               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 30.10.2018
            COM(2018) 717 final
            2018/0369(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na sedmém zasedání smluvních stran Dohody o ochraně africko-euroasijských stěhovavých vodních ptáků, pokud jde o některé změny přílohy 3 dohody

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat na sedmém zasedání stran Dohody o ochraně africko-euroasijských stěhovavých vodních ptáků v souvislosti s plánovaným přijetím některých změn přílohy 3 dohody.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Dohoda o ochraně africko-euroasijských stěhovavých vodních ptáků

               Dohoda o ochraně africko-euroasijských stěhovavých vodních ptáků (dále jen „dohoda“) se týká ochrany stěhovavých vodních ptáků a jejich stanovišť v Africe, Evropě, na Blízkém východě, ve střední Asii, v Grónsku a na Kanadských arktických ostrovech. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. listopadu 1999.

               Dohoda AEWA, rozvíjená v rámci Úmluvy o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů (CMS) a spravovaná v rámci Programu OSN pro životní prostředí (UNEP), sdružuje země a širší mezinárodní společenství bojující za zachování zdrojů s cílem vytvořit koordinovanou ochranu a řízení stěhovavých vodních ptáků v celém jejich migračním pásmu.

               Evropská unie je smluvní stranou dohody od 1. října 2005
                  1
               . V současné době má dohoda 77 smluvních stran, 41 z Eurasie (včetně EU) a 36 z Afriky.

               Stranami úmluvy je dvacet pět členských států EU
                  2
               .

               Směrnice 2009/147/ES o ochraně volně žijících ptáků (směrnice o ochraně ptáků)
                  3
                se do práva Unie provádí závazky stanovenými v dohodě. Směrnice o ochraně ptáků se týká ochrany všech druhů ptáků přirozeně se vyskytujících ve volné přírodě na evropském území členských států, na něž se vztahuje Smlouva. Zahrnuje ochranu, regulování těchto druhů a péči o ně a stanoví pravidla pro jejich využívání.

               2.2.Zasedání smluvních stran

               Hlavním rozhodovacím orgánem je zasedání smluvních stran (MOP). Schází se každé tři roky a má pravomoc přezkoumat přílohy dohody. Každá smluvní strana má jeden hlas, avšak organizace regionální hospodářské integrace, jako je Evropská unie, uplatňují své hlasovací právo počtem hlasů, který se rovná počtu jejich členských států, které jsou smluvními stranami dohody. Každá změna přílohy se přijímá dvoutřetinovou většinou smluvních stran přítomných na zasedání.

               Sedmé zasedání smluvních stran dohody se bude konat ve dnech 4.–8. prosince 2018 v Jihoafrické republice.

               2.3.Zamýšlený akt zasedání smluvních stran

               Během sedmého zasedání smluvních stran ve dnech 4.–8. prosince 2018 má být přijato usnesení 7.3
                  4
                týkající se změn příloh dohody v souladu s čl. X odst. 5 dohody (dále jen „zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšleného aktu je změnit přílohu 2 a přílohu 3 (akční plán) dohody. Příloha 2 obsahuje seznam stěhovavých vodních ptáků, na něž se dohoda vztahuje. Příloha 3 stanoví opatření, která smluvní strany v souvislosti s prioritními druhy přijmou. Prioritní druhy jsou uvedeny v tabulce 1 přílohy 3 podle určitých kritérií stanovených v tabulce 1.

               Článek II dohody stanoví: „Strany přijmou koordinovaná opatření k udržení příznivého ochranného statusu stěhovavých druhů vodních ptáků nebo k jejich navrácení do takového statusu. Za tímto účelem uplatní v mezích své vnitrostátní působnosti opatření stanovená v článku III a provedou též konkrétní kroky určené v akčním plánu stanoveném v článku IV této dohody“.

               Zamýšlený akt vstoupí v platnost pro všechny smluvní strany a stane se pro ně závazným nejpozději devadesátým dnem po jeho přijetí na zasedání smluvních stran, s výjimkou smluvních stran, které vznesly výhradu. Během devadesátidenní doby může kterákoli strana písemným oznámením depozitáři vznést ke změně přílohy výhradu.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Cílem navrhovaného postoje, který má být zaujat jménem Unie, je na sedmém zasedání smluvních stran podpořit přijetí zamýšleného aktu.

               Navrhované změny přílohy 2 předložila Evropská unie. Navrhované změny přílohy 3 navrhly Evropská unie a Uganda.

               Navrhované změny příloh 2 a 3 Evropská unie předložila v návaznosti na rozhodnutí Rady 10326/18
                  5
               .

               Změna přílohy 2 navrhovaná Evropskou unií spočívá v tom, že se seznam vodních druhů, na něž se dohoda vztahuje, doplní o kormorána chocholatého (Phalacrocorax aristotelis).

               Změny tabulky 1 přílohy 3 navrhované Evropskou unií spočívají v přesunu všech populací jespáka křivozobého (Calidris ferruginea), papuchalka severního (Fratercula arctica) a alky malé (Alca torda) do sloupce A tabulky 1, a to v daném pořadí do kategorií 4, 1b a 4, a v zařazení populace Phalacrocorax aristotelis aristotelis ze třetích zemí (Barentsovo moře) a populace Phalacrocorax aristotelis desmarestii z Evropské unie (východní Středomoří – Chorvatsko, Jaderské moře) do sloupce A tabulky 1 přílohy 3, a to v daném pořadí do kategorií 2 a 1c.

               Tyto navrhované změny schválí jménem Evropské unie Komise v souladu s čl. 3 odst. 1 a odst. 3 rozhodnutí Rady 2006/871/ES ze dne 18. července 2005 o uzavření Dohody o ochraně africko-euroasijských stěhovavých vodních ptáků jménem Evropského společenství.

               Změny tabulky 1 přílohy 3 navrhované Ugandou spočívají ve vypuštění slova „významné“ z kritérií A3c) a B2c), ve vytvoření nových kritérií A3e) a B2e) pro „rychlý krátkodobý pokles“ a v přesunu několika druhů z jednoho sloupce nebo kategorie do jiné(ho), jak je uvedeno v návrhu usnesení 7.3.

               Tyto Ugandou navržené změny by měly být schváleny jménem Evropské unie, neboť odrážejí vývoj stavu z hlediska ochrany dotčených populací druhů ptáků a přispějí k vyššímu stupni ochrany populací druhů, jejichž počet klesá.  Konkrétně:

               (a)Tyto navrhované změny přílohy 3 dohody předložené Ugandou a uvedené v návrhu usnesení 7.3, jež jsou v souladu s příslušnými právními předpisy EU (směrnice o ochraně ptáků) schválí jménem Evropské unie Komise v souladu s čl. 3 odst. 1 a odst. 3 rozhodnutí Rady 2006/871/ES ze dne 18. července 2005 o uzavření Dohody o ochraně africko-euroasijských stěhovavých vodních ptáků jménem Evropského společenství.

               (b)Navrhované změny přílohy 3 dohody předložené Ugandou a uvedené v návrhu usnesení 7.3 se týkají těchto devíti druhů: kajky mořské – Somateria mollissima, morčáka prostředního – Mergus serrator, poláka velkého – Aythia ferina, ústřičníka velkého – Haematopus ostralegus, čejky chocholaté – Vanellus vanellus, břehouše rudého – Limosa lapponica, břehouše černoocasého – Limosa limosa, jespáka rezavého – Calidris canutus a vodouše tmavého – Tringa erythropus, které nejsou v souladu s příslušnými právními předpisy EU (směrnice o ochraně ptáků), se schvalují jménem Evropské unie podle článku 218.9 SFEU.

               Komise však v souladu s čl. 3 odst. 4 rozhodnutí Rady 2006/871/ES ze dne 18. července 2005 o uzavření Dohody o ochraně africko-euroasijských stěhovavých vodních ptáků jménem Evropského společenství vznese výhradu k navrhovaným změnám týkajícím se výše uvedených devíti druhů, jak učinila v případě změn s podobnými účinky na předchozích zasedáních smluvních stran, jelikož by vyžadovaly změnu směrnice o ochraně ptáků, což není možné do devadesáti dnů ode dne jejich přijetí na zasedání smluvních stran.

               Ve výhradě Evropské unie je třeba rozlišovat mezi dvěma skupinami druhů.

               V případě populací, které mají čtyři druhy – morčáka prostředního, poláka velkého, břehouše černoocasého a vodouše tmavého, u kterých se navrhuje, aby byly zařazeny do kategorií 1b (polák velký) nebo 3c (ostatní tři druhy) sloupce A, by podle této dohody již nebyl povolen lov, přestože se v souladu se směrnicí o ochraně ptáků jedná o druhy, které lze lovit, neboť jsou uvedeny v příloze IIb zmíněné směrnice. Komise proto v souladu s čl. 3 odst. 4 rozhodnutí Rady 2006/871/ES ze dne 18. července 2005 vznese k těmto změnám výhradu, neboť směrnici o ptácích nelze změnit do devadesáti dnů ode dne jejich přijetí na zasedání smluvních stran.

