				|

		52013PC0522

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění nařízení rady (ES) č. 2012/2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie /* COM/2013/0522 final - 2013/0248 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Fond solidarity Evropské unie (FSEU) byl
zřízen v roce 2002[1]
s cílem umožnit EU reagovat na závažné katastrofy v rámci EU a v
zemích zapojených do přístupových jednání. Tento nástroj obecně plní své cíle
dobře, má se ale za to, že dostatečně rychle nereaguje, není dostatečně
viditelný, a jistá kritéria pro jeho spuštění jsou považována za příliš složitá
a ne dostatečně jasná.
V roce 2005 Komise předložila návrh
nového nařízení o FSEU[2].
Návrh byl příznivě přijat Evropským parlamentem[3],
Rada ho ale nepřijala. Komise návrh oficiálně stáhla v červnu 2012.
V říjnu 2011 Komise předložila sdělení o
budoucnosti Fondu solidarity[4],
které obsahuje hodnocení fungování stávajícího nástroje a navrhuje možnosti
jeho zlepšení. Analýza stávající politiky byla rovněž obsažena
v samostatné kapitole výroční zprávy FSEU pro rok 2008[5].
Tento návrh je zasazen do kontextu nového
víceletého finančního rámce pro období 2014–2020.
Návrh navíc doplňuje nedávný společný návrh
Komise a vysoké představitelky na provádění opatření k doložce solidarity
zakotvené v článku 222 SFEU[6],
který zdůrazňuje úlohu Fondu solidarity jakožto jednoho z klíčových nástrojů
Unie při uplatňování ustanovení této smlouvy.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI
Sdělení z října 2011 sloužilo jako základ pro
jednání s členskými státy, Evropským parlamentem a jinými zúčastněnými
stranami.
Evropský hospodářský a sociální výbor a
Evropský parlament přijaly zprávy, které do velké míry sdílejí analýzu
předloženou ve sdělení a podporují Komisí přednesené náměty na zlepšení fondu
prostřednictvím řady úprav nařízení[7][8].
Členské státy vyjádřily svá stanoviska na
jednáních Výboru pro koordinaci fondů a Pracovní skupiny Rady pro strukturální
opatření.
3.           Obsah návrhu
Hlavním cílem návrhu je zlepšit fungování
stávajícího nástroje Fondu solidarity prostřednictvím rychlejších reakcí,
většího zviditelnění pro občany, jednoduššího použití a přehlednějších
ustanovení. Toho lze dosáhnout omezeným počtem technických úprav nařízení. Principy
nástroje, stejně tak jako způsoby jeho financování mimo víceletý finanční rámec
a pravděpodobná úroveň výdajů, se nemění.
Návrh obsahuje úpravy nařízení o FSEU, které
byly projednány ve sdělení o budoucnosti Fondu solidarity z roku 2011:
·
Jasná definice oblasti působnosti FSEU omezená na
přírodní katastrofy včetně katastrof způsobených člověkem jako přímý následek
přírodních katastrof  (kaskádový efekt). Tím se vyloučí stávající právní
nejistoty týkající se oblasti působnosti a zabrání se tak předkládání žádostí,
které nevyhovují podmínkám.
·
Nové a jednoduché jednotné kritérium pro výjimečné
uvolnění prostředků z FSEU pro tzv. mimořádné regionální katastrofy zakládající
se na referenční mezní hodnotě HDP. Jak dokazuje sdělení z roku 2011,
nejasnosti ve stávajících ustanoveních týkajících se podmínek pro výjimečné
uvolnění prostředků z FSEU lze odstranit tím, že se práh výše škod pro
regionální katastrofy stanoví na 1,5 % HDP pro úroveň NUTS 2. Tím se značně
zjednoduší a zrychlí přípravy žádostí způsobilých států a jejich posouzení
Komisí. Zároveň se tím výrazně sníží počet zamítnutých žádostí, jelikož
žadatelé budou již od počátku vědět, zda kritérium splňují. Výše 1,5 %
regionálního HDP bylo jako nový práh navrženo proto, že podrobná analýza
předchozích žádostí ukázala, že povede k téměř totožným výsledkům jako v
minulosti, dosáhne se tím ale podstatného zjednodušení a podstatně to přispěje
k urychlení rozhodování a vyplácení příspěvků pomoci.
·
Zavedení možnosti rychlého vyplácení záloh na
základě žádosti postiženého členského státu, omezené na 10 %  předpokládané
výše finanční pomoci s maximální výší 30 milionů EUR. Fondu solidarity by měly
být ve formě účelově vázaných příjmů dány k dispozici částky zpětně získané od
členských států, kterým je přidělil Fond solidarity a nástroje soudržnosti
(EFRR a Fond soudržnosti), a to do maximální roční částky, aby mohly být
učiněny závazky týkající se dostupnosti vyplácených záloh v rozpočtu Unie.
Kromě zahrnutí zvláštního ustanovení do nařízení o Fondu solidarity bude rovněž
zapotřebí zahrnout ustanovení do nařízení o společných ustanoveních[9]  týkajících se fondů politiky soudržnosti a do přechodných ustanovení
týkajících se stávajícího programového období. Předpokládá se, že Komise
zároveň s tímto návrhem předloží k přijetí pozměňující návrh.
·
Zařazení zvláštního ustanovení ohledně pomalu se
rozvíjejících katastrof, jako je sucho. Stanovením začátku takovéto pohromy na
den, kdy orgány veřejné moci přijaly první protiopatření, se předejde právním
obtížím pramenícím ze stávající povinnosti předložit žádosti do deseti týdnů
ode dne první škody.
·
Zavedení některých opatření podporujících účinnější
předcházení katastrofám, včetně plného provádění právních předpisů Unie o
prevenci, využití dostupných finančních prostředků Unie na související
investice a zlepšení podávání zpráv o těchto činnostech. Pokud dojde ke
katastrofě stejné povahy, na jakou byly již dříve z fondu uvolněny
prostředky, a nebyly dodrženy právní předpisy Unie, Komise vážně zváží možnosti
novou žádost zamítnout, nebo udělit pouze sníženou částku pomoci.
·
Spojení rozhodnutí o poskytnutí pomoci a
prováděcích dohod do jediného aktu. Toto správní opatření pomůže urychlit
zpracovávání žádostí v rámci Komise a umožní tak rychlejší vyplácení pomoci.
Doporučení zprávy auditu o výkonnosti od
Evropského účetního dvora týkající se finanční pomoci Itálii po zemětřesení v
L'Aquile[10]
jsou zohledněna začleněním jasnější definice termínů „dočasné ubytování“ a
„okamžitá záchranná opatření“, stejně jako ustanovení týkající se vytváření
příjmů.
Návrh mimoto obsahuje řadu dalších prvků, jako
je zvláštní ustanovení o způsobilosti DPH a vyloučení technické pomoci,
ustanovení vyžadující respektování acquis Unie, změněné ustanovení,
které má zabránit dvojímu financování, prodloužené období pro následné podávání
zpráv o preventivních opatřeních a ustanovení o používání eura a jeho převádění
na národní měny.
Je také zavedeno několik změn, jejichž cílem
je uvést nařízení do souladu s finančním nařízením ve znění z roku 2012.
To se týká nejen terminologie, ale zejména určitých pravidel a závazků, pokud
jde o provádění fondu členskými státy podle zásady sdíleného řízení a
způsobilými kandidátskými zeměmi (země jednající o přistoupení k EU) podle
zásady nepřímého řízení.  Aby nedošlo k ohrožení cílů fondu, tj. co
nejrychleji po závažné katastrofě zpřístupnit finanční pomoc, je však nezbytné
odchýlit se od určitých ustanovení finančního nařízení, zejména pokud jde o
obvykle časově náročný proces určování prováděcích orgánů, včetně těch
provádějících audit a kontrolu, jako i pokud jde o lhůty pro předkládání
výroční zprávy.
4.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Právní základ
Právním základem tohoto návrhu je článek 175
třetí pododstavec a článek 212 druhý odstavec Smlouvy o fungování Evropské
unie, která odpovídá právnímu základu stávajícího nařízení. Odvolání na článek
212 je nezbytné, aby mohly být zahrnuty nečlenské státy, které jednají o
přistoupení k EU.
Ačkoli Fond solidarity je nutno chápat jako
jeden z nástrojů Unie pro provádění doložky solidarity obsažené v článku
222 SFEU, uvedený článek není vhodným právním základem fondu.  Článek 222 je
vyhrazen pro nejzávažnější krizové situace, zatímco kritéria pro aktivaci Fondu
solidarity jsou definována tak, že fond je použit několikrát ročně. V rámci
legislativního postupu uvedeného v článku 222 je Evropský parlament informován,
ale není aktivně začleněn, což není v souladu s ustanoveními fondu, dle kterých
se Parlament plně podílí na získávání prostředků pro finanční pomoc Fondu
solidarity. Fond solidarity navíc zahrnuje některé nečlenské státy, na které se
článek 222 nevztahuje.
