title: Návrh nařízení Rady o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EAFRD) {SEK(2004) 931}

text:
        KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                       V Bruselu dne 14.7.2004
                                       KOM(2004) 490 v konečném znění
                                       2004/0161 (CNS)
                                Návrh
                         NAŘÍZENÍ RADY
   o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu
                    pro rozvoj venkova (EAFRD)
                         (předložená Komisí)
                          {SEK(2004) 931}
CS                                                                    CS
 ---pagebreak---                                   DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   1. Po základní reformě prvního pilíře společné zemědělské politiky v roce 2003 a 2004
      je hlavním bodem reformy politiky v novém finančním období rozvoj venkova.
   2. V pětadvaceti zemích EU žije ve venkovských oblastech, které pokrývají 90 %
      území, více než polovina obyvatelstva. Proto je rozvoj venkova důležitou oblastí
      politiky. Zemědělství a lesnictví mají stále zásadní význam po využívání půdy
      a správu přírodních zdrojů ve venkovských oblastech EU a jsou důležité jako
      platforma pro ekonomickou diverzifikaci ve venkovských společenstvích.
   3. Problémy a úkoly, které je třeba řešit politikou rozvoje venkova, lze shrnout takto:
      –     hospodářské: Venkovské oblasti mají podstatně nižší příjmy, než je průměr,
             stárnoucí pracující populaci a jsou závislejší na primárním sektoru;
      –     sociální: Existuje jasný důkaz o vyšší nezaměstnanosti ve venkovských
             oblastech. Nízká hustota obyvatelstva a vylidňování určitých oblastí může také
             zvyšovat riziko problémů, jako je např. špatný přístup k základním službám,
             sociální vyloučení a omezenější výběr možností zaměstnání;
      –     v oblasti životního prostředí: Potřeba zajistit, aby zemědělství a lesnictví kladně
             působily na přírodu a širší životní prostředí, vyžaduje pečlivé zachování
             rovnováhy.
   4. Agenda 2000 stanovila politiku rozvoje zemědělství jako druhý pilíř společné
      zemědělské politiky, který má doprovázet další reformu tržní politiky na celém území
      Evropy. Politika rozvoje venkova proto nemůže být odloučena od své úlohy v podobě
      druhého pilíře společné zemědělské politiky s důrazem na slovo „společná”, tj.
      možnosti, která byla zvolena pro organizaci zemědělského sektoru na úrovni EU. Má
      zvláštní význam pro zajištění souladu nástrojů a cílů politiky mezi oběma pilíři.
   5. Politika rozvoje venkova EU se všeobecně orientuje na udržitelný rozvoj v souladu se
      závěry zasedání Evropských rad konaných v Lisabonu (březen 2000) a Göteborgu
      (červen 2001). Zatímco lisabonské závěry stanovují cíl učinit z Evropy
      nejvšestrannější hospodářskou oblast založenou na znalostech do roku 2010, závěry
      z Göteborgu kladly důraz na ochranu životního prostředí a dosažení udržitelnějšího
      vzorce rozvoje. Závěry z Göteborgu také zdůrazňovaly skutečnost, že ve smyslu
      Agendy 2000 se Evropská zemědělská politika „stala více orientovanou na
      uspokojování vzrůstající poptávky veřejnosti po bezpečnosti potravin, kvalitě
      potravin, diferenciaci produktů, zdraví zvířat, kvalitě životního prostředí a ochraně
      přírody a krajiny“.
   6. Další uskutečňování reformy CAP (společné zemědělské politiky) vyvolává potřebu
      stálé přítomnosti odvětvové složky v politice rozvoje venkova EU. Duality struktury
      zemědělských podniků a v některých případech přetrvávající velký podíl zemědělství
      na zaměstnanosti v mnoha nových členských státech vyvolává kromě toho další
      důležitou potřebu, aby politika doprovázela restrukturalizaci v zemědělství a ve
      venkovských oblastech.
   7. Územní složky politiky rozvoje venkova EU v reakci na hospodářské, sociální
      a environmentální úkoly stojící před venkovskými oblastmi spočívají v tom, že
      doprovázejí zemědělství a lesnictví v jejich důležité funkci obhospodařovat půdu
CS                                            2                                                 CS
 ---pagebreak---        a začleňují zemědělství a lesnictví do diverzifikovaného hospodářství venkova
       a přispívají k socioekonomickému rozvoji venkovských oblastí.
   8.  Komplementarita obou pilířů CAP byla posílena nedávnou reformou CAP zavádějící
       odstranění vazeb, křížové plnění a modulaci (tzn. převod finančních prostředků
       z prvního na druhý pilíř) pro rok 2005 a později. První pilíř se zaměřuje na poskytnutí
       základní podpory zemědělcům, kteří mohou dále vyrábět v souladu s tržní poptávkou,
       zatímco druhý pilíř podporuje zemědělství jako poskytovatele veřejného zboží v jeho
       funkci v oblasti životního prostředí a venkova a v jejich rozvoji.
   9.  S ohledem na závěry konference v Salcburku (listopad 2003) a strategické zaměření
       Evropských rad konaných v Lisabonu a Göteborgu zdůrazňující hospodářské,
       environmentální a sociální prvky udržitelnosti byly ve Sdělení o finančních
       perspektivách stanoveny následující tři hlavní cíle politiky výzkumu a rozvoje na
       období 2007–2013:
       –     zvyšování konkurenceschopnosti        zemědělského      sektoru  prostřednictvím
             podpory restrukturalizace,
       –     zlepšování životního prostředí a podmínek venkova prostřednictvím podpory
             pro obhospodařování půdy (včetně činností výzkumu a rozvoje týkající se
             lokalit programu Natura 2000),
       –     zvyšování kvality života ve venkovských oblastech a podpora diverzifikace
             hospodářských činností na základě opatření zaměřených na sektor zemědělství
             a další venkovské faktory.
       Souhrnně řečeno spočívá význam evropské dimenze politiky rozvoje zemědělství
       v tom, že:
       –     doprovází a doplňuje další reformu CAP a zajišťuje soulad s nástroji
             a politikami prvního pilíře,
       –     přispívá k dalším prioritám politiky EU, jako je udržitelná správa přírodních
             zdrojů, inovace a konkurenceschopnost ve venkovských oblastech
             a hospodářská a sociální soudržnost.
   10. Velké množství programů, systémů programování a různých systémů finančního
       řízení a kontroly v současném programovacím období podstatně zvýšilo
       administrativní zátěž členských států a Komise a zhoršilo soudržnost, průhlednost
       a zviditelnění politiky rozvoje venkova.
   11. Prvním důležitým krokem je získat pro rozvoj venkova jednotné financování
       a programový rámec.
   12. Významným nástrojem k tomu, aby se program rozvoje venkova zaměřil na priority
       EU a komplementaritu s jinými politikami EU, je dokument pro venkovský rozvoj
       připravený Komisí, který poslouží jako základ národních strategií a programů rozvoje
       venkova.
   13. Jasně stanovené cíle z hlediska priorit EU a větší důraz na zaznamenávání výsledků
       programu přes výraznější sledování a hodnocení zajistí větší průhlednost
       a odpovědnost za užívání peněz EU, přitom současně ponechávají členským státům
       více svobody v tom, jak si přejí své programy uskutečňovat prostřednictvím méně
CS                                            3                                                CS
 ---pagebreak---        podrobných pravidel, podmínek způsobilosti a ujednání o zjednodušeném finančním
       řízení a kontrole.
   14. Konzultace zainteresovaných subjektů v oblasti navrhování, uskutečňování
       a hodnocení národních strategií a programů, integrace iniciativy LEADER zdola,
       výměna nejlepších postupů a zapojení do sítě také pomůže zajistit strukturovaný
       dialog potřebný pro řádnou správu věcí veřejných.
   15. Společně s lepší srozumitelností úkolů a odpovědností členských států a Komise ve
       finančním řízení by navrhované změny měly významně zlepšit uskutečňování a řízení
       politiky rozvoje venkova.
   16. K dosažení strategičtějšího přístupu k rozvoji zemědělství je prvním krokem ve fázi
       programování příprava strategického dokumentu Komise, který vymezí priority EU
       pro všechny tři osy politiky. Dokument stanoví silné a slabé stránky na úrovni EU
       a hlavní ukazatele k měření pokroku v plnění priorit EU. Strategie rozvoje venkova
       EU přijatá Radou pak vytvoří základ národních venkovských strategií členských
       států. Národní strategie rozvoje venkova přenesou priority EU po konzultaci se
       zainteresovanými subjekty do konkrétní národní situace, stanoví hlavní ukazatele
       výsledků a prokáží komplementaritu programu rozvoje venkova s jinými politikami
       EU, zejména s politikou soudržnosti.
   17. Programy přeformulují národní strategii do strategie pro každé ze tří tematických os
       odpovídajících hlavním politickým cílům podle bodu 9 a pro osu LEADER užitím
       kvantifikovaných cílů a hlavních ukazatelů výsledku (zahrnující minimální soubor
       společných ukazatelů pro celou EU). K zajištění vyvážené strategie je požadováno
       minimální financování pro osu 1 (konkurenceschopnost) a osu 3 (širší rozvoj
       venkova) alespoň ve výši 15 % celkového financování programu EU a pro osu 2
       (obhospodařování půdy) alespoň ve výši 25 %. Pro osu LEADER je vyhrazeno
       minimálně 7 % finančních prostředků EU.
   18. Jako stavební kameny pro každou tematickou osu je k dispozici celá řada opatření.
       Podmínky, za jakých lze opatření uplatnit, budou zefektivněny a zjednodušeny.
   19. Strategie restrukturalizace pro osu 1, konkurenceschopnost zemědělství a lesnictví, by
       měla být postavena na opatřeních týkajících se lidského a fyzického kapitálu
       a aspektů kvality a umožňovat rozfázování určitých opatření aktuálně použitelných
       pro nové členské státy.
   20. Pro strategii pro osu 2, péči o životní prostředí a obhospodařování půdy, je povinným
       prvkem agroenvironment. Stávající opatření pro méně zvýhodněné oblasti týkající se
       vymezení přechodných zón (částečně založených na socioekonomických datech,
       která v mnohých případech zastarala) je definováno znovu. Současné vymezení má
       být založeno na produktivitě půdy a klimatických podmínkách a významu rozsáhlých
       zemědělských činností pro obhospodařování půdy, nízkou produktivitu půdy a špatné
       klimatické podmínky ukazující, jak obtížné je udržet zemědělskou činnost.
   21. Všeobecnou podmínkou pro opatření podle osy 2 na úrovni příjemce je respektování
       EU a národních povinných požadavků platných pro zemědělství a lesnictví.
   22. Pro osu 3, širší rozvoj zemědělství, je preferována metoda uskutečňování
       prostřednictvím místních rozvojových strategií zaměřených na subregionální subjekty
       buď vyvinutá v těsné spolupráci mezi národními, regionálními a místními orgány,
CS                                             4                                              CS
 ---pagebreak---        nebo vyvinutá a uplatňovaná prostřednictvím iniciativy zdola pod názvem LEADER
       (výběr nejlepších plánů místního rozvoje místních akčních skupin představující
       partnerství veřejného a soukromého sektoru). Horizontální používání určitých
       opatření na ose 3 zůstává možné.
   23. Každý program by měl obsahovat osu LEADER pro financování uskutečňování
       strategií místního rozvoje místních akčních skupin vycházející ze tří tematických os,
       provozních nákladů místních akčních skupin, projektů spolupráce mezi místními
       akčními skupinami, experimentálních a pilotních přístupů a budování kapacity
       a zaujetí potřebných pro přípravu místních strategií rozvoje.
   24. Pro technickou pomoc lze vyhradit až 4 % programových finančních prostředků
       včetně financování národních sítí na podporu uskutečňování opatření rozvoje
       zemědělství a zejména místních akčních skupin a sloužících jako kontaktní místo pro
       Evropskou síť pro rozvoj venkova. Síť EU rozvoje venkova pomáhá Komisi při
       uskutečňování této politiky.
   25. Sazby spolufinancování EU jsou nastaveny na úrovni osy s minimem 20 %
       a maximem 50 % celkových veřejných výdajů (75 % v regionech konvergence). Pro
       osu 2 a osu LEADER je maximální sazba 55 % (80 % v regionech konvergence)
       vyjadřující prioritu EU přiřazenou těmto osám. Pro nejokrajovější regiony jsou
       maximální sazby spolufinancování zvýšeny o 5 bodů.
   26. Z celkových finančních prostředků EU pro výzkum a rozvoj, které jsou k dispozici
       pro danou lhůtu (s výjimkou modulace), jsou 3 % udržována jako rezerva přidělená
       v roce 2012 a 2013 členským státům s nejlepším plněním osy LEADER.
   27. Pro uskutečňování programů se zavádí systém posíleného sledování, hodnocení
       a podávání zpráv vycházející ze společného rámce EU schváleného mezi členskými
       státy a Komisí. Na základě výročních souhrnných zpráv o provádění programů
       a pokroku při uskutečňování národních strategií (ve smyslu výsledků) Komise
       každoročně oznamuje výsledky uskutečňování priorit EU pro rozvoj venkova.
       V případě potřeby by tyto výsledky mohly vést k návrhu na přizpůsobení strategie
       rozvoje venkova EU.
   28. Navržený přístup umožní zaměřit spolufinancování EU dostupné pro rozvoj venkova
       na společně sjednané priority EU pro tři osy politiky a současně ponechat na úrovni
       členských států a regionální úrovni dostatečnou pružnost mezi sektorovým rozměrem
       (zemědělskou restrukturací) a územním rozměrem (obhospodařování půdy
       a socioekonomický rozvoj venkovských oblastí) v reakci na jednotlivé situace
       a potřeby. Model LEADER by navíc mohl být použit v širším měřítku, zatímco pro
       EU jako celek by byly zachovány pokračování a konsolidace iniciativy LEADER.
CS                                          5                                                CS
 ---pagebreak---                                                         2004/0161 (CNS)
                                                Návrh
                                         NAŘÍZENÍ RADY
                o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu
                                    pro rozvoj venkova (EAFRD)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropských společenství, a zejména na článek 37 této
   smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
   s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru,
   s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    Politika rozvoje venkova by měla doprovázet a doplňovat politiku podpory trhu
          a politiku podpory příjmů společné zemědělské politiky (CAP), a tím přispívat
          k dosažení cílů politiky stanovených v čl. 33 odst. 1 Smlouvy. Politika rozvoje
          venkova by také měla brát v úvahu obecné cíle politiky hospodářské a sociální
          soudržnosti stanovené v článku 158 Smlouvy a přispívat k jejich dosažení při zahrnutí
          dalších významných priorit politiky, jak jsou definovány v závěrech Evropských rad
          z Lisabonu a Göteborgu pro udržitelný rozvoj.
   (2)    Podle čl. 33 odst. 2 písm. a) Smlouvy při vypracování společné zemědělské politiky
          a konkrétních metod její aplikace by měla být brána v úvahu zvláštní povaha
          zemědělské činnosti, která vyplývá ze sociální struktury zemědělství a ze strukturálních
          a přírodních rozdílů mezi různými venkovskými oblastmi.
   (3)    Reforma CAP v červnu 2003 a v dubnu 2004 zavedla velké změny, které budou mít
          pravděpodobně významný vliv na hospodářství na celém území Společenství
          z hlediska vzorců zemědělské produkce, metod obhospodařování půdy, zaměstnanosti
          a širších sociálních a hospodářských podmínek ve venkovských oblastech.
   (4)    Působení Společenství by mělo doplňovat činnost prováděnou členskými státy nebo
          k ní přispívat. Partnerství by mělo být posíleno na základě ujednání pro účast různých
          typů partnerů s plným ohledem na institucionální kompetence členských států.
          Zainteresovaní partneři by se měli účastnit přípravy, sledování a hodnocení plnění
          programu.
   (5)    Společenství může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak je
          stanoveno v článku 5 Smlouvy. Protože rozvoje venkova v dané míře nemohou členské
CS                                                6                                                CS
 ---pagebreak---         státy dosáhnout vzhledem k jeho spojení s dalšími nástroji společné zemědělské
        politiky a míře rozdílností mezi venkovskými oblastmi a limitům finančních zdrojů
        členských států v rozšířené unii, lze jich lépe dosáhnout na úrovni Společenství
        prostřednictvím víceleté záruky financování ze strany Společenství a soustředěním se
        na jejich priority. Podle zásady proporcionality uvedené v článku 5 Smlouvy toto
        nařízení nepřesahuje rámec toho, co je nutné k dosažení uvedeného cíle.
   (6)  Činnosti Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, dále jen „fond“
        a operace, k nimž přispívá, musí být konsistentní a slučitelné s jinými politikami
        Společenství a vyhovovat všem právním předpisům Společenství.
   (7)  Ve své činnosti ve prospěch rozvoje venkova pečuje Společenství o to, aby
        podporovalo odstraňování rozdílů a napomáhalo rovnoprávnosti žen a mužů v souladu
        s články 2 a 3 Smlouvy.
   (8)  Aby Rada zaměřila strategický obsah rozvoje venkova v souladu s prioritami
        Společenství a tím uplatnila jeho průhlednost, měla by přijmout strategické pokyny
        k návrhu Komise.
   (9)  Na základě strategických pokynů přijatých Radou by měl každý členský stát připravit
        své národní strategie rozvoje venkova tvořící referenční rámec pro přípravu programů
        rozvoje venkova. Členské státy a Komise by měly podat zprávu o sledování národní
        strategie a strategie Společenství.
   (10) Programování rozvoje venkova by mělo být v souladu s prioritami Společenství
        a národními prioritami, zejména zemědělskou tržní politikou, politikou soudržnosti
        a společnou rybářskou politikou.
   (11) K zajištění udržitelného rozvoje venkovských oblastí je nezbytné soustředit se na
        omezené množství ústředních prioritních cílů na úrovni Společenství vztahujících se ke
        konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví, obhospodařování půdy a životnímu
        prostředí a kvalitě života a diverzifikaci činností v těchto oblastech.