               Populace pěti dalších druhů – kajky mořské, ústřičníka velkého, čejky chocholaté, břehouše černoocasého a jespáka rezavého – se navrhuje zařadit do kategorie 4 sloupce A přílohy 3 dohody. Podle přílohy 3 mohou být druhy uvedené v této kategorii loveny pouze v rámci mezinárodního akčního plánu pro jednotlivé druhy, kterým se smluvní strany snaží uplatňovat zásady adaptivního řízení lovu do pastí. Z tohoto důvodu by mohla být výhrada Evropské unie k nim zrušena, jakmile bude v rámci mezinárodního subjektu zaveden mechanismus adaptivního řízení lovu, který je v souladu s požadavky článku 7 směrnice o ochraně ptáků.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  6
               .

               4.1.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Zasedání smluvních stran je orgán zřízený dohodou, konkrétně dohodou o ochraně africko-euroasijských stěhovavých vodních ptáků.

               Akt, který se má na zasedání smluvních stran přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazný podle mezinárodního práva a může rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů Evropské unie, konkrétně směrnice o ochraně ptáků. Je tomu tak proto, že některá opatření, zejména pokud jde o lov, která smluvní strany přijímají ve vztahu k prioritním druhům uvedeným v tabulce 1 přílohy 3 dohody, nejsou vždy slučitelná s opatřeními, jež směrnice o ochraně ptáků pro tytéž druhy stanoví. Pokud by konkrétně druhy uvedené v příloze II směrnice o ochraně ptáků již nebylo možné v rámci AEWA lovit, bylo by třeba směrnici o ochraně ptáků změnit.Podle článku 3 rozhodnutí Rady 2006/871/ES ze dne 18. července 2005 o uzavření Dohody o ochraně africko-euroasijských stěhovavých vodních ptáků, pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Společenství, je Komise oprávněna jménem Společenství schválit změny příloh dohody přijaté v souladu s čl. X odst. 5 dohody. Toto oprávnění je však omezeno na změny, které jsou slučitelné s právními předpisy Společenství o ochraně volně žijících ptáků a jejich přírodních stanovišť a neznamenají změnu těchto předpisů.

               Jelikož se změny tabulky 1 přílohy 3 dohody navrhované Ugandou týkají těchto devíti druhů: kajky mořské – Somateria mollissima, morčáka prostředního – Mergus serrator, poláka velkého – Aythia ferina, ústřičníka velkého – Haematopus ostralegus, čejky chocholaté – Vanellus vanellus, břehouše rudého – Limosa lapponica, břehouše černoocasého – Limosa limosa, jespáka rezavého – Calidris canutus a vodouše tmavého – Tringa erythropus, bylo by třeba směrnici o ochraně ptáků změnit a rozhodnutím Rady je nezbytné stanovit postoj, který má být v tomto ohledu jménem Evropské unie zaujat na sedmém zasedání smluvních stran dohody
                  7
               .

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat. Máli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká životního prostředí.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 192 odst. 1 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 192 odst. 1 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Vzhledem k tomu, že zamýšlený akt Dohody o ochraně africko-euroasijských stěhovavých vodních ptáků změní její přílohy 2 a 3, je vhodné jej po přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2018/0369 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na sedmém zasedání smluvních stran Dohody o ochraně africko-euroasijských stěhovavých vodních ptáků, pokud jde o některé změny přílohy 3 dohody

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o ochraně africko-euroasijských stěhovavých vodních ptáků (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 1. listopadu 1999 a byla schválena jménem Evropského společenství rozhodnutím Rady 2006/871/ES
                  8
               .

               (2)Podle čl. X odst. 5 dohody se na zasedání smluvních stran mohou přijmout změny příloh dohody.

               (3)Očekává se, že se na sedmém zasedání smluvních stran dohody ve dnech 4.–8. prosince 2018 přijme usnesení o přijetí změn příloh 2 a 3 dohody.

               (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat na zasedání smluvních stran, neboť usnesení bude pro Unii závazné a může rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů Unie, konkrétně směrnice o ochraně ptáků.

               (5)Navrhované změny přílohy 3 dohody předložené Ugandou a uvedené v návrhu usnesení 7.3 se týkají těchto devíti druhů: kajky mořské – Somateria mollissima, morčáka prostředního – Mergus serrator, poláka velkého – Aythia ferina, ústřičníka velkého – Haematopus ostralegus, čejky chocholaté – Vanellus vanellus, břehouše rudého – Limosa lapponica, břehouše černoocasého – Limosa limosa, jespáka rezavého – Calidris canutus a vodouše tmavého – Tringa erythropus, které nejsou v souladu s příslušnými právními předpisy EU (směrnice o ochraně ptáků), by se měly jménem Evropské schválit, neboť přispějí k vyššímu stupni ochrany populací druhů, jejichž počet klesá. Komise však v souladu s čl. 3 odst. 4 rozhodnutí Rady 2006/871/ES ze dne 18. července 2005 o uzavření Dohody o ochraně africko-euroasijských stěhovavých vodních ptáků jménem Evropského společenství vznese výhradu k navrhovaným změnám týkajícím se výše uvedených devíti druhů, jelikož by vyžadovaly změnu směrnice o ochraně ptáků, což není možné do devadesáti dnů ode dne jejich přijetí na zasedání smluvních stran,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na sedmém zasedání smluvních stran dohody, je tento:

               Změny přílohy 3 dohody předložené Ugandou a uvedené v návrhu usnesení 7.3 ze sedmého zasedání smluvních stran dohody týkající se těchto devíti druhů: kajky mořské – Somateria mollissima, morčáka prostředního – Mergus serrator, poláka velkého – Aythia ferina, ústřičníka velkého – Haematopus ostralegus, čejky chocholaté – Vanellus vanellus, břehouše rudého – Limosa lapponica, břehouše černoocasého – Limosa limosa, jespáka rezavého – Calidris canutus a vodouše tmavého – Tringa erythropus budou jménem Evropské unie na sedmém zasedání smluvních stran schváleny.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady 2006/871/ES ze dne 18. července 2005 o uzavření Dohody o ochraně africko-euroasijských stěhovavých vodních ptáků jménem Evropského společenství, Úř. věst. L 345, 8.12.2006, s. 24.

                     (2)

                        Stranami úmluvy nejsou tři členské státy EU: Rakousko, Malta a Polsko.

                     (3)

                        Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7 –
                  https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:020:0007:0025:CS:PDF
                  .

                     (4)

                  https://www.unep-aewa.org/en/document/adoption-amendments-aewa-annexes-3

                     (5)

                  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10326-2018-INIT/cs/pdf
                   (již však nefunguje)

                     (6)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (7)

                        Změny, které by nevyžadovaly změnu směrnice o ochraně ptáků, může Komise schválit v souladu s rozhodnutím Rady 2006/871/ES ze dne 18. července 2005.

                     (8)

                        Úř. věst. L 345, 8.12.2006, s. 24.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.11.2018
            COM(2018) 724 final
            2018/0374(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Unie zaujat ve Společné radě zřízené Dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé v souvislosti s přijetím jednacího řádu Společné rady a jednacího řádu Výboru pro obchod a rozvoj

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat ve Společné radě zřízené Dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy Jihoafrického společenství pro rozvoj (SADC) EPA na straně druhé v souvislosti se zamýšleným přijetím jednacího řádu Společné rady a jednacího řádu Výboru pro obchod a rozvoj.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé

               Dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé má za cíl

               a)přispívat k omezování a vymýcení chudoby založením obchodního partnerství v souladu s cíli udržitelného rozvoje, rozvojovými cíli tisíciletí a dohodou z Cotonou;

               b)podporovat regionální integraci, hospodářskou spolupráci a řádnou správu věcí veřejných, a vytvořit tak a provádět účinný, předvídatelný a transparentní regionální právní rámec pro obchod a investice mezi stranami a mezi státy SADC EPA;

               c)podporovat postupnou integraci států SADC EPA do světového hospodářství v souladu s jejich politickými rozhodnutími a rozvojovými prioritami;

               d)zvýšit kapacitu států SADC EPA v oblasti obchodní politiky a v otázkách souvisejících s obchodem;

               e)podporovat podmínky pro růst investic a iniciativy soukromého sektoru a rozšiřovat kapacitu nabídky, konkurenceschopnost a hospodářský růst ve státech SADC EPA; a dále

               f)posilovat stávající vztahy mezi stranami na základě solidarity a společného zájmu.

               Dohoda je prozatímně prováděna mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Botswanou, Lesothem, Namibií, Svazijskem a Jižní Afrikou na straně druhé ode dne 10. října 2016 a mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mosambikem na straně druhé ode dne 4. února 2018.

               2.2.Společná rada

               Článek 100 dohody zřizuje Společnou radu a stanoví, že „dohlíží na provádění této dohody a zajišťuje je“.

               Článek 101 stanoví, že Společnou radu tvoří na jedné straně příslušní členové Rady EU a příslušní členové Evropské komise nebo jejich zástupci a na straně druhé příslušní ministři států SADC EPA nebo jejich zástupci. Mezi funkce Společné rady patří přijetí svého vlastního jednacího řádu a jednacího řádu Výboru pro obchod a rozvoj.

               Článek 102 dohody stanoví, že Společná rada přijímá rozhodnutí na základě vzájemného konsenzu a tato rozhodnutí jsou pro strany závazná.