Zásada subsidiarity
Návrh dodržuje zásadu subsidiarity a nejde nad
rámec toho, co je k dosažení cílů Fondu solidarity stanovených v roce 2012
nezbytné. Samotné stávající nařízení o Fondu solidarity je v souladu se zásadou
subsidiarity. Fond se proto používá pouze v případě, kdy katastrofou postižená
země již situaci nedokáže řešit sama.  Cílem není reagovat na katastrofy na
úrovni EU, ale poskytnout postiženým zemím finanční pomoc a pomoci jim nést
finanční zátěž spojenou s přírodní katastrofou. Návrh se této základní
zásady nedotýká, ani nemění stanovená kritéria způsobilosti týkající se
katastrof.
Zásada proporcionality
Návrh je v souladu se zásadou
proporcionality. Nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů již
stanovených v rámci stávajícího nástroje.
5.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Tento návrh zohledňuje víceletý finanční rámec
pro období 2014–2020, který předpokládá zachování stávajícího mechanismu, kdy
se nezbytné rozpočtové zdroje na udělování finanční pomoci uvolňují nad stropy
víceletého finančního rámce rozhodnutím rozpočtového orgánu v rámci maximálního
ročního přídělu 500 milionů EUR (v cenách roku 2011).
Rozhodnutí vyjádřit maximální roční příděl
fondu v cenách roku 2011 (namísto v současných cenách) se v návrhu odráží v
použití stejného základu i pro částku 3 miliardy EUR, která je jedním ze dvou
prahů výše škod pro definici „závažných katastrof“. Druhý práh, definovaný jako
0,6 % hrubého národního důchodu, není dotčen.
V případech, kdy byla vyplacena záloha,
bude její výše zohledněna při vyplácení konečného příspěvku fondu.
2013/0248 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
kterým se mění nařízení rady (ES) č.
2012/2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 175 třetí pododstavec a čl. 212 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru([11]),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů([12]),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Nařízením Rady (ES) č.
2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 se zřizuje Fond solidarity Evropské unie
(dále jen „fond“)[13].
(2)       Unie by měla i nadále
projevovat solidaritu se zeměmi jednajícími o přistoupení k EU. Zahrnutí
těchto zemí do působnosti tohoto nařízení vyžaduje jako právní základ použití
článku 212 Smlouvy.
(3)       Komise by měla být schopna
rychle rozhodnout o závazku týkajícím se zvláštních finančních prostředků a
jejich co nejrychlejším uvolnění. Správní postupy by měly být odpovídajícím
způsobem upraveny a omezeny na nezbytné minimum. Za tímto účelem byla dne [dd/mm/rrrr]
mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí uzavřena interinstitucionální dohoda
o financování fondu, o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu.
(4)       Terminologie a postupy podle
nařízení (ES) č. 2012/2002  by měly být uvedeny do souladu s ustanoveními
nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Evropského parlamentu a Rady ze dne 25.
října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o
zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[14].
(5)       Definice přírodní katastrofy,
která určuje rozsah působnosti nařízení (ES) č. 2012/2002, by měla být
jednoznačná.
(6)       Škoda způsobená dalšími typy
katastrof, které jsou prostřednictvím kaskádového efektu přímým následkem
přírodní katastrofy, by měla být pro účely nařízení (ES) č. 2012/2002
považována za součást přímých škod způsobených danou přírodní katastrofou.
(7)       Aby byl kodifikován zavedený
postup a zajištěno rovné zacházení se žádostmi, mělo by být stanoveno, že
příspěvky z fondu budou udělovány pouze v případě přímých škod.
(8)       „Závažná přírodní katastrofa“
ve smyslu nařízení (ES) č. 2012/2002 by měla být definována jako katastrofa,
která způsobila přímé škody nad prahovou hodnotu vyčíslenou finančně, a měla by
být vyjádřena v cenách referenčního roku nebo jako procento hrubého
národního důchodu (HND) dotčeného státu.
(9)       Aby se lépe zohlednila
zvláštní povaha katastrof, jež jsou významné, avšak nedosahují požadovaných
prahových hodnot nutných pro čerpání příspěvků z fondu, měla by být
kritéria pro regionální katastrofy určována na základě škod vypočítaných
s pomocí regionálního hrubého domácího produktu (HDP).  Tato kritéria by
měla být stanovena jasným a jednoduchým způsobem, aby se tak snížila možnost,
že budou podány žádosti, které nesplňují požadavky stanovené v nařízení
(ES) č. 2012/2002.
(10)     Pro účely určení přímých škod
by se měly použít údaje EUROSTATU v harmonizovaném formátu, aby mohly být
žádosti posouzeny spravedlivě.
(11)     Fond by měl přispívat
k obnově zničené infrastruktury, k vyčištění oblastí postižených
katastrofou a k uhrazení nákladů na záchranné práce a dočasné ubytování
pro postižené obyvatelstvo během celého prováděcího období. Je také nutné
vymezit časové období, během něhož lze ubytování pro osoby, které
v důsledku katastrofy ztratili domov, považovat za dočasné.
(12)     Ustanovení nařízení (ES) č.
2012/2002 by měla být upravena v souladu s obecnou unijní politikou
financování v souvislosti s daní z přidané hodnoty.
(13)     Mělo by být také stanoveno, že
způsobilá opatření by neměla zahrnovat výdaje na technickou pomoc.
(14)     Aby se vyloučilo, že
přijímající státy budou mít ze zásahu fondu čistý zisk, měly by být stanoveny
podmínky, za nichž mohou operace financované fondem vytvářet příjmy.
(15)     Určité typy přírodních
katastrof, jako jsou sucha, se vyvíjejí po delší dobu, než se projeví jejich
katastrofické důsledky. Je třeba přijmout opatření, které by umožnilo fond
využít i v těchto případech.
(16)     Je důležité zajistit, aby
způsobilé státy vynaložily nezbytné úsilí na prevenci vzniku katastrof a na zmírňování
jejich dopadů, včetně plného uplatňování příslušných právních předpisů Unie
týkajících se prevence rizika katastrof a jejich zvládání a vynakládání
dostupných finančních prostředků Unie na příslušné investice. Proto je třeba
stanovit, že pokud členský stát nesplní své závazky plynoucí z příslušných
právních předpisů Unie týkajících se prevence rizika katastrof a jejich
zvládání poté, co obdržel příspěvek z fondu na předešlou přírodní
katastrofu, může v případě další žádosti   týkající se katastrofy stejné
povahy dojít k zamítnutí žádosti nebo ke snížení výše příspěvku.
(17)     Členské státy mohou
v případě katastrofy vyžadovat finanční podporu rychleji, než jak umožňují
běžné postupy. Pro tento účel je vhodné umožnit, aby byla na žádost dotčeného
členského státu záloha uvolněna krátce poté, co byla žádost o příspěvek z fondu
předložena Komisi.  Záloha by neměla překročit určitou částku a její výše by
měla být zaúčtována při vyplácení konečného příspěvku. Částky z fondu,
Evropského fondu pro regionální rozvoj a z Fondu soudržnosti zpětně získané od
členských států by  navíc měly být do jisté výše považovány za vnitřní účelově
vázané příjmy, aby mohly být učiněny závazky týkající se dostupnosti
vyplácených záloh v rozpočtu Unie. Vyplacení zálohy by nemělo předjímat konečné
rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu.
(18)     Správní postupy vedoucí
k vyplacení příspěvku by měly být co nejjednodušší a časově nejúspornější.
Pro členské státy by proto podrobná ustanovení týkající se poskytování
příspěvku z fondu měla být obsažena v prováděcích rozhodnutích o přidělení
příspěvku. Pro přijímající státy, které dosud nejsou členy Evropské unie, by
měly být ze zákonných důvodů zachovány  samostatné prováděcí dohody.
(19)     Nařízení (EU, Euratom) č.
966/2012 zavedlo změny ve sdíleném a nepřímém řízení, včetně zvláštních
požadavků na předkládání zpráv, které by měly být zohledněny. Povinnost
předkládat zprávy by měla zohledňovat krátké prováděcí období operací fondu.
Postupy jmenování subjektů odpovědných za řízení a kontrolu unijních fondů by
měly odpovídat povaze nástroje a nezpožďovat vyplácení příspěvků z fondu. Je
proto nezbytné odchýlit se od nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
(20)     Je třeba přijmout opatření,
která by zabránilo dvojímu financování fondem financovaných operací
z jiných finančních nástrojů Unie nebo mezinárodních právních nástrojů
sloužících ke kompenzaci konkrétních škod.
(21)     Prohlášení o výdajích, které
státy realizovaly z příspěvku fondu, by mělo být co nejjednodušší.  Během
uplatnění příspěvku by měl proto být pro země, které nejsou členy eurozóny,
používán jeden směnný kurz.
