik.

                  Pro zlepšení sociálních statistik v souladu s prioritami Unie a silnějším sociálním rozměrem EU bude zapotřebí silné odhodlání členských států a těsná koordinace mezi tvůrci politik a statistiky na všech úrovních. Rozhodující přitom bude, aby do sociálních statistik dostatečně investovaly a poskytly potřebnou politickou podporu, zejména pokud jde o přístup k administrativním údajům.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právní základ pro evropské statistiky poskytuje článek 338 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Opatření k tvorbě statistik potřebných pro činnost Unie přijímají řádným legislativním postupem Evropský parlament a Rada. Článek 338 stanoví požadavky na tvorbu evropských statistik; vyžaduje dodržování zásad nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, hospodárnosti výdajů a důvěrnosti statistických informací.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Uplatní se zásada subsidiarity, jelikož návrh nespadá do výlučné pravomoci Unie.

               ESS zajišťuje infrastrukturu pro statistické informace. Systém je navržen tak, aby splňoval potřeby nejrůznějších uživatelů pro účely rozhodování v demokratických společnostech.

               Návrh tohoto nařízení byl vypracován s cílem chránit hlavní činnosti partnerů ESS a zároveň zlepšovat účinnost a zajišťovat, aby docházelo ke zbytečným změnám a zdvojování práce co nejméně.

               Sběr statistických informací, na které se návrh vztahuje, probíhá nyní na úrovni EU podle různých pravidel. Cílem návrhu je zjednodušit a modernizovat sběr statistických informací v jednom rámci. Poskytovat pro účely politiky srovnatelné statistiky zahrnující celou EU je možné pouze pomocí opatření na úrovni EU.

               Jedním z hlavních kritérií, které musí statistické údaje splňovat, je soudržnost a srovnatelnost. Nezbytné soudržnosti a srovnatelnosti nemohou členské státy dosáhnout bez jasného evropského rámce, tj. bez unijních právních předpisů stanovících společné statistické pojmy, formáty vykazování a požadavky na kvalitu.

               Cíle navrhovaného opatření, totiž zjednodušení evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států. Opatření mohou být účinnější na úrovni EU, a to na základě právního aktu Unie, který zajistí soudržnost a srovnatelnost statistických informací na úrovni EU ve statistických oblastech, na které se navrhovaný akt vztahuje. Vlastní sběr údajů mohou mezitím provádět členské státy.

               Unie proto může v této oblasti přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak to stanoví článek 5 Smlouvy.

               •Proporcionalita

               Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:

               zajistí kvalitu a srovnatelnost evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů při použití stejných zásad napříč členskými státy. Obdobně zajistí, aby evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů zůstaly relevantní a byly přizpůsobeny tak, aby odpovídaly potřebám uživatelů. Nařízením se tvorba statistik stane nákladově efektivnější a zároveň se zohlední specifičnost systémů členských států.

               Současné právní předpisy EU v oblasti statistik o osobách a domácnostech byly v posledních letech soustavně přezkoumávány. Přitom se ukázalo, že nařízením, kterým se zavede společný rámec pro proces sběru, zpracování a šíření statistických údajů v těchto konkrétních sociálních oblastech, se tento proces může stát efektivnějším (nižší poměr nákladů a přínosů) a účinnějším.

               Očekává se, že nařízením se sníží finanční a administrativní zátěž pro respondenty, národní, regionální a místní orgány, podniky a širokou veřejnost. Toho se dosáhne zejména standardizací pojmů a metod, odstraněním duplicity, snížením frekvence předávání údajů v některých oblastech a kromě zjišťování širším využíváním kombinace zdrojů.

               V souladu se zásadou proporcionality se navrhované nařízení omezuje na míru nezbytně nutnou k dosažení svého cíle a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné.

               •Volba nástroje

               Navrhované nástroje: nařízení.

               Vzhledem k cílům a obsahu návrhu je nejvhodnějším nástrojem nařízení.

               Výběr vhodného nástroje závisí na cíli, kterého má být právním předpisem dosaženo. Vzhledem k potřebě srovnatelných statistických informací na evropské úrovni je v oblasti evropské statistiky trendem využívat jako základních právních aktů spíše nařízení než směrnic. Upřednostňuje se nařízení, neboť stanoví stejné právo v celé Unii. Zajišťuje srovnatelnost údajů v celé EU, a tím umožňuje vytvářet evropské statistiky na vysoké úrovni kvality. Je přímo použitelné, což znamená, že se nemusí provést ve vnitrostátním právu.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Jelikož byla tato iniciativa zahájena před přijetím nových pokynů pro zlepšování právní úpravy (COM (2015) 215), nebylo provedeno žádné úplné hodnocení současného systému pro tvorbu evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů. Na základě standardů Komise se postupovalo podle systému Eurostatu pro hodnocení stávajících právních předpisů, včetně hodnocení evropského statistického programu
                  12
               , který byl hlavní součástí celého procesu. Kromě toho se každý rok provádějí průzkumy mezi uživateli s cílem lépe poznat uživatele, jejich potřeby a jejich spokojenost se službami poskytovanými Eurostatem. Eurostat využívá výsledky hodnocení ke zlepšení procesu tvorby statistických informací a ke svým statistickým výstupům. Tyto výsledky jsou zdrojem pro různé strategické plány, jako je pracovní program a plán řízení.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  V konzultaci byly osloveny tři hlavní skupiny zúčastněných stran:

               tvůrci údajů: do této kategorie patří orgány odpovědné za sběr a sestavování sociálních statistik. Zahrnuje především národní statistické úřady na vnitrostátní úrovni a Eurostat na úrovni EU. V této souvislosti jsou tvůrci údajů rovněž hlavními představiteli poskytovatelů primárních údajů, tj. domácností,

               poskytovatelé údajů: do této kategorie patří jak respondenti, tak vnitrostátní instituce, které jsou držiteli souborů administrativních údajů, například státní správy sociálního zabezpečení a daňové úřady. Vzhledem k náročnosti vedení rozhovorů s individuálními domácnostmi pro účely této konzultace, jsou v širším smyslu považovány za zástupce poskytovatelů primárních údajů (tj. domácností) rovněž národní statistické úřady,

               uživatelé údajů: v této skupině lze rozlišovat mezi institucionálními uživateli (samotnou Komisí, vnitrostátními ministerstvy, dalšími mezinárodními organizacemi a odborníky pracujícími v jiných orgánech EU) a dalšími externími uživateli, jako je široká veřejnost, média a akademická obec.

               Je třeba zvláště připomenout jeden konkrétní subjekt, který byl konzultován jako uživatel údajů: Evropský statistický poradní výbor zřízený v roce 2008 rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES
                  13
               . Má 24 členů zastupujících uživatele, respondenty a ostatní zúčastněné strany, pro které jsou evropské statistiky relevantní (včetně vědecké komunity, sociálních partnerů a občanské společnosti), jakož i institucionální uživatele (např. Radu a Evropský parlament). Podle článku 8 nařízení (ES) č. 223/2009 je možné během procesu přípravy případných nových právních předpisů konzultovat Evropský statistický poradní výbor.

               Konzultace proběhla v období od července do prosince 2015. Výsledky jsou uvedeny ve třech zvláštních zprávách
                  14
               .

               Problémy, jak je vnímají konzultované zúčastněné strany, lze shrnout takto:

               1)Uživatelé údajů se obávají rizika, že evropské oficiální statistiky nebudou splňovat jejich potřeby, tedy že nebudou relevantní. Jejich obavy pramení z řady problémů týkajících se kvality údajů, například z nedostatečného zachycení nových sociálních problémů, omezené včasnosti a omezené srovnatelnosti a soudržnosti mezi soubory statistických údajů.

               2)Tvůrci údajů (národní statistické úřady) se obávají vysokých nákladů na tvorbu údajů a tlaku, kterému jsou vystaveni v důsledku krátkých lhůt pro poskytování statistických informací potřebných v souvislosti s novými sociálními krizemi. Problémem je i zatížení respondentů (je-li příliš vysoké, hrozí pokles míry odpovědí, a tím zhoršení kvality údajů). Národní statistické úřady by uvítaly větší podporu jejich modernizačních opatření (např. inovace v technologii, metodikách, využívání nových zdrojů údajů a řízení), jejichž cílem je snížení nákladů na tvorbu údajů.

               Řešení popsaná zúčastněnými stranami lze rozdělit do tří hlavních oblastí opatření:

               umožnit lepší přizpůsobení oficiálních evropských sociálních statistik novým informačním potřebám (tj. zlepšit jejich relevanci),

               zvýšit soudržnost a srovnatelnost evropských sociálních statistik s cílem zajistit vyšší kvalitu,

               využít inovativní přístupy ke snížení nákladů na tvorbu údajů a zatížení respondentů.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Eurostat vedl o návrhu rozsáhlé diskuse s národními statistickými úřady. Zřídil pracovní skupiny (pro každý sběr statistických údajů), zvláštní skupiny a skupiny řídicích pracovníků, které se pravidelně setkávaly a návrh projednávaly. Návrh byl rovněž předložen Výboru pro Evropský statistický systém (ESSC) zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. ESSC poskytuje ESS odborné vedení pro vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky. Předsedá mu Komise (Eurostat) a skládá se ze zástupců NSÚ. Země Evropského hospodářského prostoru (EHP) a Evropského sdružení volného obchodu (EFTA) se účastní jako pozorovatelé. Zasedání ESSC se mohou účastnit i pozorovatelé z Evropské centrální banky (ECB), Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a dalších mezinárodních organizací.

                  Externí stanoviska a odborné znalosti byly čerpány také z řady dalších zdrojů:

               1)Konzultace se zúčastněnými stranami zmíněná výše zahrnovala také názory uživatelů a poskytovatelů údajů.

               2)O stanovisko byl rovněž požádán Evropský statistický poradní výbor jako externí zdroj odborných poznatků. ESAC návrh rámcového nařízení o evropských statistikách o osobách a domácnostech podpořil. Považuje rámcové nařízení za zásadní pro podporu současné obsáhlejší agendy Komise pro sociální politiku a pro zlepšení integrace a soudržnosti sociálních údajů z celé Evropy
                  15
               .

               •Posouzení dopadů

                  S tímto návrhem se předkládá posouzení dopadů. V něm se poukazuje na aktuální problémy, předkládá několik možností politiky, které by bylo možné použít pro řešení těchto problémů, a posuzuje sociální a hospodářský dopad každé z těchto možností.

                  Výbor pro kontrolu regulace vydal v březnu 2016 k posouzení dopadů kladné stanovisko.

                  Při posouzení dopadů byly zjištěny dva hlavní faktory, které jsou příčinou problémů v oblasti evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů:

               1)fragmentace evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů v jednotlivých oblastech a

               2)nepružnost metod používaných pro sběr údajů o osobách a domácnostech.

                  Posuzovaly se tyto možnosti odstranění fragmentace evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů:

                        Možnost

                        Popis

                        1.0 Základní scénář: fragmentované procesy tvorby, bez právní integrace

                        Zachování současné právní struktury s nařízeními EU specifickými pro jednotlivé oblasti a fragmentovanými procesy (různé pokyny, postupy a procesy tvorby)

                        1.1 Defragmentace procesů tvorby, bez integrace stávajících právních předpisů

                        Zachování nařízení EU specifických pro jednotlivé oblasti, ale snaha o vyšší standardizaci různých procesů tvorby, definic a proměnných („defragmentace“) u všech sběrů údajů

                        1.2 Fragmentované procesy tvorba (liniový model), ale integrace stávajících právních předpisů

                        Integrace právních předpisů o evropských sociálních statistikách sbíraných na základě výběrových souborů, bez aktivní snahy o „defragmentaci“ procesů tvorby

                        1.3 Defragmentace procesů tvorby a právní integrace

                        Kombinace právní integrace s defragmentací procesů tvorby. Tato možnost má dílčí varianty, které jsou charakterizovány odlišným rozsahem působnosti a řízením celého systému.

                        1.3a Defragmentace procesů tvorby, integrace stávajících právních předpisů

                        Zahrnuje pouze pět stávajících nařízení (LFS, SILC, AES, EHIS a ICT-HH).

                        1.3b Defragmentace procesů tvorby, integrace řízení evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů

                        Nařízení se vztahuje rovněž na sběry údajů HBS/HETUS. Současné rozdíly mezi členskými státy naznačují tomu, že je třeba značná harmonizace.