               2.3.Zamýšlený akt Společné rady

               Na prvním zasedání přijme Společná rada rozhodnutí o přijetí jednacího řádu Společné rady a jednacím řádu Výboru pro obchod a rozvoj (dále jen „zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšleného aktu je stanovit pravidla pro organizaci a fungování Společné rady a Výboru pro obchod a rozvoj.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Tento návrh rozhodnutí Rady stanoví postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Společné radě zřízené EU-SADC EPA, pokud jde o jednací řád Společné rady a jednací řád Výboru pro obchod a rozvoj.

               Strany dohody prodiskutovaly tyto jednací řády a souhlasily s tím, že s výhradou postupů rozhodování Evropské unie, by měly být přijaty na prvním zasedání Společné rady, které je naplánováno na první pololetí roku 2019.

               Připojené jednací řády jsou svým obsahem velmi podobné jednacím řádům obdobných dohod o hospodářském partnerství a jiných obchodních dohod.

               Jednací řády jsou zásadní pro dokončení institucionálního rámce dohody, a tudíž pro zajištění hladkého provádění dohody.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“
                  1
               .

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Společná rada je orgán zřízený dohodou, konkrétně dohodou EU-SADC EPA.

               Akt, který má Společná rada přijmout, představuje akt s právními účinky. V souladu s čl. 102 odst. 2 dohody bude zamýšlený akt závazný podle mezinárodního práva.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat. Sledujeli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lzeli jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 207 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 207 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2018/0374 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Unie zaujat ve Společné radě zřízené Dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé v souvislosti s přijetím jednacího řádu Společné rady a jednacího řádu Výboru pro obchod a rozvoj

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy Jihoafrického společenství pro rozvoj (SADC) EPA na straně druhé byla podepsána Evropskou unií a jejími členskými státy dne 10. června 2016
                  2
                (dále jen „dohoda“). Je prozatímně prováděna mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Botswanou, Lesothem, Namibií, Svazijskem a Jižní Afrikou na straně druhé ode dne 10. října 2016 a mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mosambikem na straně druhé ode dne 4. února 2018.

               (2)Podle čl. 102 odst. 1 dohody může Společná rada přijímat rozhodnutí ve všech záležitostech, kterých se týká tato dohoda. Podle čl. 101 odst. 3 písm. h) a i) Společná rada přijme svůj vlastní jednací řád a jednací řád Výboru pro obchod a rozvoj.

               (3)Na prvním zasedání přijme Společná rada rozhodnutí o přijetí svého jednacího řádu a jednacího řádu Výboru pro obchod a rozvoj.

               (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Společné radě, neboť rozhodnutí Společné rady bude pro Unii závazné,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na prvním zasedání Společné rady, vychází z předlohy rozhodnutí Společné rady o jednacím řádu Společné rady a jednacím řádu Výboru pro obchod a rozvoj, připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (2)

                        Dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé (Úř. věst. L 250, 16.9.2016, s. 3).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.11.2018
            COM(2018) 724 final
            PŘÍLOHA

            Návrh rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být jménem Unie zaujat ve Společné radě zřízené Dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé v souvislosti s přijetím jednacího řádu Společné rady a jednacího řádu Výboru pro obchod a rozvoj

               DOPLNĚK

               ROZHODNUTÍ SPOLEČNÉ RADY č. …/1

               ze dne

               o přijetí jednacích řádů Společné rady a Výboru pro obchod a rozvoj

               SPOLEČNÁ RADA,

               s ohledem na Dohodu o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé (dále jen „dohoda“), podepsanou v Kasane dne 10. června 2016, a zejména na články 100, 101 a 102 této dohody,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               1.Jednací řád Společné rady se stanoví v příloze I.

               2.Jednací řád Výboru pro obchod a rozvoj se stanoví v příloze II.

               3.Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V … dne …

                        Za Společnou radu

                        ministr obchodu

                        Zástupce EU

               PŘÍLOHA I

               JEDNACÍ ŘÁD SPOLEČNÉ RADY

               KAPITOLA I

               ORGANIZACE

               Článek 1

               Složení a předsednictví

               1.Společná rada zřízená článkem 100 Dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé (dále jen „dohoda“) vykonává své povinnosti, jak jsou stanoveny v článku 100 a 101 dohody.

               2.Odkazy na „strany“ v jednacím řádu jsou v souladu s definicí stanovenou v článku 104 dohody.

               3.Jak stanoví čl. 101 odst. 1 dohody Společná rada je složena z příslušných členů Rady EU a příslušných členů Evropské komise nebo jejich zástupců na jedné straně a příslušných ministrů států SADC EPA nebo jejich zástupců na straně druhé.

               4.Společné radě předsedá, na ministerské úrovni, střídavě zástupce Rady Evropské unie a zástupce Evropské komise jménem strany EU, a zástupce států SADC EPA. Prvnímu zasedání Společné rady budou spolupředsedat obě strany.

               5.Mandát prvního období začíná dnem prvního zasedání Společné rady a končí 31. prosince stejného roku.

               Článek 2

               Zasedání

               1.Jak stanoví čl. 102 odst. 4, Společná rada se schází v pravidelných intervalech nepřesahujících dobu dvou (2) let a mimořádně, kdykoli to okolnosti vyžadují, dohodnou-li se tak strany.

               2.Zasedání se konají střídavě v Bruselu nebo na území jednoho ze států SADC EPA, nedohodnou-li se strany jinak.

               3.Nedohodnou-li se strany jinak, svolává zasedání ta strana, která vykonává předsedníctví, a to po konzultaci druhé strany.

               4.Strany se mohou dohodnout na pořádání zasedání Společné rady elektronickými prostředky.

               Článek 3

               Pozorovatelé

               Společná rada může ad hoc rozhodnout o přizvání pozorovatelů a určit, které body pořadu jednání budou těmto pozorovatelům zpřístupněny.

               Článek 4

               Sekretariát

               1.Strana, která hostí zasedání Společné rady, plní funkci sekretariátu.

               2.Pokud zasedání probíhá elektronickými prostředky, plní funkci sekretariátu strana vykonávající předsednictví.

               KAPITOLA II

               FUNGOVÁNÍ

               Článek 5

               Dokumenty

               Pokud jednání Společné rady vycházejí z písemných podkladů, sekretariát Společné rady tyto dokumenty očísluje a rozešle jako dokumenty Společné rady.

               Článek 6

               Oznamování a pořad jednání jednotlivých zasedání

               1.Sekretariát stranám oznámí svolání zasedání a požádá o podklady na pořad jednání nejpozději třicet (30) dnů před konáním zasedání. V případě naléhavých záležitostí anebo nepředvídatelných okolností, jež je třeba projednat, lze zasedání svolat v kratší lhůtě.

               2.Předběžný program jednotlivých zasedání vypracuje sekretariát Společné rady. Sekretariát jej zašle předsedovi a členům Společné rady nejpozději čtrnáct (14) dnů před zahájením zasedání.

               3.Předběžný pořad jednání obsahuje body, o jejichž zařazení byl sekretariát Společné rady stranou požádán.

               4.Společná rada přijme program zasedání na začátku každého zasedání. Pokud s tím strany souhlasí, mohou být na program zařazeny i jiné body než ty, které jsou uvedeny v předběžném programu zasedání.

               5.Předseda Společné rady může po dohodě se všemi stranami přizvat k účasti na zasedáních Společné rady odborníky, aby poskytli informace ke konkrétním tématům.

               Článek 7

               Zápis ze zasedání

               Nedohodnou-li se strany jinak, připraví zápis z každého zasedání sekretariát Společné rady a tento zápis se přijme na konci každého zasedání.

               Článek 8

               Rozhodnutí a doporučení

               1.Jak stanoví článek 102 dohody, rozhodnutí nebo doporučení Společné rady se přijímají na základě vzájemného konsenzu v případech stanovených v dohodě.

               2.Pokud je Společná rada v souladu s dohodou zmocněna přijímat rozhodnutí nebo doporučení, jsou tyto akty označovány jako „rozhodnutí“ nebo „doporučení“ v zápisu ze zasedání. Sekretariát Společné rady přidělí každému rozhodnutí nebo doporučení pořadové číslo, datum přijetí a popis předmětu. Každé rozhodnutí nebo doporučení stanoví datum vstupu v platnost.

               3.V případě, že se stát SADC EPA neúčastní zasedání, rozhodnutí anebo doporučení přijatá na zasedání sekretariát zašle tomu členovi, který se nemohl zúčastnit zasedání. Tento stát SADC EPA zašle písemnou odpověď do deseti (10) kalendářních dnů od odeslání rozhodnutí anebo doporučení s uvedením, se kterým rozhodnutím anebo doporučením nesouhlasí a důvodů pro nesouhlas. V případě nedoručení výše uvedené písemné odpovědi do deseti (10) kalendářních dnů se považuje rozhodnutí anebo doporučení za přijaté. V případě, že stát SADC EPA, který se nezúčastnil zasedání, nesouhlasí s rozhodnutím anebo doporučením, uplatní se postup uvedený v odstavci 4.

               4.Pokud se na tom obě strany dohodnou, může Společná rada v období mezi zasedáními přijímat rozhodnutí nebo doporučení písemným postupem. Písemný postup spočívá ve výměně nót mezi zástupci stran.