   (12) Existuje potřeba zavést obecná pravidla pro programování a revizi uskutečňování
        programu rozvoje venkova při zajištění příslušné rovnováhy mezi všemi třemi
        prioritami programů rozvoje venkova. Programování by mělo být sedmileté.
   (13) K dosažení cíle zlepšení konkurenceschopnosti sektoru zemědělství a lesnictví je
        důležité vybudovat jasné strategie rozvoje zaměřené na zvyšování a úpravu lidského
        potenciálu, fyzického potenciálu a kvality zemědělské produkce.
   (14) V oblasti lidského potenciálu by měly být zpřístupněny soubory opatření týkající se
        vzdělávání, zahájení činnosti mladých zemědělců, předčasného odchodu do důchodu
        zemědělců a zemědělských pracovníků, využití poradenských služeb zemědělci
        a majiteli lesů a vybudování služeb na pomoc zemědělským podnikům a jejich řízení.
   (15) V oblasti vzdělávání vyžaduje rozvoj a specializace zemědělství a lesnictví příslušnou
        úroveň technické a ekonomické vzdělávání včetně nových informačních technologií
        i odpovídající vědomosti v oblasti jakosti výrobků, výsledků výzkumu a udržitelného
        rozvoje přírodních zdrojů včetně požadavků křížového plnění a používání výrobních
        postupů slučitelných se zachováním a zlepšováním krajiny a ochranou životního
        prostředí. Proto je nutné rozšiřovat rozsah vzdělávání na všechny dospělé osoby
        v oblasti zemědělství a lesnictví a zahrnout činnosti týkající se informací a jejich šíření.
        Vzdělávací a informační činnosti se týkají záležitostí vztahujících se ke
CS                                               7                                                   CS
 ---pagebreak---         konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví, obhospodařování půdy a životnímu
        prostředí.
   (16) Poskytnutí konkrétních výhod mladým zemědělcům jim může pomoci při zahájení
        činnosti a strukturálních úpravách hospodářství po počátečním zavedení. Opatření pro
        zahájení činnosti by mělo být zefektivněno poskytnutím jednorázové finanční částky
        podmíněné vypracováním obchodního plánu zajišťujícího rozvoj činností mladých
        zemědělců.
   (17) Cílem předčasného odchodu do důchodu ze zemědělství by mělo být provedení
        významné strukturální změny převedených zemědělských podniků na základě opatření
        pro zahájení činnosti mladých zemědělců podle požadavků tohoto opatření nebo
        převodem zemědělských podniků s cílem zvýšení jeho velikosti, také s ohledem na
        zkušenosti získané při uskutečňování předcházejících programů Společenství v této
        oblasti.
   (18) Využívání řídích a poradenských služeb zemědělci a majiteli lesů by mělo umožnit
        zlepšení udržitelného řízení zemědělských podniků. Využívání poradenských služeb
        v zemědělství, jak je stanoveno v nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září
        2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci
        společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro
        zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES)
        č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č.
        1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/20011, by mělo
        pomoci zemědělcům zhodnotit výkonnost jejich podnikání a stanovit potřebná zlepšení
        s ohledem na povinné požadavky na řízení uvedené v tomto nařízení.
   (19) Vybudování poradenských, řídících a pomocných služeb pro zemědělce a majitele lesů
        by jim mělo pomoci přizpůsobit, zlepšit a posílit řízení a zlepšit celkovou produktivitu
        jejich zemědělských podniků dalším posílením lidského potenciálu pracujícího
        v sektorech zemědělství a lesnictví.
   (20) S ohledem na fyzický kapitál by měl být zpřístupněn soubor opatření týkajících se
        modernizace zemědělských podniků, zvyšování hospodářské hodnoty lesů, přidání
        hodnoty k primární zemědělské a lesnické produkci, zlepšení a rozvoje infrastruktury
        zemědělství a lesnictví, obnovení potenciálu zemědělské produkce poškozené
        přírodními neštěstími a zavedení vhodných preventivních opatření.
   (21) Cílem investiční podpory Společenství zemědělských podniků je modernizovat
        zemědělské podniky a zvýšit jejich hospodářskou výkonnost lepším využíváním
        výrobních faktorů včetně zavedení nových technologií zaměřených na kvalitu
        a diverzifikaci interních a externích záležitostí zemědělských podniků včetně
        nepotravinářských sektorů a energetických plodin stejně jako zvyšování úrovně
        bezpečnosti pro životní prostředí, pracovního prostředí, hygieny a životních podmínek
        zvířat v zemědělských podnicích při zjednodušení podmínek investiční podpory
        v porovnání s podmínkami stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17.
        května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního
        a záručního fondu (EZOZF) a o změně a zrušení některých nařízení2.
   1
        Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 583/2004 (Úř. věst.
        L 91, 30.3.2004, s. 1).
   2
        Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 80. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 583/2004.
CS                                                     8                                                      CS
 ---pagebreak---    (22) Soukromé lesy hrají významnou úlohu v hospodářské činnosti ve venkovských
        oblastech, a proto je pomoc Společenství důležitá pro zvyšování a rozšiřování jejich
        hospodářské hodnoty, pro zvyšování diverzifikace výroby a zlepšování tržních
        možností, jako je např. obnovitelná energie.
   (23) Zlepšení zpracování a prodeje primární zemědělské a lesnické produkce by mělo být
        podpořeno investicemi zaměřenými na zlepšování efektivity v odvětví zpracování a
        prodeje, prosazováním zpracování zemědělské a lesnické produkce pro obnovitelnou
        energii, otvíráním nových možností trhu pro zemědělské a lesnické výrobky,
        zdůrazněním kvality, zlepšením činnosti v oblasti ochrany životního prostředí,
        bezpečnosti při práci, hygieny a dobrých životních podmínek zvířat podle potřeby
        zaměřením se na malé podniky a mikropodniky, které mají lepší předpoklady k tomu,
        aby přidaly hodnotu místním produktům při zjednodušení podmínek investiční podpory
        v porovnání s podmínkami stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 1257/1999.
   (24) Zemědělská infrastruktura a regenerační a preventivní opatření proti národním
        katastrofám by měly přispívat k prioritě konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví.
   (25) S ohledem na jakost zemědělské výroby a produktů by měl být zpřístupněn soubor
        opatření pro plnění norem zemědělci na základě právních předpisů Společenství
        podporující účast zemědělců v programech kvality potravin a na podporu seskupení
        producentů při informačních a reklamních činnostech.
   (26) Cílem opatření týkajících se plnění norem je podporovat rychlejší uplatňování
        náročných norem vycházejících z právních předpisů Společenství v oblasti životního
        prostředí, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat
        a bezpečnosti práce s ohledem na tyto normy pro zemědělce. Z těchto norem mohou
        vyplývat nové závazky pro zemědělce, a proto by měla být poskytnuta podpora na
        pomoc částečné úhrady dalších nákladů plynoucích z těchto nových závazků.
   (27) Cílem opatření na poskytnutí podpory pro zemědělce účastnící se programů
        Společenství nebo národních programů jakosti kvality je poskytnutí záruky
        spotřebitelům na kvalitu výrobků nebo produkce používané v důsledku jejich účasti
        v takových programech s cílem dosáhnout přidané hodnoty pro primární zemědělské
        výrobky a zlepšit možnosti trhu. Protože účast v takových programech může být
        příčinou dodatečných nákladů a závazků, které nejsou na trhu plně oceněny, zemědělci
        by měli být v účasti v takových programech podporováni.
   (28) Je třeba zlepšovat povědomí spotřebitelů o existenci a vlastnostech výrobků
        zhotovených v rámci výše uvedených programů kvality. Seskupení producentů by měla
        být podporována v tom, aby podávala spotřebitelům informace a podporovala výrobky
        vznikající na základě programů kvality podporovaných členskými státy v rámci jejich
        programů rozvoje.
   (29) Je třeba zajistit hladké časové rozvržení souboru jednotlivých opatření zavedených na
        základě Smlouvy o přistoupení z roku 2003, zejména opatření o podpoře pro částečně
        soběstačná hospodářství a opatření o seskupeních výrobců umožňující, aby sektor
        zemědělství členských států čerpal výhody po první dva roky programového období.
   (30) Podpora speciálních metod obhospodařování půdy by měla přispívat udržitelnému
        rozvoji na základě pomoci zemědělcům a majitelům lesů zejména za účelem využívání
        metod užívání půdy slučitelných s nutností zachovat přírodní bohatství a krajinu
        a chránit a zlepšovat přírodní zdroje. Měla by přispívat k uskutečňování závěrů
CS                                             9                                                CS
 ---pagebreak---         6. společného akčního programu pro životní prostředí a závěrů předsednictva týkajících
        se strategie udržitelného rozvoje. Mezi zásadní otázky, které mají být řešeny, patří
        biodiverzita, řízení programu NATURA 2000, ochrana vody a půdy, zmírnění
        klimatických změn včetně snížení emisí skleníkových plynů, snížení emisí amoniaku
        a udržitelné užívání pesticidů.
   (31) Lesnictví je nedílnou součástí rozvoje venkova a podpora udržitelného využívání půdy
        by měla zahrnovat udržitelné řízení lesů a jejich multifunkční úlohy. Lesy poskytují
        užitek v několika oblastech: dávají surovinu pro obnovitelné výrobky ohleduplné
        k životnému prostředí a hrají důležitou úlohu v hospodářském bohatství, biologické
        diverzitě, globálním uhlíkovém cyklu, rovnováze vodního prostředí, kontrole eroze a
        prevenci přírodních nebezpečí při poskytování sociálních a rekreačních služeb.
        Opatření pro lesnictví by měla být přijata z hlediska závazků Společenství a členských
        států na mezinárodní úrovni a měla by být založena na národních nebo subnárodních
        programech lesnictví nebo rovnocenných nástrojích, které by měly brát v úvahu
        závazky přijaté na konferencích ministrů k ochraně životního prostředí v Evropě.
        Opatření přijatá pro lesnictví by měla přispívat k uskutečňování společné strategie
        lesnictví. Uvedená podpora by však neměla narušovat hospodářskou soutěž a měla by
        být neutrální z hlediska trhu.
   (32) Platby přírodou znevýhodněným horským oblastem a jiným znevýhodněným oblastem
        by měly na základě stálého využívání zemědělské půdy přispívat k zachování životního
        prostředí a udržování a podpoře udržitelných zemědělských systémů. Měly by být
        stanoveny objektivní parametry pro stanovení výše plateb k zajištění účinnosti tohoto
        programu podpory a dosažení jeho cílů.
   (33) Podpora by měla být stále poskytována zemědělcům na pomoc řešení specifických
        nevýhod v příslušných oblastech vyplývajících z provedení směrnice Rady
        79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků3 a směrnice Rady
        92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících
        živočichů a planě rostoucích rostlin4 přispívajících k účinnému řízení programu
        NATURA 2000.
   (34) Platby v oblasti agroenvironmentu by měly i nadále hrát významnou úlohu při podpoře
        udržitelného rozvoje venkovských oblastí a v reakci na zvyšující se poptávku
        společnosti po službách životního prostředí. Měly by dále podporovat zemědělce
        v tom, aby sloužili společnosti jako celku zaváděním nebo stálým užíváním metod
        zemědělské produkce slučitelných s ochranou a zlepšováním životního prostředí,
        krajiny a jejích vlastností, přírodních zdrojů, půdy a genetické rozmanitosti. V souladu
        se zásadou, že platit má ten, kdo znečištění způsobí, by tyto platby měly hradit pouze
        závazky překračující rozsah příslušných povinných norem.
   (35) Zemědělci by měli být i dále podporováni v tom, aby na vysoké úrovni zajišťovali
        dobré životní podmínky zvířat tím, že podporu získají ti zemědělci, kteří se zaváží
        přijmout veterinární normy přísnější než příslušné povinné normy.
   3
        Úř. věst. L 103, 24.4.1979, s. 7. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst.
        L 122, 16.5.2003, s. 36).
   4
        Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a
        Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).
CS                                                   10                                                      CS
 ---pagebreak---    (36) Měly by být podporovány nevýnosné investice, pokud jsou nutné pro splnění závazků
        přijatých podle programů pro agroenvironment nebo pokud zvyšují společenskou
        hodnotu příslušné přírodní oblasti NATURA 2000.
   (37) Za účelem pomoci při ochraně životního prostředí, prevenci přírodních rizik a požárů
        a zmírnění klimatických změn by měly být rozšiřovány a zkvalitňovány lesní zdroje
        prvním zalesněním zemědělské půdy a půdy jiného typu. Jakékoli první zalesnění by
        mělo být přizpůsobeno místním podmínkám a mělo by být slučitelné s ochranou
        životního prostředí a zlepšováním biodiverzity.
   (38) Zemědělsko-lesnické systémy mají velkou ekologickou a sociální hodnotu, protože
        kombinují rozsáhlé zemědělské a lesnické systémy zaměřené na výrobu kvalitního
        dřeva a jiných produktů lesnictví. Jejich zakládání by mělo být podporováno.
   (39) Vzhledem k významu lesů pro úspěšné provedení směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS
        by měla být poskytnuta konkrétní pomoc majitelům lesů na podporu řešení konkrétních
        problémů vyplývajících z jejich provedení.
   (40) Platby za lesní prostředí by měly být zavedeny pro dobrovolné závazky ke zvýšení
        biologické rozmanitosti, zachování lesních ekosystémů vysoké hodnoty a posílení
        ochranné hodnoty lesů vzhledem k erozi půdy, udržování vodních zdrojů a kvalitě
        vody a přírodním rizikům.
   (41) Podpora by měla být poskytnuta na obnovení potenciálu produkce lesnictví v lesích
        poškozených přírodními neštěstími a ohněm a při zavádění preventivních opatření.
        Preventivní opatření proti ohňům by měla pokrývat oblasti klasifikované členskými
        státy jako oblasti s vysokým nebo středním nebezpečím požáru podle plánů ochrany
        lesů.
   (42) Měly by být podporovány nevýnosné investice, pokud jsou nutné pro splnění závazků
        v oblasti zemědělského životního prostředí nebo pokud zvyšují společenskou hodnotu
        příslušné oblasti.
   (43) Pro zajištění cíleného a účinného využívání obhospodařování půdy podle tohoto
        nařízení by členské státy měly stanovit podle určitých prioritních opatření oblasti, kde
        mají zasáhnout. Měly by být určeny zemědělské oblasti a další znevýhodněné oblasti
        podle objektivních společných kritérií. Proto by měly být zrušeny směrnice
        a rozhodnutí Rady s uvedením výčtu méně zvýhodněných oblastí nebo upravující
        takový seznam v souladu s článkem 21 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 950/97 ze dne
        20. května 1997 o zlepšení účinnosti zemědělských struktur5. Oblasti Natura 2000 jsou
        vymezeny v souladu se směrnicemi 79/409/EHS a 92/43/EHS. Členské státy by měly
        stanovit oblasti vhodné pro zalesňování z důvodů souvisejících se životním prostředím,
        jako je ochrana proti erozi, prevence přírodních nebezpečí nebo rozšíření lesních
        zdrojů přispívající ke zmírnění klimatických změn, a lesní oblasti se středním až
        vysokým nebezpečím lesních požárů.
   (44) Měl by být vypracován sankční systém, pokud příjemci plateb podle určitých opatření
        pro obhospodařování půdy nesplní povinné požadavky stanovené v článcích 4 a 5 a
        v příloze III a IV nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 na všech svých hospodářstvích
        s ohledem na závažnost, rozsah, provedení a opakované porušení předpisu.
   5
        Úř. věst. L 142, 2.6.1997, s. 1.
CS                                              11                                               CS
 ---pagebreak---    (45) Je třeba, aby změny ve venkovských oblastech byly spojeny se zvyšováním
        rozmanitosti zemědělských činností směrem k nezemědělským činnostem a rozvoji
        nezemědělských odvětví, podpoře zaměstnanosti, zlepšení základních služeb
        a investování pro zvýšení atraktivity zemědělských oblastí za účelem změny trendu
        vylidňování venkova. V tomto ohledu je také třeba vyvíjet snahu o zvýšení lidského
        potenciálu.
   (46) Podporována by měla být i jiná opatření týkající se posílení hospodářství venkova. Měl
        by být definován seznam opatření na základě zkušeností iniciativy LEADER s ohledem
        na multisektorální potřeby vnitřního rozvoje venkova.
   (47) Uskutečňování strategií místního rozvoje může posílit územní soudržnost a synergii
        mezi opatřeními potřebnými pro posílení ekonomiky a zalidnění venkova.
   (48) Je třeba jasně definovat zásady soudržnosti a doplňkovosti priority diverzifikace
        hospodářství venkova a zlepšení kvality života ve venkovských oblastech s dalšími
        finančními nástroji Společenství a zejména s nástroji politiky soudržnosti.
   (49) Iniciativa LEADER dosáhla po zkušenostech ze tří programových období úrovně
        umožňující rozsáhlejší uskutečňování iniciativy LEADER v hlavním proudu programu
        rozvoje zemědělství. Měla by proto být provedena opatření pro přenos základních
        zásad iniciativy LEADER do programů, které se o ně opírají, a definována místní akční
        skupina a opatření, která mají být podporována, včetně uskutečňování místních
        strategií, spolupráce, zapojení do sítě a osvojování si dovedností.
   (50) Vzhledem k významu iniciativy LEADER by na tuto prioritu měla být vyčleněna
        podstatná část příspěvků fondu.
   (51) Fond má na základě technické pomoci podporovat činnosti týkající se uskutečňování
        programů. Jako součást technické pomoci, na niž odkazuje článek 5… nařízení Rady
        (ES) č. …/…6 o financování společné zemědělské politiky, by měla být vytvořena síť
        na úrovni Společenství pro rozvoj venkova.
   (52) Měla by být zavedena ustanovení o přidělování prostředků, které jsou k dispozici.
        Celková částka pro rozvoj venkova by měla být přidělována jedenkrát za rok. Měla by
        být umožněna značná koncentrace regionů na základě cíle konvergence.
   (53) Roční částky přidělené členskému státu na základě cíle konvergence v rámci fondů pro
        část pocházející z orientační sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního
        fondu (EZOZF), strukturálních fondů, Fondu soudržnosti a FIFG (finanční nástroj pro
        orientaci rybolovu – FNOR) by měly být omezeny do výše stanovené vzhledem
        ke kapacitě absorpce.