                  Jako možné způsoby řešení nepružnosti sběru údajů byly analyzovány tři možnosti uvedené níže.

                        Možnost

                        Popis

                        2.0 Základní scénář: program a technické prvky stanoveny v právních předpisech

                        Pro změny programu nebo technických prvků je třeba změnit nařízení Evropského parlamentu a Rady.

                        2.1 Programování stanovené právními předpisy / pružné technické specifikace

                        Statistické programování určují Parlament a Rada, větší pružnost v technických prvcích.

                        2.2 Pružné programování / pružné technické specifikace

                        Pružnost ve statistickém programování a technických prvcích.

                  Pro řešení fragmentace evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů byly na základě výsledků posouzení dopadů vybrány možnosti politiky 1.3a (konsolidace stávajících nařízení, „defragmentace“ procesů tvorby) a v dlouhodobém horizontu možnost 1.3b (integrace řízení evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů, defragmentace procesů tvorby používaných pro různé sběry údajů). Tyto možnosti politiky zahrnují integraci nařízení EU, která v současné době platí pro různé specifické oblasti, a opatření zaměřená na dosažení větší soudržnosti při tvorbě a zpracování údajů. S tímto přístupem by mohlo být nejlépe dosaženo těchto cílů: lepší přizpůsobení sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů měnícím se potřebám uživatelů, zlepšení jejich kvality, širší využívání inovativních metod a snížení nebo omezení nákladů, které s sebou přináší současná fragmentovaná struktura evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů.

                  V závislosti na tom, jak jsou metody tvorby uplatňovány na vnitrostátní úrovni (např. zda jsou zaváděny technologické a metodické inovace nebo zda se zlepšuje přístup ke správním rejstříkům), se vyšší náklady v počáteční fázi koncepce sociálního zjišťování ve velké míře kompenzují nižšími náklady ve fázi sběru údajů, které představují dvě třetiny celkových nákladů na tvorbu statistik.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušování

                  Cílem návrhu, pokud jde o program REFIT, je co nejlépe využít informace poskytnuté domácnostmi a osobami, aby bylo možné reagovat na stávající i budoucí potřeby evropských statistik a aby se omezilo zatížení respondentů. Tohoto zjednodušení by se mělo dosáhnout zahrnutím různých sběrů evropských statistických údajů, na které se v současné době vztahují samostatná nařízení, do jednoho rámce. Podrobnosti o snížení nákladů pro tvůrce a poskytovatele údajů vypočítaném na základě modelových scénářů lze nalézt v posouzení dopadů (oddíl 7.4 Dopady na účinnost a příloha 4 Analytické modely použité při přípravě posouzení dopadů). Základní hypotéza vede odhadem ke zvýšení nákladů na 10,3 milionu EUR ve fázi návrhu (na úrovni EU) a k úsporám ve výši 20,8 milionu EUR ve fázi sběru údajů (čistá současná hodnota –10,4 milionu EUR). Odhad nákladů však kolísal mezi čistou současnou hodnotou ve výši –3,1 milionu. EUR v případě restriktivnější hypotézy a –34 miliony EUR v případě méně restriktivní možnosti.

                  Jelikož se návrh týká sběru údajů od soukromých domácností a osob, nemá žádný dopad na podniky, včetně mikropodniků a malých a středních podniků.

                  Návrh je v souladu s digitální kontrolou, neboť podporuje interoperabilitu a opětovné použití, a to použitím:

               stejných technických specifikací pro soubory údajů. Specifikace budou zahrnovat počet a popis proměnných, statistické klasifikace, charakteristiky statistických souborů, jednotek zjišťování a respondentů, referenční období a data a požadavky týkající se geografického pokrytí, charakteristik výběrového souboru, technických aspektů práce v terénu, editace, imputace, vážení, odhadu a odhadu rozptylu,

               stejných standardů pro předávání, výměnu a sdílení informací mezi Eurostatem a členskými státy. Technické standardy se budou vztahovat na pojmy, procesy a produkty, včetně údajů a metadat.

                  Odpovídá-li kvalita údajů kritériím kvality vymezeným v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009, měly by být členské státy schopny poskytovat údaje z několika zdrojů, včetně metod nebo inovativních přístupů, pokud zajistí tvorbu údajů, které jsou srovnatelné a odpovídají specifickým požadavkům stanoveným nařízením.

               •Základní práva

                  Návrh nemá žádné důsledky z hlediska ochrany základních práv. S ohledem na návrh se nejrelevantnější úvahy týkají možného dopadu na ochranu osobních údajů (pro kterou jsou práva stanovena v článku 8 Listiny základních práv EU, v článku 16 SFEU a v sekundárních právních předpisech
                     16
                  ). Žádná z vybraných možností politiky však nepředpokládá změny v ustanoveních o ochraně osobních údajů. Podle vnitrostátních právních předpisů a právních předpisů EU o statistice mají ochranu údajů zaručovat národní statistické úřady. Tyto úřady mají přísná pravidla, aby například mohly zaručit důvěrnost respondentů, anonymizovat záznamy a zajistit ochranu údajů u vyplněných dotazníků.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Pro provedení návrhu bylo stanoveno sedmileté zaváděcí období, a to od roku 2019 do roku 2025, program by však měl pokračovat i poté. V legislativním finančním výkazu však byly zohledněny pouze roky stávajícího víceletého finančního rámce. Pokračování financování bude záviset na dohodách, které budou uzavřeny pro další víceletý finanční rámec, a na pokračování zvláštních programů, z nichž se financování předpokládá.

                  Pro roky 2019 a 2020 bude financování pocházet ze stávajících přídělů na programy a nebudou třeba žádné dodatečné finanční prostředky.

                  Celkem se prostředky na roky 2019 a 2020 odhadují na 28,814 milionu EUR. Podrobné rozpočtové důsledky jsou stanoveny v legislativním finančním výkazu.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Očekává se, že Evropský parlament a Rada přijmou navrhované nařízení v roce 2017 nebo 2018 a Komise krátce na to přijme prováděcí opatření.

                  Členské státy podle očekávání zahájí předávání údajů Komisi podle nového nařízení v roce 2019.

                  Navrhovaný právní nástroj bude předmětem celkového hodnocení s cílem posoudit mimo jiné, jak je účinný a efektivní, pokud jde o dosažení cílů, a rozhodnout, zda jsou potřebná nová opatření nebo změny.

                  Důležité je nejprve uvažovat o stávajících monitorovacích a hodnotících nástrojích, které jsou již zavedené a používají se ve všech oblastech tvorby statistik Eurostatu. Tyto nástroje již umožňují analyzovat změny účinnosti a efektivnosti nové statistické iniciativy a kvalitu vytvářených údajů. Hlavními nástroji jsou:

               současný evropský statistický program stanoví systematické provádění hodnocení v polovině období a závěrečných hodnocení programu. Sociální statistiky jsou nedílnou součástí těchto mechanismů podávání zpráv
                  17
               .

               V plánu řízení Eurostatu se stanovují opatření, která se mají přijmout v reakci na klíčové ukazatele výkonnosti používané v různých oblastech včetně sociální statistiky
                  18
               .

               Pravidelně se uskutečňují průzkumy spokojenosti uživatelů
                  19
               .

               Každá statistická oblast se rovněž monitoruje formou zpráv o kvalitě, které pravidelně vypracovávají členské státy a analyzuje Eurostat v rámci zajištění kvality statistiky. V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 se tyto zprávy týkají kvality statistických výstupů, pokud jde o jejich relevanci, přesnost a spolehlivost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost, soudržnost a srovnatelnost.

               V rámci běžného sběru údajů budou rovněž monitorovány náklady na tvorbu statistik. Podrobně se budou monitorovat zejména tyto aspekty (jak na individuální úrovni, tak na úrovni proměnných): vývoj využívání administrativních údajů, způsob sběru údajů (např. rozhovory přes internet, osobní rozhovory), rozsah výběrového souboru, délka dotazníků, délka rozhovorů a četnost sběru údajů. To umožní měření pokroku při používaní specifických technik a vlivu těchto změn na zatížení respondentů. Kromě toho se kolísání nákladů na sběr sociálních údajů na agregované úrovni EU použije jako celkový ukazatel k monitorování provádění navrhovaného právního předpisu. Tento ukazatel bude rozlišovat mezi náklady NSÚ na koncepci, sběr a předávání údajů. Tyto údaje nejsou napříč členskými státy přímo srovnatelné z důvodu jejich zjevného rozdílu ve velikosti, přístupu ke statistice a jiného vývoje. Časem však bude možné použít tyto ukazatele ke sledování vývoje nákladů na tvorbu evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů na úrovni EU a pro každý jednotlivý členský stát. Tyto náklady mohou být vyjádřeny jako náklady na zaměstnance (např. počet plných pracovních úvazků pro tazatele) nebo jako finanční zdroje (např. rozpočtové prostředky přidělené na určitý sběr údajů). Jako takové poskytují tyto ukazatele klíčové informace pro monitorování nákladů na tvorbu sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů, což je jedna z hlavních otázek, kterými se zabývá navrhovaný právní předpis. Pro vykazování nákladů bude třeba vypracovat vylepšený a harmonizovaný rámec, který se bude vztahovat na celý ESS a který bude rozlišovat mezi různými fázemi tvorby statistik.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Navrhované nařízení se skládá z 19 článků a pěti příloh.

               Jak stanoví článek 1 („Předmět“), účelem nařízení je zavést společný rámec pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založený na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů. Článek 2 obsahuje definice pojmů, které nařízení používá.

               Statistiky, na které se nařízení vztahuje, jsou uspořádány do oblastí a témat uvedených v článku 3 a podrobněji členěných v příloze I navrhovaného nařízení. Navrhuje se svěřit Komisi pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem změny dílčích témat uvedených v příloze I tak, aby se sbírané údaje přizpůsobily budoucím potřebám uživatelů. Kromě toho se navrhuje svěřit Komisi pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem zavedení nebo úpravy víceletého průběžného plánování (článek 4), aby se splnily specifické požadavky uživatelů vyplývající z technologických, sociálních a hospodářských změn.

               Komisi by měla být rovněž svěřena pravomoc přijímat prováděcí opatření ohledně technických specifikací souborů údajů (článek 6), standardů předávání a výměny informací (článek 7), charakteristik opor výběru (článek 11) a podávání zpráv o kvalitě (článek 12). Požadavky týkající se podávání zpráv o kvalitě jsou v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009, které poskytuje referenční rámec a vyžaduje od členských států, aby dodržovaly statistické zásady a kritéria kvality vymezená v uvedeném nařízení.

               Tento návrh umožňuje a podporuje využívání nových forem sběru údajů a alternativních zdrojů údajů, včetně administrativních údajů a odhadů získaných modelováním a z dat velkého objemu (článek 8). Od členských států se dále vyžaduje, aby využívaly opory výběru vysoké kvality (článek 11).

               Návrh se týká rovněž řady dalších důležitých aspektů modernizace evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů:

               –zavádí reprezentativní studie proveditelnosti a pilotní studie, aby se zlepšila kvalita statistik a podpořil vývoj a provádění nových metod (článek 13),

               –obsahuje ustanovení o finanční podpoře, kterou mohou členské státy za určitých podmínek získat (článek 14),

               –obsahuje ustanovení o výjimkách, které mají být poskytnuty, aby i) členské státy případně měly více času přizpůsobit se novým požadavkům a ii) poskytly určitý prostor při používání společných metod tak, aby byla stále ještě zajištěna kvalita a srovnatelnost vytvářených statistik (článek 17).

               Nařízení navíc obsahuje nezbytná ustanovení o výkonu přenesení pravomocí (článek 15) a uvádí, že to je v souladu s interinstitucionální dohodou o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016
                  20
               .

               Poslední články se týkají postupu projednávání ve výboru (článek 16) a zrušení dvou stávajících nařízení, která budou plně nahrazena novým nařízením (článek 18).

               V pěti přílohách jsou uvedeny podrobné informace o zahrnutých tématech, požadavcích na přesnost, charakteristikách výběrového souboru, periodicitě a lhůtách pro předání údajů.