               5.Rozhodnutí a doporučení přijatá Společnou radou se vyhotovují v ověřených vyhotoveních pro každou stranu podepsaných zástupcem Evropské unie a zástupcem států SADC EPA.

               Článek 9

               Účast veřejnosti

               1.Není-li rozhodnuto jinak, jsou zasedání Společné rady neveřejná.

               2.Strany mohou rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí a doporučení Společné rady.

               KAPITOLA III

               ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

               Článek 10

               Výdaje

               1.Každá strana hradí veškeré vlastní náklady vzniklé v důsledku účasti na zasedáních Společné rady, a to jak pokud jde o náklady na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak výdaje za poštovné a telekomunikace.

               2.Výdaje související s pořádáním zasedání, poskytováním služeb tlumočení a rozmnožováním dokumentů hradí strana, která hostí zasedání.

               Článek 11

               Výbor pro obchod a rozvoj

               Jak stanoví čl. 103 odst. 5 dohody Výbor pro obchod a rozvoj podává Společné radě zprávy.

               Článek 12

               Změna jednacího řádu

               Tento jednací řád může být změněn písemně rozhodnutím Společné rady v souladu s článkem 8.

               PŘÍLOHA II

               JEDNACÍ ŘÁD VÝBORU PRO OBCHOD A ROZVOJ

               KAPITOLA I

               ORGANIZACE

               Článek 1

               Složení a předsednictví

               1.Výbor pro obchod a rozvoj, který je zřízen podle článku 103 Dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé (dále jen „dohoda“), plní své povinnosti, jak jsou stanoveny v článku 103 dohody.

               2.Odkazy na „strany“ v jednacím řádu jsou v souladu s definicí stanovenou v článku 104 dohody.

               3.Jak stanoví čl. 103 odst. 1 dohody, Výbor pro obchod o rozvoj je složen ze zástupců stran, obvykle na úrovni vyšších úředníků.

               4.Jak stanoví čl. 103 odst. 2 dohody, Výboru pro obchod o rozvoj předsedá střídavě vysoký úředník Evropské komise a vysoký úředník států SADC EPA. Prvnímu zasedání Výboru pro obchod o rozvoj budou spolupředsedat vysoký úředník Evropské komise a vysoký úředník států SADC EPA.

               5.Mandát prvního období začíná dnem prvního zasedání Výboru pro obchod a rozvoj a končí 31. prosince stejného roku.

               Článek 2

               Zasedání

               1.Výbor pro obchod a rozvoj zasedá nejméně jednou ročně nebo na žádost kterékoli ze stran. Zasedání se konají střídavě v Bruselu nebo na území jednoho ze států SADC EPA, nedohodnou-li se strany jinak.

               2.Nedohodnou-li se strany jinak, svolává zasedání Výboru pro obchod a rozvoj ta strana, která vykonává předsednictví, a to po konzultaci druhé strany.

               3.Strany se mohou dohodnout na pořádání zasedání Výboru pro obchod a rozvoj elektronickými prostředky.

               Článek 3

               Pozorovatelé

               Výbor pro obchod a rozvoj může rozhodnout ad hoc  o přizvání pozorovatelů a určit, které body pořadu jednání budou těmto pozorovatelům zpřístupněny.

               Článek 4

               Sekretariát

               1.Strana, která hostí zasedání Výboru pro obchod a rozvoj, plní funkci sekretariátu.

               2.Pokud zasedání probíhá elektronickými prostředky, plní funkci sekretariátu strana vykonávající předsednictví.

               KAPITOLA II

               FUNGOVÁNÍ

               Článek 5

               Dokumenty

               Pokud jednání Výboru pro obchod o rozvoj vycházejí z písemných podkladů, sekretariát Výboru pro obchod a rozvoj tyto dokumenty očísluje a rozešle jako dokumenty Výboru pro obchod a rozvoj.

               Článek 6

               Oznamování a pořad jednání jednotlivých zasedání

               1.Sekretariát stranám oznámí svolání zasedání a požádá o podklady na pořad jednání nejpozději 30 dnů před konáním zasedání. V případě naléhavých záležitostí anebo nepředvídatelných okolností, jež je třeba projednat, lze zasedání svolat v kratší lhůtě.

               2.Sekretariát Výboru pro obchod a rozvoj vypracuje předběžný pořad jednání jednotlivých zasedání. Sekretariát jej zašle předsedovi a členům Výboru pro obchod a rozvoj nejpozději 14 dnů před zahájením zasedání.

               3.Předběžný pořad jednání obsahuje body, o jejichž zařazení byl sekretariát Výboru pro obchod a rozvoj stranou požádán.

               4.Výbor pro obchod a rozvoj přijímá pořad jednání na počátku každého zasedání. Pokud s tím strany souhlasí, mohou být na program zařazeny i jiné body než ty, které jsou uvedeny v předběžném programu zasedání.

               5.Předseda Výboru pro obchod a rozvoj může po dohodě se všemi stranami přizvat k účasti na zasedáních Výboru pro obchod a rozvoj odborníky, aby poskytli informace ke konkrétním tématům.

               Článek 7

               Zápis ze zasedání

               Nedohodnou-li se strany jinak, připraví zápis z každého zasedání sekretariát Výboru pro obchod a rozvoj a tento zápis se přijme na konci každého zasedání.

               Článek 8

               Rozhodnutí a doporučení

               1.Jak stanoví čl. 103 odst. 6 dohody, Výbor pro obchod a rozvoj přijímá na základě vzájemné dohody rozhodnutí nebo doporučení v případech stanovených v dohodě nebo v případech, kdy mu Společná rada tuto pravomoc svěří.

               2.Pokud je Výbor pro obchod a rozvoj v souladu s dohodou zmocněn přijímat rozhodnutí nebo doporučení nebo jestliže mu takovou pravomoc svěřila Společná rada, jsou tyto akty označovány jako „rozhodnutí“ nebo „doporučení“ v zápisu ze zasedání. Sekretariát Výboru pro obchod a rozvoj přidělí každému rozhodnutí nebo doporučení pořadové číslo a opatří jej datem přijetí a popisem předmětu. Každé rozhodnutí nebo doporučení stanoví datum vstupu v platnost.

               3.V případě, že se stát SADC EPA neúčastní zasedání, rozhodnutí anebo doporučení přijatá na zasedání sekretariát zašle tomu členovi, který se zasedání nemohl zúčastnit. Tento stát SADC EPA zašle písemnou odpověď do 10 kalendářních dnů od odeslání rozhodnutí anebo doporučení s uvedením, s kterým rozhodnutím anebo doporučením nesouhlasí a důvodů pro nesouhlas. V případě nedoručení výše uvedené písemné odpovědi do 10 kalendářních dnů se považuje rozhodnutí anebo doporučení za přijaté. V případě, že stát SADC EPA, který se nezúčastnil zasedání, nesouhlasí s rozhodnutím anebo doporučením, uplatní se postup uvedený v odstavci 4.

               4.Pokud se na tom obě strany dohodnou, může Výbor pro obchod a rozvoj v období mezi zasedáními přijímat rozhodnutí nebo doporučení písemným postupem. Písemný postup spočívá ve výměně nót mezi zástupci stran.

               5.Rozhodnutí a doporučení přijatá Výborem pro obchod a rozvoj se vyhotovují v ověřených vyhotoveních pro každou stranu podepsaných zástupcem Evropské unie a zástupcem států SADC EPA.

               Článek 9

               Účast veřejnosti

               1.Není-li rozhodnuto jinak, zasedání Výboru pro obchod a rozvoj jsou neveřejná.

               2.Strany mohou rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí a doporučení Výboru pro obchod a rozvoj.

               KAPITOLA III

               ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

               Článek 10

               Výdaje

               1.Každá strana hradí veškeré vlastní náklady vzniklé v důsledku účasti na zasedáních Výboru pro obchod a rozvoj, a to jak pokud jde o náklady na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak výdaje za poštovné a telekomunikace.

               2.Výdaje související s pořádáním zasedání, poskytováním služeb tlumočení a rozmnožováním dokumentů hradí strana, která hostí zasedání.

               Článek 11

               Zvláštní výbory a jiné subjekty

               1.Výboru pro obchod a rozvoj podává zprávy Zvláštní výbor pro celní otázky a usnadnění obchodu zřízený podle článku 50 dohody, zemědělské partnerství zřízené podle článku 68 dohody a Zvláštní výbor pro zeměpisná označení a obchod s vínem a lihovinami zřízený podle článku 13 protokolu 3 k dohodě.

               2.Jak stanoví čl. 50 odst. 2 písm. f) dohody a čl. 13 odst. 5 protokolu 3 k dohodě, Zvláštní výbor pro celní otázky a usnadnění obchodu a Zvláštní výbor pro zeměpisná označení a obchod s vínem a lihovinami přijmou své vlastní jednací řády.

               3.Jak stanoví čl. 68 odst. 3 dohody, pravidla fungování zemědělského partnerství se stanoví společnou dohodou stran jednajících ve Výboru pro obchod a rozvoj.

               4.Jak stanoví čl. 103 odst. 3 dohody, Výbor pro obchod a rozvoj může zřídit jakékoli zvláštní technické skupiny pro řešení specifických záležitostí, které spadají do jejich pravomoci.