   (54) Pro účely orientačního rozpisu podpory na závazky, která bude k dispozici členským
        státům, by měla by být stanovena objektivní kritéria transparentní metodou.
   (55) Na podporu integrovaného a inovativního přístupu by pro iniciativu LEADER měla být
        do společné rezervy vložena 3 % příspěvků přidělených členským státům.
   (56) Nad tyto částky musí brát členské státy v úvahu částky vytvořené modulací, jak
        stanovuje čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. …/… [o financování CAP].
   6
        Úř. věst. L […], […], s. […].
CS                                               12                                            CS
 ---pagebreak---    (57) Příspěvky, které jsou k dispozici v rámci fondů, by měly být v programu indexovány
        paušální částkou.
   (58) Poměr příspěvků fondu na programování rozvoje venkova by měl být stanoven
        vzhledem k veřejným výdajům členských států s přihlédnutím k významu priority
        obhospodařování půdy a prostředí, situaci v regionech, jichž se týká cíl konvergence,
        priority přidělené iniciativě LEADER, nejokrajovějším regionům uvedeným v článku
        299 Smlouvy a ostrovům uvedeným v nařízení Rady (EHS) č. 2019/93 ze dne
        19. června 1993, kterým se zavádějí zvláštní opatření pro menší ostrovy v Egejském
        moři týkající se některých zemědělských produktů7.
   (59) Podle zásady podřízenosti a s ohledem na výjimky by měla existovat příslušná
        vnitrostátní pravidla týkající se oprávněnosti výdajů.
   (60) Pro zajištění účinnosti, rovných podmínek a udržitelného vlivu fungování fondu by
        měla existovat ustanovení zaručující, že investice do podniků jsou trvalé, a k vyloučení
        toho, aby se tyto prostředky využívaly k zavedení nekalé soutěže.
   (61) Decentralizované uskutečňování kroků v rámci fondu by mělo být doprovázeno
        zárukami týkajícími se zejména kvality uskutečňování, výsledků, řádného finančního
        řízení a kontroly.
   (62) Členské státy by měly přijmout příslušná opatření pro zajištění kvalitního fungování
        řídících a kontrolních systémů. Za tímto účelem je potřebné stanovit obecné zásady a
        základní funkce, které musí být zajištěny jakýmkoli řídícím a kontrolním systémem.
        Proto je nutné zachovat určení samostatného řídícího orgánu a stanovit jeho
        odpovědnosti.
   (63) Každý program rozvoje venkova musí být vhodně sledován a kontrolován
        monitorovacím výborem na základě společného působení a je třeba zavést a uplatňovat
        rámec hodnocení v partnerství se členskými státy, který účinně naplňuje specifické
        potřeby rozvoje venkova.
   (64) Účinnost a vliv činností v rámci fondu také závisí na kvalitnějším hodnocení na
        základě společného rámce monitorování a hodnocení. Programy by měly být
        hodnoceny zejména z hlediska přípravy, uskutečňování a ukončení.
   (65) Aby mohlo partnerství účinně fungovat a podporovat činnost Společenství, měly by být
        informace zveřejněny v co největším rozsahu. Odpovědnost v tomto ohledu mají
        orgány řídící programy.
   (66) Reservy společenství pro iniciativu LEADER by měly být přiděleny s ohledem na
        plnění programu. Podle toho by měla být stanovena kritéria pro jejich přidělení.
   (67) Opatření pro rozvoj venkova, jak jsou uvedena v tomto nařízení, by měla být
        oprávněná pro získání podpory členského státu bez spolufinancování Společenstvím.
        Z hlediska hospodářského vlivu této podpory, k zajištění souladu s opatřeními
        oprávněnými pro podporu Společenstvím a ke zjednodušení postupů by měla být
        zavedena zvláštní pravidla státní pomoci, která budou také brát v úvahu zkušenosti
        s prováděním nařízení (ES) č. 1257/1999. Navíc by měly být členské státy oprávněny
        k poskytnutí státní podpory za účelem dalšího financování pro opatření rozvoje
   7
        Úř. věst. L 184, 27.7.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1782/2003.
CS                                                     13                                           CS
 ---pagebreak---           venkova, pro něž je přidělována podpora Společenství, na základě postupu podle
          ustanovení tohoto nařízení jako součást programování.
   (68)   Podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon
          prováděcích pravomocí svěřených Komisi8 by měla být přijata opatření požadovaná
          pro provedení tohoto nařízení.
   (69)   Je třeba přijmout přechodná pravidla pro usnadnění přechodu ze stávajícího systému
          podpory k novému systému podpory rozvoje venkova.
   (70)   Nový systém podpory uvedený v tomto nařízení nahrazuje stávající systém podpory.
          Nařízení (ES) č. 1257/1999 by proto mělo být zrušeno,
   PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ :
                                               HLAVA I
                            CÍLE A OBECNÁ PRAVIDLA POMOCI
                                              KAPITOLA I
                                 OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
                                                 Článek 1
                                             Oblast působnosti
   1.      Toto nařízení stanovuje obecná pravidla pro podporu poskytovanou Společenstvím
           pro rozvoj venkova a financovanou Evropským zemědělským fondem pro rozvoj
           venkova (dále „fond“) zřízeným nařízením (ES) č.…/… [financování CAP].
   2.      Toto nařízení vymezuje cíle, jimž má politika rozvoje venkova napomáhat.
   3.      Toto nařízení vymezuje strategický kontext rozvoje venkova včetně metody stanovení
           strategických pokynů Společenství pro politiku rozvoje venkova a národní strategický
           plán.
   4.      Toto nařízení vymezuje priority a opatření pro rozvoj venkova.
   5.      Toto nařízení stanovuje pravidla partnerství, programování, hodnocení, finančního
           řízení, monitorování a kontroly na základě odpovědností sdílených členskými státy
           a Komisí.
                                                 Článek 2
                                                 Definice
   Pro účely tohoto nařízení mají následující pojmy tento uvedený význam:
   a)      „programování“: proces organizace, přijímání rozhodnutí a financování v několika
           fázích určený k provedení společné akce Společenství a členských států k dosažení
           prioritních cílů fondu v průběhu několika let;
   8
          Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.
CS                                                  14                                          CS
 ---pagebreak---    b)       „region“: územní jednotka odpovídající úrovni 1 nebo 2 nomenklatury územních
            statistických jednotek (úroveň NUTS 1 a 2) ve smyslu nařízení Evropského
            parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 20039;
   c)       „prioritní osa“: jedna z priorit strategie v programu rozvoje venkova odpovídající
            jedné z os vymezených v tomto nařízení obsahující soudržnou skupinu opatření
            s konkrétními měřitelnými cíli vyplývajícími přímo z jejich uskutečňování;
   d)       „opatření“: soubor operací přispívajících k uskutečňování priority;
   e)       „operace“: projekt vybraný řídícím orgánem nebo na základě jeho odpovědnosti
            podle kritérií stanovených programem rozvoje venkova a uplatňovaný jedním nebo
            několika příjemci, umožňující dosažení cílů opatření, jichž se týká;
   f)       „společný rámec monitorování a hodnocení“: společný přístup vytvořený Komisí
            a členskými státy definující omezené množství společných ukazatelů týkajících se
            základní situace a finanční realizace, uskutečňování, výsledků a důsledků programů;
   g)       „strategie místního rozvoje“: souvislý soubor operací určených pro plnění místních
            cílů a potřeb uplatňovaných v partnerství na příslušné úrovni;
   h)       „příjemce“: operátor, orgán nebo firma, státní nebo soukromý, odpovědný za
            uskutečňování operací nebo příjem pomoci;
   i)       „veřejný výdaj“: jakýkoli veřejný příspěvek k financování operací pocházející
            z rozpočtu Společenství poskytnutý regionálními nebo místními orgány nebo
            z veřejného rozpočtu Evropských společenství;
   j)       „cíle konvergence“: cíle akce, na niž odkazuje čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES)
            č. …/… …, kterým se stanoví všeobecná ustanovení Evropského fondu pro
            regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti10.
                                              KAPITOLA II
                                             ÚKOLY A CÍLE
                                                Článek 3
                                                 Úkoly
   Fond přispívá k podpoře udržitelného rozvoje venkova prostřednictvím Společenství
   způsobem doplňujícím politiku podpory trhu a příjmů v rámci společné zemědělské politiky,
   politiky soudržnosti a společné rybářské politiky.
                                                Článek 4
                                                  Cíle
   1.       Podpora rozvoje venkova přispívá k dosažení následujících cílů:
            a)      zlepšování konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví na základě podpory
                    restrukturalizace;
   9
           Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1.
   10
           Úř. věst. L […], […], s. […].
CS                                                 15                                           CS
 ---pagebreak---       b)    zlepšování životního prostředí a krajiny prostřednictvím podpory pro
            obhospodařování půdy;
      c)    zlepšování kvality života ve venkovských oblastech a podpora diverzifikace
            hospodářské činnosti.
   2. Cíle vymezené v odstavci 1 budou uplatňovány na základě čtyř prioritních os
      vymezených v hlavě IV.
                                    KAPITOLA III
                                  ZÁSADY POMOCI
                                        Článek 5
                            Komplementarita, soulad a shoda
   1. Fond doplňuje národní, regionální a místní akce přispívající k prioritám Společenství.
   2. Komise a členské státy zajistí, aby byla pomoc fondu a členských států v souladu
      s činnostmi, politikami a prioritami Společenství. Pomoc fondu je v souladu s cíli
      hospodářské a sociální soudržnosti a zejména s cíli Evropského rybářského fondu.
   3. Tento soulad je zajištěn strategickými pokyny Společenství uvedenými v článku 9,
      národním strategickým plánem uvedeným v článku 11, programy rozvoje venkova
      uvedenými v článku 15 a výroční zprávou Komise uvedenou v článku 13.
   4. Je také třeba dosáhnout souladu s opatřeními financovanými Evropským
      zemědělským záručním fondem.
   5. Podle tohoto nařízení nebudou podporovány programy, které mají právo získat
      podporu od organizací společného trhu, přičemž výjimky budou definovány v čl. 95
      odst. 2.
   6. Členské státy zajistí, aby operace financované fondem byly v souladu se Smlouvou
      a veškerými akty přijatými na jejím základě.
                                        Článek 6
                                       Partnerství
   1. Pomoc fondu se uplatňuje prostřednictvím podrobných konzultací, dále jen
      „partnerství“, mezi Komisí a členským státem a s orgány a subjekty jmenovanými
      členským státem na základě vnitrostátních pravidel a postupů, zejména:
      a)    příslušnými regionálními, místními a dalšími veřejnými orgány;
      b)    hospodářskými a sociálními partnery;
      c)    jakýmikoli dalšími příslušnými subjekty zastupujícími občanskou společnost,
            nevládními organizacemi (zejména organizacemi zaměřenými na životní
            prostředí) a orgány odpovědnými za podporu rovnoprávnosti mužů a žen.
CS                                         16                                                CS
 ---pagebreak---            Členský stát určí nejvíce reprezentativní partnery na národní, regionální a místní
           úrovni a v hospodářské, sociální, environmentální a jiných sférách, dále jen
           „partnery“. Vytvoří také podmínky pro širokou a účinnou účast všech příslušných
           subjektů v souladu s vnitrostátními zákony a zavedenými postupy s přihlédnutím
           k podpoře rovnoprávnosti mužů a žen a udržitelného rozvoje prostřednictvím
           integrace ochrany životního prostředí a požadavků na zlepšování jeho kvality.
   2.      Partnerství je řízeno s ohledem na jednotlivé institucionální, právní a finanční
           odpovědnosti každé kategorie partnerů.
   3.      Partnerství se zapojí do přípravy a monitorování národního strategického plánu a do
           přípravy, uskutečňování, monitorování a hodnocení programů rozvoje venkova.
           Členské státy zapojí do různých fází programování všechny vhodné partnery
           s ohledem na časovou lhůtu stanovenou pro každý krok.
                                             Článek 7
                                           Subsidiarita
   Členské státy budou odpovědné za uskutečňování programů rozvoje venkova na příslušné
   územní úrovni podle jejich vlastních institucionálních opatření. Uvedený úkol se provádí
   v souladu s tímto nařízením.
                                             Článek 8
                                    Rovnoprávnost mužů a žen
   Členské státy a Komise budou v různých fázích uskutečňování programu podporovat
   rovnoprávnost mužů a žen.
   To zahrnuje fáze tvorby koncepce, provádění, sledování a hodnocení.
                                           HLAVA II
                 STRATEGICKÝ PŘÍSTUP K ROZVOJI VENKOVA
                                          KAPITOLA I
                          STRATEGICKÉ POKYNY SPOLEČENSTVÍ
                                             Článek 9
                                          Obsah a přijetí
   1.      Rada přijímá na úrovni Společenství strategické pokyny pro rozvoj venkova na
           programovací období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 z hlediska priorit
           politiky stanovených na úrovni Společenství.
           Tyto pokyny stanoví strategické priority pro rozvoj venkova na úrovni Společenství
           pro toto programové období z hlediska uskutečňování každého z prioritních bodů
           stanovených v tomto nařízení.
CS                                              17                                             CS
 ---pagebreak---    2.      Nejpozději tři měsíce po přijetí tohoto nařízení budou strategické pokyny
           Společenství přijaty podle postupu stanoveného v článku 37 Smlouvy. Toto
           rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství.
                                              Článek 10
                                               Přezkum
   Zejména s ohledem na změny priorit Společenství mohou strategické pokyny Společenství
   podléhat přezkumu provedenému v polovině období.
                                           KAPITOLA II
                                NÁRODNÍ STRATEGICKÝ PLÁN
                                              Článek 11
                                                Obsah
   1.      Členský stát předloží národní strategický plán popisující priority činnosti fondu
           a členského státu s ohledem na strategické pokyny Společenství týkající se rozvoje
           venkova, jejich specifické cíle, příspěvky z fondu a z dalších finančních zdrojů.
   2.      Národní strategický plán zajistí, aby pomoc Společenství poskytovaná pro rozvoj
           venkova byla v souladu se strategickými pokyny Společenství a byla zkoordinována
           s národními a regionálními prioritami.
           Národní strategický plán je referenčním nástrojem pro přípravu programování fondu.
           Tento plán se plní na základě programů rozvoje venkova.
   3.      Každý národní strategický plán obsahuje:
           a)    zhodnocení hospodářské a sociální situace, stavu životního prostředí
                 a potenciálu rozvoje;
           b)    strategii zvolenou pro společnou akci Společenství a příslušného členského
                 státu popisující, jak jsou zvolené možnosti v souladu se strategickými pokyny
                 Společenství;
           c)    tematické a teritoriální priority pro rozvoj venkova na základě každé prioritní
                 osy včetně hlavních kvantifikovaných cílů a příslušných ukazatelů
                 monitorování a hodnocení;
           d)    seznam programů rozvoje venkova uplatňujících národní strategický plán
                 a částku přidělenou z fondu pro každý program včetně částek vyplývajících
                 z modulace podle čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003;
           e)    prostředky k zajištění koordinace s dalšími nástroji CAP a s politikou
                 soudržnosti;
           f)    v případě potřeby rozpočet pro dosažení cíle konvergence stanoveného v článku
                 3 nařízení (ES) …/… [soudržnost];
           g)    popis ujednání a částek vyčleněných pro zavedení národní sítě venkova
                 uvedený v čl. 67 odst. 2 třetím pododstavci a v článku 69 včetně těch členských
                 států, které se rozhodly pro programování podle regionů.
CS                                                18                                             CS
 ---pagebreak---                                        Článek 11a
                                        Příprava
   1. Každý členský stát připraví okamžitě po přijetí strategických pokynů Společenství
      svůj národní strategický plán.
      Tento plán je připraven v souladu s institucionálním systémem členských států včetně
      těsné spolupráce s partnery popisované v článku 6. Plán je vypracován v těsné
      spolupráci s Komisí a pokrývat období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013.
   2. Každý členský stát pošle svůj národní strategický plán Komisi ještě před předložením
      svých programů rozvoje venkova.
                                     KAPITOLA III
                         STRATEGICKÉ MONITOROVÁNÍ
                                        Článek 12
                Výroční souhrnná zpráva vypracovaná členským státem
   1. Poprvé v roce 2008 a každý rok nejpozději 1. října předloží každý členský stát
      Komisi souhrnnou zprávu o dosaženém pokroku při uskutečňování své strategie a cílů
      a svém příspěvku k dosažení strategických pokynů Společenství pro rozvoj venkova.
   2. Tato zpráva je shrnutím výročních zpráv o uskutečňování programu uvedených
      v článku 86 a popisuje zejména následující:
      a)    plnění a výsledky programů rozvoje venkova vzhledem k ukazatelům
            vymezeným národním strategickým plánem;
      b)    výsledky průběžných ročních hodnocení vypracovaných pro každý program.
   3. Bez ohledu na odstavec 1 mohou členské státy u samostatných programů uvedených
      v čl. 14 odst. 2 zahrnout do výročních zpráv o uskutečňování programu prvky
      stanovené v odstavci 2 v časové lhůtě vymezené v článku 86.
                                        Článek 13
                                  Výroční zpráva Komise
   1. Poprvé v roce 2009 a na počátku každého roku předloží Komise výroční zprávu, ve
      které shrne hlavní úspěchy, trendy a úkoly týkající se uskutečňování národních
      strategických plánů a strategických pokynů Společenství.
      Tato zpráva vychází z analýzy provedené Komisí a zhodnocení výročních souhrnných
      zpráv členských států uvedených v článku 12 a veškerých dalších dostupných
      informací. Popisuje opatření přijatá nebo připravená k přijetí členskými státy
      a Komisí, která jsou navazují na závěry zprávy.
   2. Výroční zpráva Komise se odešle Radě, Parlamentu, Hospodářskému a sociálnímu
      výboru a Výboru regionů.
