               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 9.8.2017
            COM(2017) 422 final
            2017/0189(COD)
            Návrh
            NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
            kterým se nahrazuje příloha A nařízení (EU) 2015/848 o insolvenčním řízení

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/848 ze dne 20. května 2015 o insolvenčním řízení (přepracované znění)
                     1
                   (dále jen „předmětné nařízení“) vstoupilo v platnost dne 26. června 2015. Předmětné nařízení se použije ode dne 26. června 2017, s výjimkou části týkající se systému pro propojení vnitrostátních insolvenčních rejstříků, která se použije ode dne 26. června 2019.

                  Příloha A nařízení (EU) 2015/848 obsahuje seznam insolvenčních řízení uvedených v čl. 2 bodě 4 předmětného nařízení.

                  V lednu 2017 informovala Chorvatská republika Komisi o nedávných změnách svého vnitrostátního insolvenčního práva, kterými byly zavedeny nové druhy insolvenčních řízení, jako je předinsolvenční řízení a spotřebitelské insolvenční řízení. Chorvatská republika zároveň požádala o příslušnou změnu seznamu uvedeného v příloze A předmětného nařízení. Podle čl. 1 odst. 1, čl. 2 bodu 4 a 9. bodu odůvodnění předmětného nařízení lze vnitrostátní řízení považovat za „insolvenční řízení“ v kontextu předmětného nařízení pouze tehdy, pokud jsou tato řízení uvedena v příloze A předmětného nařízení. Tuto skutečnost potvrzuje znění 9. bodu odůvodnění předmětného nařízení: „Toto nařízení by se mělo vztahovat na insolvenční řízení, která splňují podmínky v něm stanovené, bez ohledu na to, zda je dlužníkem fyzická, nebo právnická osoba, podnikatel, či soukromá osoba. Tato insolvenční řízení jsou taxativně vyjmenována v příloze A... Na vnitrostátní insolvenční řízení, která nejsou uvedena v příloze A, by se toto nařízení vztahovat nemělo.“

                  Komise žádost Chorvatské republiky pečlivě analyzovala, aby zajistila soulad oznámení s požadavky předmětného nařízení.

                  Nařízení (EU) 2015/848 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Nařízení (EU) 2015/848 je přepracovaným zněním nařízení Rady (ES) č. 1346/2000 o úpadkovém řízení. Nařízením (EU) 2015/848 se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1346/2000 a všechny jeho následné změny. Posledně uvedené nařízení je důležitým nástrojem justiční spolupráce v občanských věcech na úrovni EU.

                  Pro účinné vyřizování přeshraničních insolvenčních řízení dlužníků, jejichž hlavní zájmy jsou soustředěny v některém členském státě, je nutné, aby oblast působnosti přepracovaného nařízení, podobně jako v současnosti použitelný nástroj, odrážela skutečný stav insolvenčního práva v jednotlivých státech. Cílem tohoto návrhu je zajistit, aby do té doby, než se přepracované nařízení stane použitelným, byla jeho oblast působnosti přizpůsobena stávajícímu právnímu rámci členských států v oblasti insolvenčních řízení.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Předmětné nařízení hraje důležitou roli při podpoře svobody usazování a volného pohybu osob.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Tento návrh se zakládá na čl. 81 odst. 2 písm. a), c) a f) Smlouvy o fungování Evropské unie.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nařízení (EU) 2015/848 spadá do sdílené pravomoci Evropské unie. Nařízení (EU) 2015/848 stanoví komplexní soubor pravidel přímo použitelných na přeshraniční insolvenční řízení, jež jsou uvedena v příloze A.

                  Tímto návrhem se však pouze mění uvedená příloha tak, aby správně odrážela obsah oznámení jednotlivých států a aby se upravila příloha obsahující seznamy vnitrostátních postupů v této oblasti. Těmito změnami nejsou dotčeny žádné povinnosti ani pravidla stanovené v samotném předmětném nařízení.

                  V důsledku toho, dokud zůstanou hmotněprávní ustanovení předmětného nařízení nezměněna, nemají změny přílohy A předmětného nařízení vliv na základní soubor pravidel a mohou být provedeny pouze prostřednictvím právních předpisů Unie, a nikoli členskými státy. Změny uvedené přílohy jsou proto výlučnou pravomocí již ze své povahy, a proto nepodléhají kontrole subsidiarity ani přezkumnému postupu ex ante podle protokolu č. 2 ke Smlouvám, jelikož zásada subsidiarity se v této situaci nepoužije.

               •Proporcionalita

                  Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:

                  Návrh Komise nahrazuje seznam týkající se Chorvatské republiky uvedený v příloze A nařízení (EU) 2015/848 novým seznamem, v němž jsou zohledněny informace, které oznámil uvedený členský stát. Jelikož příloha A je nedílnou součástí předmětného nařízení, její změny lze dosáhnout pouze prostřednictvím legislativní změny předmětného nařízení.

                  Předmětné nařízení je přímo použitelné v členských státech. Jelikož se vyhlašuje v Úředním věstníku Evropské unie, je jeho obsah přístupný všem zúčastněným stranám.

               •Volba nástroje

                  Navrhovaným nástrojem je nařízení.

                  Jiné prostředky by nebyly přiměřené z těchto důvodů:

                  Přílohu A předmětného nařízení lze změnit pouze nařízením přijatým řádným legislativním postupem podle právního základu, který byl použit pro původní nařízení. Takovou změnu musí navrhnout Komise.

                  Chorvatská republika oznámila Komisi změny seznamu uvedeného v příloze A. Komise proto nemá jinou možnost, než navrhnout změny přílohy předmětného nařízení, pokud jsou tyto změny v souladu s požadavky stanovenými v předmětném nařízení.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

                  Navrhované změny jsou čistě technického rázu. Neobsahují žádné podstatné změny předmětného nařízení. V souladu s pokyny Evropské komise pro zlepšování právní úpravy není pro tyto iniciativy zapotřebí žádné posouzení dopadů.

                  Kromě toho poté, co Chorvatská republika požádala o zahájení nezbytného legislativního postupu, neměla Komise podle článku 81 Smlouvy o fungování Evropské unie jinou možnost, než této žádosti vyhovět, pokud splňuje požadavky stanovené v předmětném nařízení. Přípravné práce na přijetí tohoto návrhu nevyžadovaly žádné nové odborné znalosti.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Návrh nemá žádné rozpočtové důsledky.

               2017/0189 (COD)

               Návrh

               NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

               kterým se nahrazuje příloha A nařízení (EU) 2015/848 o insolvenčním řízení

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 81 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Příloha A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/848
                  2
                uvádí názvy používané ve vnitrostátním právu členských států pro insolvenční řízení, na něž se uvedené nařízení použije.

               (2)Dne 3. ledna 2017 informovala Chorvatská republika Komisi o nedávných změnách svého vnitrostátního insolvenčního práva, kterými byly zavedeny nové druhy insolvenčních řízení. Tato nová insolvenční řízení jsou v souladu s definicí „insolvenčního řízení“ podle nařízení (EU) 2015/848.

               (3)V souladu s článkem 3 a čl. 4a odst. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, [Spojené království a Irsko oznámily své přání podílet se na přijímání a používání tohoto nařízení] / [a aniž by byl dotčen článek 4 uvedeného protokolu se Spojené království a Irsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné].

               (4)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.

               (5)Příloha A nařízení (EU) 2015/848 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

               PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1

               Příloha A nařízení (EU) 2015/848 se nahrazuje zněním v příloze tohoto nařízení.

               Článek 2

               Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda/předsedkyně
                        předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 19.

                     (2)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/848 ze dne 20. května 2015 o insolvenčním řízení (Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 19).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 9.8.2017
            COM(2017) 422 final
            PŘÍLOHA
            NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se nahrazuje příloha A nařízení (EU) 2015/848 o insolvenčním řízení

               PŘÍLOHA

               Návrh

                  NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

                  kterým se nahrazuje příloha A nařízení (EU) 2015/848 o insolvenčním řízení

               „PŘÍLOHA A

               Insolvenční řízení uvedená v čl. 2 bodě 4

               BELGIQUE/BELGIË

               — Het faillissement/La faillite,

               — De gerechtelijke reorganisatie door een collectief akkoord/La réorganisation judiciaire par accord collectif,

               — De gerechtelijke reorganisatie door een minnelijk akkoord/La réorganisation judiciaire par accord amiable,

               — De gerechtelijke reorganisatie door overdracht onder gerechtelijk gezag/La réorganisation judiciaire par transfert sous autorité de justice,

               — De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes,

               — De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire,

               — De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire,

               — De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l'article 8 de la loi sur les faillites,

               БЪЛГАРИЯ

               — Производство по несъстоятелност,

               ČESKÁ REPUBLIKA

               — Konkurs,

               — Reorganizace,

               — Oddlužení,

               DEUTSCHLAND

               — Das Konkursverfahren,

               — Das gerichtliche Vergleichsverfahren,

               — Das Gesamtvollstreckungsverfahren,

               — Das Insolvenzverfahren,

               EESTI

               — Pankrotimenetlus,

               — Võlgade ümberkujundamise menetlus,

               ÉIRE/IRELAND

               — Compulsory winding-up by the court,

               — Bankruptcy,

               — The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent,

               — Winding-up in bankruptcy of partnerships,

               — Creditors’ voluntary winding-up (with confirmation of a court),

               — Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution,

               — Examinership,

               — Debt Relief Notice,

               — Debt Settlement Arrangement,

               — Personal Insolvency Arrangement,

               ΕΛΛΑΔΑ

               — Η πτώχευση,

               — Η ειδική εκκαθάριση εν λειτουργία,

               — Σχέδιο αναδιοργάνωσης,

               — Απλοποιημένη διαδικασία επί πτωχεύσεων μικρού αντικειμένου,

               — Διαδικασία εξυγίανσης,

               ESPAÑA

               — Concurso,

               — Procedimiento de homologación de acuerdos de refinanciación,

               — Procedimiento de acuerdos extrajudiciales de pago,

               — Procedimiento de negociación pública para la consecución de acuerdos de refinanciación colectivos, acuerdos de refinanciación homologados y propuestas anticipadas de convenio,

               FRANCE

               — Sauvegarde,

               — Sauvegarde accélérée,

               — Sauvegarde financière accélérée,

               — Redressement judiciaire,

               — Liquidation judiciaire,

               HRVATSKA

               — Stečajni postupak,

               — Predstečajni postupak,

               —  Postupak stečaja potrošača,

               ITALIA

               — Fallimento,

               — Concordato preventivo,

               — Liquidazione coatta amministrativa,

               — Amministrazione straordinaria,

               — Accordi di ristrutturazione,

               — Procedure di composizione della crisi da sovraindebitamento del consumatore (accordo o piano),

               — Liquidazione dei beni,

               ΚΥΠΡΟΣ

               — Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο,

               — Εκούσια εκκαθάριση από μέλη,

               — Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές

               — Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου,

               — Διάταγμα παραλαβής και πτώχευσης κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος,

               — Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα,

               LATVIJA

               — Tiesiskās aizsardzības process,

               — Juridiskās personas maksātnespējas process,

               — Fiziskās personas maksātnespējas process,

               LIETUVA

               — Įmonės restruktūrizavimo byla,

               — Įmonės bankroto byla,

               — Įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka,

               — Fizinio asmens bankroto procesas,

               LUXEMBOURG

               — Faillite,

               — Gestion contrôlée,

               — Concordat préventif de faillite (par abandon d'actif),

               — Régime spécial de liquidation du notariat,

               — Procédure de règlement collectif des dettes dans le cadre du surendettement,

               MAGYARORSZÁG

               — Csődeljárás,

               — Felszámolási eljárás,

               MALTA

               — Xoljiment,

               — Amministrazzjoni,

               — Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri,

               — Stralċ mill-Qorti,

               — Falliment f’każ ta’ kummerċjant,

               — Proċedura biex kumpanija tirkupra,

               NEDERLAND

               — Het faillissement,

               — De surséance van betaling,

               — De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen,

               ÖSTERREICH

               — Das Konkursverfahren (Insolvenzverfahren),

               — Das Sanierungsverfahren ohne Eigenverwaltung (Insolvenzverfahren),

               — Das Sanierungsverfahren mit Eigenverwaltung (Insolvenzverfahren),

               — Das Schuldenregulierungsverfahren,

               — Das Abschöpfungsverfahren,

               — Das Ausgleichsverfahren,

               POLSKA

               — Upadłość,

               — Postępowanie o zatwierdzenie układu,

               — Przyspieszone postępowanie układowe,

               — Postępowanie układowe,

               — Postępowanie sanacyjne,

               PORTUGAL

               — Processo de insolvência,

               — Processo especial de revitalização,

               ROMÂNIA

               — Procedura insolvenței,

               — Reorganizarea judiciară,

               — Procedura falimentului,

               — Concordatul preventiv,

               SLOVENIJA

               — Postopek preventivnega prestrukturiranja,

               — Postopek prisilne poravnave,

               — Postopek poenostavljene prisilne poravnave,

               — Stečajni postopek: stečajni postopek nad pravno osebo, postopek osebnega stečaja in postopek stečaja zapuščine,

               SLOVENSKO

               — Konkurzné konanie,

               — Reštrukturalizačné konanie,

               — Oddlženie,

               SUOMI/FINLAND

               — Konkurssi/konkurs,

               — Yrityssaneeraus/företagssanering,

               — Yksityishenkilön velkajärjestely/skuldsanering för privatpersoner,

               SVERIGE

               — Konkurs,

               — Företagsrekonstruktion,

               — Skuldsanering,

               UNITED KINGDOM

               — Winding-up by or subject to the supervision of the court,

               — Creditors’ voluntary winding-up (with confirmation by the court),

               — Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court,

               — Voluntary arrangements under insolvency legislation,

               — Bankruptcy or sequestration.“


|

52010PC0726

/* KOM/2010/0726 konecném znení - COD 2010/0363 */  Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o integritě a transparentnosti trhu s energií