               5.Výbor pro obchod a rozvoj stanoví jednací řád zvláštních technických skupin. Výbor pro obchod a rozvoj může rozhodnout zrušit zvláštní technické skupiny a vymezit nebo změnit jejich mandát.

               6.Zvláštní technické skupiny podávají zprávu Výboru pro obchod a rozvoj po každém zasedání.

               Článek 12

               Změna jednacího řádu

               Tento jednací řád může být změněn písemně rozhodnutím Výboru pro obchod a rozvoj v souladu s článkem 8.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.11.2018
            COM(2018) 729 final
            2018/0377(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Společné radě zřízené Dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé v souvislosti s přijetím jednacího řádu pro předcházení sporům a jejich řešení a kodexu chování pro rozhodce a mediátory

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat ve Společné radě zřízené Dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy Jihoafrického společenství pro rozvoj (SADC) EPA na straně druhé v souvislosti se zamýšleným přijetím jednacího řádu pro předcházení sporům a jejich řešení a kodexu chování pro rozhodce a mediátory.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé

               Dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé má za cíl

               a)přispívat k omezování a vymýcení chudoby založením obchodního partnerství v souladu s cíli udržitelného rozvoje, rozvojovými cíli tisíciletí a dohodou z Cotonou;

               b)podporovat regionální integraci, hospodářskou spolupráci a řádnou správu věcí veřejných, a vytvořit tak a provádět účinný, předvídatelný a transparentní regionální právní rámec pro obchod a investice mezi stranami a mezi státy SADC EPA;

               c)podporovat postupnou integraci států SADC EPA do světového hospodářství v souladu s jejich politickými rozhodnutími a rozvojovými prioritami;

               d)zvýšit kapacitu států SADC EPA v oblasti obchodní politiky a v otázkách souvisejících s obchodem;

               e)podporovat podmínky pro růst investic a iniciativy soukromého sektoru a rozšiřovat kapacitu nabídky, konkurenceschopnost a hospodářský růst ve státech SADC EPA; a dále

               f)posilovat stávající vztahy mezi stranami na základě solidarity a společného zájmu.

               Dohoda je prozatímně prováděna mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Botswanou, Lesothem, Namibií, Svazijskem a Jižní Afrikou na straně druhé od 10. října 2016 a mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mosambikem na straně druhé od 4. února 2018.

               2.2.Společná rada

               Článek 100 dohody zřizuje Společnou radu a stanoví, že „dohlíží na provádění této dohody a zajišťuje je“.

               Článek 101 stanoví, že Společnou radu tvoří na jedné straně příslušní členové Rady EU a příslušní členové Evropské komise nebo jejich zástupci a na straně druhé příslušní ministři států SADC EPA nebo jejich zástupci.

               Ustanovení čl. 89 odst. 1 předpokládá, že Společná rada přijme jednací řád a kodex chování podle části III dohody, pokud jde o předcházení sporům a jejich řešení.

               Článek 102 dohody stanoví, že Společná rada přijímá rozhodnutí na základě vzájemného konsenzu a tato rozhodnutí jsou pro strany závazná.

               2.3.Zamýšlený akt Společné rady

               Na prvním zasedání přijme Společná rada rozhodnutí o přijetí jednacího řádu pro předcházení sporům a jejich řešení a kodexu chování pro rozhodce a mediátory (dále jen „zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšleného aktu je stanovit operační rámec pro ustanovení z části III dohody týkající se předcházení sporům a jejich řešení.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Tento návrh rozhodnutí Rady stanoví postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Společné radě zřízené EU-SADC EPA, pokud jde o přijetí jednacího řádu pro předcházení sporům a jejich řešení a kodexu chování pro rozhodce a mediátory.

               Strany dohody souhlasily s předlohami rozhodnutí a, s výhradou postupů rozhodování Evropské unie, by měly být tato rozhodnutí přijata na prvním zasedání Společné rady, které je naplánováno na první pololetí roku 2019.

               Připojený jednací řád a kodex chování jsou svým obsahem velmi podobné obdobným dokumentům dohody o hospodářském partnerství a jiných obchodních dohod.

               Tato rozhodnutí jsou zásadní pro uvedení ustanovení v části III dohody týkající se předcházení sporům a jejich řešení v život, a tudíž pro zajištění hladkého provádění dohody.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“
                  1
               .

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Společná rada je subjekt zřízený dohodou, konkrétně Dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé.

               Akt, který má Společná rada přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazným podle mezinárodního práva v souladu s článkem 102 dohody.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat. Sledujeli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lzeli jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 207 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 207 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2018/0377 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Společné radě zřízené Dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé v souvislosti s přijetím jednacího řádu pro předcházení sporům a jejich řešení a kodexu chování pro rozhodce a mediátory

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy Jihoafrického společenství pro rozvoj (SADC) EPA na straně druhé byla podepsána Evropskou unií a jejími členskými státy dne 10. června 2016 (dále jen „dohoda“). Je prozatímně prováděna mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Botswanou, Lesothem, Namibií, Svazijskem a Jižní Afrikou na straně druhé ode dne 10. října 2016 a mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Mosambikem na straně druhé ode dne 4. února 2018.

               (2)Podle čl. 102 odst. 1 dohody může Společná rada přijímat rozhodnutí ve všech záležitostech, kterých se týká tato dohoda. Ustanovení čl. 89 odst. 1 stanoví, že Společná rada přijme jednací řád a kodex chování podle části III dohody, pokud jde o předcházení sporům a jejich řešení.

               (3)Na svém prvním zasedání přijme Společná rada rozhodnutí o přijetí jednacího řádu pro předcházení sporům a jejich řešení a kodexu chování pro rozhodce a mediátory.

               (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Společné radě, neboť rozhodnutí bude pro Unii závazné.

               (5)Přijetí jednacího řádu a kodexu chování je zamýšleno v části III dohody,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na prvním zasedání Společné rady, vychází z předlohy rozhodnutí Společné rady o jednacím řádu pro předcházení sporům a jejich řešení a kodexu chování pro rozhodce a mediátory, připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.11.2018
            COM(2018) 729 final
            PŘÍLOHA

            Návrh rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Společné radě zřízené Dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé v souvislosti s přijetím jednacího řádu pro předcházení sporům a jejich řešení a kodexu chování pro rozhodce a mediátory

               DOPLNĚK

               ROZHODNUTÍ SPOLEČNÉ RADY č. …/2

               z

               o přijetí jednacího řádu pro předcházení sporům a jejich řešení a kodexu chování pro rozhodce a mediátory

               SPOLEČNÁ RADA,

               s ohledem na Dohodu o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a státy Jihoafrického společenství pro rozvoj (SADC) EPA na straně druhé (dále jen „dohoda“), podepsanou v Kasane dne 10. června 2016, a zejména na čl. 89 odst. 1 a články 100, 101 a 102 této dohody,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               1.Jednací řád pro předcházení sporům a jejich řešení se stanoví v příloze I.

               2.Kodex jednání pro rozhodce a mediátory se stanoví v příloze II.

               3.Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V … dne …

                        Za Společnou radu

                        ministr obchodu

                        Zástupce EU

               PŘÍLOHA I

               JEDNACÍ ŘÁD PRO PŘEDCHÁZENÍ SPORŮM A JEJICH ŘEŠENÍ

               Článek I

               Definice

               1.V části III (Předcházení sporům a jejich řešení) dohody a podle tohoto jednacího řádu se rozumí:

               a)„zaměstnanci“, pokud jde o rozhodce, osoby pod vedením a kontrolou rozhodce, s výjimkou asistentů;

               b)„poradcem“ osoba, kterou si strana najala, aby jí radila nebo pomáhala v souvislosti s rozhodčím řízením;

               c)„dohodou“ dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a státy SADC EPA podepsaná dne 10. června 2016;

               d)„rozhodcem“ člen rozhodčího soudu;

               e)„rozhodčím soudem“ soud ustavený podle článku 80 (Ustavení rozhodčího soudu) dohody;

               f)„asistentem“ osoba, která za podmínek jmenování a pod vedením a kontrolou rozhodce vykonává asistenční práci, poskytuje pomoc nebo provádí zkoumání pro rozhodce;

               g)„žalující stranou“ kterákoli strana, která požaduje ustavení rozhodčího soudu podle článku 80 (Ustavení rozhodčího soudu) dohody;

               h)„dnem“ kalendářní den;

               i)„stranou (stranami) strany sporu;

               j)„žalovanou stranou“ strana, která údajně porušila ustanovení uvedená v článku 76 (Oblast působnosti) dohody; a dále

               k)„zástupcem strany“ se rozumí zaměstnanec nebo jiná osoba jmenovaná vládním útvarem, agenturou nebo libovolným jiným veřejným subjektem strany, která zastupuje stranu pro účely sporu v rámci této dohody.

               Článek II

               Oznamování

               1.Jakákoliv žádost, oznámení, písemné podání nebo jiný dokument:

               a)rozhodčího soudu se zašle současně oběma stranám;

               b)strany, které jsou určeny rozhodčímu soudu, se zašle v kopii současně druhé straně; a dále

               c)strany, které jsou určeny druhé straně, se případně zašle v kopii současně rozhodčímu soudu.