CS                                         19                                              CS
 ---pagebreak---                                            HLAVA III
                                     PROGRAMOVÁNÍ
                                          KAPITOLA I
                                   OBSAH PROGRAMOVÁNÍ
                                             Článek 14
                                    Programy rozvoje venkova
   1.      Fond v členských státech působí prostřednictvím programů rozvoje venkova. Tyto
           programy uplatňují strategii rozvoje venkova prostřednictvím souboru opatření
           uspořádaných v souladu s prioritními osami definovanými v hlavě IV, pro jejichž
           dosažení je vyhledána pomoc fondu.
           Každý program rozvoje venkova pokrývá období mezi 1. lednem 2007
           a 31. prosincem 2013.
   2.      Členský stát může předložit buď samostatný program pro celé území, nebo program
           pro každý region.
                                             Článek 15
                                         Obsah programů
   Každý program rozvoje venkova obsahuje:
   a)      analýzu situace z hlediska silných a slabých stránek, zvolenou strategii jeho plnění
           a zhodnocení ex ante, o němž pojednává článek 89;
   b)      zdůvodnění zvolených priorit s ohledem na strategické pokyny Společenství a národní
           strategické plány i očekávaný vliv v hodnocení ex ante;
   c)      informace o prioritách a opatřeních navrhovaných pro každou prioritní osu a jejich
           popis včetně konkrétních ověřitelných cílů a ukazatelů uvedených v článku 85, které
           umožňují měřit pokrok a účinnost programu;
   d)      finanční plán obsahující dvě tabulky:
           i)    tabulku uvádějící v souladu s čl. 70 odst. 5 a 6 celkový příspěvek z fondu
                 plánovaný na každý rok. V případě potřeby finanční plán uvede samostatně
                 v rámci celkového příspěvku z fondu částku poskytnutou regionům schválenou
                 podle cíle konvergence. Plánovaný roční příspěvek fondu musí být v souladu
                 s finančními perspektivami;
           ii)   tabulku stanovující pro celé programové období celkový plánovaný příspěvek
                 Společenství a odpovídající veřejné finanční prostředky pro každou prioritní
                 osu a částku vyhrazenou pro technickou pomoc. V případě potřeby ukazuje
                 tabulka také samostatně plánovaný příspěvek fondu pro regiony schválený
                 v rámci cíle konvergence a odpovídající veřejným finančním prostředkům;
   (e)     pro informaci orientační rozpis počátečních částek z hlediska veřejných
           a soukromých výdajů;
CS                                               20                                             CS
 ---pagebreak---    f)       prvky potřebné pro hodnocení pravidel hospodářské soutěže a v případě potřeby
            seznam pomocných programů povolených podle článku 87 Smlouvy;
   g)       informace o komplementaritě s opatřeními financovanými dalšími nástroji CAP
            prostřednictvím politiky soudržnosti a Evropským rybářským fondem;
   h)       ujednání o uskutečňování programu včetně:
            i)    jmenování veškerých orgánů členským státem, jak stanovuje článek 76;
            ii)   popis programů monitorování a hodnocení včetně složení monitorovacího
                  výboru;
            iii)  údaje o uskutečňování iniciativy LEADER;
            iv)   popis řídících systémů týkající se zejména organizace a postupů orgánů
                  a subjektů zodpovědných za uskutečňování programu a vnitřní kontrolní systém
                  uplatňovaný v těchto orgánech a subjektech;
            v)    ustanovení k zajištění zveřejnění programu;
            vi)   popis ujednání mezi Komisí a příslušným členským státem pro výměnu
                  počítačových dat potřebných k splnění požadavků tohoto nařízení v oblasti
                  plateb, monitorování a hodnocení;
   i)       jmenování partnerů uvedených v článku 6 a výsledky konzultací partnerů.
                                              Článek 16
                                     Rovnováha mezi prioritami
   Finanční příspěvek Společenství každému ze tří cílů uvedených v článku 4 pokrývá alespoň
   15 % celkového příspěvku fondu k programu pro prioritní osy 1 a 3 uvedeného v hlavě IV
   kapitole I oddíle I a III a 25 % celkového příspěvku fondu k programu pro prioritní osu 2
   uvedeného v oddíle II kapitoly I.
                                           KAPITOLA II
                            PŘÍPRAVA, SCHVÁLENÍ A PŘEZKUM
                                              Článek 17
                                         Příprava a schválení
   1.       Programy rozvoje venkova vypracují členské státy v těsné spolupráci s partnery
            uvedenými v článku 6.
   2.       Členské státy předloží Komisi co nejdříve po předložení strategického plánu podle
            čl. 11a odst. 2 návrh programu rozvoje venkova obsahující informace uvedené
            v článku 15.
   3.       Komise zhodnotí navržené programy na základě toho, jak vyhovují strategickým
            pokynům Společenství pro rozvoj venkova, národnímu strategickému plánu a tomuto
            nařízení.
CS                                               21                                            CS
 ---pagebreak---            Pokud se Komise domnívá, že program rozvoje venkova nevyhovuje strategickým
           pokynům Společenství, národnímu strategickému plánu nebo tomuto nařízení,
           členské státy požádají o to, aby navrhovaný program příslušným způsobem
           zrevidovaly.
   4.      Každý program rozvoje venkova se přijímá co možná nejdříve v souladu s postupem
           stanoveným v čl. 95 odst. 2 po předložení členským státem.
                                               Článek 18
                                               Přezkum
   1.      Programy rozvoje venkova se po schválení monitorovacím výborem znovu prověřují
           a je-li třeba, upravují se pro zbytek období na základě iniciativy členského státu nebo
           Komise. Účelem těchto revizí je zohlednit výsledek hodnocení a výročních zpráv
           Komise, zejména s ohledem na posílení nebo úpravu způsobu, jímž jsou zohledněny
           priority Společenství. Programy rozvoje venkova se v případě potřeby po přidělení
           rezerv iniciativy LEADER uvedených v článku 92 revidují.
   2.      Komise přijme rozhodnutí o žádostech o revizi programů rozvoje venkova krátce po
           předložení žádosti členským státem v souladu s postupem stanoveným v čl. 95
           odst. 2.
           Změny vyžadující schválení Komisí jsou definovány podle postupu stanoveného
           v čl. 95 odst. 2.
                                            HLAVA IV
                             PRIORITY ROZVOJE VENKOVA
                                            KAPITOLA I
                                             PRIORITY
                                               ODDÍL 1
                                       PRIORITNÍ OSA 1:
                             ZLEPŠENÍ KONKURENCESCHOPNOSTI
                             SEKTORU ZEMĚDĚLSTVÍ A LESNICTVÍ
                                               Článek 19
                                               Opatření
   Podpora zaměřená na konkurenceschopnost sektoru zemědělství a lesnictví se týká:
   a)      opatření zaměřených na zlepšování lidského potenciálu prostřednictvím:
           i)     odborného vzdělávání a informačních akcí pro osoby pracující v sektoru
                  zemědělství a lesnictví;
           ii)    zahájení činnosti mladých zemědělců;
CS                                                22                                               CS
 ---pagebreak---             iii)   předčasného odchodu do důchodu zemědělců a zemědělských pracovníků;
            iv)    využívání poradenských služeb zemědělci a majiteli lesů;
            v)     zavedení řízení farem, úlev poskytovaných zemědělským podnikům
                   a poradenských služeb pro zemědělské podniky a poradenských služeb pro
                   lesnictví;
   b)       opatření zaměřených na restrukturalizaci fyzického potenciálu prostřednictvím:
            i)     modernizace farem;
            ii)    zlepšování hospodářské hodnoty lesů;
            iii)   přidané hodnoty k primární produkci zemědělství a lesnictví;
            iv)    zdokonalení a rozvoje infrastruktury týkající se rozvoje a úpravy zemědělství
                   a lesnictví;
            v)     obnovy potenciálu zemědělské produkce poškozené přírodními neštěstími
                   a zavádění vhodných preventivních akcí;
   c)       opatření zaměřených na zlepšení kvality zemědělské produkce a výrobků na základě:
            i)     pomoci zemědělcům přizpůsobit se vzrůstajícím standardům na základě
                   právních předpisů Společenství;
            ii)    podpory zemědělců, kteří se účastní programů jakosti potravin;
            iii)   podpory seskupení producentů pro informační a reklamní akce týkající se
                   výrobků v rámci programů jakosti potravin;
   d)       přechodných opatření pro nové členské státy, které se týkají:
            i)     podpory částečně soběstačných hospodářství procházejících restrukturalizací;
            ii)    podpory pro zakládání seskupení producentů.
                                            PODODDÍL 1
    PODMÍNKY PRO OPATŘENÍ ZAMĚŘENÁ NA ZLEPŠOVÁNÍ LIDSKÉHO POTENCIÁLU
                                              Článek 20
                                Odborné vzdělávání a informační akce
   Podpora poskytnutá podle čl. 19 písm. a) bodu i) neobsahuje instruktážní kurzy a vzdělávání,
   které tvoří součást běžných programů nebo systémů vzdělávání v oblasti zemědělství
   a lesnictví na středních a vyšších úrovních.
                                              Článek 21
                                 Zahájení činnosti mladých zemědělců
   1.       Podpora uvedená v čl. 19 písm. a) bodu ii) se poskytuje osobám, které:
            a)     jsou mladší než 40 let a zahajují poprvé činnost v zemědělském podniku jako
                   ředitelé tohoto podniku;
CS                                                23                                             CS
 ---pagebreak---       b)    mají přiměřené pracovní dovednosti a kompetence;
      c)    předloží obchodní plán svých zemědělských činností.
   2. Podpora se poskytuje ve formě jednorázové prémie až do maximální výše stanovené
      v příloze I.
                                       Článek 22
                             Předčasný odchod do důchodu
   1. Podpora uvedená v čl. 19 písm. a) bodu iii) se poskytuje:
      a)    zemědělcům, kteří se rozhodnou ukončit svou zemědělskou činnost za účelem
            převodu podniků jiným zemědělcům;
      b)    zemědělcům, kteří se rozhodnou zcela ukončit veškeré práce v zemědělství.
   2. Převodce musí:
      a)    splňovat podmínku, že nesmí být mladší než 55 let, ale nesmí být v době
            převodu v normálním důchodovém věku nebo o méně než 10 let mladší, než je
            normální důchodový věk v příslušném členském státě;
      b)    ukončit definitivně všechny obchodní zemědělské činnosti;
      c)    věnovat se zemědělství po dobu 10 let před převodem.
      Příjemce musí:
      a)    být nástupcem převodce na základě zahájení činnosti podle článku 21 nebo
      b)    být zemědělcem mladším než 50 let a převzít zemědělský podnik uvolněný
            převodcem za účelem zvětšení tohoto podniku.
      Pracovník v zemědělském podniku:
      a)    nesmí být mladší než 55 let, ale nesmí být v době přechodu v normálním
            důchodovém věku nebo o méně než 10 let mladší, než je normální důchodový
            věk v příslušném členském státě;
      b)    musí věnovat v průběhu předcházejících pěti let alespoň polovinu své pracovní
            doby práci v zemědělském podniku jako rodinný pomocník nebo pracovník
            v zemědělském podniku;
      c)    musí pracovat v průběhu čtyřletého období předcházejícího předčasnému
            odchodu do důchodu převodce v zemědělském podniku převodce alespoň po
            dobu ekvivalentní dvěma letům práce na plný úvazek;
      d)    musí se účastnit systému sociálního zabezpečení.
   3. Celková doba trvání podpory pro předčasný odchod do důchodu pro převodce a pro
      pracovníka v zemědělském podniku nesmí překročit dobu 10 let. Nesmí přesáhnout
      70. narozeniny převodce a normální věk odchodu do důchodu pracovníka
      v zemědělském podniku.
CS                                         24                                             CS
 ---pagebreak---             Pokud je převodci vyplácen členským státem normální starobní důchod, podpora pro
            předčasný odchod do důchodu se poskytuje jako doplněk beroucí v úvahu částku
            národního starobního důchodu.
   4.       Tato podpora se poskytuje ve formě roční platby až do maximální výše stanovené
            v příloze I.
                                               Článek 23
                                     Využití poradenských služeb
   1.       Podpora uvedená v čl. 19 písm. a) bodě iv) se přiděluje proto, aby:
            a)     pomohla zemědělcům a majitelům lesů hradit náklady vyplývající z používání
                   poradenských služeb pro zlepšení celkové výkonnosti jejich podniku;
            b)     pomohla zemědělcům krýt náklady vyplývající z používání poradenských
                   služeb z hlediska plnění zákonných norem v oblasti ochrany životního
                   prostředí, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek
                   zvířat a norem bezpečnosti při práci.
   2.       Podpora pro využívání poradenských služeb je omezena maximální výší stanovenou
            v příloze I.
                                               Článek 24
               Zavedení služeb týkajících se řízení, pomocných služeb a poradenství
   Pomoc uvedená v čl. 19 písm. a) bodě v) se poskytuje na úhradu nákladů vyplývajících ze
   zavádění služeb týkajících se řízení, pomocných služeb a poradenství a po dobu 5 let od jejich
   založení má sestupnou tendenci.
                                            PODODDÍL 2
      PODMÍNKY PRO OPATŘENÍ ZAMĚŘENÁ NA RESTRUKTURALIZACI FYZICKÉHO
                                            POTENCIÁLU
                                               Článek 25
                                  Modernizace zemědělských podniků
   1.       Podpora uvedená v čl. 19 písm. b) bodě i) se poskytuje zemědělcům pro investice,
            které:
            a)     zlepšují celkovou výkonnost zemědělského podniku a
            b)     dodržují normy Společenství platné pro příslušné investice.
            Pokud se investice uskutečňují za účelem splnění norem Společenství, může být
            podpora poskytnuta jen těm investicím, které jsou uskutečněny za účelem splnění
            nově zavedených norem Společenství. V tomto případě může být zemědělcům pro
            splnění příslušné normy poskytnuta dodatečná lhůta nepřekračující 36 měsíců od
            data, kdy se norma stane pro zemědělce závaznou.
CS                                                 25                                               CS
 ---pagebreak---    2.  Podpora je omezena maximální výší stanovenou v příloze I.
                                            Článek 26
                                 Zvýšení hospodářské hodnoty lesů
   1.  Podpora investic uvedená v čl. 19 písm. b) bodě ii) se poskytuje lesům, jejichž
       vlastníky jsou soukromníci nebo jejich sdružení nebo města nebo jejich sdružení.
       Toto omezení se netýká subtropických lesů a zalesněných oblastí na území Azor,
       Madeiry a francouzských zámořských departamentů.
   2.  Investice vycházejí z plánů hospodaření s lesy.
   3.  Podpora je omezena maximální výší stanovenou v příloze I.
                                            Článek 27
                  Přidání hodnoty k primární zemědělské a lesnické produkci
   1.  Podpora uvedená v čl. 19 písm. b) bodě iii) se poskytuje pro investice, které:
       a)      zlepšují celkovou produktivitu podniku;
       b)      týkají se zpracování a prodeje výrobků uvedených v příloze I Smlouvy
               s výjimkou produktů rybářství a produktů lesnictví a
       c)      dodržují normy Společenství platné pro příslušné investice.
       Pokud jsou investice uskutečněny za účelem splnění norem Společenství, může být
       podpora poskytnuta jen těm investicím, které jsou uskutečněny mikropodniky podle
       odstavce 2, aby byly splněny nově zavedené normy Společenství. V tomto případě
       může být zemědělcům pro splnění tohoto standardu poskytnuta dodatečná lhůta
       nepřekračující 36 měsíců od data, kdy se norma stane pro podnik závaznou.
   2.  Podpora podle odstavce 1 je omezena na mikropodniky a malé podniky ve smyslu
       doporučení Komise 2003/361/ES11. V případě lesnické produkce se podpora omezuje
       na mikropodniky.
       Podpora nesmí být udělena podnikům, které mají obtíže ve smyslu obecných směrů
       Společenství pro státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích12.
   3.  Podpora je omezena maximální výší stanovenou v příloze I.
   11
      Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.
   12
      Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2.
CS                                             26                                            CS
 ---pagebreak---                                               Článek 28
               Infrastruktura týkající se rozvoje a přizpůsobení zemědělství a lesnictví
   Podpora uvedená v čl. 19 písm. b) bodě iv) se může týkat především činností souvisejících
   s přístupem k zemědělským podnikům a lesům, dodávkám energie a vodohospodářství.
                                            PODODDÍL 3
      PODMÍNKY PRO OPATŘENÍ ZAMĚŘENÁ NA ZLEPŠENÍ KVALITY ZEMĚDĚLSKÉ
                                    PRODUKCE A PRODUKTŮ
                                              Článek 29
                    Plnění norem vycházejících z právních předpisů Společenství
   1.       Podpora uvedená v čl. 19 písm. c) bodě i) přispívá částečně ke vzniklým nákladům
            a příjmům zemědělců, kteří musí uplatňovat normy v oblasti ochrany životního
            prostředí, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat
            a bezpečnosti práce.
            Tyto normy musí být nově zavedeny do vnitrostátních právních předpisů a ukládat
            nové závazky nebo omezení v zemědělské praxi, která mají významný vliv na
            provozní náklady běžného hospodářství a týkají se významného počtu zemědělců.
   2.       Podpora je poskytnuta formou paušálu jako dočasná postupně klesající pomoc na
            roční bázi trvající maximálně 5 let ode dne, kdy se norma stane závaznou podle
            právních předpisů Společenství.
            Podpora je omezena maximální výší stanovenou v příloze I.
                                              Článek 30
                           Účast zemědělců v programech jakosti potravin
   1.       Podpora poskytovaná podle čl. 19 písm. c) bodu ii) musí:
            a)    hradit zemědělské výrobky určené pouze pro lidskou spotřebu;
            b)    být určena pro programy kvality potravin Společenství nebo pro programy
                  uznávané členskými státy, které vyhovují přesným podmínkám definovaným
                  v souladu s postupy uvedenými v čl. 95 odst. 2; programy, jejichž jediným
                  účelem je zajistit vyšší úroveň kontroly dodržování závazných norem podle
                  právních předpisů Společenství nebo vnitrostátních právních předpisů nebudou
                  oprávněny k získání podpory;
            c)    být poskytnuty jako roční motivační platby, jejichž úroveň je stanovena podle
                  úrovně fixních nákladů vyplývajících z účasti v podporovaných programech
                  s maximální dobou trvání 5 let.