               2016/0264 (COD)

               Návrh

               NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

               kterým se zavádí společný rámec pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů

               (Text s významem pro EHP)

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V souvislosti se strategií Evropa 2020
                  21
                a posílením správy ekonomických záležitostí hrají sociální ukazatele významnou úlohu při poskytování informací pro klíčové priority Unie pro růst a vytváření pracovních míst, snižování chudoby a omezování sociálního vyloučení, dovednosti, mobilitu a digitální ekonomiku a při jejich podpoře. Sociální ukazatele musí zejména poskytovat spolehlivý statistický základ pro vypracovávání a monitorování politik, kterými Unie tyto priority uskutečňuje.

               (2)S ohledem na tyto skutečnosti by sociální ukazatele měly vykazovat nezbytnou vysokou kvalitu, zejména pokud jde o jejich robustnost, jejich včasnost, jejich reevanci, jejich přizpůsobitelnost novým požadavkům uživatelů, jakož i jejich srovnatelnost a účinnost.

               (3)Evropské statistiky týkající se osob a domácností se v současné době sbírají na základě několika legislativních aktů, které upravují zjišťování o osobách a domácnostech, demografickou statistiku, sčítání lidu, domů a bytů a statistiky, které jsou sbírány především z administrativních zdrojů. Některé údaje pocházejí také ze zjišťování u podniků. Navzdory výraznému zlepšení v posledních letech přetrvává potřeba posílit integraci sběru statistických údajů na základě zjišťování o osobách a domácnostech.

               (4)Díky technologickému pokroku se značně rozšířily možnosti využívat administrativní zdroje pro statistické účely. Využívání administrativních zdrojů by mělo být v oblasti sociální statistiky aktivně podporováno, zároveň by však vždy měla být zajištěna kvalita, přesnost, včasnost a srovnatelnost těchto statistik.

               (5)Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí
                  22
                kladlo důraz na stále širší využívání vícenásobných zdrojů údajů a inovační metody sběru údajů, jakož i na rostoucí význam harmonizace statistických koncepcí a metod napříč oblastmi. Požadovalo dále novou generaci statistických právních předpisů, které by upravovaly širší oblasti statistik.

               (6)V roce 2011 schválil Evropský statistický systém (ESS) ve Wiesbadenu své memorandum o nové koncepci statistik o domácnostech a sociální statistiky. Podle tohoto memoranda by měla být evropská šetření, která dodávají údaje o osobách a domácnostech, zjednodušena a tato každoroční sociální šetření by měla být doplňována méně častým sběrem mikrodat. Kromě toho by se měl zlepšit přístup k administrativním údajům a na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU by se mělo rozvíjet opětovné využívání stávajících zdrojů údajů a přístup k novým zdrojům údajů.

               (7)Vývoj popsaný výše se musí postupně racionalizovat a statistické právní předpisy v oblasti sociální statistiky modernizovat, aby se zajistilo, že budou vysoce kvalitní sociální ukazatele vypracovávány integrovanějším, flexibilnějším a účinnějším způsobem. Zároveň je třeba věnovat náležitou pozornost potřebám uživatelů, zatížení respondentů, zdrojům členských států, spolehlivosti a přesnosti používaných metod, technické proveditelnosti tvorby statistik a lhůtám, v nichž je lze zpřístupnit, a spolehlivosti výsledků.

               (8)Toto nařízení stanoví společný rámec pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů. Specifikuje údaje a informace, které mají členské státy sbírat a předkládat, a zároveň základní požadavky na kvalitu, které musí údaje splňovat. Stanoví, že podrobnějšími technickými specifikacemi se budou zabývat akty v přenesené pravomoci a prováděcí opatření. Umožňuje vzájemnou provázanost různých sběrů údajů a s použitím administrativních údajů a vede ke konsolidaci a zjednodušení stávajících právních předpisů.

               (9)Aby se více zjednodušil a racionalizoval referenční rámec pro evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů, měly by být stávající evropské statistiky o osobách a domácnostech založené na individuálních údajích sloučeny do jediného rámce. Tím by se zaručilo, že by byly evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů, včetně oblastí trhu práce, příjmů a životních podmínek, zdraví, vzdělávání a odborné přípravy a využívání informačních a komunikačních technologií, sestavovány jednotným, soudržným a koordinovaným způsobem.

               (10)Na základě dohodnutých obecných pokynů provádí nyní řada členských států dobrovolně sběr údajů v oblasti využívání času a spotřeby. Tyto dvě oblasti by měly být modernizovány, tak aby mohl být plně využíván nový technologický pokrok. Sběr údajů v těchto dvou oblastech by měl být organizován v souladu s tímto nařízením, aby se nabídly možnosti a vytvořily příležitosti pro další vývoj v budoucnosti a zajistilo, že údaje budou aktuálnější a relevantnější a že budou tvořeny účinněji. Do té doby by členské státy neměly měnit svůj stávající přístup.

               (11)S ohledem na svá specifika nejsou předmětem tohoto nařízení demografické statistiky
                  23
               , sčítání lidu, domů a bytů
                  24
               , zjišťování u podniků a statistiky založené především na administrativních zdrojích; ty by měly být upraveny odděleně zvláštními rámci přizpůsobenými jejich charakteristikám.

               (12)Statistiky již nejsou považovány pouze za jeden z mnoha zdrojů informací pro účely tvorby politik, namísto toho hrají v tomto procesu ústřední roli. Rozhodování založené na faktech vyžaduje statistiky, které v souladu s účely, kterým slouží, splňují vysoká kritéria kvality, jak stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009
                  25
               .

               (13)Sociální údaje vysoké kvality nejsou nezbytné pouze pro účely politik, nýbrž také pro výzkum a jako součást řádné informační infrastruktury. Pro výzkumné pracovníky, kteří pro vědecké účely získají přístup k mikrodatům podle nařízení Komise (EU) č. 557/2013
                  26
                o evropské statistice, pokud jde o přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely, by bylo velmi přínosné, kdyby měli lépe propojené statistické soubory údajů, což by zase mělo příznivý dopad na studie k posouzení dopadu politik.

               (14)Nařízení (ES) č. 223/2009 poskytuje referenční rámec pro evropskou statistiku a požaduje od členských států, aby dodržovaly statistické zásady a kritéria kvality stanovené v nařízení. Zprávy o kvalitě mají pro posuzování a zlepšování kvality evropských statistik a pro související komunikaci zásadní význam. Výbor pro Evropský statistický systém (ESSC) schválil standard ESS pro strukturu zpráv o kvalitě v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009. To by mělo přispět k harmonizaci podávání zpráv o kvalitě podle tohoto nařízení.

               (15)V nařízení (ES) č. 223/2009 jsou obsažena pravidla pro předávání údajů z členských států, včetně předávání důvěrných údajů. Opatření přijatá v souladu s tímto nařízení by měla zajistit, aby byly důvěrné údaje chráněny a aby údaje při tvorbě a šíření evropských statistik nebyly nedovoleně zpřístupňovány ani používány pro jiné než statistické účely.

               (16)Statistiky jsou potřebné na národní i regionální úrovni. V souladu s nařízením (ES) č. 1059/2003
                  27
                by všechny statistiky členských států, které jsou předávány Komisi a které mají být rozčleněny podle územních jednotek, měly používat klasifikaci NUTS. Aby tedy bylo možné vytvářet srovnatelné regionální statistiky, měly by být údaje o územních jednotkách poskytovány podle klasifikace NUTS.

               (17)Aby se zohlednil hospodářský, sociální a technický vývoj, měla by být v souvislosti s dílčími tématy uvedenými v příloze I Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Komise by rovněž měla mít pravomoc zavádět nebo upravovat osmileté průběžné plánování sběru údajů, na které se vztahuje toto nařízení v souladu s periodicitou stanovenou v příloze IV. Je obzvláště důležité, aby Komise během přípravných prací uskutečnila příslušné konzultace, a to i na úrovni odborníků, a aby tyto konzultace vedla v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, kteří se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

               (18)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o technické specifikace konkrétních souborů údajů, technické prvky, jsou-li společné několika souborům údajů, technické standardy potřebné k zjednodušení výměny a sdílení informací mezi Komisí (Eurostatem) a členskými státy, opory výběru, zejména stanovení jejich minimálních požadavků, formy a obsah zpráv o kvalitě a případně o výjimky. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011
                  28
               .

               (19)Provádění tohoto nařízení by si mohlo vyžádat rozsáhlé úpravy národních statistických systémů, a Komise tudíž může členským státům udělit výjimky.

               (20)Na statistické údaje, na které se vztahuje toto nařízení, by se měly uplatňovat směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES
                  29
                a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 45/2001
                  30
               . Zejména statistické údaje, které se vyžadují pro účely vypracovávání a monitorování opatření a strategií na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni v oblasti veřejného zdraví a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, je třeba považovat za údaje zpracovávané z důvodů významného veřejného zájmu.

               (21)Cíle tohoto nařízení, tedy zavedení společného rámce pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale z důvodu harmonizace a srovnatelnosti jej může být lépe dosaženo spíše na úrovni Unie. EU proto může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak stanoví článek 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

               (22)Evropská sociální statistika sbíraná na základě výběrových souborů a proces sběru údajů by se měly stát účinnějšími a relevantnějšími. Měla by být zajištěna srovnatelnost a soudržnost údajů v dlouhodobém horizontu. Evropské statistiky o osobách a domácnostech založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů v současnosti upravuje několik samostatných legislativních aktů, které by měly být nahrazeny tímto nařízením. Proto je třeba nařízení Rady (ES) č. 577/98
                  31
                a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003
                  32
                zrušit.

               (23)Návrh byl konzultován s evropským inspektorem ochrany údajů.

               (24)Návrh byl konzultován s Výborem pro Evropský statistický systém,

               PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1

               Předmět

               1.Tímto nařízením se zavádí společný rámec pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů.

               2.Toto nařízení se nevztahuje na sčítání lidu, domů a bytů uvedené v nařízení (ES) č. 763/2008
                  33
               .

               Článek 2

               Definice

               Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

               a)„předem zkontrolovanými údaji nebo mikrodaty“ údaje nebo mikrodata zkontrolované členskými státy na základě dohodnutých společných pravidel pro ověřování;

               b)„oblastí“ jeden nebo několik souborů údajů uspořádaných tak, aby pokryly určitá témata;

               c)„jednotkou zjišťování“ identifikovatelný subjekt, o němž lze získávat údaje;

               d)„tématem“ obsah informací, které mají být sbírány o jednotce zjišťování, přičemž každé téma zahrnuje několik dílčích témat;

               e)„administrativními záznamy“ údaje vytvořené nestatistickým zdrojem, obvykle veřejným subjektem, které jsou vedeny pro jiný než statistický účel;

               f)„ad hoc tématem“ témata, která mají pro uživatele v určitém okamžiku zvláštní význam, avšak která nejsou obsažena v obvyklých souborech údajů;

               g)„klíčovým ukazatelem“ široce využívaná informace, která slouží k monitorování ústředního cíle politiky EU.

               Článek 3

               Soubory údajů

               1.Sběr údajů uvedený v článku 1 se člení do těchto oblastí:

               a)trh práce;

               b)příjmy a životní podmínky;

               c)zdraví;

               d)vzdělávání a odborná příprava;

               e)využívání informačních a komunikačních technologií;

               f)využívání času;

               g)spotřeba.

               2.Soubory údajů se vztahují na témata společná pro všechny oblasti a navíc na následující konkrétní témata, dále podrobně uvedená v příloze 1:

               a)charakteristiky osob a domácností;

               b)účast na trhu práce;

               c)trvání zaměstnání a dosavadní pracovní zkušenosti;

               d)pracovní podmínky včetně pracovní doby a jejích úprav;

               e)dosažené vzdělání;

               f)účast ve vzdělávání a odborné přípravě;

               g)zdraví: zdravotní stav a zdravotní postižení, zdravotní péče a determinanty;

               h)příjmy, spotřeba a jmění, včetně dluhů;

               i)životní podmínky, včetně materiální deprivace, bydlení, životního prostředí a přístupu k službám;

               j)kvalita života včetně účasti na společenském a kulturním životě a dobrých životních podmínek;

               k)rozvržení času a

               l)zapojení do informační společnosti.

               3.Požadavky na přesnost a charakteristiky výběrových souborů používané pro jednotlivé oblasti jsou stanoveny v přílohách II a III.