               2.Oznámení podle odstavce 1 tohoto článku se zasílá e-mailem, nebo případně jinými telekomunikačními prostředky, které umožňují prokázat zaslání dokumentu. Není-li prokázáno jinak, takové oznámení se považuje za doručené v den odeslání.

               3.Veškerá oznámení se zasílají Generálnímu ředitelství pro obchod Evropské komise a koordinátorovi států SADC EPA, jak stanoví článek 105.

               4.Drobné chyby – překlepy v žádostech, oznámeních, písemných podáních nebo jiných dokumentech vztahujících se k řízení rozhodčího soudu – mohou být opraveny doručením nového dokumentu s jasně označenými změnami.

               5.Pokud poslední den pro doručení připadne na den pracovního klidu Evropské komise nebo dotčených státu (států) SADC EPA, dokument se považuje za doručený následujícího pracovního dne.

               6.V závislosti na povaze sporu se veškeré žádosti a oznámení adresované Výboru pro obchod a rozvoj EU-SADC zašlou v kopii rovněž ostatním příslušným podvýborům zřízeným podle dohody.

               Článek III

               Jmenování rozhodců

               1.Pokud je podle článku 80 této dohody rozhodce vybírán losem, předseda Výboru pro obchod a rozvoj neprodleně strany informuje o datu, času a místě, kde se losování bude konat.

               2.Strany smí být losování přítomny a výběr losem se uskuteční za účasti strany či stran, které jsou přítomny.

               3.Předseda Výboru pro obchod a rozvoj písemně oznámí každé osobě vybrané k tomu, aby zastávala funkci rozhodce, že byla jmenována. Každá osoba potvrdí, že je schopna zastávat funkci rozhodce, a to do pěti (5) dnů ode dne, kdy byla o svém jmenování informována.

               4.Pokud v době podání žádosti podle čl. 80 odst. 3 dohody nebude sestaven žádný seznam uvedený v článku 94 dohody nebo nebude obsahovat dostatečný počet jmen, budou rozhodci vylosováni z řad osob, které byly formálně navrženy jednou či oběma stranami.

               Článek IV

               Organizační schůze

               1.Nedohodnou-li se strany jinak, setkají se s rozhodčím soudem do deseti (10) dnů od jeho ustavení, aby rozhodly o záležitostech, které strany nebo rozhodčí soud považují na vhodné, včetně:

               a)odměn a výdajů, které budou vyplaceny rozhodcům a budou v souladu s normami Světové obchodní organizace;

               b)odměn, které budou vyplaceny asistentům, přičemž nesmí celkově překročit 50 % odměn vyplacených rozhodcům; nebo

               c)časového rozvrhu řízení.

               2.Rozhodci a zástupci stran se tohoto jednání mohou zúčastnit prostřednictvím telefonu nebo videokonference.

               Článek V

               Mandát

               1.Nedohodnou-li se strany jinak do sedmi (7) dnů od ustavení rozhodčího soudu, je jeho mandát tento:

               a)zkoumat, s ohledem na odpovídající ustanovení dohody, záležitosti, které byly uvedeny v žádosti o ustavení rozhodčího soudu;

               b)učinit zjištění o slučitelnosti předmětného opatření s ustanoveními dohody uvedenými v článku 76 dohody; a dále

               c)vydat zprávu v souladu s články 81 a 82 dohody.

               2.Pokud se strany dohodnou na jiném mandátu, než je uveden v odstavci 1, oznámí rozhodčímu soudu dohodnutý mandát ve lhůtě uvedené v odstavci 1 tohoto článku.

               Článek VI

               Písemná podání

               Žalující strana doručí své písemné podání do dvaceti (20) dnů ode dne ustavení rozhodčího soudu. Žalovaná strana předloží své písemné vyjádření do dvaceti (20) dnů ode dne doručení písemného podání žalující strany.

               Článek VII

               Způsob práce rozhodčího soudu

               1.Předseda rozhodčího soudu předsedá všem jeho jednáním. Rozhodčí soud může předsedu zmocnit k provádění administrativních a procesních rozhodnutí.

               2.Pokud není v části III dohody ani v tomto jednacím řádu stanoveno jinak, rozhodčí soud může provádět své činnosti libovolnými prostředky, např. telefonem, faxem nebo spojením prostřednictvím počítače.

               3.Porad rozhodčího soudu se smí účastnit pouze rozhodci, rozhodčí soud však může povolit svým asistentům, aby byli na těchto poradách přítomni.

               4.Návrhy zpráv může vypracovávat pouze rozhodčí soud, který nesmí tuto svou pravomoc delegovat.

               5.Pokud vyvstane procesní problém, který neřeší část III dohody a její přílohy, může rozhodčí soud po konzultaci stran přijmout odpovídající postup, který je s těmito ustanoveními v souladu.

               6.Pokud se rozhodčí soud domnívá, že je nezbytné změnit jakoukoli lhůtu použitelnou při řízení, kromě lhůt stanovených v části III dohody, nebo učinit jakoukoli jinou procesní nebo správní úpravu, po konzultacích se stranami informuje písemně strany o důvodech změny nebo úpravy a o lhůtách, nebo nutných úpravách.

               Článek VIII

               Nahrazení rozhodce

               1.Není-li rozhodce schopen účastnit se řízení, odstoupí-li nebo musí být nahrazen, vybere se náhradní osoba v souladu s čl. 80 odst. 3 dohody.

               2.Pokud se některá ze stran domnívá, že rozhodce nesplňuje požadavky stanovené v příloze II (Kodex chování pro rozhodce a mediátory) a měl by být proto nahrazen, dotčená strana to oznámí druhé straně do patnácti (15) dnů ode dne, kdy získala dostatečné důkazy o údajném porušení požadavků stanovených v příloze II (Kodex chování pro rozhodce a mediátory).

               3.Strany se konzultují do patnácti (15) dnů od oznámení druhé strany.

               4.Strany informují rozhodce o jeho údajném neplnění požadavků a mohou žádat, aby rozhodce přijal kroky k nápravě situace. Na základě dohody mohou strany rovněž rozhodce odvolat a vybrat náhradní osobu postupem stanoveným v článku 80 dohody.

               5.Pokud se strany neshodnou na nutnosti rozhodce, jiného než je předseda rozhodčího soudu, nahradit, může kterákoli strana požádat, aby byla záležitost postoupena předsedovi rozhodčího soudu, jehož rozhodnutí je konečné.

               6.Pokud předseda rozhodčího soudu shledá, že rozhodce neplní požadavky stanovené v příloze II (Kodex chování pro rozhodce a mediátory), je vybrán nový rozhodce postupem stanoveným v článku 80 dohody.

               7.Pokud se strany nedohodnou na nutnosti nahradit předsedu, může kterákoli strana požádat, aby byla záležitost postoupena jedné ze zbývajících osob, které jsou uvedeny na seznamu osob sestaveném podle článku 94 a jež mohou zastávat funkci předsedy rozhodčího soudu. Její jméno vylosuje předseda Výboru pro obchod a rozvoj. Takto vybraná osoba učiní rozhodnutí, zda předseda splňuje požadavky stanovené v příloze II (Kodex chování pro rozhodce a mediátory). Její rozhodnutí je konečné.

               V případě rozhodnutí, že předseda nesplňuje požadavky stanovené v příloze II (Kodex chování pro rozhodce a mediátory), je vybrán nový rozhodce postupem stanoveným v článku 80 dohody.

               Článek IX

               Slyšení

               1.Na základě časového rozvrhu určeného podle čl. IV odst. 1 písm. c), po konzultacích se stranami a dalšími rozhodci, oznámí předseda rozhodčího soudu stranám datum, čas a místo konání slyšení. Tyto informace strana, na jejímž území se slyšení koná, zveřejní, nejedná-li se o neveřejné slyšení.

               2.Nedohodnou-li se strany jinak, koná se slyšení v Bruselu, je-li žalující stranou stát SADC EPA nebo případně SACU, a na území států SADC EPA, je-li žalující stranou Evropská unie. Týká-li se spor opatření státu SADC EPA, koná se slyšení na území dotčeného státu, neoznámí-li tento stát písemně rozhodčímu soudu do deseti (10) dnů od jeho ustavení, že by se slyšení mělo konat na jiném místě.

               3.Žalovaná strana nese výdaje vyplývající z logistického zabezpečení slyšení, mezi něž mimo jiné patří náklady související s pronájmem místa konání slyšení. Takové náklady nezahrnují náklady na překlad a tlumočení ani náklady související a spojené s poradci, rozhodci, jejich zaměstnanci a asistenty.

               4.Pokud s tím strany souhlasí, může rozhodčí soud svolat další slyšení.

               5.Všichni rozhodci jsou přítomni po celou dobu slyšení.

               6.Nedohodnou-li se strany jinak, bez ohledu na to, zda je slyšení přístupné veřejnosti, se ho mohou zúčastnit tyto osoby:

               a)zástupci strany;

               b)poradci;

               c)asistenti a zaměstnanci;

               d)překladatelé, tlumočníci a soudní zapisovatelé; a dále

               e)znalci, v případě rozhodnutí rozhodčího soudu podle článku 90 dohody.