(22)     Aby byly zajištěny jednotné
podmínky provádění nařízení (ES) č. 2012/2002 ve vztahu k přidělování
příspěvků z fondu, měly by být prováděcí pravomoci svěřeny Komisi.
(23)     Je vhodné upřesnit ustanovení
týkající se ochrany finančních zájmů Unie, aby bylo možno jasně určit opatření
pro prevenci, zjišťování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětné získávání
ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků.
(24)     Cílů
tohoto nařízení, tedy zajistit na úrovni Unie solidární opatření na podporu
katastrofou postižených zemí, nemůže být uspokojivě dosaženo ad hoc na
úrovni členských států a lze jich proto, z důvodu použití běžné,
systematické a nestranné metody poskytování finanční podpory za účasti všech
členských států podle jejich kapacity, lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie
přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5
Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou
v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné
pro dosažení těchto cílů.
(25)     Nařízení (ES) č. 2012/2002 by
proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
PŘIJALY TOTO
NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 2012/2002 se mění takto:
(1)
Článek 2 se nahrazuje tímto:
„Článek 2
1.       Na žádost členského státu nebo země
jednající o přistoupení k Unii, může být pomoc z fondu uvolněna, pokud v
důsledku závažné nebo regionální přírodní katastrofy, k níž došlo na území
daného členského státu nebo sousedního členského státu či sousední země, se
kterou se jedná o přistoupení k Unii (dále jen „způsobilý stát“), dojde k
vážným následkům pro životní podmínky, životní prostředí nebo hospodářství v
jednom nebo více regionech daného státu nebo země. Přímé škody vzniklé
v důsledku katastrofy způsobené člověkem, která je přímým následkem
přírodní katastrofy, se považují za součást přímých škod způsobených danou
přírodní katastrofou.
2.       Pro účely tohoto nařízení se „závažnou
přírodní katastrofou“ rozumí jakákoli přírodní katastrofa, jež má
v členském státu nebo zemi jednající o přistoupení k EU za následek přímé
škody v odhadované výši přesahující 3 miliardy EUR v cenách roku 2011
nebo škody vyšší než 0,6 % hrubého národního důchodu (HND).
3.       Pro účely tohoto nařízení se „regionální
přírodní katastrofou“ rozumí jakákoli přírodní katastrofa, jež má
v členském státu nebo zemi jednající o přistoupení k EU na úrovni NUTS 2
za následek přímé škody přesahující 1,5 % hrubého domácího produktu daného regionu
(HDP). Pokud se katastrofa týká několika regionů na úrovni NUTS 2, určí se práh
z váženého průměru HDP těchto regionů.
4.       Pomoc z fondu může být rovněž
uvolněna v případě jakékoliv přírodní katastrofy ve způsobilém státě,
která představuje závažnou přírodní katastrofu v sousedním členském státě nebo
zemi jednající o přistoupení k Unii.
5.       Pro účely tohoto článku se použijí
harmonizované statistické údaje EROSTATU.“
(2)
Článek 3 se mění takto:
a)      odstavce 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:
„1.        Pomoc se poskytuje ve formě příspěvku z
fondu. Na každou přírodní katastrofu obdrží způsobilý stát jeden finanční
příspěvek.
2.          Cílem fondu je doplnit úsilí dotyčných
států a uhradit část jejich veřejných výdajů, a to za účelem pomoci způsobilým
státům při provádění těchto základních záchranných opatření a opatření na
obnovu, podle typu katastrofy:
a)       obnova zničené infrastruktury a provozů
v odvětví energetiky, vod a odpadních vod, telekomunikací, dopravy,
zdravotnictví a vzdělávání;
b)      poskytnutí dočasného ubytování a
financování záchranných prací k zajištění potřeb postiženého obyvatelstva;
c)       zajištění ochranných zařízení a opatření
na ochranu kulturního dědictví;
d)      vyčištění oblastí zasažených katastrofou
včetně přírodních oblastí.
Pro účely ustanovení písmene b) se „dočasným
ubytováním“ rozumí ubytování přetrvávající do doby, než se dotčené
obyvatelstvo může vrátit do svých původních domovů, které byly opraveny nebo
zrekonstruovány.
3.          Platby z fondu jsou omezeny na
financování opatření na zmírnění nepojistitelných škod a získají se zpět,
jestliže náklady na nápravu škody jsou následně uhrazeny třetí osobou v souladu
s čl. 8 odst. 3.“
b)      Doplňují se nové odstavce 4 až 7,
které znějí:
„4.        Daň z přidané hodnoty (DPH)
nepředstavuje způsobilý výdaj opatření, pokud není podle vnitrostátních
právních předpisů týkajících se DPH nevratná.
5.          Technická pomoc, včetně řízení,
monitorování, informování a komunikace, řešení stížností, kontroly a auditu,
není způsobilá pro příspěvek z fondu.
6.          Celkový příspěvek z fondu nesmí vést k
vytváření příjmů přesahujících celkové náklady státu na záchranná opatření a
opatření na obnovu. Přijímající stát v tomto smyslu do zprávy o provádění
příspěvku z fondu zahrne příslušné prohlášení podle čl. 8 odst. 3.
7.          K 1. říjnu každého roku by měla zůstat
k dispozici alespoň jedna čtvrtina roční částky na pokrytí potřeb, které
vzniknou do konce roku.“;
(3)
Článek 4 se mění takto:
a)      odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1.        Dotčený členský stát může co
nejdříve, nejpozději však do deseti týdnů od vzniku první škody způsobené
přírodní katastrofou, předložit Komisi žádost o příspěvek z fondu, přičemž
uvede veškeré dostupné informace týkající se alespoň:
a)       celkové přímé škody způsobené
katastrofou a jejím dopadem na dotyčné obyvatelstvo, hospodářství a životní
prostředí;
b)      odhadované výše nákladů na opatření
uvedená v čl. 3 odst. 2;
c)       jakýchkoliv jiných zdrojů finanční
podpory Unie;
d)      jakýchkoliv jiných vnitrostátních nebo
mezinárodních finančních zdrojů, včetně veřejného a soukromého pojistného
plnění, jež by mohlo přispět k vyrovnání nákladů na nápravu škod;
e)       provádění právních předpisů Unie
týkajících se prevence rizika katastrof a jejich zvládání v souvislosti
s povahou katastrofy;
f)       jakýchkoliv jiných informací o
preventivních a zmírňujících opatřeních přijatých v souvislosti
s povahou katastrofy.“,
b)      vkládá se nový odstavec 1a, který zní:
„1a.      V případě postupně se
rozvíjející přírodní katastrofy se desetitýdenní lhůta pro podávání žádostí
uvedená v odstavci 1 počítá ode dne, kdy orgány veřejné moci způsobilého státu
poprvé  učinily oficiální kroky proti následkům katastrofy.“
c)      odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2.        Na základě informací uvedených
v odstavci 1 a veškerých vysvětlení poskytnutých způsobilým státem Komise
posoudí, zda jsou splněny podmínky pro uvolnění prostředků z fondu, a určí co
nejdříve v rámci dostupných prostředků částku případného finančního příspěvku.
Pokud Komise přidělila příspěvek z fondu na
základě žádosti přijaté po [dd//mm/rrrr] na katastrofu dané povahy,
další žádosti o příspěvek týkající se katastrofy stejné povahy může zamítnout,
nebo snížit přidělenou částku v případě, že způsobilý členský stát je předmětem
řízení pro neplnění povinností a bylo mu doručeno odůvodněné stanovisko z
důvodu neprovedení právních předpisů Unie týkající se prevence rizika katastrof
a jejich zvládání, jejichž předmět odpovídá povaze utrpěné katastrofy.
Všechny žádosti o příspěvek z fondu Komise
posoudí rovným způsobem.“,
d)      odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4.        Jakmile jsou prostředky uvolněny
rozpočtovým orgánem, přijme Komise prováděcí rozhodnutí, kterým se přiděluje
příspěvek z fondu a bezodkladně příspěvek vyplatí v jediné splátce
přijímajícímu státu. Pokud byla podle článku 4a vyplacena záloha, vyplatí se
pouze zbývající částka.“,
e)      odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5.        Výdaj je způsobilý pro příspěvek ode
dne prvních škod uvedeného v odstavci 1. V případě postupně se rozvíjející
přírodní katastrofy je výdaj způsobilý pro příspěvek ode dne uvedeného
v odstavci 1a.“;
(4)
Vkládá se nový článek 4a, který zní:
„Článek 4a
1.       Členský stát může při předkládání žádosti
o příspěvek z fondu určené Komisi požadovat vyplacení zálohy.