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 8.12.2010KOM(2010) 726 v konečném znění2010/0363 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo integritě a transparentnosti trhu s energií{SEK(2010) 1510 v konečném znění}{SEK(2010) 1511 v konečném znění}íDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHUKladným výsledkem deseti let liberalizace trhu s elektřinou a plynem byl rozvoj energetických burz a standardizovaných smluv pro obchodování na mimoburzovních trzích (OTC – over the counter contracts, tj. tzv. „přes přepážku“), které přitahují širokou škálu aktérů, včetně výrobců a dodavatelů, velkých uživatelů energie, čisté obchodníky, finanční instituce a jiné prostředníky obchodu.Konkurenční a integrované evropské trhy s energií podporují inovaci a efektivnost. Rozvinuté a likvidní velkoobchodní trhy s plynem a elektřinou vzbuzují důvěru u podniků, že mohou pružně reagovat na změny v tržních podmínkách – podporovat investice do nové výroby a infrastruktury potřebné jako součást transformace evropských dodávek energie. Cenami na velkoobchodních trzích jsou určovány rovněž ceny energie pro domácnosti a podniky.Občané, podniky a úřady musí mít proto důvěru v integritu těchto velkoobchodních trhů s energií. Pokud se možnost nekalých obchodních praktik účinně neřeší, pak podkopává důvěru veřejnosti, brání investicím, zvyšuje výkyvy cen energií a může vést obecně k vyšším cenám energie.V prosinci 2007 požádala Komise o radu Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry (CESR) a Skupinu evropských regulačních orgánů pro elektroenergetiku a plynárenství (ERGEG) v otázkách týkajících se transparentnosti velkoobchodního trhu s energií a zneužívání trhu. Odpověděly, že Komise by měla v právních předpisech odvětví energetiky posoudit zpracování a hodnocení návrhů pro základní rámec zneužívání trhu přizpůsobený potřebám u všech produktů elektřiny a plynu, jež nespadají do působnosti směrnice o zneužívání trhu[1]. Tato rada vyplynula z jejich zjištění, že existující režim vede k nedostatkům v platných předpisech a úrovni transparentnosti.2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRANV květnu 2009 Generální ředitelství pro energetiku (tehdy GŘ TREN) uspořádalo pracovní setkání za účelem získání názorů a posouzení nejlepšího způsobu rozvoje režimu monitorování, aby byla zajištěna integrita a transparentnosti trhů s energií. Druhé pracovní setkání bylo uspořádáno v říjnu 2009 za širší účasti z odvětví a předložilo základní prvky režimu integrity trhu specifické pro odvětví.Generální ředitelství pro energetiku předložilo v prosinci 2009 návrh diskusního materiálu[2] na Evropském elektrárenském regulačním fóru (Florentské fórum) a v lednu 2010 na Evropském plynárenském regulačním fóru (Madridské fórum). Zúčastněné strany byly požádány, aby své návrhy a názory na předložené možnosti politiky poskytly do února 2010. V období od 31. května 2010 do 23. července 2010 proběhla řádná konzultace s veřejností.Veškeré informace o postupu konzultace, dokumenty a prezentace použité na setkání zúčastněných stran jsou k dispozici na internetové stránce GŘ ENER[3].3. POSOUZENÍ DOPADůK tomuto návrhu je připojeno posouzení dopadů, které podrobně zkoumá možnosti pro zajištění integrity a transparentnosti trhu s energií. Zpráva o posouzení dopadů je k dispozici na internetové stránce Komise.[4]4. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU4.1. Právní základNávrh vychází z čl. 194 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tento článek stanoví, že v souvislosti s vytvořením a fungováním vnitřního trhu se politika Unie v energetice kromě jiného zaměřuje na zajištění fungování trhu s energií, a proto je nejvhodnějším právním základem pro nařízení v této oblasti.Nařízení je nejvhodnějším právním nástrojem k vytvoření jednotných pravidel používaných pro přeshraniční trhy s energií s funkcí monitorování na evropské úrovni a koordinovaným prosazováním ve všech členských státech.4.2. Subsidiarita a proporcionalita4.2.1. Zásada subsidiarityZásada subsidiarity stanovená v čl. 3 odst. 3 se uplatní, neboť návrh nespadá do výlučné pravomoci Unie.Velkoobchodní trhy s energií jsou důležité pro blaho evropských občanů a pro konkurenceschopnost evropských podniků a také pro úspěch energetické politiky EU. Jak finanční a energetické regulační orgány vysvětlily ve své radě, kterou poskytly Komisi, nemohou účinně řešit problémy týkající se zneužívání trhu z důvodu informačních deficitů spojených s neúplnou regulací.Trhy EU s energií čím dál tím víc překračují státní hranice z hlediska míst, kde se uskutečňuje obchodování a kde dochází k výrobě a spotřebě. V důsledku toho jsou ceny v některých zemích stanoveny na základě nabídky a poptávky.[5] Propojení trhu mezi energetickými burzami v EU[6], které se předpokládá do roku 2015, to posílí podobně jako posun k obchodování s plynem založené na uzlech spolu se sazbami za přepravu vstupního a výstupního plynu.Velkoobchodní trhy s energií dále zahrnují organizované burzy a zprostředkované mimoburzovní (OTC) obchody. Zejména transakce OTC se často uzavírají mimo zemi, na kterou se obchody vztahují. Tyto obchody ovlivňují rovněž obchodování na energetických burzách. Je zřejmé, že zneužívání trhu, k němuž dochází na konkrétním trhu, nebude omezeno na jediný členský stát, ale bude mít nevyhnutně dopady na celou Evropskou unii, stejně jako protisoutěžní chování na trzích s energií by mohlo mít vliv na obchod mezi členskými státy a může se dotknout spotřebitelů na celém vnitřním trhu[7].Proto jsou nutná jednotná pravidla pro celý vnitřní trh spolu s mechanismem pro přístup orgánů k informacím v celé Unii za účelem plného pochopení rozvoje trhů.Na vnitrostátní úrovni existují snahy o zavedení monitorování trhů s energií.[8] Vzhledem k organizaci trhů s energií bude obtížné, aby jednotlivé členské státy měly přístup k celému rozsahu údajů nezbytnému pro zajištění, že zneužívání trhu bude účinně zjištěno a odvráceno. Bez opatření na úrovni EU by se tyto iniciativy a účastníci trhu vyvolávající riziko mohli rozrůst do rozporuplných a nekoordinovaných režimů.Jelikož tento problém má přeshraniční charakter, je zřejmé, že opatření EU musí hrát klíčovou úlohu v zajištění integrity evropských trhů s energií. Koordinace v rámci celé EU může zajistit, že přínosy mezinárodního trhu s energií nebudou ztraceny v důsledku takového tržního chování, které podkopává důvěru občanů a podniků v proces tvorby cen, když k němu dochází v jiném členském státě, kde se jeho účinky nepociťují.Nařízení vytvoří rámec definující pravidla, která jsou jednotná a přizpůsobená specifikám trhů s energií a určená k účinnému zjišťování a odvrácení zneužívání trhu. Předpokládá, že Agentura pro spolupráci regulačních orgánů v odvětví energetiky (dále jen „agentura“)[9] bude úzce spolupracovat s vnitrostátními regulačními orgány zřízenými podle směrnice 2009/72/ES a směrnice 2009/73/ES a s jinými příslušnými orgány s cílem monitorovat trhy s elektřinou a plynem a zajistit, aby byla přijata účinná a koordinovaná vynucovací opatření.Orgány členských států jsou nejenom přímo zainteresovány na výstupech svých trhů, ale významně přispívají také k pochopení vývoje výstupů trhů ve své pravomoci. Dodržování zásady subsidiarity bude proto klíčové pro zajištění účinnosti opatření EU. Nařízení usnadní efektivnější monitorování na vnitrostátní úrovni tím, že umožní přístup orgánů na vnitrostátní úrovni ke komplexním údajům a zajistí, aby příslušný celoevropský pohled na trhy s elektřinou a plynem a nezbytné odborné znalosti agentura přinesla do činnosti evropských trhů s elektřinou a plynem a energetických systémů a plynárenských soustav.4.2.2. Zásada proporcionalityV souladu se zásadou proporcionality stanovenou v čl. 3 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii nepřekračuje tento návrh rámec toho, co je nezbytné pro dosažení stanovených cílů, tj. zajistit fungování vnitřního trhu s energií zajištěním integrity a transparentnosti velkoobchodních energetických trhů, zejména co do dopadu na aktéry obchodující s velkoobchodními energetickými produkty.4.3. Podrobné vysvětlení4.3.1. Jasná a jednotná pravidlaNařízení zpracovává pravidla, která zjevně zakazují zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s elektřinou a souvisejícími produkty a velkoobchodních trzích se zemním plynem a souvisejícími produkty. Tato pravidla obsahují jasný zákaz obchodování s důvěrnými informacemi a manipulace s trhem. Pravidla jsou formulována tak, aby byla v souladu se směrnicí o zneužívání trhu, a nevztahují se na finanční nástroje, které již do působnosti uvedené směrnice spadají.V důsledku toho budou nedostatky zjištěné Evropským výborem CESR a Skupinou ERGEG řešeny výslovným zákazem zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s energií.4.3.2. Adaptabilní a slučitelná pravidlaNařízení umožňuje, aby tato pravidla byla konkretizována v aktech Komise v přenesené pravomoci. V reakci odvětví na veřejnou konzultaci byl podpořen tento přístup umožňující zohlednit specifika trhů s energií, která podléhají změnám. Zde je důležité, že přijetí kodexů sítí podle právních předpisů třetího balíčku liberalizace energetiky přinese mnohé změny do způsobu fungování přeshraničních trhů. Tento přístup umožní finančním regulačním orgánům vzít v úvahu tato podrobná nařízení v uplatňování směrnice o zneužívání trhu (MAD) na finanční nástroje týkající se energetiky.4.3.3. Opatření pro účinné zjišťování a odrazováníMonitorování trhuS cílem zjišťovat zneužívání trhu je potřebný efektivně fungující monitor trhu s včasným přístupem k úplným údajům o transakcích. Monitorování trhu na úrovni EU může použít celostní přístup potřebný pro monitorování trhů s energií. Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“) má pro tuto roli nezbytné odborné znalosti v oblasti trhů s energií a institucionální vazby na vnitrostátní energetické regulační orgány.Nařízení stanoví, aby agentura sbírala, posuzovala a sdílela údaje z velkoobchodních trhů s energií. Orgány členských států, včetně vnitrostátních regulačních orgánů, vnitrostátních finančních regulačních orgánů a vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž, jsou přímo zainteresovány na tržních výsledcích a napomáhají zásadnímu pochopení trhů ve svých pravomocech. Spolupráce mezi agenturou a vnitrostátními orgány je proto pro předpokládané monitorování velmi důležitá.Oznamování údajůNařízení požaduje, aby účastníci trhu předkládaly agentuře záznamy o svých obchodech s velkoobchodními energetickými produkty. Forma, obsah a termíny informací, které mají být poskytovány, budou stanoveny v aktech Komise v přenesené pravomoci. Budou vycházet z návrhu pokynů zpracovaného agenturou. Tyto pokyny zajistí různé kanály pro oznamování údajů. Budou minimalizovat zátěž účastníků trhu a odstraní duplicitu v povinnostech oznamovat údaje u subjektů spadajících do působnosti směrnice o zneužívání trhu.Šetření a vynucováníMonitorování trhu bude doprovázeno účinným šetřením, pokud existuje podezření na zneužívání trhu, a toto šetření povede případně k příslušným sankcím. Nařízení v tom svěřuje vedoucí úlohu vnitrostátním regulačním orgánům a ukládá členským státům, aby jim udělily nezbytné pravomoci pro šetření podezření na zneužívání trhu a aby stanovily vhodná pravidla ohledně sankcí v případě porušení nařízení.Nařízení rovněž uznává, že přeshraniční povaha trhu s energií znamená, že spolupráce bude velmi důležitá. Agentuře pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER) se v tomto dává významná úloha. V úzkém spojení s energetickými regulačními orgány a orgány finančního dohledu zajistí uplatňování důsledného přístupu k podezření na zneužívání trhu, vnitrostátní regulační orgány bude upozorňovat na potenciální zneužívání trhu a bude usnadňovat výměnu informací.Tato koordinační úloha bude mimořádně důležitá, když se šetření bude vztahovat na několik členských států, nebo když není jasné, kde se zneužívání trhu, na něž existuje podezření, skutečně vyskytlo. Nařízení dává možnost zřídit vyšetřovací skupinu koordinovanou agenturou, ale složenou ze zástupců dotčených vnitrostátních regulačních orgánů.5. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYPřehled důsledků tohoto návrhu je uveden v připojeném legislativním finančním výkazu.2010/0363 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo integritě a transparentnosti trhu s energií(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 194 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[10],poté, co postoupily návrh legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[11],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[12],v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:1.  Je důležité zajistit, aby spotřebitelé mohli mít důvěru v integritu trhů s elektřinou a plynem a aby ceny stanovené na velkoobchodních trzích s energií odrážely náležitou interakci mezi nabídkou a poptávkou.2.  Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry a Skupina evropských regulačních orgánů pro elektroenergetiku a plynárenství v poskytnuté radě potvrdily, že v rámci působnosti stávajících právních předpisů nelze náležitě řešit otázky integrity trhu na trzích s elektřinou a plynem a doporučily posoudit příslušný legislativní rámec v odvětví energetiky zamezující zneužívání trhu.3.  Trhy s energií jsou v celé Unii čím dál tím víc vzájemně propojené. Zneužívání trhu v jednom členském státě ovlivňuje velkoobchodní ceny elektřiny a plynu přes státní hranice. Proto problém zajištění integrity trhů nemůže být záležitostí pouze jednotlivých členských států.4.  Velkoobchodní trhy s energií zahrnují jak komoditní trhy, tak i trhy s deriváty, se vzájemně propojenou tvorbou cen v obou sektorech.5.  Dosud byly postupy monitorování trhů s energií specifické pro jednotlivé členské státy a sektory. V závislosti na celkovém tržním rámci a situaci v oblasti regulace to může mít za následek, že obchodní činnosti budou podléhat mnohočetným pravomocem, přičemž monitorování bude uskutečňovat několik různých orgánů nacházejících se případně v různých členských státech. Může to vést k tomu, že nebude dost jasné, kdo nese odpovědnost, a dokonce i k situaci, že takové monitorování nebude existovat.6.  Chování, které narušuje integritu trhu s energií, není v současné době na některých nejdůležitějších trzích s energií jednoznačně zakázáno.7.  Obchodování s deriváty a obchodování s komoditami se na velkoobchodních trzích s energií uskutečňuje současně. Je proto důležité, aby definice zneužívání trhu, které pozůstává z obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem, byly mezi trhy s deriváty a komoditními trhy slučitelné.8.  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou[13] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám[14] uznávají, že je nutný stejný přístup k informacím o fyzickém stavu a účinnosti systému, aby všichni účastníci trhu mohli posoudit celkovou situaci v poptávce a nabídce a určit důvody změn ve velkoobchodní ceně.9.  Využívání nebo snaha o využívání informací pro obchod buď na vlastní účet, nebo na účet třetí strany, by mělo být jednoznačně zakázáno. Využívání důvěrných informací může také spočívat v obchodování s velkoobchodními energetickými produkty uskutečňovaném osobami, které vědí nebo by měly vědět, že informace, které mají, jsou důvěrné.10.  Manipulace na velkoobchodních trzích s energií zahrnuje uměle vytvořené ceny na úrovni neodůvodněné skutečnou dostupností a náklady na výrobu a skladování nebo dopravní kapacitu a poptávkou.11.  Je potřebné upřesnit definicí důvěrných informací a manipulace s trhem, aby se doložily specifika velkoobchodních trhů s energií, která jsou dynamická a podléhají změnám. Komise by měla mít pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o taková podrobná pravidla.12.  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009, kterým se zřizuje Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů[15], rozšiřuje cíle článku 194 Smlouvy. Pokud by tento článek byl v platnosti v době, kdy bylo přijato nařízení (ES) č. 713, byl by poskytl právní základ pro zřízení Agentury pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“).13.  Účinné monitorování trhu je důležité, aby se zjistilo a odvrátilo zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s energií. Agentura je nejlepším místem pro provádění takového monitorování, neboť má jak pohled na trhy z elektřinou a plynem z hlediska celé Unie, tak i potřebné odborné znalosti v oblasti fungování trhů s elektřinou a plynem a energetických systému a plynárenských soustav. Vnitrostátní regulační orgány, které chápou důležitost rozvoje na trzích s energií ve svých členských státech, by v zajištění účinného monitorování trhu měly mít důležitou úlohu.14.  Účinné monitorování trhu si vyžaduje pravidelný přístup k záznamům o transakcích. Z tohoto důvodu by se od účastníků trhu, kteří obchodují s velkoobchodními energetickými produkty, mělo požadovat, aby agentuře poskytli tyto informace.15.  S cílem zajistit potřebnou flexibilitu v shromažďování informací o obchodech s velkoobchodními energetickými produkty by Komise měla mít pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy stanovujícím termín, formu a obsah informací, které musejí předkládat účastníci trhu. Povinnosti oznamování by neměly účastníkům trhu způsobit zbytečné náklady. Osoby oznamující transakce příslušnému orgánu podle ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů[16], a registrům obchodních údajů a příslušným orgánům v souladu s ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady č. ../.. o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů by tudíž neměly spadat pod další povinnosti oznamování podle tohoto nařízení.16.  Aby se usnadnilo účinné monitorování všech aspektů v obchodování s velkoobchodními energetickými produkty, měla by agentura vytvořit mechanismy pro umožnění přístupu jiných příslušných orgánů k informacím, které dostává o transakcích na velkoobchodních trzích s energií, zejména Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) ---/---- , kterým se zřizuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy [nařízení ESMA – návrh Komise 2009/0144 (COD)], vnitrostátních regulačních orgánů, příslušných finančních orgánů členských států, příslušných úřadů členských států a jiných příslušných orgánů.17.  Agentura by měla zajistit provozní bezpečnost údajů, které přijímá, zamezit neoprávněnému přístupu k informacím, které agentura má, a stanovit postupy k zajištění, aby sbírané údaje nebyly zneužity osobami, které k nim nemají oprávněný přístup. Agentura by se měla rovněž ujistit, že orgány, které mají přístup k údajům drženým agenturou budou schopny zachovat stejně vysokou úroveň bezpečnosti.18.  Nejsou-li informace komerčně citlivé, agentura by měla být schopna dát je k dispozici účastníkům trhu a široké veřejnosti. Taková transparentnost může přispět k vytvoření důvěry na trhu a pomoci rozvíjet znalosti o fungování velkoobchodních trhů s energií.19.  Vnitrostátní regulační orgány by měly odpovídat za zajištění, že toto nařízení je v členských státech prováděno. Za tímto účelem by měly mít potřebné vyšetřovací pravomoci, aby mohly tento úkol efektivně plnit.20.  Agentura by měla zajistit, že se toto nařízení bude používat koordinovaně v celé Unii a v souladu s používáním směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu)[17]. Jelikož zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s energií se často dotýká více než jednoho členského státu, agentura by měla mít významnou úlohu v zajištění, že šetření se budou provádět účinným a koherentním způsobem. Aby toho bylo dosaženo, měla by být schopna koordinovat činnost vyšetřovacích skupin složených ze zástupců dotčených vnitrostátních regulačních orgánů, případně dalších orgánů.21.  Vnitrostátní regulační orgány a příslušné finanční orgány by měly spolupracovat za účelem zajištění koordinovaného přístupu k řešení zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s energií, které zahrnují jak komoditní trhy, tak i trhy s deriváty.22.  Je důležité, aby se služební tajemství vztahovalo na ty, kteří přijímají důvěrné informace v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.23.  Je důležité, aby sankce za porušení tohoto nařízení byly úměrné a odrazující a aby odrážely závažnost porušení a potenciální zisky z obchodování na základě důvěrných informací a manipulace s trhem. S uznáním vzájemné součinnosti mezi obchodováním s deriváty na elektřinu a zemní plyn a obchodováním se skutečnou elektřinou a plynem by sankce za porušení tohoto nařízení měly být v souladu se sankcemi, které členské státy přijaly v provádění směrnice 2003/6/ES.24.  Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž stanovení harmonizovaného rámce pro zajištění transparentnosti a integrity trhu s energií, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Předmět, oblast působnosti a vztah s jinými právními předpisy UnieToto nařízení stanoví pravidla, které zakazují nekalé praktiky na velkoobchodních trzích s energií, shodné s pravidly uplatňovanými na finančních trzích. Zajišťuje monitorování velkoobchodních trhů s energií prováděné agenturou.Toto nařízení se použije na obchodování s velkoobchodními energetickými produkty. Ustanovení článků 3 a 4 se nepoužijí na velkoobchodní energetické produkty, které jsou finančními nástroji a na které se vztahují ustanovení článku 9 směrnice 2003/6/ES. Tímto nařízením zůstávají nedotčeny směrnice 2003/6/ES a 2004/39/ES, jakož i použití ustanovení evropského soutěžního práva na praktiky, na něž se vztahuje toto nařízení.Agentura, vnitrostátní regulační orgány a příslušné finanční orgány spolupracují za účelem zajištění, aby se uplatňoval koordinovaný přístup k vynucování příslušných pravidel, v případě že se opatření týkají jednoho nebo více finančních nástrojů, na které se vztahují ustanovení článku 9 směrnice 2003/6/ES, a také na jeden nebo více velkoobchodních energetických produktů, na které se vztahují ustanovení článku 3 a článku 4.Článek 2DefinicePro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:25.  “Důvěrnými informacemi” se rozumí určité informace, které nebyly zveřejněny a týkají se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více velkoobchodních energetických produktů a které, pokud by byly zveřejněny, by mohly podstatně ovlivnit ceny těchto velkoobchodních energetických produktů.Pro účely prvního pododstavce, informace, kterou by příslušný účastník trhu pravděpodobně použil jako součást základu svého rozhodnutí uzavřít obchod týkající se velkoobchodního energetického produktu, je taková informace, která, pokud by byla zveřejněna, by pravděpodobně měla značný vliv na ceny těchto velkoobchodních energetických produktů. Tyto informace zahrnují informace týkající se kapacity zařízení pro výrobu, skladování, spotřeby nebo přepravy elektřiny nebo zemního plynu a rovněž informace, které je nutné zveřejnit v souladu s právními nebo regulačními ustanoveními na úrovni Unie nebo na vnitrostátní úrovni a pravidla trhu a smlouvy nebo cla na příslušných velkoobchodních trzích s energií.Jako příklad, ty informace, které se musí zveřejnit v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 714/2009 nebo nařízení (ES) č. 715/2009, včetně pokynů a kodexů sítí přijatých podle uvedených nařízení, mohou tvořit důvěrné informace.26.  