               4.Komise je oprávněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 15 s cílem měnit dílčí témata uvedená v příloze I tak, aby zohledňovala příslušný technický, sociální a hospodářský vývoj a reagovala na nové potřeby uživatelů. Při výkonu těchto pravomocí Komise zajistí, aby:

               a)uvedené akty v přenesené pravomoci nezpůsobovaly členským státům nebo respondentům výraznou dodatečnou zátěž nebo náklady;

               b)pro každou oblast nebylo akty v přenesené pravomoci změněno více než 20 % dílčích témat uvedených v příloze I. U oblastí, pro něž se sbírají údaje s roční nebo kratší periodicitou, mohou tyto změny představovat nejvýše 10 % seznamu dílčích témat. Tyto maximální procentní podíly platí pro čtyři po sobě následující roky. Počet dílčích témat, která mohou být změněna, se zaokrouhlí na nejbližší celé číslo.

               Článek 4

               Víceleté průběžné plánování

               1.Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 15, pokud jde o zavedení nebo úpravu víceletého průběžného plánování na osm let pro sběr údajů, na který se vztahuje toto nařízení, v souladu s periodicitou stanovenou v příloze IV. Komise zajistí, aby uvedené akty v přenesené pravomoci nezpůsobovaly členským státům nebo respondentům výraznou dodatečnou zátěž nebo náklady.

               2.V tomto víceletém průběžném plánování se stanoví období, během něhož probíhá sběr údajů pro:

               a)dílčí témata spojená s oblastmi;

               b)ad hoc témata vyžádaná uživateli pro oblasti trhů práce a příjmů a životních podmínek podle přílohy IV. Ve výjimečných a odůvodněných případech mohou tyto údaje pokrývat i jiná dílčí témata, která nejsou v příloze I uvedena.

               3.Úpravy plánování zmíněné v odstavci 1 proběhnou nejpozději 24 měsíců před zahájením každého období sběru údajů uvedeného v plánu. Cílem těchto úprav je zajistit účinnost a soudržnost plánování s potřebami uživatelů.

               Článek 5

               Statistické soubory a jednotky zjišťování

               1.Statistické soubory zahrnují všechny osoby, které v každém členském státě obvykle žijí v soukromých domácnostech.

               2.Sběr údajů se provádí v každém členském státě u výběrového souboru jednotek zjišťování, který tvoří soukromé domácnosti nebo osoby patřící do soukromých domácností, které mají obvyklý pobyt v daném členském státě.

               Článek 6

               Technické specifikace souborů údajů

               1.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty, pokud jde o stanovení těchto technických prvků jednotlivých souborů údajů:

               a)počet a popis proměnných;

               b)statistické klasifikace;

               c)přesné charakteristiky statistických souborů, jednotek zjišťování a respondentů;

               d)referenční období a data;

               e)požadavky týkající se geografického pokrytí, charakteristik výběrového souboru včetně dílčích výběrových souborů, technických aspektů práce v terénu, editace, imputace, vážení, odhadu a odhadu rozptylu;

               f)metodiku, která má být použita pro sběr údajů, pokud je třeba dosáhnout vysoké úrovně srovnatelnosti údajů o zaměstnanosti a nezaměstnanosti v oblasti trhu práce. To může případně zahrnovat pořadí a umístění otázek v dotazníku. Tuto potřebu je třeba řádně zdůvodnit.

               2.Pokud jsou prvky společné pro několik souborů údajů, je Komisi svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty za účelem stanovení těchto technických specifikací souborů údajů:

               a)seznam a popis proměnných;

               b)statistické klasifikace;

               c)přesné charakteristiky statistických souborů a jednotek zjišťování.

               3.Pro soubory údajů o měsíční nezaměstnanosti týkající se oblasti trhu práce je Komisi svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty, pokud jde o popis proměnných a délky časových řad, které mají být předány, požadavky na jejich kvalitu a míru jejich podrobnosti.

               4.Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 2.

               Článek 7

               Standardy předávání a výměna informací

               1.Zavedou se technické standardy s cílem usnadnit výměnu a sdílení informací mezi Komisí (Eurostatem) a členskými státy, zejména pro účely zlepšení řízení kvality a procesu dokumentace v souvislosti se statistikami, na které se vztahuje toto nařízení.

               2.Technické standardy se vztahují na statistické pojmy, procesy a produkty, včetně údajů a metadat.

               3.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty za účelem stanovení technických standardů uvedených v odstavci 1. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 2.

               Článek 8

               Zdroje údajů a metody

               1.Členské státy poskytnou údaje uvedené v článku 1 a využijí k tomu jeden z následujících zdrojů nebo jejich kombinaci za předpokladu, že splňují kritéria kvality podle článku 12:

               a)informace přímo poskytované respondenty;

               b)administrativní záznamy a jakékoli jiné zdroje, metody nebo inovativní přístupy, pokud umožňují tvorbu údajů, které jsou srovnatelné a odpovídají použitelným specifickým požadavkům stanoveným tímto nařízením.

               2.Členské státy poskytnou Komisi (Eurostatu) podrobné informace o použitých zdrojích a metodách.

               Článek 9

               Periodicita souborů údajů

               Periodicita souborů údajů se stanoví v příloze IV.

               Článek 10

               Předávání údajů a lhůty

               1.Lhůty pro předání údajů se stanoví v příloze V.

               2.Pro každý soubor údajů se předají Komisi (Eurostatu) předem zkontrolovaná mikrodata bez přímé identifikace.

               3.Odchylně od odstavce 2 se pro sestavování měsíčních statistik o nezaměstnanosti předávají předem zkontrolované souhrnné údaje.

               4.Členské státy začnou sbírat a předávat údaje podle tohoto nařízení v roce 2019.

               Článek 11

               Opory výběru

               1.Údaje jsou založeny na reprezentativních výběrových souborech získaných z opor výběru na vnitrostátní úrovni, které umožňují náhodný výběr osob nebo domácností se známou pravděpodobností výběru. Opory výběru výlučně a vyčerpávajícím způsobem pokrývají soubory zájmu a jsou pravidelně aktualizovány. Obsahují veškeré informace nezbytné pro tvorbu výběrového souboru, jakými jsou informace potřebné pro stratifikační účely a pro kontaktování osob nebo domácností. Opora výběru zahrnuje rovněž informace potřebné pro vytvoření vazby mezi osobami a dalšími administrativními záznamy, pokud to připouštějí předpisy o ochraně údajů.

               2.Pokud v členském státě není žádná taková opora výběru k dispozici, použijí se jiné opory výběru, které splňují následující kritéria. Tyto opory výběru:

               a)identifikují jednotky výběrového souboru, kterými mohou být osoby, domácnosti, byty nebo adresy;

               b)umožňují stanovit pravděpodobnost výběru;

               c)jsou pravidelně aktualizovány.

               3.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty za účelem stanovení jednotných podmínek pro opory výběru, zejména stanovení minimálních požadavků. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 2.

               Článek 12

               Kvalita

               1.Členské státy přijmou opatření nutná k zajištění kvality předávaných údajů a metadat.

               2.Pro účely tohoto nařízení se použijí kritéria kvality vymezená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.

               3.Komise (Eurostat) posoudí kvalitu metadat o specifikacích, předávaných údajů a opor výběru.

               4.Za tímto účelem členské státy předávají v souvislosti s údaji a mikrodaty uvedenými v článku 10:

               a)metadata popisující použitou metodiku a způsob, jak byly dosaženy technické specifikace odkazem na specifikace stanovené v tomto nařízení;

               b)informace o splnění minimálních požadavků na použité opory výběru, mimo jiné při jejich vývoji a aktualizaci, jak se stanoveno v tomto nařízení.

               5.Členské státy předají metadata a informace uvedené v odstavci 4 nejpozději tři měsíce po uplynutí lhůty pro předávání údajů a mikrodat. Tyto dodatečné informace se poskytují ve formě zpráv o kvalitě, které zejména dokládají, jak předávané údaje a mikrodata, jakož i metadata a informace splňují požadavky na kvalitu.

               6.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty, v nichž stanoví formu a obsah zpráv o kvalitě. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 2.

               7.Členské státy informují Komisi (Eurostat) co nejdříve o všech relevantních informacích nebo změnách ohledně provádění tohoto nařízení, které by ovlivnily kvalitu předávaných údajů.

               8.Na žádost Komise (Eurostatu) členské státy poskytnou dodatečné informace nezbytné pro hodnocení kvality statistických informací.

               Článek 13

               Studie proveditelnosti a pilotní studie

               Za účelem zlepšení souborů údajů Komise (Eurostat) v případě potřeby iniciuje několik studií proveditelnosti a pilotních studií, na nichž budou spolupracovat členské státy, zejména aby se zlepšila kvalita včetně srovnatelnosti, podpořila modernizace oblastí spotřeby a využívání času, prozkoumaly a zavedly nové způsoby, jak zlepšit schopnost reagovat na potřeby uživatelů, lépe integroval sběr údajů a používání jiných zdrojů údajů a zefektivnil sběr údajů v členských státech s přihlédnutím k technologickému vývoji.

               Článek 14

               Financování

               1.
                     Unie může pro účely provádění tohoto nařízení poskytovat národním statistickým úřadům a jiným vnitrostátním orgánům ve smyslu čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 granty na:

               a)
                     rozvoj a/nebo provádění sběrů údajů nebo metod sběru údajů pro sociální statistiku, včetně opor výběru, během prvních čtyř let sběru souborů údajů;

               b)
                     vývoj metodik, včetně studií proveditelnosti a pilotních studií uvedených v článku 13;

               c)
                     sběr statistických údajů k některému ad hoc tématu vyžádanému uživateli podle přílohy IV, k novým nebo přepracovaným souborům proměnných a charakteristikám zavedeným poprvé.

               2. Finanční příspěvek Unie se poskytuje v souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013
                  34
               , čl. 16 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013
                  35
               , článkem 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013
                  36
               , článkem 58 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  37
                nebo článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 282/2014
                  38
               .

               3.
                     Finanční příspěvek Unie nepřesáhne 90 % způsobilých nákladů.

               Článek 15

               Výkon přenesené pravomoci

               1.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

               2.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 4 a v čl. 4 odst. 1 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje [Publications Office: please insert exact date of entry into force of the Regulation].

               3.Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 4 a čl. 4 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

               4.Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016
                  39
               .

               5.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

               6.Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 4 a čl. 4 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

               Článek 16

               Postup projednávání ve výboru

               1.Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský statistický systém zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

               2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

               Článek 17

               Výjimky

               1.Pokud by uplatňování tohoto nařízení nebo provedení opatření a aktů v přenesené pravomoci přijatých na jeho základě vyžadovalo v národním statistickém systému členského státu výrazné úpravy, může Komise udělit formou prováděcích aktů výjimku nejvýše na tři roky. Výjimku lze udělit pouze tehdy, pokud neohrozí srovnatelnost údajů členských států týkajících se klíčových ukazatelů ani nebude bránit výpočtu požadovaných aktuálních a reprezentativních evropských souhrnných údajů.

               2.Pokud je výjimka odůvodněná i po uplynutí období, na které byla udělena, může Komise formou prováděcích aktů udělit další výjimku na období nejvýše tří let.

               3.Pokud členský stát nemá pro poskytnutí požadovaných souborů údajů k dispozici jiné prostředky než použití jiných metod než metod stanovených v tomto nařízení nebo v prováděcích opatřeních a aktech v přenesené pravomoci přijatých na jeho základě, může Komise formou prováděcích aktů výjimečně povolit použití takových metod na období nejvýše pěti let.

               4.Pokud je povolení odůvodněné i po uplynutí období, na které bylo uděleno, může Komise formou prováděcích aktů udělit další povolení na období nejvýše pěti let.

               5.Pro účely odstavců 1 až 4 předloží členský stát Komisi řádně odůvodněnou žádost ve lhůtě tří měsíců od data vstupu příslušného aktu v platnost, nebo šesti měsíců před uplynutím období, na které byla udělena stávající výjimka nebo povolení. Příslušný členský stát při podávání žádosti uvedené v odstavcích 3 a 4 podrobně popíše použité metody a prokáže, že vedou ke srovnatelným výsledkům.

               6.Komise přijme uvedené prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 2.