   2.       Podpora je omezena maximální výší stanovenou v příloze I.
CS                                                27                                                CS
 ---pagebreak---                                              Článek 31
                                   Informační a reklamní činnosti
   Podpora poskytovaná podle čl. 19 písm. c) bodu iii) je určena pro výrobky, jichž se týká
   podpora programů jakosti podle článku 30.
   Podpora je omezena maximální výší stanovenou v příloze I.
                                           PODODDÍL 4
                           PODMÍNKY PRO PŘECHODNÁ OPATŘENÍ
                                             Článek 32
                                 Částečně soběstačná hospodářství
   1.      Podpora poskytovaná podle čl. 19 písm. d) bodu i) zemědělským podnikům, které
           vyrábějí zejména pro svou vlastní spotřebu a prodávají také část svého výnosu
           („částečně soběstačná hospodářství“) se přiděluje zemědělcům, kteří předloží
           obchodní plán.
   2.      Vývoj obchodního plánu uvedeného v odstavci 1 je hodnocen po třech letech.
   3.      Podpora se platí formou paušální částky až do maximální výše stanovené v příloze I
           a po období nepřekračující 5 let.
   4.      Podpora uvedená v odstavci 3 je poskytnuta pro žádosti schválené nejpozději do
           31. prosince 2008.
                                             Článek 33
                                       Seskupení producentů
   1.      Podpora poskytovaná podle čl. 19 písm. d) bodu ii) je poskytována, aby usnadnila
           zakládání a administrativní činnost seskupení producentů pro účely:
           a)     úpravy produkce a výkonů producentů, kteří jsou členy takových seskupení,
                  požadavkům trhu;
           b)     společnému uvádění zboží na trh včetně přípravy pro prodej, centralizace
                  prodeje a dodávek velkoodběratelům;
           c)     zavedení společných pravidel pro informace o produkci se zvláštním ohledem
                  na sklizeň a dostupnost.
   2.      Podpora se poskytuje jako pomoc paušální částkou v ročních splátkách pro prvních
           5 let po datu, kdy bylo seskupení producentů uznáno. Vypočítá se na základě roční
           tržní produkce seskupení až do maximální výše vymezené v příloze I.
   3.      Podpora se poskytuje seskupení producentů, která jsou formálně uznána příslušným
           orgánem členského státu nejpozději do 31. prosince 2008.
CS                                               28                                           CS
 ---pagebreak---                                               ODDÍL 2
                                      PRIORITNÍ OSA 2:
                               OBHOSPODAŘOVÁNÍ PŮDY
                                              Článek 34
                                              Opatření
   Podpora v rámci tohoto oddílu se týká následujících opatření:
   a)      opatření zaměřených na udržitelné využívání zemědělské půdy prostřednictvím:
           i)    plateb za přírodní znevýhodnění poskytovaných zemědělcům v horských
                 oblastech;
           ii)   plateb zemědělcům v znevýhodněných oblastech jiných než horských
                 oblastech;
           iii)  plateb v rámci programu NATURA 2000;
           iv)   plateb v rámci agroenvironmentu a zajištění dobrých životních podmínek zvířat;
           v)    podpory neproduktivních investic;
   b)      opatření zaměřených na udržitelné užívání lesní půdy prostřednictvím:
           i)    prvního zalesnění zemědělské půdy;
           ii)   prvního založení agrolesnických systémů na zemědělské půdě;
           iii)  prvního zalesnění nezemědělské půdy;
           iv)   plateb v rámci programu NATURA 2000;
           v)    plateb za lesní prostředí;
           vi)   obnovy potenciálu lesní produkce a zaváděním preventivních opatření;
           vii) podpory neproduktivních investic.
                                            PODODDÍL 1
                 PODMÍNKY PRO OPATŘENÍ ZAMĚŘENÁ NA UDRŽITELNÉ
                                 VYŽÍVÁNÍ ZEMĚDĚLSKÉ PŮDY
                                              Článek 35
                      Platby za přírodní znevýhodnění v horských oblastech
                            a platby v jiných znevýhodněných oblastech
   1.      Platby podle čl. 34 písm. a) bodů i) a ii) budou poskytnuty ročně za hektar
           zemědělsky využité plochy.
           Tyto platby by měly kompenzovat dodatečné náklady zemědělců a ztrátu příjmů
           v souvislosti se znevýhodněním zemědělské výroby v příslušných oblastech.
   2.      Platby budou poskytnuty zemědělcům, kteří se zaváží provádět svou zemědělskou
           činnost v oblastech jmenovaných podle čl. 47 odst. 2 a 3 alespoň po dobu pěti let od
           první platby.
CS                                               29                                             CS
 ---pagebreak---    3.       Platby se stanovují v rozmezí mezi minimální a maximální částkou stanovenou
            v příloze I.
            Platby vyšší než maximální částka se poskytují v řádně zdůvodněných případech,
            pokud průměrná částka všech těchto plateb poskytnutých dotyčnému členskému státu
            nepřekročí maximální částku.
   4.       Platby mají sestupnou hodnotu nad prahovou hodnotou plochy připadající na podnik,
            jak je definováno v programu.
                                              Článek 36
                                   Platby v rámci NATURA 2000
   Podpora uvedená v čl. 34 písm. a) bodě iii) se poskytuje zemědělcům každý rok a na hektar
   zemědělsky využité půdy ke kompenzaci nákladů a příjmů vyplývajících z nevýhod
   v příslušných oblastech týkajících se provádění směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS.
   Podpora je omezena maximem stanoveným v příloze I.
                                              Článek 37
              Agroenvironment a platby za zajištění dobrých životních podmínek zvířat
   1.       Členské státy poskytnou dostupnou podporu uvedenou v čl. 34 písm. a) bodě iv) pro
            svá území podle konkrétních potřeb.
   2.       Platby v oblasti agroenvironmentu a dobrých životních podmínek zvířat se poskytují
            zemědělcům, kteří odevzdávají dobrovolné příspěvky v oblasti agroenvironmentu
            nebo dobrých životních podmínek zvířat. Pokud jsou platby pro agroenvironment
            oprávněné pro dosažení cílů životního prostředí, mohou být poskytnuty jiným
            správcům půdy.
   3.       Platby v oblasti agroenvironmentu a dobrých životních podmínek zvířat se týkají
            pouze závazků překračujících příslušné povinné normy zavedené podle článků 4 a 5
            a příloh III a IV nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 a dalších příslušných zákonných
            požadavků zavedených vnitrostátními právními předpisy a stanovených v programu.
            Zemědělci a jiní správci půdy se závazky v oblasti agroenvironmentu musí dodržovat
            minimální požadavky týkající se průmyslových hnojiv a přípravků na ochranu rostlin,
            které budou uvedeny v programu.
            Tyto závazky se uzavírají na pět let. V nezbytných a oprávněných případech může být
            stanovena delší lhůta podle postupu uvedeného v čl. 95 odst. 2 pro určité typy
            závazku.
   4.       Platby jsou poskytovány ročně a pokrývají další náklady a ztrátu příjmů vyplývající
            ze závazků a v případě potřeby také náklady na transakci.
            Je-li třeba, jsou příjemci vybíráni na základě výběrového řízení užitím kritérií
            účinnosti v hospodářské oblasti, v oblasti životního prostředí a dobrých životních
            podmínek zvířat.
            Podpora je omezena maximální výší stanovenou v příloze I.
CS                                                30                                            CS
 ---pagebreak---                                               Článek 38
                                         Nevýrobní investice
   Podpora uvedená v čl. 34 písm. a) bodě v) se uděluje pro:
   a)      investice spojené s plněním závazků přijatých podle opatření uvedeného v čl. 34
           písm. a) bodě iv) a
   b)      investice uskutečněné v hospodářství, které zvyšují společenskou hodnotu příslušné
           oblasti NATURA 2000.
                                           PODODDÍL 2
          PODMÍNKY PRO OPATŘENÍ ZAMĚŘENÁ NA UDRŽITELNÉ VYUŽÍVÁNÍ
                                            LESNÍ PŮDY
                                              Článek 39
                                        Všeobecné podmínky
   1.      Podpora podle tohoto pododdílu se poskytuje jen lesům a zalesněným oblastem
           soukromých vlastníků nebo jejich sdružení nebo městských částí nebo jejich sdružení.
           Toto omezení se nepoužije pro podporu uvedenou v čl. 34 písm. b) bodech i), vi)
           a vii).
   2.      Opatření navrhovaná v tomto pododdílu v oblastech klasifikovaných jako les
           s vysokým nebo středním nebezpečím požáru v rámci akce Společenství na ochranu
           lesů proti požárům musí vyhovovat plánům ochrany lesů zavedeným členskými státy
           pro tuto oblast.
                                              Článek 40
                                  První zalesnění zemědělské půdy
   1.      Podpora uvedená v čl. 34 písm. b) bodě i) může zahrnovat:
           a)      náklady na založení;
           b)      roční odměnu za zalesněný hektar přispívající k pokrytí nákladů až na pětileté
                   období;
           c)      roční odměnu za hektar přispívající k pokrytí ztráty příjmů vyplývající ze
                   zalesnění maximálně na období 10 let pro zemědělce a jejich sdružení, kteří
                   obhospodařovali půdu před jejím zalesněním, nebo pro další fyzické osoby
                   nebo společnosti založené podle soukromého práva.
   2.      Podpora zalesnění zemědělské půdy, jejímž majitelem jsou veřejné orgány, pokrývá
           jen náklady na založení. Je-li zemědělská půda, která má být zalesněna, najata
           fyzickou osobou nebo společností založenou podle soukromého práva, může být
           poskytnuta roční platba uvedená v odstavci 1.
   3.      Podpora zalesnění zemědělské půdy nemůže být poskytnuta:
           a)      zemědělcům, kteří dostávají podporu za předčasný odchod od důchodu;
CS                                               31                                               CS
 ---pagebreak---            b)    v případě vysazování vánočních stromků.
           U rychle rostoucích druhů pro krátkodobou kultivaci se podpora poskytuje pouze pro
           náklady na založení.
   4.      Podpora zemědělcům nebo jiným fyzickým osobám a společnostem založeným podle
           soukromého práva je omezena maximální výší stanovenou v příloze I.
                                             Článek 41
                    První založení agrolesnických systémů na zemědělské půdě
   1.      Podpora uvedená v čl. 34 písm. b) bodě ii) se poskytuje zemědělcům pro vytvoření
           agrolesnických systémů kombinujících rozsáhlé zemědělské a lesnické systémy.
           Pokrývá náklady na založení.
   2.      Agrolesnické systémy jsou systémy využívání půdy, v nichž se pěstují stromy
           v kombinaci se zemědělstvím na stejné půdě.
   3.      Vánoční stromky a rychle rostoucí druhy pro krátkodobou kultivaci jsou z podpory
           vyloučeny.
   4.      Podpora je omezena maximální výší stanovenou v příloze I.
                                             Článek 42
                                První zalesnění nezemědělské půdy
   1.      Podpora uvedená v čl. 34 písm. b) bodě iii) je určena k úhradě nákladů na založení
           zalesněné půdy, které nejsou oprávněny podle čl. 34, písm. b) bodu i).
   2.      Podpora se neposkytuje pro vánoční stromky.
   3.      Podpora fyzickým osobám nebo společnostem založeným podle soukromého práva je
           omezena maximální výší stanovenou v příloze I.
                                             Článek 43
                             Platby v rámci programu NATURA 2000
   Podpora podle čl. 31 písm. b) bodu iv) se poskytuje ročně a na hektar lesa soukromým
   majitelům lesů nebo jejich sdružením na kompenzaci nákladů vzniklých na základě omezení
   užívání lesů nebo jiné zalesněné půdy s ohledem na provádění směrnic 79/409/EHS
   a 92/43/EHS v příslušné oblasti.
   Podpora je vymezena minimální a maximální částkou stanovenou v příloze I.
                                             Článek 44
                                      Platby za lesní prostředí
   1.      Platby za lesní prostředí uvedené v článku 34 písm. b) bodu v) se poskytují za hektar
           lesa příjemcům, kteří mají dobrovolné závazky týkající se lesa a životního prostředí.
           Tyto platby pokrývají pouze závazky překračující příslušné zákonné požadavky.
CS                                               32                                              CS
 ---pagebreak---            Tyti závazky se uzavírají na pět let. V nutných a oprávněných případech se pro určité
           typy závazků stanoví další období.
   2.      Platby jsou určeny na úhradu dodatečných nákladů vyplývajících z uzavřených
           závazků. Vypočítají se na základě reálných nákladů.
           Podpora je vymezena minimální a maximální částkou stanovenou v příloze I.
                                             Článek 45
                     Obnova lesní produkce a zavedení preventivních opatření
   1.      Podpora uvedená v čl. 34 písm. b) bodu vi) se poskytuje pro obnovu potenciálu
           lesnické produkce v lesích poničených přírodními katastrofami a ohněm a zavedením
           příslušných preventivních opatření.
   2.      Preventivní opatření se týkají lesů klasifikovaných členskými státy jako vysoce nebo
           středně ohrožené nebezpečím požáru podle plánů ochrany lesa.
                                             Článek 46
                                        Nevýrobní investice
   Podpora uvedená v čl. 34 písm. b) bodu vii) se poskytuje pro investice do lesů:
   a)      spojené s plněním závazků přijatých podle opatření uvedeného v čl. 34 písm. b)
           bodu v) a
   b)      které zvyšují společenskou hodnotu příslušné oblasti.
                                           PODODDÍL 3
                                     STANOVENÍ OBLASTÍ
                                             Článek 47
                                   Oblasti oprávněné pro platby
   1.      Členské státy stanoví oblasti oprávněné pro platby uvedené v čl. 34 písm. a) bodů i),
           ii) a iii) a písm. b) bodů i), iii), iv) a vi) uvedeného článku s přihlédnutím
           k ustanovením odstavců 2, 3, 4 a 5 tohoto článku.
   2.      Aby byly horské oblasti oprávněny k platbám uvedeným v čl. 34 písm. a) bodě i),
           musí se vyznačovat významným omezením možností pro užívání půdy a patrným
           nárůstem pracovních nákladů následkem:
           a)    složitých klimatických podmínek vlivem nadmořské výšky, v jejichž důsledku
                 se podstatně zkracuje vegetační doba;
           b)    výskytu svahů v nižších nadmořských výškách ve větší části dotyčné oblasti
                 příliš strmých na používání strojů nebo vyžadujících používání velmi
                 nákladného zvláštního vybavení nebo kombinaci těchto dvou faktorů, přičemž
                 znevýhodnění plynoucí z každého z nich chápáno jednotlivě je méně závažné,
                 ale kombinací obou vzniká rovnocenné znevýhodnění.
CS                                               33                                              CS
 ---pagebreak---             Oblasti severně od 62. rovnoběžky a určité přilehlé oblasti jsou také považovány za
            horské oblasti.
            Členské státy potvrdí v programech stávající vymezení svých horských oblastí nebo
            je upraví podle zvláštních ustanovení v souladu s postupy uvedenými v čl. 95 odst. 2.
   3.       Aby byly jiné oblasti než horské oblasti uvedené v odstavci 2 tohoto článku
            oprávněny pro příjem plateb uvedených v čl. 34 písm. a) bodu ii), musí být:
            a)    značně přírodně znevýhodněny, konkrétně nízkou produktivitou půdy nebo
                  špatnými klimatickými podmínkami, a pokud je udržení rozsáhlé zemědělské
                  činnosti důležité pro obhospodařování půdy nebo
            b)    zvláště znevýhodněny a mělo by se pokračovat v obhospodařování půdy za
                  účelem zachování nebo zlepšení životního prostředí, zachování krajiny
                  a turistického potenciálu oblasti za účelem ochrany pobřežního pásma.
            Tyto oblasti zahrnují i zemědělské oblasti, které jsou homogenní z hlediska
            přírodních výrobních podmínek.
            Pokud se jedná o oblasti ovlivněné specifickým znevýhodněním uvedené v prvním
            pododstavci písm. b), jejich celkový rozsah nesmí překročit 10 % oblasti příslušného
            členského státu.
            Členské státy vymezí tyto oblasti v programech podle zvláštních ustanovení, aby byly
            definovány v souladu s postupem uvedeným v čl. 95 odst. 2.
   4.       Zemědělské oblasti NATURA 2000 stanovené podle směrnic 79/409/EHS
            a 92/43/EHS jsou oprávněny k platbám uvedeným v čl. 34 písm. a) bodě iii).
   5.       Oblasti vhodné pro zalesnění z důvodu ochrany životního prostředí, jako je ochrana
            proti erozím nebo rozšíření lesních zdrojů ke zmírnění klimatických změn, jsou
            oprávněny k platbám uvedeným v čl. 34 písm. b) bodech i) a iii).
            Lesní oblasti NATURA 2000 určené podle směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS jsou
            oprávněny pro příjem plateb podle čl. 34 b) odst. iv).
            Lesní plochy se středním až vysokým nebezpečím požáru jsou oprávněny pro příjem
            plateb uvedených v čl. 34 písm. b) bodě vi) týkajících se ochrany proti požárům.
                                            PODODDÍL 4
                                       DODRŽOVÁNÍ NOREM
                                              Článek 48
                                Snížení plateb nebo vyloučení z plateb
   Pokud příjemci plateb podle čl. 34 písm. a) bodů i) až iv) a písm. b) bodů i), iv) a v)
   nedodržují v celém hospodářství v důsledku zásahu nebo pochybení, které jim lze přímo
   přisoudit, zákonné požadavky uvedené v článcích 4 a 5 a přílohách III a IV nařízení Rady (ES)
   č. 1782/2003, celková částka plateb, které jim mají být přiděleny v kalendářním roce, kdy
   došlo k nevyhovění, je snížena nebo zrušena.
CS                                                34                                              CS
 ---pagebreak---    Podrobná pravidla pro snížení a vyloučení se stanoví v souladu s postupem uvedeným v čl. 95
   odst. 2. V této souvislosti je třeba věnovat pozornost závažnosti, rozsahu, provedení a tomu,
   zda se nesplnění opakovalo.