Manipulací s trhem se rozumí:27.  uzavírání obchodů nebo vydávání příkazů k obchodování s velkoobchodními energetickými produkty,28.  které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu; nebo29.  u nichž osoba nebo osoby jednající ve spolupráci zaručují, nebo se snaží zaručit, cenu jednoho nebo několika velkoobchodních energetických produktů na neobvyklé nebo uměle vytvořené úrovni, aniž by si osoba, která uzavírá obchody nebo vydává příkazy k obchodování zjistila, zda její důvody pro takové jednání jsou legitimní a zda tyto obchody nebo příkazy k obchodování jsou v souladu s přijatými tržními praktikami na dotčených velkoobchodních trzích s energií; nebo30.  které využívají nebo se snaží využít smyšlené prostředky nebo jakoukoli jinou formu klamání nebo lsti;31.  šíření informací, které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály týkající se velkoobchodních energetických produktů, včetně šíření pověstí a nepravdivých nebo zavádějících informací, pokud osoba, která tyto informace šíří, ví, nebo by měla vědět, že tyto informace jsou nepravdivé nebo zavádějící. Pokud jde o novináře jednající v rámci výkonu povolání, mělo by se toto šíření informaci hodnotit s přihlédnutím k pravidlům, jimiž se řídí jejich povolání, pokud tyto osoby nezískávají přímo ani nepřímo výhodu nebo zisk ze šíření příslušných informací.Jako příklad, manipulaci s trhem tvoří informace, které ukazují, že dostupná kapacita výroby elektřiny nebo dostupnost zemního plynu či dostupná přepravní kapacita jsou jiné než kapacita, která je fyzicky skutečně k dispozici.32.  „Snahou manipulovat s trhem“ se rozumí:33.  uzavírání obchodu, zadání objednávky na obchod nebo učinění jakéhokoli jiného opatření týkajícího se velkoobchodního energetického produktu s úmyslem:34.  vydat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu;35.  zaručit cenu jednoho nebo několika velkoobchodních energetických produktů na neobvyklé nebo uměle vytvořené úrovni; nebo36.  využít smyšlené prostředky nebo jakoukoli jinou formu klamání nebo lsti týkající se velkoobchodního energetického produktu;37.  šíření informací prostřednictvím sdělovacích prostředků, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky s úmyslem vydat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o velkoobchodní energetické produkty.38.  „Velkoobchodními energetickými produkty“ se rozumí tyto smlouvy a deriváty nezávisle na tom, kde a jak je s nimi obchodováno:39.  smlouvy na dodávky zemního plynu nebo elektřiny;40.  deriváty týkající se zemního plynu nebo elektřiny;41.  smlouvy týkající se přepravy zemního plynu nebo elektřiny;42.  deriváty týkající se přepravy zemního plynu nebo elektřiny.Smlouvy o dodávkách zemního plynu nebo elektřiny využívané konečnými spotřebiteli nejsou velkoobchodní energetické produkty.43.  „Velkoobchodním trhem s energií“ se rozumí jakýkoli trh v Unii, na kterém se obchoduje s velkoobchodními energetickými produkty.44.  „Příslušným finančním orgánem“ se rozumí příslušný orgán určený v souladu s postupem stanoveným v článku 11 směrnice 2003/6/ES.45.  „Vnitrostátním regulačním orgánem“ se rozumí vnitrostátní regulační orgán určený v souladu s čl. 35 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES[18] nebo čl. 39 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES[19].46.  “Provozovatelem přenosové soustavy” se rozumí provozovatel přenosové soustavy ve smyslu čl. 2 odst. 4 směrnice 2009/72/ES a čl. 2 odst. 4 směrnice 2009/73/ES.Článek 3Zákaz obchodování zasvěcených osob a povinnost zveřejnit důvěrné informace1. Osobám, které mají důvěrné informace týkající se velkoobchodního energetického produktu, je zakázáno:47.  použít tyto informace s cílem na vlastní účet nebo na účet třetí strany nabýt buď přímo, nebo nepřímo, velkoobchodní energetické produkty nebo nakládat s nimi či snažit se je nabýt nebo nakládat s velkoobchodními energetickými produkty, kterých se informace týkají;48.  sdělovat tyto informace jiné osobě, pokud k tomuto sdělování nedochází při běžném výkonu zaměstnání, povolání nebo v souvislosti s plněním povinností. V tomto případě musí tyto informace zveřejnit v plném rozsahu a efektivně. Je-li zveřejnění záměrné, informace se dají k dispozici všem osobám současně. V případě neúmyslného zveřejnění informací se informace dají k dispozici všem osobám co nejdříve po neúmyslném zveřejnění. Tento pododstavec se nepoužije, je-li osoba, která přijímá informaci, povinna zachovávat důvěrnost, bez ohledu na to, zda tato povinnost vyplývá ze zákona, předpisů, ze stanov společnosti nebo z jiné smlouvy;49.  na základě důvěrné informace doporučovat jiné osobě či navádět ji k tomu, aby nabyla velkoobchodní energetické produkty, jichž se tato informace týká, nebo aby s nimi nakládala.2. Zákaz uvedený v odstavci 1 se vztahuje na tyto osoby, které mají důvěrné informace týkající se velkoobchodního energetického produktu:50.  členové správních, řídících nebo kontrolních orgánů podniku;51.  osoby s podílem na kapitálu podniku;52.  osoby, které mají přístup k informacím v souvislosti s běžným výkonem svého zaměstnání, povolání nebo v souvislosti s plněním povinností;53.  osoby, které tyto informace získaly trestnou činností;54.  osoby, které vědí, nebo by měly vědět, že se jedná o důvěrné informace.3. Je-li osoba, která má důvěrné informace týkající se velkoobchodního energetického produktu, právnickou osobou, použije se zákaz stanovený v odstavci 1 rovněž na fyzické osoby, které se účastní rozhodování o provedení transakce na účet dotyčné právnické osoby.4. Účastníci trhu zveřejní důvěrné informace o podniku nebo zařízení, které dotyčný účastník vlastní nebo kontroluje, nebo u nichž buď úplně, nebo částečně, odpovídá za provozní záležitosti. Tyto informace zahrnují informace týkající se kapacity zařízení pro výrobu, skladování, spotřeby nebo přepravy elektřiny či zemního plynu.Účastník trhu může na vlastní odpovědnost pozdržet zveřejnění důvěrných informací, aniž jsou dotčeny jeho oprávněné zájmy, pokud by nebylo pravděpodobné, že toto zdržení uvede veřejnost v omyl, a pokud by tento účastník trhu mohl zajistit důvěrnost těchto informací a neučinil by na základě těchto informací rozhodnutí týkající se obchodování s velkoobchodními energetickými produkty. Za takové situace účastník trhu poskytne tyto informace agentuře a příslušnému vnitrostátnímu regulačnímu orgánu s ohledem na ustanovení čl. 7 odst. 4.Prvním a druhým pododstavcem nejsou dotčeny povinnosti účastníků trhu podle ustanovení směrnice 2009/72/ES, směrnice 2009/73/ES, nařízení (ES) č. 714/2009 a nařízení (ES) č. 715/2009, včetně pokynů a kodexů sítí přijatých podle uvedených směrnic a nařízení, zejména pokud jde o termín a způsob zveřejnění informací.5. Tento článek se nevztahuje na operace provedené za účelem splnění povinnosti nabýt velkoobchodní energetické produkty či nakládat s nimi, která vyplývá z dohody uzavřené předtím, než dotyčná osoba získala důvěrnou informaci.Ustanovení odst. 1 písm. a) a c) se nevztahují na provozovatele přenosových soustav, pokud nakupují zemní plyn nebo elektřinu, aby zajistili bezpečné fungování systému v souladu s jejich povinnostmi podle čl. 12 písm. d) a e) směrnice 2009/72/ES nebo čl. 13 odst. 1 písm. a) a c) směrnice 2009/73/ES.Článek 4Zákaz manipulace s trhemZakazuje se účast nebo snaha o účast v manipulaci s trhem na velkoobchodních trzích s energií.Článek 5Specifikace definicí důvěrných informací a manipulace s trhem1. Komise za účelem zohlednění budoucího rozvoje velkoobchodních trhů s energií přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 15 a při splnění podmínek článků 16 a 17, které uvádějí definice stanovené v čl. 2 odst. 1 až 5.2. Akty v přenesené pravomoci uvedené v odstavci 1 vezmou v úvahu nejméně:55.  konkrétní fungování velkoobchodních trhů s energií a vzájemnou součinnost mezi komoditními trhy a trhy s deriváty;56.  možný dopad skutečné nebo plánované výroby, skutečné nebo plánované spotřeby a skutečného nebo plánovaného používání přepravy nebo skutečného nebo plánovaného využívání skladovací kapacity na ceny na velkoobchodních trzích s energií;57.  kodexy sítí a rámcové pokyny přijaté v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 714/2009 a nařízení (ES) č. 715/2009.Článek 6Monitorování trhů58.  Agentura monitoruje obchodování s velkoobchodními energetickými produkty s cílem zjistit obchody založené na důvěrných informacích a manipulaci s trhem a zamezit jim. Sbírá údaje pro hodnocení a monitorování velkoobchodních trhů s energií podle ustanovení článku 7.59.  Vnitrostátní regulační orgány spolupracují s agenturou v monitorování velkoobchodních trhů s energií uvedeném v odstavci 1. Vnitrostátní regulační orgány mají za tímto účelem přístup k příslušným informacím drženým agenturou, které shromáždila v souladu s odstavcem 1 při splnění ustanovení čl. 8 odst. 2.60.  Agentura nejméně jednou ročně předloží Komisi zprávu o svých činnostech podle tohoto nařízení. V těchto zprávách budou sděleny nedostatky Komise v tržních pravidlech, normách a postupech, které by mohly usnadnit obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem nebo oslabit vnitřní trh. Zprávy mohou být spojeny se zprávou uvedenou v čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 713/2009.Agentura může vydávat doporučení, pokud jde o záznamy transakcí, včetně příkazů k obchodování, které považuje za nutné pro efektivní a účinné monitorování velkoobchodních trhů s energií. Před vydáním těchto doporučení agentura uskuteční konzultaci se zainteresovanými stranami v souladu s ustanoveními článku 10 nařízení (ES) č. 713/2009. Agentura uskuteční konzultaci zejména s ESMA, vnitrostátními regulačními orgány a příslušnými finančními orgány v členských státech.Článek 7Sběr údajů1. Agentuře budou poskytnuty záznamy o obchodech s energií na velkoobchodních trzích, včetně příkazů k obchodování. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 15 a za podmínek článků 16 a 17, které stanoví termín, formu a obsah pro oznamování těchto informací, a případně určí konečný termín pro oznamování transakcí a druhy smluv, u nichž se oznamují transakce.2. Akty v přenesené pravomoci uvedené v odstavci 1 zajistí, aby se na osoby uvedené v odst. 3 písm. a), b) a c), které oznámily transakce v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES[20] nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) ---/---- o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů [nařízení o infrastruktuře evropských trhů – 2010/0250 (COD)], nevztahovaly další povinnosti oznamování nad rámec těch, jež jsou stanoveny v uvedených právních předpisech.Aniž je dotčen první pododstavec, mohou akty v přenesené pravomoci uvedené v odstavci 1 stanovit nezávazný rámec, aby organizované trhy a systémy pro párování prodejních a kupních příkazů nebo systémy pro podávání zpráv mohly poskytovat agentuře záznam o velkoobchodních energetických transakcích.3. Pro účely odstavce 1 informace poskytne:61.  účastník trhu;62.  třetí strana jednající jménem účastníka trhu;63.  organizovaný trh, systém párování obchodů či systém podávání hlášení;64.  registry obchodních údajů registrované nebo uznané podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)---/---- [nařízení o infrastruktuře evropských trhů – 2010/0250 (COD)];65.  příslušný orgán, který obdržel tyto informace v souladu s ustanoveními čl. 25 odst.3 směrnice 2004/39/ES nebo čl. 6 odst. 2 nařízení (ES)---/---- [nařízení o infrastruktuře evropských trhů – 2010/0250 (COD)].4. Účastníci trhu poskytnou agentuře a vnitrostátním regulačním orgánům informace týkající se kapacity zařízení pro výrobu, skladování, spotřeby nebo přepravy elektřiny či zemního plynu pro účely monitorování obchodování na velkoobchodních trzích s energií.Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 15 a za podmínek článků 16 a 17, které stanoví termín, formu a obsah informací podléhajících hlášení.Článek 8Sdílení informací mezi agenturou a jinými orgány66.  Agentura vytvoří mechanismy pro sdílení informací, které obdrží v souladu s čl. 6 odst. 1 a článkem 7, s vnitrostátními regulačními orgány, příslušnými finančními orgány členských států, orgány pro hospodářskou soutěž členských států a jinými příslušnými orgány. Agentura poskytne přístup k mechanismům uvedeným v odstavci 1 pouze orgánům, které vytvořily systémy umožňující agentuře plnit požadavky čl. 9 odst. 1.67.  Registry obchodních údajů registrované nebo uznané podle nařízení (ES)---/---- [nařízení o infrastruktuře evropských trhů – 2010/0250 (COD)] dají všechny informace týkající se velkoobchodních energetických produktů, které shromáždily, k dispozici agentuře.Příslušné finanční orgány zašlou agentuře zprávy o transakcích ve velkoobchodních energetických produktech obdržené podle čl. 25 odst. 3 směrnice 2004/39/ES a čl. 6 odst. 2 nařízení (ES)---/---- [nařízení o infrastruktuře evropských trhů – 2010/0250 (COD)].Článek 9Ochrana a provozní spolehlivost údajů1. Agentura zajistí důvěrnost, integritu a ochranu informací obdržených podle článku 7. Agentura učiní kroky k zamezení jakéhokoli zneužití informací uchovávaných v jejich systémech.Agentura bude případně dodržovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů.[21]Agentura označí zdroje operačního rizika a minimalizuje je vypracováním vhodných systémů, kontrol a postupů.2. Agentura může rozhodnout, že zveřejní části informací, které má, ovšem za podmínky, že se nezveřejní informace, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu a které se týkají jednotlivých účastníků trhu nebo jednotlivých transakcí.Článek 10Uplatňování zákazu proti zneužívání trhu1. Vnitrostátní regulační orgány zajistí, aby se používaly zákazy stanovené v článcích 3 a 4.Každý členský stát zajistí, aby vnitrostátní regulační orgány měly vyšetřovací pravomoci potřebné pro plnění tohoto úkolu. Pravomoci jsou vykonávány přiměřeným způsobem. Tyto pravomoci jsou vykonávány:68.  přímo;69.  ve spolupráci s jinými orgány nebo tržními podniky;70.  podáním žádosti u příslušných soudních orgánů.2. Vyšetřovací pravomoci uvedené v odstavci 1 zahrnují právo:71.  mít přístup k jakémukoli příslušnému dokumentu v jakékoli formě a obdržet jeho kopii;72.  požadovat informace od každé osoby, včetně těch, které se postupně zapojily do předávání příkazů nebo provádění dotyčných operací, jakož i jejich zmocnitelů, a je-li třeba, předvolat a vyslechnout každou takovou osobu;73.  provádět kontroly na místě;74.  požadovat existující záznamy o telefonních hovorech a datovém provozu;75.  požadovat ukončení jakéhokoli jednání, které je v rozporu s tímto nařízením nebo jeho akty v přenesené pravomoci;76.  požádat soud o zmrazení nebo obstavení majetku;77.  požádat o dočasný zákaz profesionální činnosti.3. Každá osoba, která v rámci své profese sjednává transakce s velkoobchodními energetickými produkty a má důvodné podezření, že nějaká transakce by mohla porušit ustanovení článků 3 nebo 4, to musí neprodleně oznámit vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.Osoby, které v rámci své profese sjednávají transakce s velkoobchodními energetickými produkty, musí stanovit a udržovat účinná opatření a postupy pro zjišťování porušení ustanovení článků 3 nebo 4.Článek 11Spolupráce na úrovní Unie1. Agentura zajistí, aby vnitrostátní regulační orgány plnily své úkoly podle tohoto nařízení koordinovaně.Vnitrostátní regulační orgány spolupracují s agenturou a vzájemně za účelem plnění svých povinností v souladu s tímto nařízením.2. Vnitrostátní regulační orgány informují agenturu podle možnosti co nejpřesněji, mají-li oprávněné důvody k podezření, že buď v tomto členském státě, nebo v jiném členském státě, dochází nebo došlo k jednání, které je v rozporu s ustanoveními tohoto nařízení.Má-li vnitrostátní regulační orgán podezření, že jednání, které se dotýká velkoobchodních trhů s energií nebo cen velkoobchodních energetických produktů v tomto členském státě, se vyskytlo v jiném členském státě, může agenturu požádat, aby přijala opatření v souladu s odstavcem 4.3. S cílem zajistit koordinovaný přístup ke zneužívání trhů na velkoobchodních trzích s energií:78.  vnitrostátní regulační orgány informuji příslušný finanční orgán svého členského státu a agenturu, pokud mají oprávněné důvody k podezření, že k jednání, které představuje zneužívání trhu ve smyslu směrnice 2003/6/ES a které se dotýká finančních nástrojů podléhajících ustanovením článku 9 uvedené směrnice, dochází nebo došlo na velkoobchodních trzích s energií;79.  agentura informuje ESMA a příslušný finanční orgán, pokud má oprávněné důvody k podezření, že k jednání, které představuje zneužívání trhu ve smyslu směrnice 2003/6/ES a které se dotýká finančních nástrojů podléhajících ustanovením článku 9 uvedené směrnice, dochází nebo došlo na velkoobchodních trzích s energií;80.  příslušný finanční orgán členského státu informuje ESMA a agenturu, pokud má oprávněné důvody k podezření, že k jednání, které porušuje ustanovení článků 3 a 4, dochází nebo došlo na velkoobchodních trzích s energií v jiném členském státě.4. Pokud má agentura podezření, že došlo k porušení ustanovení tohoto nařízení, má za účelem plnění svých úkolů podle odstavce 1 oprávnění:81.  požádat jeden nebo více vnitrostátních regulačních orgánů o poskytnutí všech informací týkajících se porušení, na něž existuje podezření;82.  požádat jeden nebo více vnitrostátních regulačních orgánů o zahájení vyšetřování porušení, na něž existuje podezření, a učinit příslušná opatření k nápravě takového porušení;83.  pokud je toho názoru, že možné porušení má nebo mělo přeshraniční dopad, svolá vyšetřovací skupinu složenou ze zástupců dotčených vnitrostátních regulačních orgánů za účelem šetření, zda ustanovení tohoto nařízení byla porušena a ve kterém členském státě k porušení došlo; je-li to vhodné, agentura může rovněž požádat o účast zástupců příslušného finančního orgánu nebo jiného příslušného orgánu jednoho nebo více členských států ve vyšetřovací skupině.5. Vnitrostátní regulační orgány vyhoví žádosti agentury předložené v souladu s ustanoveními odstavce 4.Vnitrostátní regulační orgány, které obdrží žádost o informace v souladu s odst. 4 písm. a) nebo žádost o zahájení vyšetřování porušení, na něž existuje podezření, v souladu s odst. 4 písm. b), učiní neprodleně potřebná opatření k vyhovění této žádosti. Jestliže vnitrostátní regulační orgán není schopen neprodleně poskytnout požadované informace, sdělí agentuře bez dalšího odkladu důvody.Vnitrostátní regulační orgány se účastní ve vyšetřovací skupině svolané v souladu s odst. 4 písm. c) a poskytnou veškerou potřebnou pomoc. Činnost vyšetřovací skupiny koordinuje agentura.6. Poslední věta čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 713/2009 se nepoužije na agenturu, pokud vykonává své úkoly podle tohoto nařízení.Článek 12Služební tajemství84.  Veškeré důvěrné informace přijaté, vyměněné nebo předané podle tohoto nařízení podléhají služebnímu tajemství podle odstavců 2, 3 a 4.85.  Povinnost dodržovat služební tajemství se vztahuje na:86.  osoby, které pracují nebo pracovaly pro agenturu;87.  auditory a experty určené agenturou;88.  osoby, které pracují nebo pracovaly pro vnitrostátní regulační orgány;89.  auditory a experty určené vnitrostátními regulačními orgány, kteří přijímají důvěrné informace v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.3. Žádné důvěrné informace, které osoby uvedené v odstavci 2 získaly při plnění svých povinností, nesmí být prozrazeny jiné osobě ani orgánu, kromě informací v celkové nebo souhrnné formě tak, aby jednotlivý účastník trhu nebo trh nemohl být identifikován, aniž jsou dotčeny případy, na které se vztahuje trestní právo nebo jiná ustanovení tohoto nařízení nebo jiné příslušné právní předpisy Unie.4. Aniž jsou dotčeny případy, na které se vztahuje trestní právo, může agentura, vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány, ESMA, úřady nebo fyzické či právnické osoby, které přijímají důvěrné informace podle tohoto nařízení, použít tyto informace pouze v plnění svých povinností a úkolů. Jiné úřady, orgány, fyzické nebo právnické osoby mohou tyto informace použít pro účel, pro který jim byly poskytnuty, nebo v souvislosti se správním nebo soudním řízením týkajícím se výslovně plnění těchto úkolů. Pokud agentura, vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány, ESMA, úřady nebo fyzické či právnické osoby, které sdělují informace, s tím souhlasí, mohou orgány, které přijímají informace, použit tyto informace pro jiné účely.Článek 13SankceČlenské státy stanovují pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijímají veškerá opatření nezbytná pro provádění uvedených pravidel. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí tato ustanovení Komisi nejpozději do[22] ... a neprodleně jí sdělí i všechny následné změny, kterými budou tato ustanovení dotčena.Článek 14Vztahy s třetími zeměmiAniž jsou dotčeny pravomoci institucí Unie, včetně Evropské služby pro vnější činnost, agentura muže navázat kontakty s orgány dohledu ze třetích zemí. Může uzavírat administrativní dohody s mezinárodními organizacemi i se správními orgány třetích zemí.Článek 15Výkon přenesení pravomoci90.  Pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci podle článků 5 a 7 se Komisi svěřují na dobu neurčitou.2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci jsou Komisi svěřeny za podmínek stanovených v článcích 16 a 17.Článek 16Zrušení přenesení pravomoci91.  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 5 a 7 kdykoli zrušit.92.  Orgán, který zahájil vnitřní postup rozhodování o tom, zda zrušit přenesení pravomoci, o této skutečnosti v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí informuje druhou instituci a Komisi a uvede, kterých přenesených pravomocí by se zrušení mohlo týkat a možné důvody pro zrušení.93.  Rozhodnutí o zrušení ukončuje přenesení pravomocí vyjmenovaných v daném rozhodnutí. Nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Neovlivní platnost již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 17Námitky proti aktům v přenesené pravomoci94.  Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o jeden měsíc.2. Pokud Evropský parlament ani Rada v této lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným. Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost v případě, že proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán vyslovující námitky proti aktu v přenesené pravomoci vysvětlí důvody takového jednání.