               Článek 18

               Zrušení

               1.Nařízení (ES) č. 577/97 a (ES) č. 1177/2003 se zrušují s účinkem ode dne 31. prosince 2018. Požadavky stanovené v uvedených nařízeních týkajících se předávání údajů a metadat, včetně zpráv o kvalitě, zůstávají před jejich zrušením i nadále v platnosti pro referenční období.

               2.Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.

               Článek 19

               Vstup v platnost

               1.Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               2.V souvislosti s oblastmi stanovenými v čl. 3 odst. 1 písm. f) a g) se uplatňuje od 1. ledna 2025.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda / předsedkyně
                        předseda / předsedkyně

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1Název návrhu/podnětu

               1.2Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB

               1.3Povaha návrhu/podnětu

               1.4Cíle

               1.5Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.6Doba trvání akce a finanční dopad

               1.7Předpokládaný způsob řízení

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               2.2Systém řízení a kontroly

               2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               3.2Odhadovaný dopad na výdaje

               3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               3.2.2Odhadovaný dopad na operační prostředky

               3.2.3Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy

               3.2.4Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               3.2.5Příspěvky třetích stran

               3.3Odhadovaný dopad na příjmy

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1.Název návrhu/podnětu

                  NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí společný rámec pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů.

               1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
                  40

                  3403 — Tvorba statistických informací

               1.3.Povaha návrhu/podnětu

               ◻ Návrh/podnět se týká nové akce

               ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
                  41

               ◻ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce

               ☒ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci

               1.4.Cíle

               1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem

                  Vývoj a hodnocení politiky, pokud jde o politické priority Komise, zejména o priority související s pracovními místy a růstem, digitálním trhem, prohloubenou a spravedlivější evropskou měnovou unií, migrací a mobilitou, vyžaduje dobré analytické a monitorovací nástroje. Jelikož politické priority souvisejí s řadou různých tematických oblastí v rámci sociálních a hospodářských statistik, je kromě toho třeba zajistit větší soulad mezi zdroji údajů. Hlavní cíle strategie „Evropa 2020“, k nimž patří podpora zaměstnanosti, zlepšení úrovně vzdělání a podpora sociálního začleňování zejména snížením chudoby, jsou monitorovány pomocí ukazatelů. Výpočet těchto ukazatelů je možný jen na základě aktuálních statistických informací. Tyto statistické informace by měly být vytvářeny co nejúčinnějším způsobem za použití moderních metod sběru a tvorby statistických údajů.

                  Návrh rovněž umožní flexibilnější reakci na strategické iniciativy na vysoké úrovni, které vyžadují ukazatele.

               1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

                  Specifický cíl č. 1

                  Odstranění i) současné fragmentace tvorby evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů; a ii) nepružnosti stávajícího systému sběru údajů pro evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů.

                  Příslušné aktivity ABM/ABB

                  3403 — Tvorba statistických údajů

               1.4.3.Očekávané výsledky a dopady

               Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.

                  Na základě návrhu budou evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů moci lépe odpovídat potřebám společnosti. Tím, že návrh nabídne možnosti zlepšení soudržnosti mezi různými tematickými oblastmi, přispěje navíc k tomu, že Eurostat bude moci zajistit kvalitu evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů. Návrh rovněž usnadní využívání inovativních statistických nástrojů a metod a umožní účinnější spolupráci a koordinaci mezi národními statistickými úřady a dalšími vnitrostátními orgány v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 o evropské statistice.

                  Návrhem vzniknou národním statistickým úřadům jednorázové náklady na koncepci. Odhaduje se však, že celkové náklady klesnou, zejména z důvodu omezení zdvojeného sběru údajů a překrývání mezi různými sběry údajů a z důvodu opětovného využití systémů tvorby statistiky. V závislosti na tom, jak jsou metody tvorby prováděny na vnitrostátní úrovni (např. zda jsou zaváděny technologické a metodické inovace nebo zda se zlepšuje přístup ke správním rejstříkům), se vyšší náklady v počáteční fázi koncepce sociálního zjišťování ve velké míře kompenzují nižšími náklady ve fázi sběru údajů, které představují dvě třetiny celkových nákladů na tvorbu statistik. Případné vyšší náklady vyplývající z větší flexibility sběru údajů by mohly být pod kontrolou, pokud by se hlavní prvky zjišťování, které představují velkou část nákladů pro národní statistické úřady, podle předpokladu stanovily v rámcových právních předpisech.

                  Návrh splňuje cíle programu REFIT na zjednodušení zejména proto, že shrnuje pět nařízení do jediného právního rámce.

               1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů

               Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.

                  Komise (Eurostat) stanoví společné pokyny k evropské statistice a požadavky na předkládání zpráv o kvalitě týkající se vývoje, tvorby a šíření sociálních statistik. Zprávy o kvalitě, které musí členské státy vypracovat u každého sběru údajů, musí zahrnovat specifické kontroly vztažené k uvedenému sběru údajů. Tím se zajistí kvalita statistických údajů.

               1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

                  V krátkodobém až střednědobém horizontu: začlenit stávající nařízení v oblasti evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů; odstranit fragmentaci v procesu tvorby evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů a zvýšit flexibilitu sběru údajů zavedením víceúrovňových právních předpisů.

                  V dlouhodobém horizontu: zajistit, aby evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů byly i nadále cenným přínosem pro politiku EU i členských států, a zvýšit účinnost metod používaných ke sběru sociálních statistických údajů.

               1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU

                  Cíle vytvářet statistiky, které jsou 1) harmonizované a srovnatelné napříč členskými státy a 2) odpovídají potřebám EU, nelze dosáhnout pouze na vnitrostátní úrovni. Tvořit statistiky na úrovni EU je možné pouze tehdy, pokud členské státy uplatňují harmonizované metody a tvoří statistiky podle definovaných společných výstupů a se společnými charakteristikami. Toho lze plně dosáhnout pouze prostřednictvím akce EU.

               1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

                  Přijetí několika nařízení týkajících se různých tematických oblastí sociální statistiky vedlo při sběrech údajů k nesouladu a neúčinnosti. Nyní se poprvé předkládá návrh rámcového nařízení pro sedm tematických oblastí sociální statistiky. Tato iniciativa zjednoduší pět stávajících právních základů, tedy pro šetření pracovních sil (LFS), statistiku EU v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), zjišťování o vzdělávání dospělých (AES), evropské dotazníkové šetření o zdravotním stavu (EHIS) a šetření využívání IKT v domácnostech (ICT-HH). Poskytne rovněž právní základ pro dvě evropská sociální zjišťování, která jsou v současné době prováděna na základě neformální dohody: totiž pro šetření rodinných účtů (HBS) a harmonizované evropské šetření o využití času (HETUS).

               1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji

                  Návrh je v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 o evropské statistice.

               1.6.Doba trvání akce a finanční dopad

               ◻ Časově omezený návrh/podnět

               –◻
                     Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR

               –◻
                     Finanční dopad od RRRR do RRRR

               ☒ Časově neomezený návrh/podnět
                  42
               :

               –Pro provedení návrhu bylo stanoveno sedmileté zaváděcí období, a to od roku 2019 do roku 2025.

               –Program by však měl pokračovat i poté.

               –V legislativním finančním výkazu však byly zohledněny pouze roky stávajícího víceletého finančního rámce (2019–2020).

               Pokračování financování bude záviset na dohodách, které budu uzavřeny pro další víceletý finanční rámec, a na pokračování zvláštních programů, z nichž se financování předpokládá.

               1.7.Předpokládaný způsob řízení
                  43

               ☒ Přímé řízení Komisí

               –☒ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;

               –◻
                     prostřednictvím výkonných agentur

               ◻ Sdílené řízení s členskými státy

               ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:

               –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;

               –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);

               –◻ EIB a Evropský investiční fond;

               –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení;

               –◻ veřejnoprávní subjekty;

               –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;

               –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;

               –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.

               –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.

               Poznámky

                  […]

                  […]

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               Upřesněte četnost a podmínky.

                  Pravidelné podávání detailních zpráv o kvalitě provádění každého sběru údajů se již provádí, a to v souladu s platnými specifickými pravidly. Podávání zpráv bude v rámci nového návrhu pokračovat a bude se dále zlepšovat.

                  Příjemci grantu musí předložit sbírané údaje a průvodní zprávu o kvalitě.

               2.2.Systém řízení a kontroly

               2.2.1.Zjištěná rizika

                  Jelikož bylo pro návrh jako způsob řízení vybráno přímé řízení Komisí, týkají se hlavní přirozená rizika řízení zadávání zakázek a grantů.

               2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly

                  Komise (Eurostat) vyvinula pro období 2013–2017 kontrolní strategii. Opatření a nástroje uvedené v této strategii se v plném rozsahu vztahují na sběr statistických údajů v rámci navrhovaného nařízení. Změny zavedené strategií mohou snížit pravděpodobnost podvodů a přispět k jejich prevenci. Zahrnují omezování složitosti, uplatňování hospodárných postupů monitorování a provádění kontrol ex ante a ex post založených na riziku. Součástí strategie jsou rovněž opatření na zvyšování povědomí a odborná příprava zaměřená na prevenci podvodů.

               2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb

                  Komise (Eurostat) má k dispozici kontrolní strategii, jejímž obecným cílem v souladu s cíli vnitřní kontroly a řízení rizika stanovenými v jejím strategickém plánu na období 2016–2020 je snížení rizika neshody pod kritérium významnosti 2 %. 100 % finančních transakcí (a tudíž 100 % rozpočtu) bude v souladu s finančním nařízením podléhat povinným kontrolám ex ante. Navíc budou v rámci roční analýzy rizika prováděny kontroly na základě podrobné analýzy podkladové dokumentace. Ty by mohly pokrývat 4–6 % celkového rozpočtu spravovaného Eurostatem.

               2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.

                  Dne 30. října 2013 přijal Eurostat strategii proti podvodům na období 2014–2017, která je v souladu se strategií Komise proti podvodům ze dne 24. června 2011. Strategie Eurostatu proti podvodům stanovuje tři operační cíle: i) posílení stávajících opatření proti podvodům; ii) lepší začlenění postupů proti podvodům do posuzování rizika a řízení rizik ze strany Eurostatu, jakož i do auditů, plánování, hlášení a monitorování, a iii) posílení kapacit Eurostatu pro boj proti podvodům a zvyšování informovanosti jako součásti kultury netolerování podvodů, kterou zastává Komise. Strategii proti podvodům doplňuje akční plán proti podvodům. Během jejího uplatňování bude provádění strategie proti podvodům dvakrát ročně monitorováno a managementu předkládána zpráva.

                  Eurostat v roce 2017 posoudí dopad strategie a poté tuto strategii odpovídajícím způsobem aktualizuje. V roce 2016 bude také proveden prozatímní přezkum akčního plánu proti podvodům.

                  Jak přezkum strategie Eurostatu, tak i přezkum akčního plánu proběhne na základě aktualizované metodiky a pokynů vydaných Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v únoru 2016.

                  U všech potenciálních příjemců grantů se jedná o veřejné subjekty (národní statistické úřady a další vnitrostátní orgány ve smyslu nařízení (ES) č. 223/2009). Kromě toho jsou granty udělovány bez výzvy k podávání návrhů. Byla zavedena opatření k monitorování řízení grantů. Tato opatření zohledňují zvláštní postupy poskytování grantů a zahrnují analýzu ex ante i ex post řízení grantů.

                  Využití jednotkových nákladů a paušálních částek, v souladu s čl. 124 odst. 1 finančního nařízení, podstatně snižuje riziko chyb týkajících se řízení grantů a tím zjednodušuje jejich administrativu.

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               Stávající rozpočtové položky

               V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.

                        Okruh víceletého finančního rámce

                        Rozpočtová položka

                        Druh výdaje

                        Příspěvek

                        Číslo
                        [Okruh………………………...……………]

                        RP/NRP
                           44

                        zemí ESVO
                           45

                        kandidátských zemí
                           46

                        třetích zemí

                        ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

                        1a

                        04 03 02 01 – související program: EASI – Program Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI)

                        RP

                        ANO

                        NE

                        NE

                        NE

                        1a

                        09 04 02 01 – Vedoucí postavení v informačních a komunikačních technologiích (související program: Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (program Horizont 2020)

                        RP

                        ANO

                        NE

                        NE

                        NE

                        1a

                        29 02 01 00 – související programy: ESP – Evropský statistický program na období 2013–2017; ESP18_20 – Evropský statistický program na období 2018–2020

                        RP

                        ANO

                        NE

                        NE

                        NE

                        1

                        13 03 65 01 – související program: EFRR – Evropský fond pro regionální rozvoj

                        RP

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        1

                        13 04 61 01 – související program: FS – Fond soudržnosti

                        RP

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        3

                        17 03 01 00 – související program: ZDRAVÍ – činnosti Unie v oblasti zdraví (program Zdraví pro růst)

                        RP

                        ANO

                        ANO

                        ANO

                        NE

               3.2.Odhadovaný dopad na výdaje

               [Tento oddíl se vyplní pomocí

                  tabulky rozpočtových údajů správní povahy

                (druhý dokument v příloze tohoto finančního výkazu) a pro účely konzultace mezi útvary se vloží do aplikace CISNET.]