                                               ODDÍL 3
                                        PRIORITNÍ OSA 3:
                    DIVERZIFIKACE HOSPODÁŘSTVÍ VENKOVA
             A KVALITA ŽIVOTA VE VENKOVSKÝCH OBLASTECH
                                               Článek 49
                                                Opatření
   Podpora uvedená v tomto oddíle zahrnuje:
   a)       Opatření pro diverzifikaci hospodářství venkova zahrnující:
            i)    diverzifikaci činností nezemědělského charakteru;
            ii)   podporu zakládaní a rozvoje mikropodniků z hlediska podpory jejich podnikání
                  a rozvoje hospodářské struktury;
            iii)  podporu turistických aktivit;
            iv)   ochranu, modernizaci a správu přírodního dědictví s přispěním k udržitelnému
                  hospodářskému rozvoji.
   b)       Opatření ke zlepšení kvality života ve venkovských oblastech zahrnující:
            i)    základní služby pro hospodářství a obyvatelstvo venkova,
            ii)   obnovu a rozvoj vesnic, zachování a modernizaci kulturního dědictví.
   c)       Opatření pro odborné vzdělávání pro hospodářské činitele v příslušných oblastech, na
            které se vztahuje prioritní osa 3.
   d)       Opatření pro osvojování dovedností a oživení s ohledem na přípravu a uskutečňování
            strategie místního rozvoje.
                                             PODODDÍL 1
        PODMÍNKY PRO OPATŘENÍ PRO DIVERZIFIKACI HOSPODÁŘSTVÍ VENKOVA
                                               Článek 50
                             Diverzifikace v nezemědělských činnostech
   Příjemcem pomoci uvedeným v čl. 49 písm. a) bodě i) může být zemědělec, jeho nebo její
   partner nebo jedno z jejich dětí.
                                               Článek 51
                              Podpora pro zahájení a rozvoj podnikání
   Podpora poskytnutá v čl. 49 písm. a) bodě ii) se týká pouze mikropodniků, jak jsou definovány
   v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003.
CS                                                35                                             CS
 ---pagebreak---                                                  Článek 52
                                             Podpora turistiky
   Podpora uvedená v čl. 49 písm. a) bodě iii) hradí následující:
   a)        infrastrukturu v malém měřítku, jako jsou informační střediska a značení turistických
             míst;
   b)        rekreační infrastrukturu nabízející přístup k přírodním oblastem a ubytování o malé
             kapacitě;
   c)        rozvoj turistických produktů vztahujících se k venkovské turistice a jejich uvedení na
             trh.
                                                 Článek 53
                            Ochrana, modernizace a péče o národní dědictví
   Podpora uvedená v čl. 49 písm. a) bodě iv) je určena k úhradě činností týkajících se výchovy
   v oblasti životního prostředí, zlepšování turistického ruchu a vypracování plánů ochrany
   a řízení týkajících se lokalit NATURA 2000 a dalších míst vysoké přírodní hodnoty.
                                              PODODDÍL 2
                             PODMÍNKY PRO OPATŘENÍ NA ZLEPŠENÍ
                       KVALITY ŽIVOTA VE VENKOVSKÝCH OBLASTECH
                                                 Článek 54
                       Základní služby pro hospodářství a obyvatelstvo venkova
   Podpora uvedená v čl. 49 písm. b) bodě i) pokrývá zavedení základních služeb týkajících se
   vesnice nebo skupin vesnic a související infrastruktury v malém měřítku.
                                                 Článek 55
               Obnova a rozvoj vesnic, zachování a modernizace venkovského dědictví
   Podpora uvedená v čl. 49 písm. b) bodu ii) se týká studií a investic spojených s:
   a)        programem rozvoje nebo zlepšování podmínek na vesnicích;
   b)        údržbou, obnovou a modernizací dědictví venkova na úrovni vesnice nebo části
             vesnice, např. jejich center a historických míst nebo památek.
                                              PODODDÍL 3
               ODBORNÉ VZDĚLÁVÁNÍ, OSVOJOVÁNÍ DOVEDNOSTÍ A OŽIVENÍ
                                                 Článek 56
                                           Odborné vzdělávání
   Podpora podle čl. 49 písm. c) nezahrnuje instruktážní kurzy a vzdělávání, které tvoří součást
   běžných vzdělávacích programů nebo systémů na středoškolské nebo vyšší úrovni.
CS                                                  36                                              CS
 ---pagebreak---                                                Článek 57
                                   Osvojování dovedností a oživení
   Podpora uvedená v čl. 49 písm. d) pokrývá:
   a)       studie příslušné oblasti;
   b)       opatření na poskytování informací o oblasti a strategii místního rozvoje;
   c)       vzdělávání zaměstnanců účastnících se přípravy a uskutečňování strategie rozvoje
            venkova;
   d)       reklamní akce a školení řídících pracovníků.
                                             PODODDÍL 4
                                USKUTEČŇOVÁNÍ PRIORITNÍ OSY
                                               Článek 58
                                       Strategie místního rozvoje
   Opatření uvedená v článku 49 se uplatňují přednostně prostřednictvím strategií místního
   rozvoje.
                                               Článek 59
                                               Vymezení
   Pokud se opatření spadající to tohoto oddílu zaměřuje na operace oprávněné také na základě
   jiného nástroje podpory Společenství včetně strukturálních fondů a Evropského rybářského
   fondu, stanoví členský stát v každém programu vymezující kritéria pro operace podporované
   fondem a operace podporované jiným nástrojem podpory Společenství.
                                            KAPITOLA II
                                              LEADER
                                               ODDÍL I
                                      INICIATIVA LEADER
                                               Článek 60
                                                Definice
   Iniciativa LEADER je strategie místního rozvoje zahrnující alespoň následující prvky:
   a)       programy oblastí určené pro správně identifikovaná subregionální venkovská území;
   b)       přístup zdola společně s rozhodovací pravomocí pro místní akční skupiny týkající se
            vypracování a uskutečňování strategie místního rozvoje;
   c)       místní partnerství veřejného a soukromého sektoru (dále „místní akční skupiny“);
   d)       multisektorální globální přístup na základě interakce mezi účastníky a projekty
            v různých odvětvích místního hospodářství;
CS                                                37                                            CS
 ---pagebreak---    e)      uplatňování nových přístupů;
   f)      uskutečňování projektů spolupráce;
   g)      propojení místních partnerů do sítě.
                                                Článek 61
                                          Místní akční skupiny
   1.      Partnerský přístup v koncepci místního rozvoje je uplatňován místními akčními
           skupinami, které splňují následující podmínky:
           a)    musí navrhnout integrovanou strategii místního rozvoje a být odpovědné za její
                 uplatňování;
           b)    musí obsahovat buď skupinu oprávněnou pro iniciativy LEADER II13,
                 LEADER+14 nebo LEADER, nebo být novou skupinou zastupující partnery
                 z různých místních socioekonomických sektorů v příslušné oblasti. Na úrovni
                 přijímání rozhodnutí ekonomických a sociálních partnerů zahrnuje zemědělská
                 sdružení, venkovské ženy, mladé lidi a sdružení a musí tvořit alespoň 50 %
                 místního partnerství;
           c)    musí prokázat schopnost definovat a uplatňovat strategii rozvoje pro tuto oblast;
           d)    musí buď zvolit administrativního a finančního vedoucího činitele pro správu
                 veřejných fondů a zajištění uspokojivého fungování partnerství nebo přijít se
                 spojit do zákonně ustavené společné struktury, jejíž ustavení zaručuje
                 uspokojivé fungování partnerství a schopnost spravovat veřejné fondy.
   2.      Oblast, jíž se strategie týká, musí být koherentní a nabízet odpovídající kritické
           množství ve smyslu lidských, finančních a hospodářských zdrojů na podporu
           proveditelné strategie rozvoje.
   3.      Místní akční skupiny vyberou projekty, které budou financovány v rámci této
           strategie. Mohou také zvolit projekty spolupráce.
                                                 ODDÍL 2
                                           OBLASTI POMOCI
                                                Článek 62
                                                 Opatření
   Podpora poskytnutá v rámci prioritní osy LEADER je určena pro:
   a)      uskutečňování strategií rozvoje venkova pomocí iniciativy LEADER s ohledem na
           dosažení cílů jedné nebo několika ze tří prioritních os definovaných v kapitole I této
           hlavy;
   13
         Sdělení Komise ze dne 19. března 1991 (Úř. věst. C 73, 19.3.1991).
   14
         Sdělení Komise ze dne 14. dubna 2000 (Úř. věst. C 139, 18.5.2000, s. 5).
CS                                                   38                                            CS
 ---pagebreak---    b)      uskutečňování projektů spolupráce zahrnujících cíle zvolené v rámci bodu a) výše;
   c)      vedení místní akční skupiny, získávání dovedností a oživení území.
                                            PODODDÍL 1
                                            PODMÍNKY
                                              Článek 63
                                  Uskutečňování místních strategií
   1.      V případě podpory uvedené v čl. 62 písm. a) splňují operace v rámci strategie cíle
           uvedené v tomto nařízení pro každou z prioritních os.
   2.      Odpovídají-li plánovaná opatření opatřením vymezeným v tomto nařízení pro každou
           z prioritních os, uplatní se odpovídající podmínky podle kapitoly I této hlavy.
                                              Článek 64
                                             Spolupráce
   1.      Podpora uvedená v čl. 62 písm. b) je poskytována pro projekty spolupráce mezi
           územími a pro mezinárodní projekty spolupráce.
           „Spoluprací mezi územími“ se rozumí spolupráce v rámci členského státu.
           „Mezinárodní spolupráce“ znamená spolupráci mezi územími v několika členských
           státech a územími v nečlenských státech.
   2.      Podporu mohou získat pouze výdaje týkající se území v rámci Evropské unie.
   3.      Článek 63 se použije také pro projekty spolupráce.
                                              Článek 65
                                        Osvojování dovedností
   Podpora určená pro osvojování dovedností uvedená v čl. 62 písm. c) se poskytuje přednostně
   novým regionům, kde se neuplatňovala iniciativa LEADER.
                                            PODODDÍL 2
                               USKUTEČŇOVÁNÍ PRIORITNÍ OSY
                                              Článek 66
                                       Financování prioritní osy
   Pro uskutečňování osy priority LEADER je vyhrazena alespoň částka ve výši 7 % celkového
   příspěvku fondu.
CS                                                39                                          CS
 ---pagebreak---                                            KAPITOLA III
                                      TECHNICKÁ POMOC
                                              Článek 67
                                   Financování technické pomoci
   1.       Podle článku 5 nařízení …/… [financování CAP] může fond použít až 0,3 % své
            roční přidělené částky na financování přípravné, monitorovací, administrativní
            podpory, hodnotících a kontrolních opatření v rámci iniciativy Komise nebo dle
            svého vlastního rozhodnutí. Tyto akce se provádějí v souladu s čl. 53 odst. 2 nařízení
            (ES, Euratom) č. 1605/2002 a veškerých dalších ustanovení tohoto nařízení a jeho
            prováděcích postupů použitelných pro tuto formu plnění rozpočtu.
   2.       V rámci iniciativy členského státu může fond pro každý program rozvoje venkova
            financovat přípravu, řízení, monitorování, hodnocení a informační a kontrolní
            činnosti programu pomoci.
            Těmto opatřením mohou být věnována až 4 % celkové částky pro každý program.
            V rámci limitu stanoveného ve výše uvedeném pododstavci vyhradí každý program
            částku pro založení a provozování národní venkovské sítě uvedené v článku 69.
                                              Článek 68
                                  Evropská síť pro rozvoj venkova
   Evropská síť pro rozvoj venkova pro spojení národních sítí, organizací a vlád činných v oblasti
   rozvoje venkova do sítě na úrovni Společenství se zavádí podle čl. 67 odst. 1.
   Cílem evropské sítě je:
   a)       shromažďovat, analyzovat a šířit informace o opatřeních Společenství pro rozvoj
            venkova;
   b)       shromažďovat, šířit a konsolidovat správné postupy rozvoje venkova na úrovni
            Společenství;
   c)       poskytovat informace       o   vývoji   ve   venkovských     oblastech   Společenství
            a v nečlenských státech;
   d)       organizovat setkání a semináře na úrovni Společenství pro subjekty aktivně se
            účastnící rozvoje venkova;
   e)       založit a provozovat sítě odborníků s ohledem na podporu výměny odborných
            znalostí a uskutečňování a hodnocení politiky rozvoje venkova;
   f)       podporovat národní sítě a mezinárodní iniciativy spolupráce.
                                              Článek 69
                                       Národní venkovská síť
   1.       Každý členský stát založí národní venkovskou síť shromažďující všechny organizace
            a správní orgány účastnící se rozvoje venkova.
CS                                               40                                                CS
 ---pagebreak---    2. Podpora uvedená v čl. 67 odst. 2 třetím pododstavci se poskytuje:
      a)     strukturám potřebným pro provoz sítě;
      b)     pro akční plán zahrnující alespoň identifikaci a analýzu správných přenosných
             postupů a poskytování příslušných informací, řízení sítě, organizaci výměny
             zkušeností a know-how, přípravu výukových programů pro místní akční
             skupiny v procesu formování a technickou pomoc pro spolupráci mezi územími
             a pro mezinárodní spolupráci.
                                       HLAVA V
                               PŘÍSPĚVKY Z FONDU
                                        Článek 70
                              Prostředky a jejich rozdělování
   1. Prostředky, které jsou k dispozici pro závazek z fondu pro období 2007 až 2013, jsou
      ve výši 88,75 miliardy EUR v cenách roku 2004. Roční rozpis je uveden v příloze II.
      Z těchto prostředků je alespoň 31,3 miliardy EUR v cenách roku 2004 přiděleno do
      oblastí cen oprávněných z hlediska cíle konvergence.
   2. 3 % finančních prostředků uvedených v odstavci 1 v hodnotě 2,66 miliardy EUR
      v cenách roku 2004 je přiděleno jako rezerva uvedená v článku 92.
   3. 0,30 % finančních prostředků uvedených v odstavci 1 v hodnotě 0,27 miliardy EUR
      v cenách roku 2004 je věnováno na technickou pomoc Komisi, jak je uvedeno v čl.
      67 odst. 1.
   4. Za účelem programování a následného zahrnutí do obecného rozpočtu Evropských
      společenství musí být částky uvedené v odstavci 1 každý rok indexovány ve výši 2 %.
   5. Komise připraví počáteční roční rozpis částek uvedených v odstavci 1 po odečtení
      částek uvedených v odstavcích 2 a 3 podle členských států na základě objektivních
      kritérií s přihlédnutím k:
      a)     částkám vyhrazeným pro regiony oprávněné pro cíl konvergence;
      b)     předchozí činnosti a
      c)     konkrétním okolnostem a potřebám.
      Komise provede v roce 2011 revizi ročních příspěvků pro léta 2012 a 2013 za účelem
      rozdělení částky uvedené v odstavci 2.
   6. Kromě částek uvedených v odstavci 5 musí členské státy brát v úvahu účel
      programování částek vycházejících z modulace, jak je uvedeno v čl. 12 odst. 2
      nařízení (ES) …/… [financování CAP].
   7. Komise zajišťuje, aby celkový roční příspěvek z fondu pocházející z orientační sekce
      EAGGF pro jakýkoli členský stát podle tohoto nařízení a z ERDF a ESF podle
      nařízení (ES) č. .../… [včetně příspěvku ERDF na financování přeshraniční
      spolupráce v rámci evropského nástroje sousedství podle nařízení (ES) …/…a
      předvstupního nástroje podle nařízení (ES) …/…] a z části FIFG přispívající k cílům
CS                                          41                                             CS
 ---pagebreak---       konvergence nepřekročil 4 % hrubého domácího produktu členského státu podle
      odhadu v době přijetí interinstitucionální dohody.
                                         Článek 71
                                     Příspěvek fondu
   1. Rozhodnutí přijímající program rozvoje venkova stanoví maximální příspěvek fondu
      pro každý bod priority. Rozhodnutí jasně stanoví, pokud je to nutné, příspěvky
      přidělené oblastem oprávněným pro cíl konvergence.
   2. Příspěvek fondu se počítá na základě celkové částky oprávněných veřejných výdajů.
   3. Velikost příspěvku fondu je stanovena pro každou prioritní osu. V případě prioritní
      osy 1 (konkurenceschopnost) a osy 3 (diverzifikace a kvalita života) platí následující
      limity:
      a)    75 % oprávněných veřejných výdajů do oblastí uvedených v čl. 5 odst. 1 a 2
            nařízení (ES) č. …/… [soudržnost];
      b)    50 % oprávněných veřejných výdajů v jiných regionech.
      V případě prioritní osy 2 (obhospodařování půdy) a iniciativy Leader platí následující
      limity:
      a)    80 % oprávněných veřejných výdajů do oblastí uvedených v čl. 5 odst. 1 a 2
            nařízení (ES) č. …/… [soudržnost];
      b)    55 % oprávněných veřejných výdajů do jiných oblastí.
      Minimální míra příspěvku fondu na úrovni prioritní osy je 20 %.
   4. Nezávisle na limitech vymezených v odstavci 3 může být příspěvek fondu zvýšen o
      pět procent pro programy v nejokrajovějších regionech a pro menší ostrovy
      v Egejském moři.
   5. Opatření technické pomoci přijatá v rámci iniciativy Komise nebo jejím jménem
      mohou být financována ve výši 100 %.
   6. Operace financované Fondem nesmí současně během tohoto období oprávněnosti
      využívat příspěvků strukturálních fondů, Fondu soudržnosti nebo jiného finančního
      nástroje Společenství. Výdaj spolufinancovaný fondem nesmí být spolufinancován
      prostřednictvím jiného finančního nástroje Společenství.
      Operace může být oprávněna pro příspěvek z fondu jenom na základě jediného
      programu rozvoje venkova. Může být financována jen na základě jedné prioritní osy
      rozvoje venkova.
   7. Veřejné výdaje na podporu podnikům musí vyhovovat limitům pomoci stanoveným
      s odhledem na státní pomoc, pokud toto nařízení nestanovuje jinak.