Článek 18Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […]Za Evropský parlament Za RaduPředseda/předsedkyně Předseda/předsedkyně […] […]LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHYRÁMEC PRO NÁVRH/PODNĚTNázev návrhu/podnětuNařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. xxx o integritě a transparentnosti trhu s energiíDotčené politické oblasti podle struktury ABM/ABB[23]Oblast politiky: EnergetikaAktivita: Vnitřní trh s energiíPovaha návrhu/podnětu( Návrh/podnět se týká nové akce( Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu/přípravné akci[24]( Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce( Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akciCíleStrategické víceleté cíle Komise sledované návrhem/podnětemZajištění širokých, likvidních a integrovaných trhů s energií zapadajících do strategie Evropa 2020 s cílem dosáhnout inteligentní a udržitelný růst v Evropě podporující začlenění. Tento cíl kromě jiného vyžaduje „dobře propojené trhy, kde jsou růst a inovace stimulovány díky hospodářské soutěži a dostupnosti zboží pro spotřebitele[25]. Vytvoření náležitého rámce pro integritu a transparentnost evropských trhů pro obchodování s energií urychlí žádoucí integraci trhu a podpoří zastřešující cíle evropské politiky.Specifické cíle a dotčené aktivity ABM/ABBOčekává se, že agentura ACER bude účinně zjišťovat tržní pochybení napříč komoditami a tržní pochybení přeshraniční povahy na velkoobchodních trzích s energií. Očekává se také, že její opatření odradí od pokusů o tržní postupy narušující hospodářskou soutěž.Očekávané výsledky a dopadyUpřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.Pravidelné a včasné monitorování velkoobchodních trhů s energií, včetně podrobností o velkoobchodních transakcích a fungování energetických aktiv (podrobná čísla o výrobě, výpadky, údaje o toku, skladování atd.) umožní agentuře ACER účinně zjišťovat zneužívání trhu a odrazovat od nich. To účastníkům trhu poskytne jistotu a zvýší obecnou důvěru v náležité fungování trhů. Kromě toho se očekává, že snížení rizikových prémií povede k nižším cenám energie pro všechny její uživatele.Ukazatele výsledků a dopadůUpřesněte ukazatele, podle kterých lze sledovat uskutečňování návrhu/podnětu.- Počet shromážděných a sledovaných transakcí- Počet zjištěných zneužití- Vývoj rozpětí mezi cenovými nabídkami na nákup a prodej v průběhu času (jako odhad tržních rizikových prémií)Odůvodnění návrhu/podnětuPožadavky, které mají být splněny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuCílem „nařízení o integritě a transparentnosti trhu s energií“ (REMIT) je vytvořit účinný a efektivní rámec, který zajistí, že evropské trhy pro obchodování s energií náležitě fungují, tj. že jejich výstupy nejsou narušeny zneužívajícím chováním na trhu, ale skutečně odrážejí základní tržní ukazatele. Hlavním prvkem tohoto rámce je vytvoření funkce monitorování trhu na evropské úrovni. Tuto funkci bude vykonávat Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů[26] (ACER).Aby agentura ACER mohla plnit své cíle, bude muset vytvořit specializované oddělení složené z odborníků s velkými zkušenostmi z trhů s energií i z finančních trhů. Bude muset rovněž využít infrastrukturu IT způsobilou zpracovávat velký počet údajů a specielní programové vybavení pro účely automatizované analýzy údajů.Přidaná hodnota účasti EUPravidelné monitorování velkoobchodních transakcí spolu se základními informacemi o trhu jsou důležitým úkolem pro integritu a regulační transparentnost trhů pro obchodování s energií.Jelikož trhy pro obchodování s elektřinou a plynem jsou těsně propojeny, každá manipulace na jednom trhu by automaticky ovlivnila jiné trhy. Protože tyto komodity a jejich deriváty se často obchodují současně v různých členských státech prostřednictvím různých obchodních kanálů, každou manipulaci zahrnující kombinaci různých komoditních transakcí a/nebo platforem lze účinně zjistit pouze pokud je monitorování organizováno centrálně. Posouzení dopadů tohoto podnětu ukázalo, že funkci centrálního monitorování nezajistí trh, ale lze ji nejlépe organizovat na evropské úrovni v rámci existující agentury s energetickým profilem. Zařazení funkce monitorování trhu v rámci ACER by umožnilo využít neocenitelné odborné znalosti jejich zaměstnanců v oblasti energetiky a pracovat za co nejmenší náklady sdílením některých z režijních nákladů už zahrnutých do rozpočtu ACER.Ponaučení z podobných zkušeností v minulostiPodobné zkušenosti neexistují.Soudržnost a možná synergie s jinými příslušnými nástrojiPravidla zakazující nekalé jednání na trhu jsou v souladu se srovnatelnými pravidly v příslušném finančním nařízení, zejména se směrnicí o zneužívání trhu. Návrh kromě toho zavede skutečnou funkci monitorování velkoobchodních transakcí s energií na evropské úrovni.Doba trvání akce a finanční dopad( Časově neomezený návrh/podnětFinanční dopad podnětu na roky 2012 a 2013 je třeba přičíst k prostředkům již stanoveným v současném víceletém finančním plánování.Předpokládaný způsob řízení[27]Zdroje řídí Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů.SPRÁVNÍ OPATŘENÍMonitorování a podávání zprávUpřesněte frekvenci a podmínky.Agentura ACER podává Komisi pravidelné zprávy o svých činnostech v oblasti monitorování velkoobchodních transakcí a zneužívání trhu, které zjistila, a o výsledcích šetření provedených vynucovacími orgány.Řídicí a kontrolní systémyZjištěná rizikaRiziko nenáležitého zacházení s údaji.Předpokládané metody kontrolyPrávní návrh obsahuje celou řadu opatření v oblasti ochrany údajů a provozní odpovědnosti. Řídící pravidla ACER také předpokládají další kontrolní opatření. Viz rovněž článek 34 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 ze dne 13. července 2009 kterým se zřizuje Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostíUpřesněte stávající či plánovaná opatření k prevenci a ochraně.Správa prostředků svěřených agentuře je pod kontrolou Účetního dvora (článek 21), Evropského parlamentu (článek 21) a Evropského úřadu pro boj proti podvodům (článek 23).ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTUOkruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie-  Stávající výdajové rozpočtové linieV pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.Okruh víceletého finančního rámce | Rozpočtová linie | Typ výdajů | Účast |Počet [Popis………………………...……….] | RP/NRP([28]) | ze zemí ESVO[29] | z kandidátských zemí[30] | ze třetích zemí | ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení |1 A | 32.04.10. – Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů | RP | ANO | NE | NE | ANO |Odhadovaný dopad na výdajeOdhadovaný souhrnný dopad na výdajev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Okruh víceletého finančního rámce: | Počet | [Okruh …1 A …………...……………………………………………………………….] |První polovina roku 2012 | 0 | 0 |Druhá polovina roku 2012 | + 5 | 3 | 2 |První polovina roku 2013 | + 5 | 6 | 4 |Druhá polovina roku 2013 | + 5 | 9 | 6 |-  Pro účely výpočtu předpokládáme, že další lidské zdroje budou činit 60 % pokrytých dočasnými pracovníky (127 000 EUR za rok) a 40 % národními odborníky (74 000 EUR za rok). To odráží skladbu využívající existující odborné znalosti vnitrostátních regulačních orgánů a odborníků v oblasti trhu s energií, kteří získali konkrétní znalosti v obchodování s velkoobchodními komoditami a/nebo deriváty. Je méně pravděpodobné, že by se tito odborníci našli v rámci vnitrostátních regulačních orgánů, a proto by měli být zaměstnáni jako dočasní zaměstnanci agentury.Rok 2012 | Rok 2013 | ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) |( Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) |Dočasní zaměstnanci agentury ACER | 0,191 | 0,952 |( Externí pracovníci (v přepočtu na pracovníky na plný úvazek: FTE)[31] |Přidělení národní odborníci pro agenturu ACER | 0,074 | 0,370 |CELKEM | 0,265 | 1,323 |Agentura prostřednictvím MASPP požádá o další zaměstnance v rámci návrhu rozpočtového postupu dotčeného roku a o rozpočtovou účetní závěrku.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem-  (Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.Účast třetích stran na financování-  Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.-  Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) | Celkem |Upřesněte spolufinancující subjekt | | | | | | | | | |Spolufinancované prostředky CELKEM | | | | | | | | | |Odhadovaný finanční dopad na straně příjmů-  (Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.[1] Rada CESR a ERGEG pro Evropskou komisi v souvislosti se třetím energetickým balíčkem, tři jednotlivé dokumenty (Ref: CESR/08-527, CESR/08-998, CESR/08-739) předložené Komisi od října 2008 do ledna 2009.[2] http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/forum_electricity_florence_en.htm[3] http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/consultations/2010_07_23_energy_markets_en.htm[4] http://ec.europa.eu/governance/impact/index_en.htm[5] Je to podpořeno vysokou korelací mezi cenami v sousedních zemích, například cena nizozemsko – německé elektřiny se den před cenovou korelací v letech 2008 a 2009 příslušně zvýšila z 0,57 (2004) a 0,67 (2005) na 0,85 a 0,91. Podrobněji je to analyzováno ve zprávě o posouzení dopadů.[6] Prezentace na Florentském fóru „Cílový model pro řízení meziregionálních přetížení“, 10. prosince 2009, http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/forum_electricity_florence_en.htm[7] Průzkum fungování trhů s plynem a elektřinou z roku 2005 podle článku 17 nařízení 1/2003/ES – http://ec.europa.eu/competition/sectors/energy/inquiry/index.html#final a rozhodnutí Komise ze dne 28. listopadu 2008 ve věcech č. COMP/39.388 – Velkoobchodní trh s elektřinou v Německu a č. COMP/39.389 – Vyrovnávací trh s elektřinou v Německu.[8] Francouzský energetický regulační orgán (CRE) má široké pravomoci v dohledu nad velkoobchodními trhy (včetně spotových transakcí a transakcí s OTC deriváty) a začal od účastníků trhu v celé Evropě požadovat údaje o transakcích týkajících se francouzských trhů. Německá monopolní komise požadovala zřízení nezávislého monitoru trhu v Německu, který bude mít přístup k burzovním a mimoburzovním transakcím pro dodávky v Německu. Ofgen, energetický regulační orgán Spojeného království, vydal v březnu 2009 dokument o zamezení zneužívání trhu.[9] Agentura byla zřízena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009, kterým se zřizuje Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů; jejich právním základem byl tehdy článek 95 Smlouvy. Agentura rozšiřuje cíle článku 194 Smlouvy. Pokud by tento článek byl platný v době, kdy bylo přijato nařízení (ES) č. 713/2009, byl by poskytl právní základ pro zřízení Agentury.[10] Úř. věst. C , , s. .[11] Úř. věst. C , , s. .[12] Úř. věst. C , , s. .[13] Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 15.[14] Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 36.[15] Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 1.[16] OJ L 145, 30.04.2004, P. 0001 - 0044[17] Úř. věst. L 96, 12.4.2003, s. 16.[18] Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55.[19] Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94.[20] Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1.[21] Úř. věst. L 8 12.1.2001, s.1.[22] Úřední věstník vkládá datum jeden rok po přijetí tohoto nařízení.[23] ABM: řízení podle činností – ABB: sestavování rozpočtu podle činností.[24] Jak je uvedeno v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.[25] KOM(2010) 2020 ze dne 3. března 2010: „Evropa 2020 – "Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“, strana 19.[26] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 ze dne 13. července 2009, kterým se zřizuje Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů, Úř. věst. L 52, 14. 8. 2009.[27] Podrobnosti o způsobů řízení a odkazy na finanční nařízení lze najít na internetové stránce BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[28] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.[29] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.[30] Kandidátské země, případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.[31] SZ = smluvní zaměstnanec; DZAP = dočasně zaměstnaní agenturní pracovníci (" Intérimaire") ; PED = pomocní experti v delegaci („ Jeune Expert en Délégation“ ); MZ = místní zástupce; PNO = přidělený národní odborník.