               3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        Číslo

                        1a Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost

                        GŘ ESTAT

                        Rok 2019

                        Rok 2020

                        CELKEM

                        • Operační prostředky

                        Číslo rozpočtové položky 29 02 01 00

                        Závazky

                        (1)

                        5,298

                        4,648

                        9,946

                        Platby

                        (2)

                        2,649

                        4,444

                        7,093

                        Číslo rozpočtové položky

                        Závazky

                        (1a)

                        Platby

                        (2a)

                        Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
                           47

                        Číslo rozpočtové položky

                        (3)

                        Prostředky CELKEM
                        pro GŘ ESTAT

                        Závazky

                        =1+1a +3

                        5,298

                        4,648

                        9,946

                        Platby

                        =2+2a

                        +3

                        2,649

                        4,444

                        7,093

                        GŘ EMPL

                        Rok 2019

                        Rok 2020

                        CELKEM

                        • Operační prostředky

                        Číslo rozpočtové položky 04 03 02 01

                        Závazky

                        (1)

                        3,194

                        2,695

                        5,889

                        Platby

                        (2)

                        1,597

                        2,625

                        4,222

                        Číslo rozpočtové položky

                        Závazky

                        (1a)

                        Platby

                        (2a)

                        Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
                           48

                        Číslo rozpočtové položky

                        (3)

                        Prostředky CELKEM
                        pro GŘ EMPL

                        Závazky

                        =1+1a +3

                        3,194

                        2,695

                        5,889

                        Platby

                        =2+2a

                        +3

                        1,597

                        2,625

                        4,222

                        GŘ CONNECT

                        Rok 2019

                        Rok 2020

                        CELKEM

                        • Operační prostředky

                        Číslo rozpočtové položky 09 04 02 01

                        Závazky

                        (1)

                        2,000

                        0,000

                        2,000

                        Platby

                        (2)

                        1,000

                        0,800

                        1,800

                        Číslo rozpočtové položky

                        Závazky

                        (1a)

                        Platby

                        (2a)

                        Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
                           49

                        Číslo rozpočtové položky

                        (3)

                        Prostředky CELKEM
                        pro GŘ CONNECT

                        Závazky

                        =1+1a +3

                        2,000

                        0,000

                        2,000

                        Platby

                        =2+2a

                        +3

                        1,000

                        0,800

                        1,800

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        Číslo

                        1. Inteligentní růst podporující začlenění

                        GŘ REGIO

                        Rok 2019

                        Rok 2020

                        CELKEM

                        • Operační prostředky

                        Číslo rozpočtové položky 13 03 65 01

                        Závazky

                        (1)

                        0,466

                        0,466

                        0,932

                        Platby

                        (2)

                        0,233

                        0,419

                        0,652

                        Číslo rozpočtové položky 13 04 61 01

                        Závazky

                        (1a)

                        0,200

                        0,200

                        0,400

                        Platby

                        (2a)

                        0,100

                        0,180

                        0,280

                        Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
                           50

                        Číslo rozpočtové položky

                        (3)

                        Prostředky CELKEM
                        pro GŘ REGIO

                        Závazky

                        =1+1a +3

                        0,666

                        0,666

                        1,332

                        Platby

                        =2+2a

                        +3

                        0,333

                        0,599

                        0,932

                        • Operační prostředky CELKEM

                        Závazky

                        (4)

                        11,159

                        8,008

                        19,167

                        Platby

                        (5)

                        5,579

                        8,468

                        14,047

                        • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM

                        (6)

                        Prostředky CELKEM
                        na OKRUH 1
                           víceletého finančního rámce

                        Závazky

                        =4+6

                        11,159

                        8,008

                        19,167

                        Platby

                        =5+6

                        5,579

                        8,468

                        14,047

               Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        Číslo

                        3. Bezpečnost a občanství

                        GŘ SANTE

                        Rok 2019

                        Rok 2020

                        CELKEM

                        • Operační prostředky

                        Číslo rozpočtové položky 17 03 01 00

                        Závazky

                        (1)

                        0,000

                        0,500

                        0,500

                        Platby

                        (2)

                        0,000

                        0,250

                        0,250

                        Číslo rozpočtové položky

                        Závazky

                        (1a)

                        Platby

                        (2a)

                        Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
                           51

                        Číslo rozpočtové položky

                        (3)

                        Prostředky CELKEM
                        pro GŘ SANTE

                        Závazky

                        =1+1a +3

                        0,000

                        0,500

                        0,500

                        Platby

                        =2+2a

                        +3

                        0,000

                        0,250

                        0,250

                        • Operační prostředky CELKEM

                        Závazky

                        (4)

                        0,000

                        0,500

                        0,500

                        Platby

                        (5)

                        0,000

                        0,250

                        0,250

                        • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM

                        (6)

                        Prostředky CELKEM
                        na OKRUH 3
                           víceletého finančního rámce

                        Závazky

                        =4+6

                        0,000

                        0,500

                        0,500

                        Platby

                        =5+6

                        0,000

                        0,250

                        0,250

               Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:

                        • Operační prostředky CELKEM

                        Závazky

                        (4)

                        11,159

                        8,508

                        19,667

                        Platby

                        (5)

                        5,579

                        8,718

                        14,297

                        • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM

                        (6)

                        Prostředky CELKEM
                        na OKRUH 1 až 4
                           víceletého finančního rámce
                        (referenční částka)

                        Závazky

                        =4+6

                        11,159

                        8,508

                        19,667

                        Platby

                        =5+6

                        5,579

                        8,718

                        14,297

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        5

                        „Správní výdaje“

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok 2019

                        Rok 2020

                        CELKEM

                        GŘ ESTAT

                        • Lidské zdroje

                        4,164

                        4,164

                        8,328

                        • Ostatní správní výdaje

                        0,404

                        0,414

                        0,818

                        GŘ ESTAT CELKEM

                        Prostředky

                        4,568

                        4,578

                        9,146

                        Prostředky CELKEM
                        na OKRUH 5
                           víceletého finančního rámce

                        (Závazky celkem = platby celkem)

                        4,568

                        4,578

                        9,146

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok 2019

                        Rok 2020

                        CELKEM

                        Prostředky CELKEM
                        na OKRUH 1 až 5
                           víceletého finančního rámce

                        Závazky

                        15,727

                        13,087

                        28,814

                        Platby

                        10,147

                        13,296

                        23,443

               3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.

               –☒ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:

               Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Uveďte cíle a výstupy

                        ⇩

                        Rok 2019

                        Rok 2020

                        CELKEM

                        VÝSTUPY

                        Druh
                           52

                        Průměrné náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Celkový počet

                        Náklady celkem

                        SPECIFICKÝ CÍL č. 1
                           53
                        …

                        Odstranění současné fragmentace tvorby evropských sociálních statistik sbíraných na základě výběrových souborů v EU a nepružnosti stávajícího systému sběru údajů

                        – Výstup

                        ad hoc modul LFS

                        0,067

                        30

                        2,000

                        30

                        2,000

                        60

                        4,000

                        – Výstup

                        ad hoc modul EU-SILC

                        0,017

                        30

                        0,500

                        0

                        0,000

                        30

                        0,500

                        – Výstup

                        Provádění sběrů údajů

                        0,096

                        60

                        5,650

                        30

                        3,000

                        90

                        8,650

                        – Výstup

                        Metodické a pilotní studie

                        0,080

                        37

                        3,009

                        44

                        3,509

                        81

                        6,517

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 1

                        157

                        11,159

                        104

                        8,509

                        261

                        19,667

                        SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 …

                        – Výstup

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 2

                        NÁKLADY CELKEM

                        157

                        11,159

                        104

                        8,509

                        261

                        19,667

               3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy

               3.2.3.1.Shrnutí

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.

               –☒
                     Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok 2019

                        Rok 2020

                        CELKEM

                        OKRUH 5 víceletého finančního rámce

                        Lidské zdroje

                        4,164

                        4,164

                        8,328

                        Ostatní správní výdaje

                        0,404

                        0,414

                        0,818

                        Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce

                        4,568

                        4,578

                        9,146

                        mimo OKRUH 5
                           54
                         víceletého finančního rámce

                        Lidské zdroje

                        Ostatní výdajesprávní povahy

                        Mezisoučetmimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce

                        CELKEM

                        4,568

                        4,578

                        9,146

               Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.

               –☒
                     Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:

               Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky

                        Rok 2019

                        Rok 2020

                        29 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)

                        24,45

                        24,45

                        XX 01 01 02 (při delegacích)

                        XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)

                        10 01 05 01 (v přímém výzkumu)

                        29 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce)

                        12

                        12

                        XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)

                        XX 01 04 yy
                           55

                        – v ústředí

                        – při delegacích

                        XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)

                        10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu)

                        Jiné rozpočtové položky (upřesněte)

                        CELKEM

                        36,45

                        36,45

               XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.

               Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               Popis úkolů:

                        Úředníci a dočasní zaměstnanci

                        Metodická práce na řádné definici zjišťování, včetně ad hoc modulů

                        Práce s IT pro přijímání, zhodnocení a zpracování údajů

                        Analýza údajů, zveřejňování údajů a uživatelská podpora

                        Externí zaměstnanci

                        Metodická práce na řádné definici zjišťování, včetně ad hoc modulů

                        Práce s IT pro přijímání, zhodnocení a zpracování údajů

               3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               –☒
                     Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.

               –◻
                     Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.

                  Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky.

               –◻
                     Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce.

                  Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.

               3.2.5.Příspěvky třetích stran

               –Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.

               –Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:

               Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok N

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Celkem

                        Upřesněte spolufinancující subjekt

                        Spolufinancované prostředky CELKEM

               3.3.Odhadovaný dopad na příjmy

               –☒
                     Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.

               –◻
                     Návrh/podnět má tento finanční dopad:

               –◻
                     dopad na vlastní zdroje

               –◻
                     dopad na různé příjmy

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Příjmová rozpočtová položka:

                        Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce

                        Dopad návrhu/podnětu
                           56

                        Rok N

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Článek ….

               U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.

               Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.

                     (1)
                  https://ec.europa.eu/priorities/sites/beta-political/files/5-presidents-report_cs.pdf

                     (2)
                  COM(2016) 127 ze dne 8. března 2016.

                     (3)
                  ESS je partnerství tvořené statistickým úřadem Evropské unie, kterým je Komise (Eurostat), a národními statistickými úřady (NSÚ) a jinými vnitrostátními orgány, jež v jednotlivých členských státech odpovídají za vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky.

                     (4)

                        Nařízení Rady (ES) č. 577/98 ze dne 9. března 1998 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve
                           Společenství (Úř. věst. L 77, 14.3.1998, s. 3).

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 ze dne 16. června 2003 o statistice
                           Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC) (Úř. věst. L 165, 3.7.2003, s. 1).

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 452/2008 ze dne 23. dubna 2008 o vypracovávání a
                           rozvoji statistik o vzdělávání a celoživotním učení (Úř. věst. L 145, 4.6.2008, s. 227).

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1338/2008 ze dne 16. prosince 2008 o statistice
                           Společenství v oblasti veřejného zdraví a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (Úř. věst. L 354,
                           31.12.2008, s. 70).

                     (8)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004 ze dne 21. dubna 2004 o statistice Společenství o informační společnosti (Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 49).

                     (9)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).

                     (10)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 ze dne 15. ledna 2013 o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017 (Úř. věst. L 39, 9.2.2013, s. 12).

                     (11)
                  Sdělení komise Evropskému parlamentu a Radě o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí, KOM(2009) 404 ze dne 18.8.2009.

                     (12)
                  Viz

                     http://ec.europa.eu/eurostat/web/quality/evaluation

                  .