CS                                          42                                               CS
 ---pagebreak---                                          Článek 72
                                    Oprávněnost výdajů
   1. Aniž by byl dotčen čl. 39 odst. 1 nařízení (ES) č. …/… [financování CAP], výdaje
      jsou oprávněné pro příspěvek z fondu, je-li příslušná pomoc skutečně vyplacena
      platebním orgánem v době mezi 1. lednem 2007 a 31. prosincem 2015.
      Spolufinancované operace nesmí být provedeny před datem zahájení oprávněnosti.
      Nový výdaj přidaný v době úpravy programu uvedeného v článku 18 musí být
      oprávněn ode dne přijetí žádosti o úpravě programu Komisí.
   2. Výdaj je stanoven jako oprávněný pro příspěvek z fondu pouze tehdy, byl-li
      vynaložen na operace, o nichž rozhodl řídící orgán příslušného programu nebo spadá-
      li do jeho odpovědnosti v souladu s kritérii stanovenými monitorovacím výborem.
   3. Pravidla oprávněnosti výdajů se stanovují na národní úrovni a podléhají zvláštním
      podmínkám stanoveným tímto nařízením pro určitá opatření rozvoje venkova.
      Následující náklady však nejsou oprávněny pro příspěvek z fondu:
      a)     DPH;
      b)     úrok z dluhu;
      c)     nákup půdy překračující 10 % veškerých oprávněných výdajů na příslušné
             operace.
   4. Ustanovení podle odstavců 1 až 3 neplatí pro ustanovení uvedená v čl. 67 odst. 1.
   5. Příspěvek z fondu může mít jinou formu než formu grantů. V případě potřeby lze
      definovat podrobná pravidla podle postupu stanoveného v čl. 95 odst. 2.
                                         Článek 73
                            Trvání operací týkajících se investic
   1. Aniž by tím byla dotčena pravidla týkající se ustanovení o volném poskytování služeb
      a svobodě usazování ve smyslu článků 43 a 49 Smlouvy, zajistí členský stát, aby si
      operace udržela příspěvek fondu, pokud operace během sedmi let od rozhodnutí
      řídícího orgánu o financování nepodstoupí významnou změnu, která:
      a)     ovlivní její podstatu nebo podmínky uskutečňování nebo poskytne zvýhodnění
             některé společnosti nebo veřejnému orgánu;
      b)     vyplývá ze změny povahy vlastnictví určité položky infrastruktury nebo
             ukončení nebo přemístění podnikatelské činnosti.
   2. Částky vyplacené v nadměrné výši jsou nahrazeny v souladu s článkem 33 nařízení
      (ES) č. …/… [financování CAP].
CS                                          43                                             CS
 ---pagebreak---                                             HLAVA VI
                          ŘÍZENÍ, KONTROLA A INFORMACE
                                           KAPITOLA I
                                      ŘÍZENÍ A KONTROLA
                                             Článek 74
                                        Odpovědnosti Komise
   K zajištění řádného finančního řízení ve smyslu sdíleného řízení v souladu s článkem 274
   Smlouvy o ES provádí Komise opatření a kontroly stanovené v článku 9 nařízení (ES) č. …/…
   [financování CAP].
                                             Článek 75
                                    Odpovědnosti členských států
   1.       K zajištění účinné ochrany finančních zájmů Společenství přijmou členské státy
            veškeré právní a správní předpisy a statutární ustanovení podle článku 9 nařízení (ES)
            č. …/… [financování CAP].
   2.       Před přijetím programu členské státy zajistí, aby byly založeny příslušné řídící
            a kontrolní systémy v souladu s následujícími požadavky:
            a)    jasné definování funkcí subjektů zainteresovaných na řízení a kontrole a jasné
                  přidělení funkcí v každém subjektu;
            b)    vhodné oddělení funkcí mezi subjekty zainteresovanými v řízení a kontrole
                  a v rámci takového subjektu;
            c)    dostatečné zdroje pro každý subjekt na vykonávání funkcí, které mu byly
                  přiděleny;
            d)    účinná opatření pro vnitřní kontrolu včetně opatření k zajištění souladu
                  s pravidly Společenství týkajícími se kombinací státní pomoci;
            e)    účinný systém podávání zpráv a monitorování, pokud je delegován výkon
                  úkolů;
            f)    existence příruček o postupech týkajících se úkolů, které mají být provedeny;
            g)    opatření pro kontrolu účinného fungování systému;
            h)    spolehlivé systémy účtování,        monitorování    a   finančního   výkaznictví
                  v elektronické podobě;
            i)    systémy a postupy k zajištění dostatečných záznamů z kontrol.
            Členské státy jsou odpovědné za zajištění toho, aby systémy po celé programovací
            období účinně fungovaly.
   3.       Členské státy podniknou kontroly podle podrobných prováděcích pravidel přijatých
            v souladu s postupem uvedeným v čl. 95 odst. 2, týkajících se typu a intenzity kontrol
            přizpůsobených různým opatřením pro rozvoj venkova.
CS                                                44                                               CS
 ---pagebreak---                                                 Článek 76
                                           Jmenování orgánů
   Pro každý program rozvoje venkova členský stát jmenuje:
   a)      řídící orgán – veřejný nebo soukromý, regionální nebo místní orgán jmenovaný
           členským státem, nebo přímo členský stát, pokud vykonává tuto funkci – pro řízení
           programu;
   b)      platební agenturu uvedenou v článku 6 nařízení (ES) č. …/… [financování CAP];
   c)      certifikační orgán uvedený v článku 7 nařízení (ES) č. …/… [financování CAP].
                                                Článek 77
                                              Řídící orgán
   1.      Řídící orgán je odpovědný za řízení a uskutečňování programu účinným a správným
           způsobem zejména pro:
           a)     zajištění, aby operace byly voleny pro financování v souladu s kritérii
                  použitelnými pro program rozvoje venkova a vyhovovaly po celé období svého
                  provádění platným pravidlům Společenství i vnitrostátním pravidlům
                  a politikám Společenství;
           b)     zajištění toho, aby existoval systém pro zaznamenávání a uchovávání
                  statistických údajů o uskutečňování v elektronické formě vhodné pro účely
                  monitorování a hodnocení;
           c)     zajištění toho, aby příjemci a jiné subjekty účastnící se provádění operací:
                  i)     byli informováni o svých závazcích vyplývajících z poskytnuté pomoci a
                         vedli oddělený účetní systém nebo příslušné účetní knihy pro všechny
                         transakce týkající se operací a
                  ii)    byli si vědomi požadavků týkajících se poskytování dat řídícímu orgánu
                         a zaznamenávání výstupů a výsledků;
           d)     zajištění toho, aby hodnocení programu byla prováděna v časových lhůtách
                  stanovených tímto nařízením a vyhovovala společnému monitorování
                  provedenému podle příslušných vnitrostátních orgánů a Komise;
           e)     koordinaci monitorovacího výboru a posílání potřebných dokumentů
                  k monitorování uskutečňování programu z hlediska jeho konkrétních cílů;
           f)     zajištění souladu se závazky týkajícími se zveřejňování uvedenými v článku 80;
           g)     vypracování výroční zprávy o pokroku a po schválení monitorovacím výborem
                  její předložení Komisi;
           h)     zajištění, aby platební agentura obdržela všechny potřebné informace
                  o provedených postupech a kontrolách provedených v souvislosti s operacemi
                  zvolenými pro financování ještě před schválením plateb.
           Když je část těchto úkolů delegována na jiný orgán, je zachována plná odpovědnost
           řídícího úřadu za účinnost a správnost řízení a plnění těchto úkolů.
CS                                                 45                                            CS
 ---pagebreak---                                               Článek 78
                                          Platební agentura
   Platební agentura je odpovědná za schválení, provádění a účtování plateb podpory
   poskytované příjemcům a příjem příspěvku Společenství v souladu s nařízením (ES) č. …/…
   [financování CAP].
                                              Článek 79
                                          Certifikační orgán
   Certifikační orgán ověří účinné fungování řídícího a kontrolního systému pro programy
   rozvoje venkova v souladu s nařízením (ES) č. …/… [financování CAP].
                                            KAPITOLA II
                                  INFORMACE A ZVEŘEJNĚNÍ
                                              Článek 80
                                        Informace a zveřejnění
   1.       Členské státy musí poskytovat informace o částečně financovaných operacích a tyto
            informace zveřejňovat. Tyto informace jsou určeny evropským občanům. Musí
            zdůrazňovat úlohu Společenství a zajistit průhlednost pomoci fondu.
   2.       Řídící orgán programu odpovídá za jeho zveřejnění:
            a)    informuje potenciální příjemce, profesní organizace, hospodářské a sociální
                  partnery, subjekty odpovědné za podporu rovnoprávnosti pohlaví a nevládní
                  organizace zajímající se o možnosti nabídnuté programem a pravidla pro
                  získávání přístupu k financování programu;
            b)    informuje příjemce o částce, jíž přispělo Společenství;
            c)    informuje občany Evropy o úloze, kterou hraje Společenství v programech,
                  a o jejich výsledcích.
                                            HLAVA VII
                    MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ A REZERVY
                                            KAPITOLA I
                                         MONITOROVÁNÍ
                                              Článek 81
                                          Monitorovací výbor
   1.       Po dohodě s řídícím orgánem a po konzultaci s partnery musí být členským státem
            pro každý program rozvoje venkova založen monitorovací výbor.
            Každý monitorovací výbor je založen maximálně do tří měsíců po rozhodnutí
            o schválení programu.
CS                                                46                                          CS
 ---pagebreak---             Každý výbor vypracuje svůj jednací řád v rámci institucionálního, právního
            a finančního rámce příslušného členského státu a přijme ho po dohodě s řídícím
            orgánem za účelem vykonávání svých povinností podle tohoto nařízení.
   2.       Každému monitorovacímu výboru předsedá zástupce členského státu nebo řídícího
            orgánu.
            O jeho složení rozhoduje členský stát a zahrnuje i partnery uvedené v čl. 6 odst. 1.
            Ze své vlastní iniciativy se může zástupce Komise zúčastnit práce monitorovacího
            výboru jako poradce.
                                              Článek 82
                                Odpovědnosti monitorovacího výboru
   Monitorovací výbor se ubezpečí o účinnosti uskutečňování programu rozvoje venkova. Za
   tímto účelem monitorovací výbor:
   a)       do čtyř měsíců po schválení programu posoudí a schválí výběrová kritéria pro
            financované operace. Výběrová kritéria jsou revidována podle programových potřeb;
   b)       pravidelně přezkoumá postup z hlediska dosažení konkrétních cílů programu na
            základě dokumentů předložených řídícím orgánem;
   c)       prověřuje výsledky uplatňování, zejména dosažení cílů stanovených pro každou
            prioritní osu a probíhajících hodnocení;
   d)       posuzuje a schvaluje výroční zprávu o pokroku a poslední zprávu o pokroku před
            jejich odesláním Komisi;
   e)       může navrhnout řídícímu orgánu jakoukoli úpravu nebo revizi programu zaměřenou
            na dosažení cílů fondu definovaných v článku 4 nebo zdokonalení jeho řízení včetně
            finanční správy;
   f)       posuzuje a schvaluje jakýkoli návrh na úpravu rozhodnutí Komise o příspěvku
            z fondu.
                                              Článek 83
                                         Monitorovací postupy
   1.       Řídící orgán a monitorovací výbor sledují kvalitu uskutečňování programu.
   2.       Řídící orgán a monitorovací výbor provádějí monitorování každého programu rozvoje
            venkova prostřednictvím finančních ukazatelů a ukazatelů týkajících se plnění
            programu a jeho výsledků.
                                              Článek 84
                              Společný rámec monitorování a hodnocení
   Společný rámec monitorování a hodnocení je vypracován ve spolupráci mezi Komisí
   a členskými státy a přijat podle postupu stanoveného v čl. 95 odst. 2. Rámec specifikuje
   omezené množství společných ukazatelů použitelných pro každý program.
CS                                               47                                              CS
 ---pagebreak---                                         Článek 85
                                        Ukazatele
   1. Pokrok, účinnost a efektivita programů rozvoje venkova ve vztahu k jejich cílům se
      měří prostřednictvím ukazatelů vztahujících se k základnímu stavu a k finančnímu
      provádění a uskutečňování programu, k jeho výsledkům a dopadu.
   2. Každý program rozvoje zemědělství uvede omezené množství dalších ukazatelů
      specifických pro tento program.
   3. Pokud to umožňuje podstata pomoci, mohou být údaje týkající se ukazatelů rozděleny
      podle pohlaví a věku příjemců.
                                        Článek 86
                                 Výroční zpráva o pokroku
   1. Poprvé v roce 2008 a každý rok do 30. června pošle řídící orgán Komisi výroční
      zprávu o pokroku v uskutečňování programu. Řídící orgán pošle poslední zprávu
      o pokroku v plnění programu Komisi nejpozději do 30. června 2016.
   2. Každá výroční zpráva o pokroku musí obsahovat následující prvky:
      a)    jakoukoli změnu všeobecných podmínek, která má přímý vliv na podmínky
            uskutečňování programu a jakoukoli změnu politik Společenství i národních
            politik ovlivňující soulad mezi fondem a finančními nástroji;
      b)    pokrok programu z hlediska stanovených cílů na základě ukazatelů výstupu
            a výsledku;
      c)    finanční provedení programu s uvedením výpisu výdajů zaplacených
            příjemcům pro každé opatření, a jestliže program zahrnuje regiony vhodné pro
            cíl konvergence, je výdaj stanoven samostatně;
      d)    kroky, které řídící orgán a monitorovací výbor podnikly k zajištění kvality
            a účinnosti uskutečňování programu, zejména:
            i)    opatření pro monitorování a hodnocení,
            ii)   souhrn hlavních problémů zjištěných při řízení programu a veškerých
                  přijatých opatření včetně reakce na připomínky podle článku 87,
            iii)  využívání technické pomoci,
            iv)   kroky přijaté pro zajištění toho, aby byl program zveřejněn podle
                  článku 80;
      e)    prohlášení o souladu s politikami Společenství ve smyslu podpory včetně
            popisu zjištěných problémů a opatření přijatých k jejich řešení;
      f)    samostatná kapitola o pokroku a financování podle iniciativy LEADER;
      g)    v případě potřeby další využívání pomoci uvedené v článku 33 nařízení (ES)
            č. …/…. [financování CAP].
CS                                          48                                           CS
 ---pagebreak---    3.  Zpráva je považována za přijatelnou z hlediska použití článku 26 nařízení (ES)
       č. …/… [financování CAP], jestliže obsahuje všechny prvky uvedené v odstavci 2
       a umožňuje hodnocení uskutečňování programu.
       Komise má po odeslání výroční zprávy řídícím orgánem dva měsíce na to, aby k ní
       předložila své připomínky. Tato časová lhůta se pro poslední zprávu programu
       prodlužuje na pět měsíců. Nezareaguje-li Komise v určené časovém lhůtě, je zpráva
       považována za přijatou.
                                              Článek 87
                                     Výroční posouzení programů
   1.  Každý rok při předložení výroční zprávy o pokroku prověří Komise a řídící orgán
       hlavní výsledky předcházejícího roku v souladu s postupy stanovenými po dohodě
       s příslušným členským státem a řídícím orgánem.
   2.  Po tomto posouzení může Komise předložit členskému státu a řídícímu orgánu
       připomínky, které o tom informují monitorovací výbor. Členský stát informuje
       Komisi o krocích přijatých v souvislosti s těmito připomínkami.
                                           KAPITOLA II
                                           HODNOCENÍ
                                              Článek 88
                                         Obecná ustanovení
   1.  Politika a programy rozvoje venkova jsou hodnoceny ex ante, průběžně a ex post
       v souladu s články 89 až 91.
   2.  Hodnocení se zaměří na zlepšení kvality, účinnosti a efektivity uskutečňování
       programů rozvoje venkova. Hodnotí se vliv programů z hlediska strategických
       pokynů Společenství uvedených v článku 9 a problémů rozvoje venkova specifických
       pro členské státy a příslušné regiony s přihlédnutím k požadavkům na udržitelný
       rozvoj a vliv na životní prostředí a splnění požadavků právních předpisů
       Společenství.
   3.  Hodnocení je organizováno příslušným způsobem na základě odpovědnosti členských
       států nebo Komise.
   4.  Hodnocení provádí nezávislí hodnotitelé. Výsledky se zveřejní v souladu
       s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30.
       května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady
       a Komise15.
   5.  Členské státy poskytnou lidské a finanční zdroje potřebné pro provedení hodnocení,
       zorganizují získávání a shromažďování potřebných údajů a využijí různé informace
       poskytované monitorovacím systémem.
   15
      Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.
CS                                               49                                       CS
 ---pagebreak---    6. Členské státy a Komise schválí metody hodnocení a normy, které se budou používat
      z iniciativy Komise v rámci článku 84.
                                        Článek 89
                                    Hodnocení ex ante
   1. Hodnocení ex ante tvoří součást vypracování každého programu rozvoje venkova
      a zaměřuje se na optimalizaci přidělování rozpočtových zdrojů a zlepšení kvality
      programu. Musí umět stanovit a zhodnotit střednědobé a dlouhodobé potřeby, cíle,
      jichž je třeba dosáhnout, kvantifikované cíle zejména z hlediska jejich vlivu na
      výchozí situaci, přidanou hodnotu pro Společenství, míru, do níž jsou brány v úvahu
      priority Společenství, poučení převzaté z minulého programování a kvalitu postupu
      uplatňování, sledování, hodnocení a finančního řízení.
   2. Za provedení hodnocení ex ante odpovídá příslušný členský stát.
                                        Článek 90
                                   Průběžné hodnocení
   1. Členské státy zavedou pro každý program rozvoje venkova systém průběžného
      hodnocení.
   2. Řídící orgán pro program a monitorovací výbor použijí průběžné roční hodnocení k:
      a)     prověřování průběhu programu ve vztahu k jeho cílům prostřednictvím
             výsledků a pokud je to možné, ukazatelů vlivu;
      b)     zlepšení kvality programů a plnění programů;
      c)     posouzení návrhů na podstatné změny v programech;
      d)     přípravě střednědobého hodnocení a hodnocení ex post.