Komise provede předběžné posouzení, zda žádost
splňuje podmínky stanovené v čl. 4 odst. 1 a ověří dostupnost rozpočtových
zdrojů. Pokud jsou tyto podmínky splněny a jsou dostupné dostatečné zdroje,
Komise může přijmout rozhodnutí přidělující zálohu a neprodleně ji vyplatit
dříve, než bude přijato rozhodnutí uvedené v čl. 4 odst. 4. Vyplacení zálohy by
nepředjímá konečné rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu.
2.       Výše zálohy nesmí překročit 10 %
předpokládané výše příspěvku a v žádném případě nesmí překročit 30 milionů EUR.
Jakmile byla stanovena konečná výše příspěvku, vezme Komise před vyplacením
zůstatku příspěvku v úvahu částku představující zálohu. Komise zpětně získá
neoprávněně vyplacené zálohy.
3.       Aby se zajistila včasná dostupnost
rozpočtových zdrojů, částky z fondu, z Evropského fondu pro regionální rozvoj a
z Fondu soudržnosti zpětně získané od členských států se do maximální výše
50 milionů EUR dají k dispozici fondu jako vnitřní účelově vázané příjmy.
Částky, které byly vynaloženy na zálohy nebo přiděleny z rozpočtu, se nahradí,
jakmile se od členských států zpětně získají nové vyplacené částky.”
(5)
Článek 5 se nahrazuje tímto:
„Článek 5
1.       Rozhodnutí uvedené v čl. 4 odst. 4
musí v příloze obsahovat podrobná ustanovení k uplatňování příspěvků z fondu.
Tato ustanovení obsahují zejména údaje o typu a
místě opatření, jež mají být na návrh způsobilého státu z fondu financována.
2.       Před vyplacením příspěvku z fondu
způsobilému států, který není členským státem, Komise se státem uzavře dohodu o
přenesení pravomocí, kde stanoví podrobná ustanovení k uplatňování
příspěvků z fondu uvedeného v odstavci 1 v souladu s nařízením
(EU, Euratom) č. 966/2012 Evropského parlamentu a Rady*  a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012**,
stejně jako se závazky týkajícími se prevence rizik katastrof a jejich
zvládání.
3.       Odpovědnost za volbu jednotlivých
opatření a uplatňování příspěvku z fondu má přijímající stát, a to v
souladu s tímto nařízením, zejména s čl. 3 odst. 2 a 3, rozhodnutím
udělujícím příspěvek z fondu uvedeným v čl. 4 odst. 4 a,
v příslušných případech, dohodou o přenesení pravomocí uvedenou
v odstavci 2.
4.       Příspěvek z fondu určený členskému státu
bude uplatňován v rámci sdíleného řízení v souladu s nařízením (EU, Euroatom)
č. 966/2012. Příspěvek z fondu určený zemi jednající o přistoupení
k Unii bude uplatňován v rámci nepřímého řízení v souladu
s uvedeným nařízením.
5.       Aniž je dotčena odpovědnost Komise za
plnění souhrnného rozpočtu Unie, odpovídají za řízení opatření, na něž se
vztahuje podpora z fondu, jakož i za finanční kontrolu těchto opatření
přijímající státy. Mezi kroky, která přijmou, patří:
a)      ověření, že byly zřízeny řídící a
kontrolní systémy a že jsou prováděny způsobem, který zajišťuje účinné a
správné využívání prostředků Unie v souladu se zásadami řádného finančního
řízení;
b)      ověření, že financované akce byly
řádně provedeny;
c)      zajištění, aby se financované výdaje
zakládaly na ověřitelných podkladech a aby byly správné a řádné;
d)      prevence, zjištění a náprava
nedostatků a zpětné získání neoprávněně vyplacených částek
s případnými úroky z prodlení. Veškeré nesrovnalosti oznámí Komisi a
informují ji o vývoji správních a právních řízení.
6.       Přijímající státy určí subjekty
odpovědné za řízení a kontrolu opatření podporovaných fondem v souladu
s články 59 a 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zohlední přitom
kritéria pro vnitřní prostředí, kontrolní činnosti, informace a komunikaci a
monitorování. Členské státy mohou určit orgány, které již byly určeny podle
[nařízení o společných ustanoveních] [15].
Při předkládání zprávy a příslušného prohlášení
podle čl. 8 odst. 3 tohoto nařízení takto určené orgány poskytnou Komisi
informace uvedené v čl. 59 odst. 5 nebo čl. 60 odst. 5 nařízení (EU,
Euratom) č. 966/2012 pokrývající celé prováděcí období.
7.       Přijímající stát provede požadované
finanční opravy, pokud je zjištěna nesrovnalost. Tyto opravy provedené
přijímacím státem spočívají ve zrušení celého příspěvku z fondu nebo jeho
části. Přijímající stát získá zpět veškeré částky ztracené v důsledku zjištěné
nesrovnalosti.
8.       Aniž jsou dotčeny pravomoci Účetního
dvora nebo kontroly prováděné přijímajícím státem podle vnitrostátních právních
předpisů, nařízení a správních předpisů, mohou úředníci nebo jiní zaměstnanci
Komise u opatření financovaných z fondu provádět kontroly na místě. Komise
uvědomí dotyčný přijímající stát, který má poskytnout veškerou nezbytnou pomoc.
Úředníci nebo jiní zaměstnanci dotyčného členského státu se mohou těchto
kontrol účastnit.
9.       Přijímající stát zajistí, aby všechny
podklady týkající se vynaložených výdajů byly k dispozici Komisi a
Účetnímu dvoru po dobu tří let následujících po ukončení pomoci obdržené z
fondu.“
______________
* Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.
** Úř. věst. L 362,
31.12.2012, s. 1.“;
(6)
V článku 6 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
„2.     Přijímající stát zajistí, aby výdaje
proplacené v souladu s tímto nařízením nebyly proplaceny prostřednictvím jiných
unijních finančních nástrojů, zejména prostřednictvím nástrojů politiky
soudržnosti, zemědělské politiky nebo politiky rybolovu.
3.       Škoda, jež byla nahrazena na základě
unijních nebo mezinárodních nástrojů, jimiž se řídí náhrada zvláštních škod,
nemůže být zároveň hrazena fondem.“;
(7)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Opatření financovaná fondem musí být slučitelná
s ustanoveními Smlouvy a akty přijatými na jejím základě, s politikami a
opatřeními Unie, zejména v oblastech finančního řízení a veřejných
zakázek, a s nástroji předvstupní pomoci. Tyto operace by měly dle možností
přispět k cílům politik Unie v oblasti ochrany životního prostředí, prevence
rizika katastrof a jejich zvládání a přizpůsobení se klimatickým změnám.“;
(8)
Články 8 a 9 se nahrazují tímto:
„Článek 8
1.       Příspěvek z fondu musí být použit do
jednoho roku ode dne, kdy Komise vyplatila celou částku pomoci. Část příspěvku,
která nebyla použita v této lhůtě, nebo u níž se zjistilo, že byla použita pro
nezpůsobilá opatření, vrátí přijímající stát Komisi.
2.       Přijímající státy usilují o každou
možnou náhradu od třetích osob.
3.       Nejpozději do šesti měsíců po uplynutí
lhůty jednoho roku uvedené v odstavci 1, předloží přijímající stát zprávu
o provádění příspěvku z fondu s prohlášením odůvodňujícím výdaje, ve
kterém jsou uvedeny ostatní zdroje finanční pomoci pro dotyčná opatření, včetně
vyplaceného pojistného krytí a náhrad od třetích osob.
Zpráva o provádění podrobně popíše preventivní
opatření zavedená nebo navržená přijímajícím státem za účelem omezení rozsahu
škod a co možná nejúčinnějšího zabránění opakování podobné katastrofy, včetně
strukturálních a investičních fondů Unie použitých za tímto účelem a  stavu
provádění příslušných právních předpisů Unie týkajících se prevence rizika
katastrof a jejich zvládání. Podá také zprávu o zkušenostech získaných při katastrofě
a přijatých nebo navrhovaných opatření týkajících se zajištění odolnosti pokud
jde o klimatické změny a katastrofy.
Ke zprávě o provádění musí být přiloženo
stanovisko nezávislého auditorského subjektu vypracované v souladu s
mezinárodně uznávanými auditorskými standardy, o tom, že prohlášení
odůvodňující výdaje podává věrný a poctivý obraz, a že příspěvek z fondu je
legální a řádný v souladu s čl. 59 odst. 5 a čl. 60 odst. 5 nařízení (EU,
Euratom) č. 966/2012.
Na konci postupu uvedeného v prvním
pododstavci Komise ukončí pomoc z fondu.
4. Pokud jsou náklady na nápravu škod následně
uhrazeny třetí osobou, Komise požaduje na přijímajícím státu náhradu
odpovídající částky příspěvku z fondu.
Článek 9
V žádostech o příspěvek z fondu a rozhodnutích
uvedených v čl. 4 odst. 4, jakož i v dohodách o přenesení pravomocí,
zprávách a jakýchkoliv jiných souvisejících dokumentech jsou všechny částky
vyjádřeny v eurech.