                     (13)
                  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropský statistický poradní výbor a zrušuje rozhodnutí Rady 91/116/EHS (Úř. věst. L 73, 15.3.2008, s. 13).

                     (14)

                        Internetové stránky Eurostatu k veřejným konzultacím:

                        http://ec.europa.eu/eurostat/about/opportunities/consultations/iess

                           Zpráva o otevřené veřejné konzultaci:

                        http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/7237349/Open-public-consultation-report.pdf

                     .

                        Konzultace s uživateli údajů:

                        http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/7237349/Data-users-consultation-report.pdf

                     .

                           Konzultace s poskytovateli údajů:

                        http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/7237349/Data-producers-consultation-report.pdf

                     .

                     (15)
                  Viz:

                     http://ec.europa.eu/eurostat/documents/42577/4167614/ESAC+opinion+3+Dec+2015/421abf9c-4300-445f-a840-f13cadeee306

                  .

                     (16)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 45/2001.

                     (17)
                  Viz

                     http://ec.europa.eu/eurostat/web/quality/general-evaluation-results

                  .

                     (18)
                  Toto je pět klíčových ukazatelů výkonnosti: počet extrakcí údajů provedených externími uživateli z referenčních databází Eurostatu (EuroBase a Comext) přes internetové stránky Eurostatu; procento uživatelů, kteří hodnotí celkovou kvalitu evropských statistik jako „velmi dobrou“ nebo „dobrou“; procento uživatelů, kteří hodnotí včasnost evropských statistik pro své účely jako „velmi dobrou“ nebo „dobrou“; procento uživatelů, kteří hodnotí srovnatelnost evropských statistik mezi regiony a zeměmi jako „velmi dobrou“ nebo „dobrou“ a zbytková chybovost.

                     (19)
                  Viz

                     http://ec.europa.eu/eurostat/web/quality/general-evaluation-results

                  .

                     (20)

                        Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

                     (21)
                  Sdělení Komise EVROPA 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, KOM(2010) 2020 ze dne 3. března 2010.

                     (22)
                  KOM(2009) 404 ze dne 10. srpna 2009.

                     (23)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1260/2013 ze dne 20. listopadu 2013 o evropské demografické statistice (Úř. věst. L 330, 10.12.2013, s. 39).

                     (24)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 763/2008 ze dne 9. července 2008 o sčítání lidu, domů a bytů (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 14).

                     (25)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).

                     (26)
                  Nařízení Komise (EU) č. 557/2013 ze dne 17. června 2013, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o evropské statistice, pokud jde o přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely, a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 831/2002.

                     (27)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1).

                     (28)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

                     (29)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).

                     (30)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

                     (31)
                  Nařízení Rady (ES) č. 577/98 ze dne 9. března 1998 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve Společenství (Úř. věst. L 77, 14.3.1998, s. 3).

                     (32)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 ze dne 16. června 2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC) (Úř. věst. L 165, 3.7.2003, s. 1).

                     (33)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 763/2008 ze dne 9. července 2008 o sčítání lidu, domů a bytů (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 14).

                     (34)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 ze dne 15. ledna 2013 o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017 (Úř. věst. L 39, 9.2.2013, s. 12).

                     (35)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 ze dne 11. prosince 2013 o programu
                           Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace („EaSI“) a o změně rozhodnutí č. 283/2010/EU, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 238).

                     (36)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 104).

                     (37)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (38)

                     (39)
                  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

                     (40)
                  ABM: řízení podle činností (activity-based management); ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).

                     (41)
                  Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.

                     (42)
                  GŘ ESTAT a další dotčená generální ředitelství dosáhla dohody o financování činností spadajících do působnosti tohoto návrhu ve formě dalšího přenesení pravomoci na GŘ ESTAT.

                     (43)
                  Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                  .

                     (44)
                  RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.

                     (45)
                  ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.

                     (46)
                  Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.

                     (47)
                  Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (48)
                  Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (49)
                  Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (50)
                  Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (51)
                  Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (52)
                  Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).

                     (53)
                  Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle…“.

                     (54)
                  Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

                     (55)
                  Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).

                     (56)
                  Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 24.8.2016
            COM(2016) 551 final
            PŘÍLOHY

            návrhuNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
            kterým se zavádí společný rámec pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založený na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů
            {SWD(2016) 282 final}{SWD(2016) 283 final}

               Příloha I

               Zahrnutá témata

                        Oblast

                        Téma

                        Dílčí témata

                        U všech oblastí

                        Technické údaje

                        Informace o sběru údajů

                        Identifikace

                        Váhy

                        Charakteristiky dotazování

                        Místo

                        Charakteristiky osob a domácností

                        Demografické údaje

                        Státní občanství a přistěhovalecký původ

                        Složení domácnosti

                        Účast na trhu práce

                        Hlavní status dle ekonomické aktivity (sebezařazení)

                        Základní charakteristiky zaměstnání

                        Dosažené vzdělání

                        Dosažený stupeň vzdělání

                        Trh práce

                        Charakteristiky osob a domácností

                        Složení domácnosti – podrobné údaje

                        Délka pobytu v zemi

                        Účast na trhu práce

                        Postavení v zaměstnání

                        Doba trvání smlouvy/dohody

                        Doba trvání smlouvy/dohody – sekundární informace

                        Práce na plný, nebo částečný úvazek – důvod

                        Závislá samostatná výdělečná činnost

                        Úkoly v oblasti vedení zaměstnanců

                        Velikost podniku

                        Místo výkonu práce

                        Práce z domova

                        Hledání zaměstnání

                        Ochota pracovat

                        Dostupnost

                        Vedlejší zaměstnání

                        Hledání dalšího zaměstnání

                        Sladění pracovního a rodinného života

                        Mladí lidé na trhu práce

                        Situace na trhu práce migrujících osob a jejich nejbližších potomků

                        Přechod do důchodu

                        Potřeba péče

                        Trvání zaměstnání a dosavadní pracovní zkušenosti

                        Doba nástupu do zaměstnání

                        Způsob, jakým respondent našel zaměstnání

                        Předchozí zaměstnání

                        Pracovní podmínky včetně pracovní doby a jejích úprav

                        Pracovní doba

                        Úpravy pracovní doby

                        Organizace práce a úpravy pracovní doby

                        Dosažené vzdělání

                        Dosažené vzdělání – podrobné údaje

                        Účast ve vzdělávání a odborné přípravě

                        Účast ve formálním a neformálním vzdělávání a odborné přípravě (za 4 týdny)

                        Účast ve formálním a neformálním vzdělávání a odborné přípravě (za 12 měsíců)

                        Zdravotní stav a zdravotní postižení, zdravotní péče a determinanty

                        Pracovní úrazy a další zdravotní problémy související s výkonem povolání

                        Minimální evropský zdravotní modul

                        Příjmy, spotřeba a jmění, včetně dluhů

                        Příjmy z pracovní činnosti

                        Příjmy a životní podmínky

                        Charakteristiky osob a domácností

                        Složení domácnosti – podrobné údaje

                        Délka pobytu v zemi

                        Účast ve vzdělávání a odborné přípravě

                        Účast ve formálních vzdělávacích činnostech (v současnosti)

                        Dosažené vzdělání

                        Dosažené vzdělání – podrobné údaje

                        Účast na trhu práce

                        Charakteristiky místa výkonu práce

                        Doba trvání smlouvy/dohody

                        Postavení v zaměstnání

                        Podrobný popis situace na trhu práce

                        Úkoly v oblasti vedení zaměstnanců

                        Trvání zaměstnání a dosavadní pracovní zkušenosti

                        Předchozí zaměstnání

                        Pracovní podmínky včetně pracovní doby a jejích úprav

                        Pracovní kalendář

                        Pracovní doba

                        Zdravotní stav a zdravotní postižení, zdravotní péče a determinanty

                        Minimální evropský zdravotní modul

                        Zdravotní stav a zdravotní postižení

                        Zdraví dětí

                        Přístup ke zdravotní péči

                        Zdravotní péče

                        Přístup ke zdravotní péči (děti)

                        Zdravotní determinanty

                        Kvalita života, včetně účasti na společenském a kulturním životě a dobrých životních podmínek

                        Kvalita života

                        Účast na společenském a kulturním životě

                        Dobré životní podmínky

                        Životní podmínky, včetně materiální deprivace, bydlení, životního prostředí a přístupu ke službám

                        Materiální deprivace

                        Deprivace dětí

                        Hlavní charakteristiky bydlení

                        Podrobné informace o podmínkách bydlení, včetně deprivace

                        Náklady na bydlení včetně imputovaného nájemného

                        Životní prostředí

                        Využívání služeb včetně služeb v oblasti poskytování péče

                        Finanční dostupnost

                        Neuspokojené potřeby a jejich příčiny

                        Péče o dítě

                        Příjmy, spotřeba a jmění, včetně dluhů

                        Příjmy z pracovní činnosti

                        Příjmy z příspěvků a dávek

                        Příjmy z penzijního zabezpečení

                        Ostatní příjmy

                        Daně a příspěvky

                        Celkové příjmy

                        Nadměrné zadlužení

                        Nedoplatky

                        Jmění

                        Hlavní složky spotřeby

                        Mezigenerační přenos znevýhodnění

                        Zdraví

                        Zdravotní stav a zdravotní postižení, zdravotní péče a determinanty

                        Minimální evropský zdravotní modul

                        Nemoci a chronická onemocnění

                        Nehody a zranění

                        Bolest

                        Duševní zdraví

                        Omezení funkcí

                        Potíže při úkonech péče o vlastní osobu

                        Potíže při úkonech v domácnosti

                        Dočasné omezení aktivit (v důsledku zdravotních potíží)

                        Překážky v zapojení do určitých oblastí života

                        Využívání zdravotní a dlouhodobé péče

                        Užívání léčivých přípravků

                        Preventivní péče

                        Přístup ke zdravotní péči

                        Výška a tělesná hmotnost

                        Fyzická aktivita

                        Stravovací návyky

                        Kouření

                        Konzumace alkoholu

                        Sociální a environmentální faktory

                        Příjmy, spotřeba a jmění, včetně dluhů

                        Celkové příjmy

                        Vzdělávání a odborná příprava

                        Charakteristiky osob a domácností

                        Délka pobytu v zemi

                        Trvání zaměstnání a dosavadní pracovní zkušenosti

                        Doba nástupu do zaměstnání

                        Účast na trhu práce

                        Velikost podniku

                        Dosažené vzdělání

                        Dosažené vzdělání – podrobné údaje

                        Vzdělání

                        Dovednosti uváděné respondenty

                        Účast ve vzdělávání a odborné přípravě

                        Přístup k informacím o možnostech učení a poradenství (za 12 měsíců)

                        Účast ve formálních vzdělávacích činnostech (za 12 měsíců)

                        Poslední formální vzdělávací činnost – podrobné údaje (za 12 měsíců)

                        Využití IKT v rámci posledního formálního vzdělávání (za 12 měsíců)

                        Důvody pro účast v posledním formálním vzdělávání (za 12 měsíců)

                        Platby za poslední formální vzdělávání a počet hodin (za 12 měsíců)

                        Výsledky a využití dovedností získaných prostřednictvím posledního formálního vzdělávání (za 12 měsíců)

                        Účast v neformálních vzdělávacích činnostech (za 12 měsíců)

                        Neformální vzdělávací činnosti – podrobné údaje (za 12 měsíců)

                        Využití IKT v rámci neformálních vzdělávacích činností (za 12 měsíců)

                        Důvody pro účast v neformálních vzdělávacích činnostech (za 12 měsíců)

                        Platby za neformální vzdělávací činnosti a počet hodin (za 12 měsíců)

                        Výsledky a využití dovedností získaných prostřednictvím neformálních vzdělávacích činností (za 12 měsíců)

                        Překážky v účasti ve vzdělávání a odborné přípravě (za 12 měsíců)

                        Informální učení

                        Příjmy, spotřeba a jmění, včetně dluhů

                        Celkové příjmy

                        Využívání informačních a komunikačních technologií (IKT)