               7.Nejpozději sedm (7) dnů před datem slyšení doručí každá strana rozhodčímu soudu a druhé straně jmenný seznam osob, které jejím jménem přednesou při slyšení argumenty nebo prezentace, a dalších zástupců nebo poradců, kteří se zúčastní slyšení.

               8.Podle čl. 89 odst. 2 dohody jsou slyšení rozhodčího soudu přístupná veřejnosti, nerozhodne-li rozhodčí soud z vlastního podnětu nebo na žádost stran jinak.

               9.Rozhodčí soud rozhodne po konzultaci se stranami o vhodných logistických ujednáních a postupech k zajištění efektivní organizace veřejných slyšení. Tyto postupy by mohly zahrnovat využití živého internetového vysílání nebo uzavřených televizních okruhů.

               10.Rozhodčí soud vede slyšení následujícím způsobem a přitom zajistí, aby žalující i žalovaná strana dostaly pro argumentaci i protiargumentaci stejné množství času:

               Argumenty

               a)argumentace žalující strany;

               b)argumentace žalované strany.

               Protiargument

               a)odpověď žalující strany;

               b)reakce žalované strany.

               11.Rozhodčí soud může kdykoli během slyšení klást otázky kterékoli straně.

               12.Rozhodčí soud zajistí přepis každého slyšení a jeho doručení stranám v přiměřené lhůtě po slyšení. Strany mohou k přepisu předložit poznámky a rozhodčí soud je zváží.

               13.Každá strana může do deseti (10) dnů ode dne slyšení předložit dodatečné písemné podání ohledně libovolné záležitosti, která vyvstala během slyšení.

               Článek X

               Písemné dotazy

               1.Rozhodčí soud může kdykoli během řízení adresovat písemné dotazy jedné nebo oběma stranám. Kopie každé otázky položené straně se zašle druhé straně.

               2.Každá strana rovněž poskytne druhé straně kopii svých odpovědí na dotazy rozhodčího soudu. Druhá strana má možnost předložit písemné připomínky k odpovědi první strany do sedmi (7) dnů od doručení kopie odpovědi.

               Článek XI

               Důvěrnost

               1.Každá strana zachází se všemi informacemi, které druhá strana předložila rozhodčímu soudu a označila za důvěrné, jako s důvěrnými informacemi. V případě, že strana předloží rozhodčímu soudu písemné podání, které obsahuje důvěrné informace, poskytne rovněž do patnácti (15) dnů podání, které neobsahuje důvěrné informace a lze jej zpřístupnit veřejnosti.

               2.Žádné ustanovení těchto pravidel nebrání straně zveřejnit prohlášení o svých vlastních postojích, a to do té míry, v níž při odkazování na informace podané druhou stranou nezveřejní žádné informace, které druhá strana označila za důvěrné.

               3.Rozhodčí soud jedná v neveřejném zasedání v případech, kdy podání a argumenty některé strany obsahují obchodně důvěrné informace. Strany jsou povinny zachovat důvěrnost slyšení rozhodčího soudu, probíhá-li slyšení na neveřejném zasedání.

               Článek XII

               Jednostranné kontakty

               1.Rozhodčí soud se nesejde s jednou ze stran ani s ní nekomunikuje bez přítomnosti druhé strany.

               2.Rozhodci nesmí diskutovat o žádných aspektech předmětu jednání se stranou nebo s oběma stranami v nepřítomnosti ostatních rozhodců.

               Článek XIII

               Podání amicus curiae

               1.Pokud se strany do pěti (5) dnů ode dne ustavení rozhodčího soudu nedohodnou jinak, může rozhodčí soud obdržet nevyžádaná písemná podání od fyzických nebo právnických osob usazených na území některé ze stran sporu a nezávislých na vládách stran sporu za předpokladu, že:

               a)jsou rozhodčím soudem obdržena do deseti (10) dnů následujících od jeho ustavení;

               b)přímo souvisejí se skutkovými nebo právními otázkami, kterými se rozhodčí soud zabývá;

               c)obsahují popis fyzické nebo právnické osoby, která podání činí, včetně její státní příslušnosti nebo místa, kde sídlí, povahu jejích činností, právní status, obecné cíle a zdroj jejího financování;

               d)specifikují povahu zájmu, který tato osoba má na rozhodčím řízení; a dále

               e)jsou v jazycích vybraných stranami v souladu s čl. XV odst. 1 a 2 toho jednacího řádu.

               2.Veškerá taková podání doručí rozhodčí soud stranám k vyjádření. Strany mohou rozhodčímu soudu předložit své připomínky do deseti (10) dnů od doručení podání.

               3.Rozhodčí soud ve své zprávě uvede veškerá podání, která obdržel podle čl. XIII odst. 1 tohoto článku. Rozhodčí soud není povinen se ve své zprávě vypořádat s argumenty v těchto podáních, pokud tak však bude činit, zohlední rovněž veškeré připomínky učiněné stranami podle odstavce 2 tohoto článku.

               Článek XIV

               Naléhavé případy

               V naléhavých případech uvedených v části III dohody rozhodčí soud po konzultaci se stranami případně upraví lhůty uvedené v jednacím řádu. Takové úpravy rozhodčí soud stranám oznámí.

               Článek XV

               Překlady a tlumočení

               1.Během konzultací uvedených v článku 77 dohody a nejpozději na zasedání uvedeném v čl. IV odst. 1 tohoto jednacího řádu usilují strany o dohodu ohledně společného pracovního jazyka pro řízení rozhodčího soudu.

               2.Pokud nejsou strany schopny se dohodnout na společném pracovním jazyce, použijí se pravidla stanovená v čl. 91 odst. 2 dohody.

               3.Žalovaná strana zajistí tlumočení ústních podání do jazyků, které si strany sporu zvolily.

               4.Zprávy rozhodčího soudu se vydají v jazyce nebo jazycích, které si strany sporu zvolily. Pokud se strany nedohodly na společném pracovním jazyce, vyhotoví se průběžná a závěrečná zpráva v jednom z pracovních jazyků WTO.

               5.Kterákoli strana může předložit připomínky k přesnosti překladu jakéhokoli přeloženého dokumentu, který byl vypracován podle těchto pravidel.

               6.Každá strana nese náklady na překlad svých písemných podání. Veškeré náklady na překlad rozhodnutí rozhodčího soudu ponesou obě strany rovným dílem.

               Článek XVI

               Jiné postupy

               Lhůty stanovené v tomto jednacím řadu rozhodčí soud upraví v souladu se zvláštními lhůtami stanovenými pro přijetí zprávy nebo rozhodnutí rozhodčího soudu podle článků 84, 85, 86 a 87 dohody.

               ****

               PŘÍLOHA II

               KODEX CHOVÁNÍ PRO ROZHODCE A MEDIÁTORY

               Článek I

               Definice

               1.V tomto kodexu chování se rozumí:

               a)„zaměstnanci“, pokud jde o rozhodce, osoby pod vedením a kontrolou rozhodce, s výjimkou asistentů;

               b)„asistentem“ “ osoba, která za podmínek jmenování a pod vedením a kontrolou rozhodce vykonává asistenční práci, poskytuje pomoc nebo provádí zkoumání pro rozhodce;

               c)„kandidátem“ osoba, jejíž jméno je na seznamu rozhodců, na který odkazuje článek 94 této dohody, a jejíž zvolení rozhodcem dle článku 80 této dohody je zvažováno;

               d)„mediátorem“ osoba, která byla zvolena mediátorem v souladu s článkem 78 dohody;

               e)„členem“ nebo „rozhodcem“ člen rozhodčího soudu ustaveného podle článku 80 dohody;

               Článek II

               Hlavní zásady

               1.Za účelem zachováni nedotknutelnosti a nestrannosti mechanismu pro řešení sporů každý kandidát a rozhodce:

               a)se obeznámí s tímto kodexem chování;

               b)je nezávislý a nestranný;

               c)se vyvaruje přímého i nepřímého střetu zájmů;

               d)se vyvaruje nevhodného chování i vyvolávání dojmu nevhodného chování;

               e)dodržuje přísné normy chování; a dále

               f)se nenechá ovlivnit vlastními zájmy, vnějším tlakem, politickými zřeteli, voláním veřejnosti, loajalitou vůči některé straně ani obavami z kritiky.

               2.Rozhodce se přímo ani nepřímo nezaváže ani nepřijme žádné výhody, které by jakkoli narušily řádný výkon jeho povinností nebo by budily dojem narušení řádného výkonu jeho povinností.

               3.Rozhodce nevyužije svého postavení v rozhodčím soudu k prosazování jakýchkoli osobních nebo soukromých zájmů. Rozhodce se vyvaruje jednání, které by mohlo vytvořit dojem, že jiní lidé jsou ve zvláštním postavení, ve kterém ho mohou ovlivnit.

               4.Rozhodce nesmí umožnit, aby jeho jednání nebo úsudek ovlivňovaly dřívější či současné finanční, obchodní, profesionální, osobní nebo sociální vztahy nebo odpovědnosti.