Částky výdajů vzniklé v národních měnách se
přepočítají na eura s použitím průměru denních směnných kurzů zveřejněných v
řadě C Úředního věstníku Evropské unie stanovených pro období provádění
opatření, na něž se vztahují příspěvky z fondu. Jestliže pro danou měnu se v Úředním
věstníku Evropské unie denní směnný kurz nezveřejňuje, přepočet se provede
na základě průměru měsíčních účetních kurzů, stanovených Komisí pro dané
období.  V průběhu uplatňování příspěvku z fondu se použije jediný směnný kurz,
který poslouží i jako základ pro závěrečnou zprávu o provádění a prohlášení o
provádění a prvky uvedeného příspěvku požadované podle čl. 59 odst. 5 nebo čl.
60 odst. 5 nařízení (EU, Euroatom) č. 966/2012.“;
(9)
V článku 10 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2.     V případě výrazně nižšího ohodnocení
vzniklých škod zjištěného na základě nových prvků přijímající stát Komisi vrátí
odpovídající částku příspěvku z fondu.“;
(10)
Článek 11 se nahrazuje tímto:
„Článek 11
1.       Komise přijme vhodná opatření
k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto
nařízení finanční zájmy Unie chráněny preventivními opatřeními proti podvodům,
korupci a jiným nedovoleným činnostem, a to pomocí účinných kontrol, a
v případě zjištění nesrovnalostí zpětným získáním neoprávněně vyplacených
částek a případně pomocí účinných, přiměřených a odrazujících správních a finančních
sankcí.
2.       Komise nebo její zástupci a Účetní
dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě
audit u všech příjemců financování, dodavatelů nebo subdodavatelů, kteří podle
tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie.
3.       Evropský úřad pro boj proti podvodům
(OLAF) může provádět šetření včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu
s předpisy a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady
(ES) č. 1073/1999[16]
a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[17] s cílem stanovit, zda došlo k
podvodu, korupci nebo jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie
v souvislosti se smlouvou o financovaní ze strany Unie.
4.       Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3
dohody o přenesení pravomocí se třetími zeměmi, smlouvy a rozhodnutí
přidělující příspěvky z fondu vyplývající z provádění tohoto nařízení
obsahují ustanovení, která Komisi, Evropský účetní dvůr a úřad OLAF výslovně
zmocňují k provádění těchto auditů či šetření v souladu s jejich
příslušnými pravomocemi.“
(11)
Články 13 a 14 se zrušují.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku
Evropské unie.
Toto
nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech
členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název návrhu/podnětu
Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 o zřízení Fondu
solidarity Evropské unie
1.2.        Příslušné oblasti politik
podle členění ABM/ABB[18]

Fond solidarity EU; aktivita ABB 13.06
1.3.        Povaha návrhu/podnětu
¨ Návrh/podnět se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu /
přípravné akci[19]
¨ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající
akce
¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem
1.4.2.     Specifické cíle a dotčené
aktivity ABM/ABB
Specifický cíl č. nepoužije se
Příslušné aktivity ABM/ABB 13.06
1.4.3.     Očekávané výsledky
a dopady
Hlavním cílem návrhu je zlepšit fungování
stávajícího nástroje Fondu solidarity prostřednictvím rychlejších reakcí,
většího zviditelnění pro občany, jednoduššího použití a přehlednějších
ustanovení, čehož má být dosaženo omezeným počtem technických úprav nařízení.
Principy nástroje, stejně tak jako způsoby jeho financování mimo rozpočet EU
založené na interinstitucionální dohodě a pravděpodobná úroveň výdajů, se
nemění.
1.4.4.     Ukazatele výsledků a dopadů

Fond zasahuje pouze v případě, kdy katastrofou
postižená země již situaci nedokáže řešit sama (zásada subsidiarity).  Cílem
není reagovat na katastrofy na úrovni EU, ale poskytnout postiženým zemím
finanční pomoc a pomoci jim nést finanční zátěž spojenou s přírodní
katastrofou.
1.5.        Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.     Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
Reagovat na žádosti způsobilých zemí (členské
státy a země jednající o přistoupení k EU) o finanční pomoc po přírodní
katastrofě.
1.5.2.     Přidaná hodnota ze zapojení EU
Tento návrh je zasazen do kontextu nového
víceletého finančního rámce pro období 2014–2020.
Návrh navíc doplňuje nedávný společný návrh Komise
a vysoké představitelky na provádění opatření k doložce solidarity zakotvené
v článku 222 SFEU[20],
který zdůrazňuje úlohu Fondu solidarity jakožto jednoho z klíčových nástrojů
Unie při uplatňování ustanovení této smlouvy.
1.5.3.     Závěry vyvozené
z podobných zkušeností v minulosti
Zavedení jasnějších kritérií a jednodušších
postupů, stejně jako možnosti vyplácení záloh za účelem rychlejší reakce.
1.5.4.     Soulad a možná synergie s
dalšími vhodnými nástroji
Fond doplňuje další nástroje EU v oblasti
prevence rizik, zmírňování a rychlé reakce (zejména nástroje politiky soudržnosti
a mechanismus civilní ochrany).
1.6.        Doba trvání akce
a finanční dopad
¨ Časově omezený návrh/podnět
–
¨  Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
–
¨  Finanční dopad od RRRR do RRRR
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,
–
poté plné fungování.
1.7.        Předpokládaný způsob řízení[21]
U rozpočtu na rok 2013: nepoužije se
¨ Přímé centralizované řízení Komisí
¨ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
–
¨  výkonným agenturám
–
¨  subjektům zřízeným Společenstvími[22]

–
¨  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným
výkonem veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V
Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním aktu ve
smyslu článku 49 finančního nařízení
¨ Sdílené řízení s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
–       Pokud vyberete více způsobů řízení,
upřesněte je v části „Poznámky“.
U rozpočtů na rok 2014 a na další roky
¨ Přímé řízení Komisí
–
¨ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v
delegacích Unie;
–
¨  prostřednictvím výkonných agentur;
¨ Sdílené řízení s členskými státy
¨ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
–
¨ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;
–
¨ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);
–
¨ EIB a Evropský investiční fond;
–
¨ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení;
–
¨ veřejnoprávní subjekty;
–
¨ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu,
v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
–
¨ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním
partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční
záruky;
–
¨ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné
zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v
příslušném základním právním aktu.
–       Pokud vyberete více způsobů řízení,
upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky
Země způsobilé pro čerpání z fondu:
1.           Členské státy, na než se
vztahují zásady sdíleného řízení. Podrobnosti o určení orgánů zapojených do
provádění, auditu a kontroly, včetně povinnosti předkládat zprávy, jsou
stanoveny v nařízení.
2.           Země jednající o přistoupení
k Unii, na než se vztahují zásady nepřímého řízení. Před vyplacením
příspěvku z fondu způsobilému států, který není členským státem, Komise se
státem uzavře dohodu o přenesení pravomocí, kde stanoví podrobná ustanovení k
uplatňovaní příspěvků z fondu v souladu s finančním nařízením a
srovnatelná s úmluvami uplatňovanými v členských státech.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla pro sledování a
podávání zpráv
Zavedený systém monitorování se tímto nařízením
nemění a je založen na systému sdíleného řízení pro členské státy a nepřímého
řízení pro způsobilé kandidátské země, se zachováním srovnatelných povinností.
Je přizpůsoben krátkému prováděcímu období (1 rok) a specifičnosti nástroje
spočívající v reagování na mimořádné situace. Závěrečnou zprávu o uplatnění
příspěvku z fondu je nutno předložit do šesti měsíců po uplynutí lhůty jednoho
roku. Tato zpráva musí obsahovat podrobnosti o přijatém systému provádění,
včetně auditní a kontrolní činnosti, stejně jako úplný přehled opatření.
Určený subjekt bude navíc muset po celé období provádění opatření dodržovat
požadavky na podávání zpráv uvedené podle okolností v  čl. 59 odst. 5 nebo čl.
60 odst. 5.
2.2.        Systém řízení a kontroly
2.2.1.     Zjištěná rizika
Přijímající stát pošle žádost, kterou Komise
posoudí. Jestliže žádost splňuje příslušné podmínky, bude vyplacena 10%
záloha.  Uzávěrka se provede na základě závěrečné zprávy, v době, kdy bude již
vyrovnána i 10% záloha. Zálohy budou vypláceny na základě zvláštní metody
představené v nařízení o strukturálních fondech za použití prostředků získaných
zpět od Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti. Navrhovaná
struktura vychází z vývoje stávající situace.
Doporučení zprávy auditu o výkonnosti od
Evropského účetního dvora týkající se finanční pomoci Itálii po zemětřesení v
L'Aquile[23] jsou zohledněna začleněním jasnější definice termínů „dočasné
ubytování“ a „okamžitá záchranná opatření“, stejně jako ustanovení týkající se
vytváření příjmů.