                        Zapojení do informační společnosti

                        Přístup k IKT

                        Používání IKT a jeho frekvence

                        Překážky ve využívání IKT a obtíže s ním spojené

                        Dopady používání IKT

                        Bezpečnost, soukromí a důvěryhodnost

                        Připojení k internetu odkudkoli

                        Digitální dovednosti

                        Činnosti na internetu

                        Elektronické obchodování

                        Kontakt s veřejnou správou

                        Příjmy, spotřeba a jmění, včetně dluhů

                        Celkové příjmy

                        Využívání času

                        Charakteristiky osob a domácností

                        Složení domácnosti – podrobné údaje

                        Účast ve vzdělávání a odborné přípravě

                        Účast ve formálních vzdělávacích činnostech (v současnosti)

                        Zdravotní stav a zdravotní postižení, zdravotní péče a determinanty

                        Minimální evropský zdravotní modul

                        Životní podmínky, včetně materiální deprivace, bydlení, životního prostředí a přístupu ke službám

                        Vybavení předměty dlouhodobé spotřeby

                        Péče o dítě

                        Péče o nemocné a seniory

                        Pracovní podmínky včetně pracovní doby a jejích úprav

                        Pracovní doba

                        Úpravy pracovní doby

                        Příjmy, spotřeba a jmění, včetně dluhů

                        Produkce pro vlastní spotřebu a na prodej, náhrady

                        Příjmy z pracovní činnosti

                        Celkové příjmy

                        Rozvržení času

                        Využívání času a druhy činností

                        Souběžné činnosti

                        Místo činnosti

                        Přítomnost dalších osob během činnosti

                        Posouzení činnosti

                        Spotřeba

                        Charakteristiky osob a domácností

                        Složení domácnosti – podrobné údaje

                        Životní podmínky, včetně materiální deprivace, bydlení, životního prostředí a přístupu ke službám

                        Hlavní charakteristiky bydlení

                        Účast ve vzdělávání a odborné přípravě

                        Účast ve formálních vzdělávacích činnostech (v současnosti)

                        Účast na trhu práce

                        Doba trvání smlouvy/dohody

                        Příjmy, spotřeba a jmění, včetně dluhů

                        Celkové příjmy

                        Daně a příspěvky

                        Naturální příjmy z činností bez finanční odměny

                        Imputované nájemné

                        Hlavní zdroj příjmů

                        Jmění

                        Dluhy

                        Nedoplatky

                        Spotřeba podle klasifikace individuální spotřeby podle účelu (COICOP)

                        Výdaje na přeshraniční spotřebu podle COICOP

                        Vlastní spotřeba

               Příloha II

               Požadavky na přesnost

               1.Požadavky na přesnost se u všech souborů údajů vyjadřují pomocí směrodatných chyb a vymezují se jako spojitá funkce skutečných odhadů a rozsahu statistické populace v zemi nebo v regionu NUTS 2.

               2.Odhadovaná směrodatná chyba daného odhadu

                   nesmí přesáhnout tuto hodnotu:

               3.Funkce f(N) je definována jako f(N)=a√N+b

               4.Za parametry N, a a b se dosadí následující hodnoty:

                        N

                        a

                        b

                        Oblast trhu práce: požadavky na přesnost

                        Odhad (vnitrostátního) podílu nezaměstnaných na obyvatelstvu ve věku 15–74 let za čtvrtletí

                        Počet obyvatel země ve věku 15–74 let žijících v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)

                        7 800

                        –4 500

                        Odhad (vnitrostátního) podílu zaměstnaných na obyvatelstvu ve věku 15–74 let za čtvrtletí

                        Počet obyvatel země ve věku 15–74 let žijících v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)

                        7 800

                        –4 500

                        Odhad podílu nezaměstnaných na obyvatelstvu ve věku 15–74 let v každém regionu NUTS 2 za čtvrtletí

                        Počet obyvatel regionu NUTS 2 ve věku 15–74 let žijících v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)

                        Viz bod 6

                        Oblast příjmů a životních podmínek

                        Podíl domácností ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením na obyvatelstvu

                        Počet domácností v zemi (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)

                        900

                        2 600

                        Podíl domácností, které byly po dobu čtyř let nepřetržitě ohroženy chudobou, na obyvatelstvu

                        Počet domácností v zemi (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)

                        350

                        1 000

                        Podíl domácností ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením na obyvatelstvu v každém regionu NUTS 2 (viz bod 7)

                        Počet domácností v regionu NUTS 2 (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)

                        600

                        0

                        Oblast zdraví

                        Procentní podíl obyvatel s vážným omezením běžných aktivit v důsledku zdravotních potíží (ve věku 15 let a více)

                        Počet obyvatel země ve věku 15 let a více žijících v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)

                        1 200

                        2 800

                        Oblast vzdělávání a odborné přípravy

                        Míra účasti ve formálním vzdělávání a odborné přípravě (lidé ve věku 18–24 let)

                        Počet obyvatel země ve věku 18–24 let žijících v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)

                        200

                        1 500

                        Míra účasti v neformálním vzdělávání a odborné přípravě (lidé ve věku 25–69 let)

                        Počet obyvatel země ve věku 25–69 let žijících v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)

                        400

                        2 000

                        Oblast využívání informačních a komunikačních technologií (IKT)

                        Procentní podíl jednotlivců, kteří si v uplynulém roce objednali zboží či služby přes internet k soukromým účelům

                        Počet obyvatel země ve věku 16–74 let žijících v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)

                        400

                        1 300

                        Oblast využívání času

                        Procentní podíl obyvatel ve věku 15 let a více, kteří průměrně stráví denně více než 10 % času v zaměstnání

                        Počet obyvatel země ve věku 15 let a více žijících v domácnostech (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)

                        900

                        3 500

                        Oblast spotřeby

                        Procentní podíl domácností, jejichž výdaje spojené s bydlením, včetně nákladů na vodu, elektřinu, plyn a ostatní paliva, přesahují 50 % celkových výdajů (viz bod 8)

                        Počet domácností v zemi (v milionech se zaokrouhlením na tři desetinná místa)

                        900

                        2 600

               5.Pokud země za použití výše uvedených parametrů získají záporné hodnoty funkce f(N), jsou od daného požadavku osvobozeny.

               6.Pro odhad podílu nezaměstnaných na obyvatelstvu ve věku 15–74 let v každém regionu NUTS 2 je funkce f(N) definována takto:

               7.U odhadu podílu domácností ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením na obyvatelstvu v každém regionu NUTS 2 nejsou tyto požadavky závazné pro regiony NUTS 2 s počtem obyvatel menším než půl milionu za předpokladu, že je splňuje odpovídající region NUTS 1.

               8.Požadavky na přesnost u oblasti spotřeby mohou být splněny sloučením mikrodat získaných v rámci pozorování nejvýše za tři po sobě jdoucí roky.

               Příloha III

               Charakteristiky výběrového souboru

               1.Výběrový soubor pro oblast trhu práce má tyto charakteristiky:

               a)Šetření vnitrostátního výběrového souboru se během referenčního čtvrtletí (soubor po sobě jdoucích referenčních týdnů) rovnoměrně rozloží do všech týdnů daného čtvrtletí. Výběrový soubor pro referenční čtvrtletí (v každém regionu NUTS 2) se do daných tří měsíců rozloží úměrně počtu týdnů v jednotlivých měsících.

               b)Šetření souboru je koncipováno jako způsob rotace výběrového souboru během roku. Soubory šetřené v tomtéž čtvrtletí po sobě jdoucích let musí být totožné alespoň z 20 % a v případě po sobě jdoucích čtvrtletí alespoň z 50 %, přičemž se nezohledňuje míra neodpovědí (non-response) v panelové složce šetření.

               Aniž je dotčen čl. 5 odst. 1, poskytují se údaje za celý výběrový soubor.

               2.Výběrový soubor pro oblast příjmů a životních podmínek má tyto charakteristiky:

               a)Šetření souboru je koncipováno jako nejméně šestiletý rotační cyklus.

               b)Výběrový soubor se rozloží rovnoměrně do všech let rotačního cyklu, přičemž se nezohledňuje míra neodpovědí (non-response) v panelové složce šetření, s výjimkou období, kdy dochází ke změně rozsahu výběrového souboru.

               3.Výběrový soubor pro oblast využívání času má tyto charakteristiky: zvolená období, za něž probíhá zjišťování u šetřených jednotek,

               a)se rozloží do dvanácti měsíců jdoucích po sobě,

               b)zahrnují i nepracovní dny a

               c)vycházejí z náhodného výběrového souboru.

               4.Výběrový soubor pro oblast spotřeby má tyto charakteristiky: zvolená období, za něž probíhá zjišťování u šetřených jednotek, se rozloží do období dvanácti po sobě jdoucích měsíců.

               Příloha IV

               Periodicita

               1.Soubory údajů pro oblast trhu práce obsahují údaje shromažďované čtvrtletně, ročně a v intervalu dvou a osmi let. Údaje o proměnných týkajících se témat ad hoc se shromažďují každé čtyři roky.

               2.Soubory údajů pro oblast příjmů a životních podmínek obsahují údaje shromažďované ročně a v intervalu tří a šesti let. Údaje o proměnných zjišťovaných v souvislosti s tématy ad hoc se shromažďují každé dva roky.

               3.Údaje pro oblast zdraví se shromažďují každých šest let.

               4.Údaje pro oblast vzdělávání a odborné přípravy se shromažďují každých šest let.

               5.Údaje pro oblast využívání informačních a komunikačních technologií se shromažďují ročně.

               6.Údaje pro oblast využívání času se shromažďují každých deset let.

               7.Údaje pro oblast spotřeby se shromažďují každých pět let.

               Příloha V

               Lhůty pro předání údajů

               Členské státy předávají požadované údaje Komisi (Eurostatu) nejpozději v těchto lhůtách:

               1.U oblasti trhu práce členské státy předávají:

               1)předem zkontrolovaná mikrodata bez přímých identifikačních údajů a řídí se přitom tímto postupem o dvou fázích:

               a)během prvních tří let provádění tohoto nařízení podle čl. 10 odst. 4 probíhá:

               –u čtvrtletních údajů: předání do deseti týdnů od konce referenčního období,

               –u ostatních údajů: předání do 31. března následujícího roku;

               b)počínaje čtvrtým rokem provádění probíhá:

               –u čtvrtletních údajů: předání údajů za 1. čtvrtletí do 29. května, za 2. čtvrtletí do 29. srpna a za 3. čtvrtletí do 29. listopadu téhož roku a předání údajů za 4. čtvrtletí do 28. února roku následujícího,

               –u ostatních údajů: předání do 15. března následujícího roku.

               V letech, kdy poslední dny těchto lhůt připadnou na sobotu či neděli, se za platný konec lhůty považuje následující pondělí.

               Pokud se požadované údaje k dílčímu tématu „Příjmy z pracovní činnosti“ získávají z administrativních údajů, lze tyto údaje Komisi (Eurostatu) předat do dvaceti jedna měsíců od konce referenčního období;

               2)agregované výsledky, na jejichž základě se sestavuje měsíční statistika nezaměstnanosti, do 25 dnů od konce referenčního měsíce. Členské státy do nich nezahrnou poslední týden referenčního měsíce, pokud již zčásti náleží do měsíce následujícího.

               2.U oblasti příjmů a životních podmínek členské státy předávají předem zkontrolovaná mikrodata bez přímých identifikačních údajů v těchto lhůtách:

               a)mikrodata týkající se proměnných, jež byly použity při shromažďování údajů za rok N, do konce roku N. Ve výjimečných případech, kdy požadované administrativní údaje nejsou k dispozici včas, mohou být do konce roku N předána předběžná mikrodata o příjmech a konečné údaje pak do 28. února roku N+1;

               b)mikrodata týkající se proměnných, jež se vztahují na šest let zahrnutých do rotačního cyklu končícího v roce N, do 31. října roku N+1.

               3.U oblasti zdraví členské státy předávají předem zkontrolovaná mikrodata do devíti měsíců od konce vnitrostátního období pro shromažďování údajů.

               4.U oblasti vzdělávání a odborné přípravy členské státy předávají předem zkontrolovaná mikrodata do šesti měsíců od konce vnitrostátního období pro shromažďování údajů.

               5.U oblasti využívání informačních a komunikačních technologií členské státy předávají předem zkontrolovaná mikrodata do 5. října roku šetření N.

               6.U oblasti využívání času členské státy předávají předem zkontrolovaná mikrodata nejpozději do 15 měsíců od ukončení zjišťování v terénu.

               7.U oblasti spotřeby členské státy předávají předem zkontrolovaná mikrodata do 15 měsíců od konce referenčního roku.