               5.Rozhodce se musí vyvarovat toho, aby vstupoval do jakýchkoli vztahů nebo aby mu vznikl jakýkoli finanční zájem, u něhož je pravděpodobné, že by ovlivňoval jeho nestrannost, nebo který by mohl důvodně vyvolávat dojem nevhodného jednání nebo podjatosti.

               6.Rozhodce vykonává svou funkci, aniž by přijímal či vyžadoval pokyny od nějaké vládní, nevládní, mezinárodní organizace nebo privátního zdroje, nezasahoval v žádné předchozí fázi sporu, který mu je předložen.

               Článek III

               Oznamovací povinnosti

               1.Před přijetím svého jmenování rozhodcem podle článku 80 dohody, zveřejní kandidát, který má vystupovat jako rozhodce, jakýkoli zájem, vztah nebo záležitost, které by mohly ovlivňovat jeho nezávislost nebo nestrannost nebo které by mohly důvodně vytvořit zdání nevhodného jednání nebo podjatosti během řízení.

               2.Kandidát proto vynaloží veškeré rozumné úsilí, aby si byl všech takových zájmů, vztahů nebo záležitostí, např. finančních, profesních, pracovních či rodinných zájmů vědom.

               3.Oznamovací povinnost podle odstavce 1 je trvalou povinností, která vyžaduje, aby rozhodce poskytoval informace o všech takových zájmech, vztazích nebo záležitostech, které mohou vzniknout v průběhu kterékoli fáze řízení.

               4.Kandidát nebo rozhodce sdělí záležitosti týkající se skutečného nebo potenciálního porušení tohoto kodexu chování Výboru pro obchod a rozvoj, aby je mohl tento výbor zvážit, a to co nejdříve poté, co se o nich dozví.

               Článek IV

               Povinnosti rozhodců

               1.Rozhodce je po potvrzení svého jmenování k dispozici pro výkon svých povinností a vykonává je v průběhu řízení řádně a včas, spravedlivě a poctivě.

               2.Rozhodce zvažuje pouze ty otázky, které byly vzneseny v rámci řízení a jsou nezbytné pro rozhodnutí, a tuto povinnost nedeleguje na žádnou jinou osobu.

               3.Rozhodce podnikne všechny vhodné kroky k tomu, aby zajistil, že jeho asistenti a zaměstnanci jsou si vědomi povinností plynoucích rozhodci podle článku II, III, IV a VI tohoto kodexu chování a dodržují je.

               Článek V

               Povinnosti bývalých rozhodců

               1.Všichni bývalí rozhodci se vyvarují jednání, které by mohlo vyvolat dojem, že byli podjatí při plnění svých povinností, nebo které by jim mohlo přinášet výhody z rozhodnutí rozhodčího soudu.

               2.Každý bývalý rozhodce musí dodržovat povinnosti stanovené v článku VI tohoto kodexu chování.

               Článek VI

               Důvěrnost

               1.Rozhodce nikdy nezpřístupní neveřejné informace týkající se řízení nebo zjištěné v průběhu řízení, pro nějž byl jmenován rozhodcem. Rozhodce v žádném případě žádné takové informace nezpřístupní k získání osobních výhod nebo výhod pro jiné osoby ani k nepříznivému ovlivnění zájmů jiných osob.

               2.Rozhodce nezpřístupní rozhodnutí rozhodčího soudu nebo jeho části před jejich zveřejněním v souladu s částí III dohody.

               3.Rozhodce nikdy nezpřístupní informace o jednání rozhodčího soudu ani o jakýchkoliv jeho stanoviscích, ani neučiní žádná prohlášení o řízení, pro nějž by jmenován rozhodcem, nebo o otázkách sporu v řízení.

               Článek VII

               Výdaje

               Každý rozhodce si vede záznamy a předloží konečnou zprávu o tom, kolik času řízení věnoval, a o svých výdajích, jakož i o vynaloženém čase a výdajích svých asistentů a zaměstnanců.

               Článek VIII

               Mediátoři

               Tento kodex chování se na mediátory použije obdobně.

               ****


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 30.11.2018
            COM(2018) 901 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o mobilizaci nástroje pružnosti za účelem financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Nařízení Rady (EU, EURATOM) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
                  1
               , umožňuje mobilizovat nástroj pružnosti k financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů dostupných pro jeden nebo více jiných okruhů víceletého finančního rámce.

               V souladu s článkem 11 nařízení Rady č. 1311/2013 a bodem 12 Interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  2
                a poté, co byly ve výdajích Bezpečnost a občanství (okruh 3) posouzeny všechny možnosti k přerozdělení prostředků a co v něm byla vyčerpána všechna nepřidělená rozpětí, navrhuje Komise mobilizovat v roce 2019 nástroj pružnosti. Roční částka, která je v roce 2019 k dispozici, činí 600 milionů EUR (v cenách roku 2011), což odpovídá 703 milionům EUR v běžných cenách. Kromě toho je k dispozici 520 milionů EUR z nevyužité části z roku 2018.

               Předmětná částka čerpaná nad rámec stropu okruhu 3 víceletého finančního rámce činí 985,6 milionu EUR. Financována z ní má být podpora opatření k řízení migrační, uprchlické a bezpečnostní krize. Společně s původním návrhem rozpočtu na rok 2019 Komise navrhla mobilizovat nástroj pružnosti
                  3
                k témuž účelu. První mobilizaci prostředků, která rovněž zahrnovala částku 38,1 milionu EUR, která měla být čerpána nad rámec stropu podokruhu 1b a měla financovat rozšíření programu na podporu strukturálních reforem, zrušil druhý návrh
                  4
               , který doplňoval návrh na změnu 1/2019
                  5
               , jenž Komise přijala dne 16. října 2018.

               Jelikož se dohodovací výbor ve lhůtě 21 dní stanovené v čl. 314 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), která skončila dne 19. listopadu 2018, nedohodl na rozpočtu na rok 2019, Komise dnes v souladu s čl. 314 odst. 8 SFEU předkládá druhý návrh rozpočtu na rok 2019
                  6
               . Stávající návrh mobilizovat nástroj pružnosti doprovází tento druhý návrh rozpočtu a zrušuje a nahrazuje druhý návrh ze dne 16. října 2018.

               Orientační výše prostředků na platby, jež odpovídá navrhované mobilizaci nástroje pružnosti, byla vypočtena podle pravidel, která platí pro předběžné financování, schvalování předběžného financování a konečnou výši plateb u různých druhů opatření určených k financování. Tyto orientační částky jsou uvedeny v tabulce níže:

               (v mil. EUR, v běžných cenách)

                        Rok

                        Prostředky na platby plynoucí z mobilizace nástroje pružnosti v roce 2019

                        2019

                        496,7

                        2020

                        198,8

                        2021

                        118,5

                        2022

                        119,3

                        2023

                        52,3

                        Celkem

                        985,6

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o mobilizaci nástroje pružnosti za účelem financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  7
               , a zejména na bod 12 této dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nástroj pružnosti má umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů dostupných pro jeden nebo více jiných okruhů.

               (2)Strop pro roční částku, která je k dispozici pro nástroj pružnosti, činí 600 000 000 EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 11 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
                  8
               , navýšené případně o propadlé částky poskytnuté v souladu s odst. 1 druhým pododstavcem uvedeného článku.

               (3)Za účelem řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami je nutné pro financování příslušných opatření urychleně uvolnit další, významné částky.

               (4)Po prozkoumání všech možností přerozdělení prostředků v rámci výdajového stropu okruhu 3 (Bezpečnost a občanství) je nutné mobilizovat nástroj pružnosti, aby byly doplněny finanční prostředky dostupné v souhrnném rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2019 nad rámec stropu okruhu 3 o částku ve výši  985 629 138 EUR za účelem financování opatření v oblasti migrace, uprchlické krize a bezpečnosti.

               (5)Na základě očekávaného profilu plateb by prostředky na platby odpovídající prostředkům čerpaným z nástroje pružnosti měly být rozloženy do několika rozpočtových let.

               (6)Aby bylo možné uvedené finanční prostředky urychleně využít, mělo by se toto rozhodnutí použít od začátku rozpočtového roku 2019,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               1)Ve prospěch souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2019 se mobilizuje nástroj pružnosti a uvolňuje se částka ve výši 985 629 138 EUR v prostředcích na závazky v okruhu 3 (Bezpečnost a občanství).

               Částka uvedená v prvním pododstavci se použije k financování opatření zaměřených na řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami.

               2)Na základě očekávaného profilu plateb jsou prostředky na platby odpovídající prostředkům čerpaným z nástroje pružnosti odhadovány v této výši:

               a)496 697 300 EUR v roce 2019;

               b)198 761 656 EUR v roce 2020;

               c)118 520 503 EUR v roce 2021;

               d)119 297 639 EUR v roce 2022;

               e)52 352 040 EUR v roce 2023.

               Konkrétní částky na krytí prostředků na platby na jednotlivé rozpočtové roky se schvalují v souladu s ročním rozpočtovým procesem.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se od 1. ledna 2019.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (2)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (3)

                        COM(2018) 280, 23.5.2018.

                     (4)

                        COM(2018) 708, 16.10.2018.

                     (5)

                        COM(2018) 709, 16.10.2018.

                     (6)

                        COM(2018) 900, 30.11.2018.

                     (7)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (8)

                        Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).