Návrh mimoto obsahuje řadu dalších prvků, jako je
zvláštní ustanovení o způsobilosti DPH a vyloučení technické pomoci, ustanovení
vyžadující respektování acquis Unie, změněné ustanovení, které má
zabránit dvojímu financování, prodloužené období pro následné podávání zpráv o
preventivních opatřeních a ustanovení o používání eura a jeho převádění na
národní měny.
2.2.2.     Informace o zavedeném systému
vnitřní kontroly
Příloha každého rozhodnutí musí obsahovat podrobná
ustanovení o uplatňování příspěvku z fondu. Pro nečlenské státy budou tato ustanovení
stanovena v dohodách o přenesení pravomocí. Ve srovnání se stávajícím nařízením
nedochází k žádné změně.  Subjekt bude určen přijímajícím státem. Podle
finančního nařízení podléhá příspěvek určený členskému státu z fondu sdílenému
řízení mezi členskými státy a Komisí v souladu s finančním nařízením. Příspěvek
z fondu určený státům, které dosud nejsou členem Unie, podléhá nepřímému
řízení.
Aniž je dotčena odpovědnost Komise za plnění
souhrnného rozpočtu Evropské unie, odpovídají za řízení akcí, na něž se
vztahuje podpora z fondu, jakož i za finanční kontrolu těchto opatření
v první řadě přijímající státy. Za tímto účelem ověří, že byly zřízeny
řídící a kontrolní systémy a že jsou prováděny způsobem, který zajišťuje účinné
a správné využívání prostředků Unie v souladu se zásadami řádného
finančního řízení; ověří, že financované akce byly řádně provedeny; zajistí,
aby se financované výdaje zakládaly na ověřitelných podkladech a aby byly
správné a řádné.
Komise učiní veškeré nezbytné kroky, aby ověřila,
zda jsou financované akce prováděny v souladu se zásadami řádného finančního
řízení. Je odpovědností každého přijímajícího státu, aby zajistil efektivně
fungující řídící a kontrolní systémy. Komise se ujistí, že tyto systémy
existují. Aniž jsou dotčeny pravomoci Účetního dvora nebo kontroly prováděné
přijímajícím státem podle vnitrostátních právních předpisů, nařízení a
správních předpisů, mohou úředníci nebo zaměstnanci Komise u akcí financovaných
z fondu provádět kontroly na místě. Komise uvědomí žádající přijímající stát s
cílem dostat veškerou nezbytnou pomoc. Úředníci nebo zaměstnanci dotyčného
přijímajícího státu se mohou těchto kontrol účastnit.
2.2.3.     Odhad nákladů a přínosů
kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb
Nové a jednoduché jednotné kritérium pro výjimečné
uvolnění prostředků z FSEU pro tzv. mimořádné regionální katastrofy zakládající
se na referenční mezní hodnotě HDP. Jak dokazuje sdělení z roku 2011,
nejasnosti ve stávajících ustanoveních týkajících se podmínek pro výjimečné
uvolnění prostředků z FSEU lze odstranit tím, že se práh výše škod pro
regionální katastrofy stanoví na 1,5 % HDP pro úroveň NUTS 2. Tím se značně
zjednoduší a zrychlí přípravy žádostí způsobilých států a jejich posouzení
Komisí. Zároveň se tím výrazně sníží počet zamítnutých žádostí, jelikož
žadatelé budou již od počátku vědět, zda kritérium splňují. Tím by se měly
snížit náklady na kontroly.
Audity prováděné Komisí a Evropským účetním dvorem
nevedly k situacím, které by zabránily existenci přiměřených záruk týkajících
se použití fondu v minulosti. Celková předpokládaná chybovost se pohybuje pod
prahem významnosti 2 %.
2.3.        Opatření k zamezení podvodů
a nesrovnalostí
Hlavní odpovědnost za přijetí vhodných opatření
proti podvodům a nesrovnalostem má přijímající stát, který musí jmenovat
auditní orgán a, v případě potřeby, požadovat vrácení neoprávněných výdajů.
Shrnutí auditů a kontrol provedených během prováděcího období má být předloženo
Komisi v souladu s finančním nařízením. Audity mohou být auditory Komise,
Účetního dvora a úřadu OLAF prováděny kdykoliv.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

3.1.        Okruhy víceletého finančního
rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
·      Stávající rozpočtové položky
V pořadí okruhů
víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název …..] || RP/NRP ([24]) || zemí ESVO[25] || kandidátských zemí[26] || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 3 || 13.060100 || RP || NE || NE || NE || NE
 4 || 13.060200 || RP || NE || NE || NE || NE
·      Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a
rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název …..] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
   || […][XX.YY.YY.YY]   ||   || ANO/ NE || ANO/ NE || ANO/ NE || ANO/NE
3.2.        Odhadovaný
dopad na výdaje
[Tento oddíl se vyplní pomocí tabulky rozpočtových údajů správní povahy (druhý dokument v příloze tohoto finančního výkazu) a pro účely
konzultace mezi útvary se vloží do aplikace CISNET.]
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
FSEU není v rozpočtu zohledněn. Skutečné výdaje
budou záviset na žádostech o pomoc předložených způsobilými státy po
(nepředvídatelných) výskytech přírodních katastrof a maximální výši ročního
přídělu, který má fond dle rozhodnutí IIA k dispozici.
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního  rámce || Číslo || [název …..]
 GŘ: <…….> ||   ||   || Rok N[27]   || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové položky || Závazky || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové položky || Závazky || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[28]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové položky ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky pro GŘ <….> || Závazky || =1+1a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =2+2a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky na OKRUH <….> víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHŮ 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh víceletého finančního  rámce || 5 || Správní výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 GŘ: REGIO ||
  Lidské zdroje || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
  Ostatní správní výdaje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 GŘ <….> CELKEM || Prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky na OKRUH 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
 Platby || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
3.2.2.     Odhadovaný dopad na provozní
prostředky
–      ¨  Návrh/podnět
nevyžaduje využití operačních prostředků.
–      ¨  Návrh/podnět
vyžaduje využití provozních prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na
tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 OUTPUTS
 Druh[29]   || Průměrné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[30] …   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 … ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Odhadovaný dopad na prostředky
správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je
vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na tři desetinná místa)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
 Ostatní správní výdaje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUH 5[31] víceletého finančního rámce   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Potřebné prostředky na
oblast lidských zdrojů budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a
případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
3.2.3.2.  Odhadované požadavky
v oblasti lidských zdrojů
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno
dále:
Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní
úvazky
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||   ||
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX 01 01 02 (při delegacích) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[32]
 XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[33]   || v ústředí   || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 při delegacích || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, PNO v přímém výzkumu) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení
akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního
přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Tato práce je v současnosti
prováděna 1 úředníkem AD a jedním úředníkem AST.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Analýza žádostí o přípěvek z fondu, příprava rozhodnutí o poskytnutí finanční pomoci, sledování plateb, hodnocení zpráv, atd.
 Externí zaměstnanci || nepoužije se
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
–
¨  Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové položky a odpovídající částky.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce[34].
Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a
rozpočtové položky a odpovídající částky.
3.2.5.     Příspěvky třetích stran
–
Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od
třetích stran.
–
Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle
následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři
desetinná místa)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Odhadovaný dopad na příjmy
Nelze předem odhadnout
–
¨  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
¨  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨  dopad na vlastní zdroje
–
¨  dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka: || Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[35]
 Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
 Článek 6150 a 6500 ||   || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově vázaných
různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.
Upřesněte způsob
výpočtu dopadu na příjmy.
Zálohy by měly
být financovány z prostředků získaných zpět od EFRR a Fondu soudržnosti do
maximální výše 50 milionů EUR. Komise navrhne pozměnit navrhované nařízení
Komise KOM(2011) 615 v konečném znění.
[1]               Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002.
[2]               KOM(2005) 108.
[3]               Zpráva týkající se návrhu nařízení Evropského parlamentu
a Rady o zřízení Fondu solidarity Evropské unie, A6-0123/2006, 31.3.2006.
[4]               KOM(2011) 613.
[5]               KOM(2009) 193.
[6]                      Konsolidovaná verze Smlouvy o fungování Evropské unie, Úř. věst. C
83/47, 30.3.2010.
[7]               Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke
Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a
sociálnímu výboru a Výboru regionů o budoucnosti Fondu solidarity Evropské
unie, ECO/319 ze dne 28. března 2012.
[8]               Zpráva o Fondu solidarity Evropské unie, jeho provádění
a uplatňování, A7-0398/2012, 20.12.2012.
[9]               Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o
společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj,
Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu
pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká
společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu
pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o
zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, COM(2013) 246 v konečném znění.