|

52011PC0317

/* KOM/2011/0317 v konečném znění - 2011/0141 (NLE) */  Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se zastavuje přezkum před pozbytím platnosti a přezkum pro „nového vývozce“ týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republiky

	DŮVODOVÁ ZPRÁVA1.  SOUVISLOSTI NÁVRHU2.  Odůvodnění a cíle návrhuTento návrh se týká uplatňování nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) v antidumpingovém řízení týkajícím se dovozu některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republiky.-  Obecné souvislostiTento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuNařízení Rady (ES) č. 1659/2005 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republiky.-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNevztahuje se na tento návrh.3.  KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ4.  Konzultace zúčastněných stranZúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo třeba využít externích odborných konzultací.-  Posouzení dopadůTento návrh je výsledkem provádění základního nařízení.Základní nařízení neobsahuje ustanovení týkající se obecného posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny.5.  PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU6.  Shrnutí navrhovaných opatřeníPřiložený návrh nařízení Rady vychází z konečných zjištění týkajících se žádostí o zahájení antidumpingového řízení. Navrhuje se proto, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, které by mělo být vyhlášeno nejpozději dne 25. června 2011.-  Právní základNařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství.-  Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni.Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět.-  Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu:Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti.7.  ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie.2011/0141 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se zastavuje přezkum před pozbytím platnosti a přezkum pro „nového vývozce“ týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 a čl. 11 odst. 2, 4, 5 a 6 uvedeného nařízení,po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:8.  POSTUP9.  Platná opatření10.  V říjnu 2005 uložila Rada nařízením (ES) č. 1659/2005[2] konečná antidumpingová cla v rozmezí od 2,7 % do 39,9 % na dovoz některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). V návaznosti na dva prozatímní přezkumy, o něž požádali čínští vyvážející výrobci, bylo nařízení v roce 2009 pozměněno nařízeními Rady (ES) č. 825/2009[3] a (ES) č. 826/2009[4]. Na základě přezkumů činí v současnosti antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1659/2005 0 % až 39,9 %.11.  Žádost o přezkum před pozbytím platnosti12.  Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti[5] platných antidumpingových opatření uložených na dovoz některých magnezitových cihel pocházejících z ČLR obdržela Komise dne 9. července 2010 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Sdružení na ochranu výroby magnezitových cihel (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých magnezitových cihel v Unii.13.  Žádost obsahovala zjevné důkazy o pravděpodobném pokračování dumpingu a novém výskytu újmy, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení o přezkumu před pozbytím platnosti. Žadatel rovněž uvedl, že by z definice výrobního odvětví Unie měla být vyloučena společnost se sídlem v Rakousku, RHI AG (dále jen „RHI“), a to z toho důvodu, že své hlavní obchodní činnosti přesunula do ČLR, kde má společnost ve spojení, která vyrábí dotčený výrobek, a v ČLR zvýšila své obchodní činnosti ve vztahu k dotčenému výrobku.14.  Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti15.  Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Komise po konzultaci s poradním výborem dne 8. října 2010 o zahájení řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se dovozu některých magnezitových cihel pocházejících z ČLR do Unie[6].16.  Období šetření v přezkumu před pozbytím platnosti17.  Vzhledem k zjevně vysokému počtu stran účastnících se řízení Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může použít výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby poskytli určité informace pro období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“).18.  DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK19.  Dotčeným výrobkem jsou chemicky vázané, nepálené magnezitové cihly, jejichž magnesiová složka obsahuje alespoň 80 % MgO, ať obsahují magnezit, či nikoli, v současnosti kódů KN ex 6815 91 00 a ex 6815 99 00.20.  Obdobný výrobek je vymezen jako chemicky vázané, nepálené magnezitové cihly, jejichž magnesiová složka obsahuje alespoň 80 % MgO, ať obsahují magnezit, či nikoli, vyráběné a prodávané na trhu Unie.21.  Při výrobě magnezitových cihel se jako hlavní surovina používá magnezitová ruda. Magnezitové cihly se obvykle vyrábějí podle běžných chemických specifikací, jež se poté mění tak, aby vyhovovaly požadavkům konečného uživatele. Magnezitové cihly se obvykle používají při výrobě oceli jako obložení kotlů, v nichž se taví ocel.22.  STRANY DOTČENÉ ŠETŘENÍM23.  O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, zástupce dotčené vyvážející země a známé dovozce a uživatele. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.24.  Vzhledem k vysokému počtu zúčastněných stran se v oznámení o zahájení řízení u čínských vyvážejících výrobců, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a u výrobců v Unii počítalo s výběrem vzorku. Z celkem 78 vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni při zahájení řízení, poskytli informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení řízení pouze čtyři výrobci.25.  Co se týká výrobců v Unii, požadované informace poskytlo celkem deset společností, včetně výrobců, jejichž jménem požádal žadatel o přezkum. Výrobci v Unii, kteří požádali o přezkum, jsou silně závislí na dodávkách hlavní suroviny z ČLR a vzhledem k možným odvetným opatřením požádali o důvěrný způsob zacházení s názvy jejich společností.26.  Před zahájením řízení kontaktovaly útvary Komise všechny výrobce magnezitových cihel v Unii, aby si vyžádaly informace o objemu výroby a zjistily, zda výrobci šetření podporují, či s ním nesouhlasí. Jedna ze společností, které odpověděly, RHI AG, vyslovila před zahájením řízení námitku vůči přezkumu před pozbytím platnosti.27.  Po zahájení řízení společnost RHI uvedla, že skutečnosti, které žadatel předložil v žádosti o přezkum, zejména s ohledem na objem výroby společnosti RHI, nejsou správné, a že by naopak společnost RHI měla být zahrnuta do definice výrobního odvětví Unie, jak tomu bylo v původním řízení v roce 2005. Tato společnost proto zpochybnila definici výrobního odvětví Unie, která vedla k zahájení řízení, a to z toho důvodu, že nebyly splněny požadavky stanovené v čl. 5 odst. 4 základního řízení, jelikož je největším výrobcem v Unii, na něhož připadá více než 50 % celkové výroby v EU, a se zahájením řízení nesouhlasí.28.  ŠETŘENÍ29.  Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, žadatel se domníval, že by společnost RHI AG měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena z toho důvodu, že přesunula své hlavní obchodní činnosti do ČLR. Vzhledem k tomu a s ohledem na skutečnost, že společnost RHI AG vyslovila vůči přezkumu námitky, požádala Komise společnost RHI o poskytnutí doplňkových informací, aby mohla ověřit, zda by tato společnost měla být zahrnuta do definice výrobního odvětví Unie, či nikoli. Požadované informace se týkaly obchodních činností společnosti v EU i v ČLR a zahrnovaly údaje o její výrobní kapacitě, objemech výroby, hodnotě a objemu prodeje v EU a mimo ni a v ČLR a o hodnotě a objemu dovozu dotčeného výrobku na trh Unie. Společnost tyto doplňkové informace poskytla a v ústředí společnosti ve Vídni se uskutečnila inspekce na místě.30.  V původním šetření, které bylo zahájeno v červenci 2004, byla společnost RHI jedním ze žádajících výrobců v Unii. V té době společnost RHI rovněž dovážela dotčený výrobek od své společnosti v ČLR, s níž byla ve spojení, a zkoumalo se, zda by podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení měla být společnost vyloučena z definice výrobního odvětví Unie.31.  Připomíná se, že posouzení situace společnosti RHI bylo provedeno v nařízení Komise (ES) č. 552/2005 ze dne 11. dubna 2005, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovozy některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republiky[7], a potvrzeno v nařízení Rady (ES) č. 1659/2005 ze dne 6. října 2005 o uložení konečného antidumpingového cla. Za účelem posouzení byla přezkoumána tato kritéria:32.  umístění sídla společnosti, výzkumného a vývojového střediska a hlavních výrobních závodů;33.  objem/hodnota dovozu dotčeného výrobku z ČLR v porovnání s objemem a hodnotou celkového prodeje;34.  dopad dovozu na celkový prodej společnosti v Unii, zejména porovnání ziskovosti prodeje dotčeného dováženého výrobku uskutečněného společností RHI v EU s mírou ziskovosti spolupracujících výrobců v Unii.35.  V té době bylo zjištěno, že se hlavní činnost společnosti týkající se dotčeného výrobku nachází v Unii (její sídlo, výzkumné a vývojové středisko a největší výrobní závody jsou v Unii). Velká většina výrobků společnosti RHI prodaných na trhu Unie byla mimoto vyrobena v Unii a pouze menší část byla vyrobena v ČLR (5 % z celkového objemu prodeje v Unii), jelikož výroba společnosti ve spojení v ČLR byla zaměřena především na rychle rostoucí asijský trh. Mimoto bylo zjištěno, že při dalším prodeji tohoto dovozu byly ceny srovnatelné s cenami výrobního odvětví Unie, a společnosti proto neplynuly z dalšího prodeje dováženého výrobku významné výhody, pokud jde o ziskovost. Výslovně bylo rovněž uvedeno, že výrobní podnik společnosti RHI v Unii je samostatnou právnickou osobou nezávislou na čínské výrobní společnosti. Bylo zjištěno, že ačkoliv je společnost RHI AG celosvětovou skupinou s výrobním závodem v ČLR, který je samostatnou právnickou osobou, vyrábí přesto velkou většinu magnezitových cihel, které jsou následně prodány na trhu Unie, ve svých výrobních závodech v Unii. Z tohoto důvodu byl vyvozen závěr, že společnost RHI AG, která v té době podpořila uložení opatření, tvoří součást výrobního odvětví Unie.36.  Při inspekci na místě v rámci tohoto řízení bylo zjištěno, že se hlavní činnost společnosti dosud uskutečňuje v Unii. Ústředí společnosti, akcionáři a výzkumné a vývojové středisko se nachází v Unii. Společnost má v Unii pět výrobních závodů, které vyrábějí dotčený výrobek, a v období od roku 2005 do 30. června 2010 (konec období šetření) se výrobní kapacita v těchto výrobních závodech zvýšila. Údaje, které společnost RHI poskytla ohledně své výrobní kapacity v Unii pro obdobný výrobek a objemů výroby v jednotlivých výrobních závodech v období šetření, byly ověřeny, a bylo zjištěno, že jsou správné.37.  Společnost rovněž pokračovala v investicích do svých výrobních závodů v EU a v období od roku 2007 do konce období šetření představovaly investice týkající se obdobného výrobku značnou část celkových investic společnosti v EU.38.  Společnost RHI má v ČLR několik společností ve spojení, které se podílejí na výrobě žáruvzdorných výrobků, jako jsou magnezitové cihly, a obchodu s těmito výrobky, přičemž dotčený výrobek vyrábí společnost RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, samostatná právnická osoba. Tato společnost je společným podnikem s jednou čínskou společností a výrobu zahájila v roce 1997. Má pouze jeden výrobní závod. Ačkoliv se v období od roku 2005 do konce období šetření výrobní kapacita tohoto výrobního závodu značně zvýšila, nepředstavuje přesto významný podíl na celkové výrobní kapacitě společnosti RHI (výrobní závody v EU a Číně dohromady).39.  Co se týká objemu dovozu dotčeného výrobku, po uložení opatření v roce 2005 dovezla společnost v období šetření od své společnosti ve spojení v ČLR pouze jednu malou zásilku, jelikož se na tuto společnost vztahuje nejvyšší sazba antidumpingového cla ve výši 39,9 %.40.  Společnost RHI poskytla údaje o hodnotě a objemu prodeje pro obdobný výrobek vyráběný v Unii i pro dotčený výrobek vyráběný v ČLR. Společnost prokázala, že většina prodeje její společnosti ve spojení v ČLR v období šetření byla určena na vývoz do jiných zemí než EU, přičemž zbytek byl prodán na čínském trhu.41.  Co se týká dopadu prodeje dováženého dotčeného výrobku na celkový prodej společnosti v Unii, objem tohoto dovozu v porovnání s celkovým objemem prodeje společnosti na trhu v Unii byl nepatrný, a dopad na prodej společnosti byl tudíž zanedbatelný.42.  Na základě údajů ověřených na místě se vyvozuje závěr, že by společnost RHI neměla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena. Situace společnosti se významně nezměnila od doby původního šetření, v němž bylo zjištěno, že jsou splněna všechna tři kritéria, a byl vyvozen závěr, že společnost je součástí výrobního odvětví Unie.43.  Zjištění potvrzují, že společnost má dosud své hlavní obchodní činnosti (ústředí, výzkumné a vývojové středisko a hlavní výrobní závody) v EU. Zvyšování výrobní kapacity ve výrobním závodě v ČLR v období od roku 2005 do konce období šetření nelze pokládat za přesun hlavních činností společnosti do ČLR. Tvrzení žadatele, že by společnost RHI měla být vyloučena na základě toho, že má v ČLR společnost ve spojení, která vyrábí dotčený výrobek, a zvýšila své obchodní činnosti v ČLR, se proto zamítá.44.  Informace, které žadatel poskytl, neodrážely přesně situaci společnosti RHI jakožto výrobce v Unii, zejména pokud jde o její objem výroby a výrobní kapacitu v Unii a její výrobní kapacitu v Čínské lidové republice. Po zahrnutí objemu výroby společnosti RHI do údaje o celkové výrobě v Unii představuje výroba žadatele méně než 50 % celkové výroby v Unii. Jak bylo mimoto objasněno výše, i) společnost RHI by se měla považovat za součást výrobního odvětví Unie ve smyslu článku 4 základního nařízení, ii) společnost RHI vyrábí více než 50 % celkové výroby v Unii ve smyslu druhé věty čl. 5 odst. 4 základního nařízení a iii) společnost RHI nesouhlasí s přezkumem před pozbytím platnosti. Řízení by proto mělo být zastaveno.45.  ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ46.  Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že by stávající řízení mělo být v souladu s čl. 9 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 základního nařízení zastaveno.47.  Žadatel byl v tomto smyslu vyrozuměn a byla mu poskytnuta příležitost k vyjádření. Žadatel důrazně popřel závěry Komise a vyslovil pochybnosti, že výroba společnosti RHI v období šetření přesahovala výrobu ostatních výrobců v Unii, kteří stížnost podpořili. K doložení svých tvrzení, že společnost již nepokládá výrobu v Unii za svou hlavní činnost a že existuje jednoznačný posun ve strategii skupiny, jelikož ta oznámila masivní rozšíření svých výrobních kapacit v ČLR, předložil žadatel zejména různé tiskové zprávy týkající se činnosti společnosti RHI. Bylo však zjištěno, že tyto tiskové zprávy odkazují na celkové obchodní činnosti společnosti a netýkají se konkrétně výrobku, který byl předmětem šetření. S ohledem na období od roku 2005 do konce období šetření nepředložil žadatel žádné jiné důkazy o přesunu hlavních činností společnosti RHI, které by vedly k závěru, že by společnost RHI měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena.48.  Usuzuje se proto, že by řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu některých magnezitových cihel pocházejících z ČLR do Unie mělo být zastaveno.49.  Vzhledem ke konkrétním okolnostem vysvětleným výše ve 26. bodě odůvodnění by konečná antidumpingová cla zaplacená nebo zaúčtovaná podle nařízení (ES) č. 1659/2005 o dovozu některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republiky propuštěných do volného oběhu ode dne 14. října 2010, tj. data pozbytí platnosti antidumpingových opatření, měla být vrácena nebo prominuta.50.  O vrácení nebo prominutí je nutno požádat vnitrostátní celní orgány v souladu s příslušnými celními předpisy.51.  Vzhledem k okolnostem vysvětleným výše zejména v 21. bodě odůvodnění, bude Komise monitorovat tok vývozu a dovozu dotčeného výrobku a rovněž příslušné kódy KN. Pokud by se jevilo, že se tok mění, Komise zváží další postup.52.  ZASTAVENÍ PŘEZKUMU „PRO NOVÉHO VÝVOZCE“53.  Dne 27. května 2010 obdržela Komise žádost o přezkum pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Žádost podala společnost TRL China Ltd (dále jen „TRL“), vyvážející výrobce v Čínské lidové republice.54.  Společnost TRL tvrdila, že působí v podmínkách tržního hospodářství vymezených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, případně že splňuje kritéria individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Dále tvrdila, že nevyvážela dotčený výrobek do Unie v období šetření, na němž se antidumpingová opatření zakládala, tj. v období od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „období původního šetření“), a že není ve spojení s žádným z vyvážejících výrobců dotčeného výrobku, na které se vztahují antidumpingová opatření uvedená v 1. bodě odůvodnění.55.  Společnost TRL dále tvrdila, že dotčený výrobek začala do Unie vyvážet po uplynutí období původního šetření.56.  Dne 28. září 2010 oznámila Komise po konzultaci s poradním výborem nařízením Komise (EU) č. 850/2010[8] vyhlášeným v Úředním věstníku Evropské unie zahájení přezkumu „pro nového vývozce“ týkajícího se nařízení Rady (ES) č. 1659/2005 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých magnezitových cihel pocházejících z ČLR, zrušení cla z dovozu společnosti TRL a zavedení celní evidence tohoto dovozu.57.  Období šetření v přezkumu „pro nového vývozce“ se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010.58.  Vzhledem k ukončení přezkumu před pozbytím platnosti a s ohledem na skutečnost, že společnost TRL nedovážela dotčený výrobek v období mezi datem vstupu nařízení Komise oznamujícího zahájení přezkumu „pro nového vývozce“ v platnost a datem, k němuž antidumpingová opatření pozbyla platnosti (13. října 2010), se usuzuje, že by přezkum „pro nového dovozce“ týkající se dovozu některých magnezitových cihel pocházejících z ČLR do Unie měl být rovněž zastaven.59.  Zúčastněné strany dostaly možnost se vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Antidumpingová opatření týkající se dovozu chemicky vázaných, nepálených magnezitových cihel, jejichž magnesiová složka obsahuje alespoň 80 % MgO, ať obsahují magnezit, či nikoli, pocházejících z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 6815 91 00 a ex 6815 99 00, se zrušují a řízení týkající se tohoto dovozu se zastavuje.Článek 2Konečné antidumpingové clo zaplacené nebo zaúčtované podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1659/2005 o dovozu některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republiky propuštěných do volného oběhu ode dne 14. října 2010 se vrátí nebo promine.O vrácení nebo prominutí je nutno požádat vnitrostátní celní orgány v souladu s příslušnými celními předpisy.Článek 3Přezkum pro „nového vývozce“ zahájený nařízením (EU) č. 850/2010 se zastavuje.Článek 4Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu vedenou podle článku 3 nařízení (EU) č. 850/2010.Článek 5Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda [1] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[2] Úř. věst. L 267, 12.10.2005, s. 1.[3] Úř. věst. L 240, 11.9.2009, s. 1.[4] Úř. věst. L 240, 11.9.2009, s. 7.[5] Úř. věst. C 111, 30.4.2010, s. 29.[6] Úř. věst. C 272, 8.10.2010, s. 5.[7] Úř. věst. L 93, 12.4.2005, s. 6.[8] Úř. věst. L 253, 28.9.2010, s. 42.