[10]             Zvláštní zpráva Evropského účetního dvora č. 24/2012. Reakce
Fondu solidarity Evropské unie na zemětřesení v oblasti Abruzzo v roce 2009:  relevance
a náklady opatření.
[11]             Úř. věst. C […].
[12]             Úř. věst. C […].
[13]             Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.
[14]             Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.
[15]             …..
[16]             Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
[17]             Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
[18]             ABM: řízení podle činností (activity-based management) –
ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).
[19]             Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního
nařízení.
[20]                    Konsolidovaná verze Smlouvy o fungování Evropské unie, Úř. věst. C
83/47, 30.3.2010.
[21]             Vysvětlení
způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici
na stránkách Budgweb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[22]             Podle ustanovení článku 185 finančního nařízení.
[23]                    Zvláštní zpráva Evropského účetního dvora č. 24/2012. Reakce Fondu solidarity Evropské unie na zemětřesení v oblasti Abruzzo
v roce 2009:  relevance a náklady
opatření.
[24]             RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
[25]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[26]             Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země
západního Balkánu.
[27]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
provádět.
[28]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý
výzkum.
[29]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
silnic atd.).
[30]             Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle…“.
[31]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý
výzkum.
[32]             SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO =
vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
odborník při delegaci.
[33]             Dílčí strop na externí pracovníky financované z operačních
prostředků (bývalé položky „BA“).
[34]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody (na období
2007–2013).
[35]             Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru),
je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.


Důležité právní upozornění

|

52007PC0137

Návrh nařízení Rady kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky  /* KOM/2007/0137 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 27.3.2007KOM(2007) 137 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká uplatňování nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005, (dále jen „základní nařízení“) v řízení týkajícím se dovozů ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky. |120 | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |219 | Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Dne 31. května 2006 Komise z vlastní iniciativy zahájila částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky. Informace, jež měla Komise k dispozici, ukazovaly, že po původním šetření došlo u jednoho z vyvážejících čínských výrobců, kterému nebyl v šetření přiznán status tržního hospodářství, jmenovitě u společnosti Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd. (dále jen „Ningbo Ruyi“), ke změnám ve struktuře a že u něj převažují podmínky tržního hospodářství. Existovaly dostatečné přímé důkazy, že Ningbo Ruyi splňuje kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. V této souvislosti se mělo za to, že došlo ke změnám podmínek, na nichž se zakládala stávající opatření, a zdálo se, že jsou tyto změny trvalé povahy. Protože společnost Ningbo Ruyi neposkytla informace o všech společnostech, které jsou s ní ve spojení, není jim možné status tržního hospodářství přiznat. Společnost Ningbo Ruyi navíc tím, že ve své účetní závěrce neposkytla informace o všech stranách, které jsou s ní ve spojení, porušila mezinárodní účetní standard č. 24 (zveřejnění spřízněných stran). V tomto kontextu nelze učinit závěr, že společnost Ningbo Ruyi působí v podmínkách tržního hospodářství, a nelze vypočítat nové dumpingové rozpětí. Navrhuje se tedy ukončit přezkum bez změny výše cla uplatňovaného pro společnost Ningbo Ruyi. Návrh byl projednán s členskými státy a byl jednomyslně podpořen. Navrhuje se, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie do 30. srpna 2007. |310 | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů. |331 | Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |332 | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba v návrhu uvádět. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1.  NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP1. Platná opatření2.  Po šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1174/2005[2] konečné dumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).2. Zahájení přezkumu z moci úřední3.  Na základě informací, jež měla Komise k dispozici a jež ukazovaly, že po původním šetření došlo u jednoho z vyvážejících čínských výrobců, kterému nebyl v šetření přiznán status tržního hospodářství, jmenovitě u společnosti Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd. (dále jen „Ningbo Ruyi“), ke změnám ve struktuře, se zdálo, že u této společnosti převládají podmínky tržního hospodářství. Skutečně existovaly dostatečné přímé důkazy, že Ningbo Ruyi splňuje kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. V tomto kontextu se mělo za to, že došlo ke změnám podmínek, na nichž se zakládala stávající opatření, a zdálo se, že jsou tyto změny trvalé povahy.4.  Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k názoru, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, zveřejnila oznámení (dále jen „oznámení o zahájení“)[3] a z vlastního podnětu zahájila omezené šetření, aby mohla stanovit, zda společnost Ningbo Ruyi působí v podmínkách tržního hospodářství, a pokud ano, aby mohla stanovit, zda by se individuální dumpingové rozpětí a výše cla pro tuto společnost měly zakládat na vlastních nákladech této společnosti nebo na cenách na domácím trhu.3. Strany dotčené šetřením5.  O zahájení přezkumu Komise oficiálně uvědomila společnost Ningbo Ruyi a dovozce ve spojení Jungheinrich AG i zástupce země vývozu a výrobní odvětví Společenství. Zúčastněné strany se mohly písemně vyjádřit a požádat o slyšení.6.  Komise také společnosti Ningbo Ruyi zaslala formulář žádosti o status tržního hospodářství a dotazník a obdržela odpovědi ve stanovených lhůtách. Komise si vyžádala veškeré informace, které považovala pro stanovení statusu tržního hospodářství a dumpingu za nezbytné, poskytnuté informace zanalyzovala a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností ve spojení:7.  Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd, Ning-chai;8.  Ruyi Industries (Hong Kong) Co., Ltd. (dále jen „Ruyi Hong Kong“), Chang-čou;9.  Jungheinrich Lift Trucks (Šanghaj) Co., Ltd. (dále jen „Jungheinrich Shanghai“), Šanghaj.4. Období přezkumného šetření10.  Šetření dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK1. Dotčený výrobek11.  Definice dotčeného výrobku odpovídá definici, která byla použita při původním šetření uvedeném v 1. bodě odůvodnění. Dotčeným výrobkem jsou ruční paletové vozíky bez vlastního pohonu používané pro manipulaci s materiály běžně umísťovanými na palety a jejich základní díly, tj. podvozek a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427 90 00 10 a 8431 20 00 10).2. Obdobný výrobek12.  Současný přezkum prokázal, že ruční paletové vozíky vyráběné společností Ningbo Ruyi v ČLR a prodávané na čínském trhu mají stejné základní fyzické vlastnosti a použití jako výrobky vyvážené do Společenství. Proto se tyto výrobky považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.C. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ13.  Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozů pocházejících z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud se prokáže, že při výrobě nebo prodeji daného obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Uvedená kritéria lze shrnout takto:14.  obchodní rozhodnutí se přijímají jako reakce na tržní signály bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;15.  společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy („IAS“) a používaným ve všech oblastech;16.  ze systému netržního hospodářství se nepřenášejí žádná zkreslení;17.  právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu;18.  převod směnných kursů se provádí podle tržních kursů.19.  Společnost Ningbo Ruyi požádala o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Je obvyklé, že Společenství splnění podmínek pro přiznání statusu tržního hospodářství prověřuje u celé skupiny společností ve spojení, které se na výrobě nebo prodeji dotčeného výrobku podílejí. Podle společnosti Ningbo Ruyi existovala v ČLR pouze jediná společnost ve spojení, a to Jungheinrich Shanghai. Společnost Ningbo Ruyi vrátila vyplněný formulář žádosti o přiznání statusu tržního hospodářství ve stanoveném termínu.20.  V průběhu šetření výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že se zdá, že má společnost Ningbo Ruyi více společností ve spojení, o kterých v informacích poskytnutých Komisi, včetně prověřené účetní závěrky, řádně neinformovala. Výrobní odvětví Společenství zastávalo názor, že neposkytnutí informací o společnostech ve spojení v účetní závěrce je porušením IAS č. 24 (zveřejnění spřízněných stran), a požadovalo, aby Komise tuto otázku prověřila.21.  Při inspekci na místě bylo shledáno, že existují společnosti ve spojení, které nebyly uvedeny v prověřené účetní závěrce (porušení IAS č. 24) ani v odpovědi na formulář žádosti o přiznání statusu tržního hospodářství a na dotazník. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že se ve formuláři žádosti o přiznání statusu tržního hospodářství a v dotazníku po společnosti Ningbo Ruyi požadovalo, aby popsala svou celosvětovou podnikovou strukturu a přidružené podniky, včetně mateřských společností, poboček nebo dalších společností ve spojení, bez ohledu na to, zda se na výrobě či prodeji dotčeného výrobku podílejí. Dále se po společnosti Ningbo Ruyi požadovalo, aby předložila formulář žádosti o přiznání statusu tržního hospodářství za každou pobočku nebo společnost ve spojení v ČLR, která je výrobcem nebo vývozcem ručních paletových vozíků, a aby poskytla podrobnosti o všech dalších společnostech ve spojení.22.  Podle Auditorské zprávy a účetní závěrky pro rok končící 31. prosince 2005 (dále jen „zpráva za rok 2005“) a odpovědí na formulář žádosti o přiznání statusu tržního hospodářství a na dotazník měla společnost Ningbo Ruyi v období přezkumného šetření pouze tyto tři společnosti ve spojení: Jungheinrich AG, Jungheinrich Shanghai a Ruyi Hong Kong. Šetření však prokázalo, že čínští akcionáři Ningbo Ruyi mají kontrolní akciové podíly i v Ningbo CFA Co., Ltd. (dále jen „Ningbo CFA“) a Ningbo Free Trade Zone Ruyi International Trading Co., Ltd. (dále jen „NFTZ).23.  Několik dalších společností je také vlastněno příbuznými čínských akcionářů Ningbo Ruyi: CFA Tools Co., Ltd. (dále jen „CFA Tools“), společnost usazená v Hong Kongu, a Zhejiang Tianyou Import & Export Co., Ltd. (dále jen „Tianyou“).24.  Všechny výše uvedené společnosti, o nichž společnost Ningbo Ruyi neposkytla informace, jsou s ní tedy pro účely současného přezkumu ve spojení. Tři z nich byly v období přezkumného šetření obchodníky s ručními paletovými vozíky a všechny mají licenci na jejich prodej. Zdá se, že všechny vyvážely výrobky především do zemí mimo Společenství. Nejméně tři čtvrtiny objemu prodeje, které Ningbo Ruyi uvádí jako prodej na domácím trhu, byly ve skutečnosti vývozní prodeje provedené přes neuvedené odběratele na domácím trhu, z nichž někteří byli ve spojení.25.  Povaha transakcí mezi společností Ningbo Ruyi a společností Ningbo Jinmao Import & Export Co., Ltd. (dále jen „Ningbo Jinmao“), která byla v původním šetření uvedena jako společnost ve spojení (Ningbo Ruyi prodala její akcie v listopadu 2003), naznačuje, že obě společnosti mají v obchodu s ručními paletovými vozíky stále pevné vazby. Společnost Ningbo Jinmao koupila v období přezkumného šetření více než polovinu ručních paletových vozíků, které Ningbo Ruyi uvedla jako prodej na domácím trhu, a poté jich značné množství prodala společnosti NFTZ, která je vyvezla. NFTZ přímo od Ningbo Ruyi žádné ruční paletové vozíky nekoupila. Skutečnost, že společnost Ningbo Jinmao je jedním z hlavních odběratelů společnosti Ningbo Ruyi a prodává značnou část svých nákupů společnosti NFTZ, ukazuje, že Ningbo Ruyi věděla nebo měla vědět, že většina prodejů společnosti Ningbo Jinmao nemohla být prodejem na domácím trhu, protože NFTZ, společnost ve spojení, tyto výrobky zakoupené společností Ningbo Jinmao vyváží.26.  Po inspekci na místě Ningbo Ruyi předložila některé nové informace ohledně statusu tržního hospodářství některých z těchto neuvedených společností ve spojení a tvrdila, že je stále možné celé skupině status tržního hospodářství přiznat. Odůvodnila to tím, že neposkytnutí informací nebylo úmyslné a že zapojení těchto stran ve spojení do prodeje dotčeného výrobku nebylo významné. Ze stejných důvodů také partner společnosti Ningbo Ruyi společnost Jungheinrich AG tvrdil, že by se tyto nové informace měly zvážit a status tržního hospodářství by měl být přiznán.27.  Bez ohledu na to, zda šlo o úmysl znemožnit šetření neposkytnutím informací o stranách ve spojení včas, zůstává skutečností, že odpovědi na dotazník byly v podstatě neúplné do té míry, že při inspekcích na místě provedených v ČLR nebylo možno ověřit, zda skupina Ningbo Ruyi působí v podmínkách tržního hospodářství, či nikoli. U neuvedených stran ve spojení nebylo možno provést inspekce na místě v jejich prostorách, takže míra zapojení skupiny Ningbo Ruyi do obchodu s ručními paletovými vozíky zůstává pouhým dohadem.28.  V každém případě však společnost Ningbo Ruyi tím, že v účetní závěrce neuvedla všechny strany ve spojení, porušila IAS č. 24. Smyslem IAS č. 24 je zajistit, aby účetní závěrka subjektu obsahovala údaje, které jsou zapotřebí, aby bylo možné zjistit, zda jeho finanční pozice a zisk nebo ztráta mohou být ovlivněny stranami ve spojení a transakcemi a otevřenými zůstatky takových stran. V rámci antidumpingového šetření je takové poskytnutí informací nezbytné, aby mohly instituce prozkoumat, zda skupina společností ve spojení splňuje podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství jako celek.29.  Porušení IAS č. 24 ukazuje, že audit účetní závěrky společnosti Ningbo Ruyi nebyl proveden v souladu s IAS, a vzbuzuje pochybnosti o spolehlivosti účetnictví této společnosti. To by znamenalo, že společnost Ningbo Ruyi nesplňuje druhé kritérium stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.30.  Ačkoli by se na tento přezkum mohla ohledně nedostatečné spolupráce vztahovat ustanovení článku 18 základního nařízení, poznamenává se, že Komise tento přezkum zahájila z vlastní iniciativy, protože měla k dispozici dostatečné přímé důkazy, že u společnosti Ningbo Ruyi převládají podmínky tržního hospodářství, což tato společnost následně neprokázala. V důsledku toho se má za to, že se není třeba použít článek 18 základního nařízení, ale že postačuje přezkum ukončit a ponechat v platnosti stávající opatření.D. UKONČENÍ PŘEZKUMU31.  S ohledem na výsledky šetření by měl být přezkum ukončen bez změny výše cla použitelného pro společnost Ningbo Ruyi, to znamená, že by mělo zůstat na úrovni sazby konečného antidumpingového cla stanoveného v původním šetření, tj. 28,5 %.E. ZVEŘEJNĚNÍ32.  Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto ukončit tento přezkumu a ponechat v platnosti stávající antidumpingové clo z dovozu ručních paletových vozíků vyrobených společností Ningbo Ruyi. Zúčastněné strany dostaly příležitost se vyjádřit. Obdržené připomínky nemohly svou povahou vést ke změně uvedených závěrů.33.  Po zveřejnění výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že by se měla použít ustanovení základního nařízení o nedostatečné spolupráci (článek 18) a společnost Ningbo Ruyi by měla být jako nedostatečně spolupracující vyvážející výrobce penalizována zbytkovým clem ve výši 46,7 %.34.  Společnosti Jungheinrich AG a Ningbo Ruyi měly za to, že Ningbo Ruyi opomněla poskytnout informace o společnostech ve spojení neúmyslně a že šlo o drobný nedostatek, který neměl na finanční situaci společnosti Ningbo Ruyi žádný dopad. Společnosti Ningbo Ruyi by tedy měl být přiznán status tržního hospodářství nebo by se alespoň mělo zvážit snížení výše individuálního cla.35.  Skutečnost, že společnost neposkytla informace o společnostech ve spojení, navíc když tři ze čtyř neuvedených společností působí v obchodu s ručními paletovými vozíky a čtvrtá z nich má licenci na obchod s nimi, nelze považovat za drobný nedostatek, protože se tím znemožnilo dokázat, zda jsou splněna všechna kritéria pro přiznání statusu tržního hospodářství pro všechny společnosti (nejen druhé kritérium týkající se účetnictví), tak aby vše bylo v souladu se zavedenou praxí Společenství. Zda bylo neposkytnutí informací o společnostech ve spojení úmyslné, či nikoli, je zde navíc irelevantní. Nezpochybnitelným faktem zůstává, že tyto společnosti ve spojení nebyly uvedeny ani v účetní závěrce společnosti Ningbo Ruyi, což samo dokazuje, že přinejmenším druhé kritérium podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněno nebylo. V důsledku toho nelze přijmout tvrzení, že neposkytnutí informací o těchto společnostech ve spojení bylo jen drobným neúmyslným nedostatkem, který neměl žádný dopad.36.  Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, tento přezkum se omezuje pouze na stanovení toho, zda společnost Ningbo Ruyi působí v podmínkách tržního hospodářství, a nové dumpingové rozpětí by mohlo být stanoveno pouze v případě, že by společnosti Ningbo Ruyi byl status tržního hospodářství přiznán. Protože však status tržního hospodářství přiznán nebyl, nelze společnosti Ningbo Ruyi tímto přezkumem stanovit ani vyšší, ani nižší nové dumpingové rozpětí, než je stávající.37.  Tento přezkum by proto měl být ukončen beze změny nařízení Rady (ES) č. 1174/2005,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Jediný článekČástečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky, který byl zahájen v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96, se ukončuje beze změny platných antidumpingových opatření.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […]Za Radupředseda/předsedkyně[…] [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. L 189, 21.7.2005, s. 1.[3] Úř. věst. C 127, 31.5.2006, s. 2.