   3. Od roku 2008 předkládá řídící orgán každý rok zprávu monitorovacímu výboru
      obsahující výsledky průběžného hodnocení. Po diskusi je zpráva odeslána Komisi
      společně s výroční zprávou o pokroku uvedenou v článku 86.
   4. V roce 2010 má průběžné hodnocení formu střednědobého hodnocení. Toto
      střednědobé hodnocení má navrhovat opatření pro zlepšení kvality programů a jejich
      uskutečňování.
      Z iniciativy Komise se provede shrnutí zpráv se střednědobým hodnocením.
   5. V roce 2015 musí mít průběžné roční hodnocení formu ex post hodnocení.
   6. Tato střednědobá hodnocení a hodnocení ex post prověří stupeň využívání zdrojů,
      efektivitu a účinnost programování fondu, jeho socioekonomický vliv a vliv na
      priority Společenství. Musí se týkat cíle programu a zaměřit se na získávání poznatků
      týkajících se politiky rozvoje venkova. Musí identifikovat faktory, které přispěly
      k úspěchu nebo neúspěchu uskutečňování programu včetně udržitelného rozvoje
      a stanovit nejlepší postup.
CS                                          50                                              CS
 ---pagebreak---    7. Průběžné roční hodnocení je organizováno na základě iniciativy řídích orgánů ve
      spolupráci s Komisí. Organizuje se na několikaleté bázi a pokrývá období 2007-2015.
   8. Komise organizuje z vlastní iniciativy opatření za účelem organizace odborné
      přípravy, výměny nejlepších postupů a informací pro průběžné hodnotitele,
      odborníky v členských státech a členy monitorovacího výboru i o tematických
      a souhrnných hodnoceních.
                                          Článek 91
                                Souhrnná hodnocení ex post
   1. Souhrn hodnocení ex post se uskuteční na základě odpovědnosti Komise ve
      spolupráci s členským státem a s řídícím orgánem, který shromažďuje data potřebná
      pro jejich uskutečnění. Tento souhrn pokrývá všechny programy rozvoje venkova.
   2. Souhrn hodnocení ex post musí být dokončen nejpozději do 31. prosince 2016.
                                        KAPITOLA III
                                          RESERVA
                                          Článek 92
                      Rezerva Společenství pro prioritní osu LEADER
   1. Částka přidělená rezervě uvedená v čl. 70 odst. 2 se použije na podporu
      uskutečňování iniciativy LEADER v programech.
   2. Uskutečňování iniciativy LEADER se hodnotí na základě objektivních kritérií včetně:
      a)    priority přiřazené iniciativě LEADER;
      b)    územnímu pokrytí iniciativy LEADER;
      c)    strategie dosažené při uskutečňování prioritní osy LEADER;
      d)    působení na soukromý kapitál;
      e)    výsledků střednědobých hodnocení.
                                        HLAVA VIII
                                     STÁTNÍ POMOC
                                          Článek 93
                            Uplatňování pravidel státní pomoci
   1. Pokud není v této hlavě uvedeno jinak, články 87 až 89 Smlouvy platí pro pomoc
      poskytnutou členskými státy pro opatření na podporu pro rozvoj venkova.
      Články 87, 88 a 89 Smlouvy se však nepožijí na finanční příspěvky poskytnuté
      členskými státy pro opatření podléhající podpoře Společenství podle ustanovení
      tohoto nařízení.
   2. Pomoc pro modernizaci farem, která přesahuje procenta vymezená v příloze I,
      týkající se čl. 25 odst. 2, je zakázána.
CS                                            51                                          CS
 ---pagebreak---             Tento zákaz se netýká pomoci pro investice v oblasti:
            a)    investic vložených převážně ve veřejném zájmu a vztahujících se ke konverzi
                  tradičních krajin ovlivňovaných zemědělskými a lesnickými činnostmi nebo
                  přemístěním zemědělských budov;
            b)    ochrany a zlepšování životního prostředí;
            c)    zlepšování hygienických podmínek chovů hospodářských zvířat a životních
                  podmínek zvířat.
   3.       Státní pomoc poskytnutá zemědělcům ke kompenzaci přírodních neštěstí v horských
            oblastech a v jiných znevýhodněných oblastech je zakázána, pokud nesplňuje
            podmínky stanovené v článku 35. V řádně zdůvodněných případech však může být
            poskytnuta dodatečná pomoc překračující částky stanovené v čl. 35 odst. 3.
   4.       Státní pomoc na podporu zemědělců, kteří uzavírají závazky týkající se
            agroenvironmentu nebo dobrých životních podmínek zvířat a nesplní podmínky
            stanovené v článku 37, je zakázána. Avšak další pomoc překračující maximální
            částky stanovené v příloze I podle čl. 37 odst. 4 může být povolena, je-li řádně
            zdůvodněna. Ve výjimečných případech může být povolena řádně zdůvodněná
            výjimka vzhledem k minimální době trvání těchto závazků, jak je stanoveno čl. 37
            odst. 3.
   5.       Státní pomoc na podporu zemědělců, kteří se přizpůsobují náročným normám na
            základě právních předpisů Společenství v oblasti ochrany životního prostředí,
            veřejného zdraví a zdraví zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat
            a bezpečnosti práce je zakázána, pokud nesplňuje podmínky stanovené v čl. 29. Může
            být však poskytnuta dodatečná pomoc překračující maximální částky stanovené podle
            uvedeného článku na podporu toho, aby zemědělci mohli dodržovat vnitrostátní
            právní předpisy, jejichž požadavky překračují normy Společenství.
            Neexistují-li příslušné právní předpisy Společenství, je státní pomoc na podporu
            zemědělců, kteří se přizpůsobují náročným normám na základě vnitrostátních
            právních předpisů v oblastech životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví rostlin
            a zvířat, dobrých životních podmínek zvířat a zdraví v oblasti bezpečnosti práce
            zakázána, pokud nesplňuje podmínky stanovené v článku 29. Další pomoc
            překračující maximální částky stanovené v příloze I vzhledem k čl. 29 odst. 2 může
            být poskytnuta, je-li zdůvodněna podle článku 29.
                                             Článek 94
                                   Dodatečné národní financování
   Státní pomoc určená k poskytnutí dalších finančních prostředků pro opatření k rozvoji
   venkova, pro něž je nabízena státní pomoc Společenství, je oznámena členskými státy
   a schválena Komisí v souladu s ustanoveními tohoto nařízení jako součást programování
   uvedeného v článku 15. První věta čl. 88 odst. 3 Smlouvy se pro takto oznámenou pomoc
   nepoužije.
CS                                              52                                              CS
 ---pagebreak---                                              HLAVA IX
                      PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
                                               Článek 95
                                                 Výbor
   1.        Komisi pomáhá Výbor pro rozvoj venkova (dále „výbor“).
   2.        Pokud je uveden odkaz na tento odstavec, platí články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
             Období uvedené v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.
   3.        Výbor přijme svůj jednací řád.
                                               Článek 96
                                          Prováděcí pravidla
   Nad rámec opatření předpokládaných v jednotlivých ustanoveních tohoto nařízení se přijmou
   podrobná ustanovení pro provedení tohoto nařízení v souladu s postupem uvedeným v čl. 95
   odst. 2. Týkají se zejména:
   a)        předložení navrhovaných programů rozvoje venkova;
   b)        podmínek opatření rozvoje venkova.
                                               Článek 97
                                        Přechodná ustanovení
   Pokud by na usnadnění přechodu z platného systému na stav zavedený tímto nařízením byla
   nutná zvláštní opatření, budou taková opatření přijata podle postupu uvedeného v čl. 95
   odst. 2.
   Tato opatření se přijímají zejména k integraci stávající podpory poskytované Společenstvím
   pro období končící po 1. lednu 2007 do podpory pro rozvoj venkova uvedené v tomto nařízení.
                                               Článek 98
                                                Zrušení
   1.        Nařízení (ES) č. 1257/1999 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2007.
             Odkazy na zrušené nařízení jsou chápany jako odkazy na toto nařízení.
             Zrušené nařízení se nadále použije pro akce schválené Komisí v rámci tohoto nařízení
             před 1. lednem 2007.
   2.        Směrnice a rozhodnutí Rady, které stanoví a upravují seznamy méně zvýhodněných
             oblastí uvedených v čl. 21 odst. 2 nařízení (ES) č. 950/97 se zrušují.
                                               Článek 99
                                           Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost … dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
CS                                                 53                                             CS
 ---pagebreak---    Použije se v souvislosti s podporou Společenství od 1. ledna 2007.
   Článek 10 však platí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
   Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
   V Bruselu dne
                                               Za Radu
                                               předseda/předsedkyně
CS                                              54                                         CS
 ---pagebreak---                                           PŘÍLOHA I
                           ČÁSTKY A PROCENTA PODPORY
                                               Částka v eurech
     Článek              Předmět
                                               nebo podíl v %
   21 odst. 2 Prémie za zahájení činnosti           40 000
   22 odst. 3 Předčasný odchod do důchodu           18 000     Na převodce a na rok
                                                   180 000     Celková částka na převodce
                                                     4 000     Na pracovníka na rok
                                                    40 000     Celková částka na pracovníka
   23 odst. 2 Poradenské služby                      80 %      Z oprávněných nákladů na
                                                               poradenské služby
                                                     1 500     Maximální oprávněná částka
   25 odst. 2 Intenzita     pomoci         na        60 %      Z      částky       oprávněných
              modernizaci farem                                investic vložených mladými
                                                               zemědělci         do     oblastí
                                                               uvedených v čl. 34 písm. a)
                                                               bodech i), ii) a iii)
                                                     50 %      Z      částky       oprávněných
                                                               investic vložených jinými
                                                               zemědělci         do     oblastí
                                                               uvedených v čl. 34 písm. a)
                                                               bodech i), ii) a iii)
                                                     50 %      Z      částky       oprávněných
                                                               investic vložených mladými
                                                               zemědělci do jiných oblastí
                                                     40 %      Z      částky       oprávněných
                                                               investic vložených jinými
                                                               zemědělci do jiných oblastí
                                                     75 %      Z      částky       oprávněných
                                                               investic do nejokrajovějších
                                                               oblastí a ostrovů v Egejském
                                                               moři
   26 odst. 3 Intenzita pomoci pro zlepšení          50 %      Z      částky       oprávněných
              hospodářské hodnoty lesů                         investic do oblastí uvedených
                                                               v čl. 34 písm. a) bodech i), ii)
                                                               a iii)
                                                     40 %      Z      částky       oprávněných
                                                               investic do jiných oblastí
                                                     75 %      Z      částky       oprávněných
                                                               investic do nejokrajovějších
                                                               oblastí
CS                                            55                                                CS
 ---pagebreak---    27 odst. 3 Intenzita pomoci pro přidanou            50 %         Z      částky     oprávněných
              hodnotu zemědělské a lesnické                         investic do oblastí, na které se
              produkce                                              vztahuje cíl konvergence
                                                       40 %         Z      částky     oprávněných
                                                                    investic do jiných oblastí
                                                       65 %         Z      částky     oprávněných
                                                                    investic do nejokrajovějších
                                                                    oblastí a ostrovů v Egejském
                                                                    moři
   29 odst. 2 Maximální částka podpory pro            10 000        Na podnik
              dodržování norem
   30 odst. 2 Maximální částka podpory pro             3 000        Na podnik
              účast v programech jakosti
              potravin
   31         Intenzita       pomoci       pro         70 %         Z oprávněných nákladů na
              informační a reklamní činnosti                        akci
   32 odst. 3 Maximální částka pro částečně            1 500        Na zemědělský podnik na rok
              soběstačné           zemědělské
              podniky
   33 odst. 2 Seskupení producentů: strop       5 %, 5 %, 4 %, 3 %  V uvedeném pořadí za 1., 2.,
              jako procento z prodané                a 2 % (*)      3., 4. a 5. rok za prodanou
              produkce v průběhu prvních                            produkci až do 1 000 000 €
              pěti let po uznání
                                               2,5 %, 2,5 %, 2,0 %, V uvedeném pořadí za 1., 2.,
                                                  1,5 % a 1,5 %     3., 4. a 5. rok za prodanou
                                                                    produkci           překračující
                                                                    1 000 000 €
              Ale nepřekračující pro každý           100 000        Za 1. rok
              z prvních pěti let částku
                                                     100 000        Za 2. rok
                                                      80 000        Za 3. rok
                                                      60 000        Za 4. rok
                                                      50 000        Za 5. rok
   35 odst. 3 Minimální         částka      za           25         Na hektar zemědělsky využité
              znevýhodnění                                          půdy
              Maximální platba za přírodní              250         Na hektar zemědělsky využité
              znevýhodnění                                          půdy
              Maximální platba za oblasti               150         Na hektar zemědělsky využité
              s jiným znevýhodněním                                 půdy
   36         Počáteční maximální platba             500 (**)       Na hektar zemědělsky využité
              Natura 2000 za období                                 půdy
              nepřekračující pět let
              Normální maximální        platba       200 (**)       Na hektar zemědělsky využité
              Natura 2000                                           půdy
CS                                             56                                                    CS
 ---pagebreak---     37 odst. 4      Roční úroda                          600 (**)         Na hektar
                    Speciální trvalé plodiny             900 (**)         Na hektar
                    Jiné využívání půdy                  450 (**)         Na hektar
                    Místní plemena         ohrožená      200 (**)         Na jednotku živého skotu
                    ztrátou chovu
                    Dobré životní podmínky zvířat           500           Na jednotku živého skotu
    40 odst. 1,     Maximální       roční   odměna
    2. odrážka      k úhradě ztráty příjmů ze
                    zalesnění
                    – pro zemědělce nebo jejich             500           Na hektar
                       asociace
                    – pro jiné osoby          podle         150           Na hektar
                       soukromého práva
    40 odst. 4,     – Intenzita      pomoci     pro       50 %            Z      částky     oprávněných
    41 odst. 4 a       náklady na založení                                investic do oblastí uvedených
    42 odst. 3                                                            v čl. 34 písm. a) bodech i), ii)
                                                                          a iii)
                    –                                     40 %            Z oprávněných investic do
                                                                          jiných oblastí
                    –                                     75 %            Z oprávněných investic do
                                                                          nejokrajovějších oblastí
    43           a – Natura 2000 a roční platba
    44 odst. 2         za lesní prostředí
                    – minimální platba                       40           Za hektar
                    – maximální platba                      200           Za hektar
   (*)       V případě Malty může Komise stanovit minimální částku pomoci pro ta výrobní odvětví, v nichž
             je celkový výnos mimořádně nízký.
   (**)      Tyto částky mohou být ve výjimečných případech zvýšeny s přihlédnutím ke zvláštním
             okolnostem odůvodněným v programech rozvoje venkova.
CS                                                  57                                                     CS
 ---pagebreak---                           PŘÍLOHA II
       Roční rozpis částek pro závazky na roky 2007–2013
                     (uvedené v čl. 70 odst.1)
                                               v miliónech EUR – ceny roku 2004
   Rok        2007      2008     2009       2010        2011    2012      2013
             11 759    12 235   12 700     12 825      12 952  13 077    13 205
CS                             58                                               CS
 ---pagebreak---                                 FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE
   Domaines politiques: Agriculture et développement rural
   Activité: Développement rural
   DÉNOMINATION       DE L’ACTION: RÈGLEMENT DU CONSEIL CONCERNANT LE SOUTIEN AU
            DÉVELOPPEMENT RURAL PAR LE FONDS EUROPÉEN AGRICOLE POUR LE
            DÉVELOPPEMENT RURAL (FEADER)
   1.       LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)
   2.       DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES
   2.1      Enveloppe totale de l’action (partie B): 88 753,- millions d'euros en CE (prix
            constant 2004)
   2.2      Période d’application: du 1 janvier 2007 au 31 décembre 2013
   2.3      Estimation globale pluriannuelle des dépenses:
   a)       Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière)
            (cf. point 6.1.1)
                                                              millions d'euros (à la 3e décimale)
                                                                                Année
                         Année     Année     Année    Année    Année      Année     2013 et
                          2007      2008      2009     2010    2011       2012     exercices
                                                                                suivants
       Crédits
                         11 724    12 198    12 662   12 787  12 913     13 038      13 165
       d'engagement
       Crédits de
                          3 426     7 317     7 696    9 091  10 738     12 133      38 086
       paiement
   b)       Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d’appui (DDA)
            (cf. point 6.1.2)
            CE              35        37        38      38      39         39          40
            CP              35       37        38       38      39         39          40
       Sous-total a+b
            CE           11 759    12 235    12 700   12 825  12 952     13 077      13 205
            CP            3 461     7 354     7 734    9 129  10 777     12 172      38 086
   c)       Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de
            fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3)
       CE/CP
CS                                                 59                                             CS
 ---pagebreak---           TOTAL a+b+c
       CE
       CP
   2.4       Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières
             [X] Proposition compatible avec la programmation financière 2007–2013.
                    Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des
                    perspectives financières,
                    y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord
                    interinstitutionnel.
   2.5       Incidence financière sur les recettes
             [X] Aucune implication financière.
                                                                   millions d'euros (à la première décimale)
                                                         Avant              Situation après l'action
                                                        l'action
              Ligne                 Recettes            (anné
                                                                 Anné n+1       n+2      n+3        n+4   n+5
              budgétaire                                 e n–     e n3
                                                           1)
                         a) Recettes en termes
                         absolus1
                         b)Modification des recettes2   ∆
   3.        CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES
     Nature de la dépense           Nouvelle          Participation     Participation          Rubrique PF
                                                          AELE         pays candidats
      DNO              CD             NON                  NON                                       N° 2
   4.        BASE JURIDIQUE
   Article 36 et 37 du traité.
   5.        DESCRIPTION ET JUSTIFICATION
   5.1       Nécessité d'une intervention communautaire
   5.1.1     Objectifs poursuivis
   La politique de développement rural accompagne la politique commune relative aux marchés
   agricoles et elle contribue aux objectifs énoncés à l’article 33 du traité. La présente proposition
   établit le cadre de soutien du développement rural par l’Union européenne.
CS                                                          60                                                CS
 ---pagebreak---    Le soutien de la Communauté en faveur d’un développement rural, financé par le Fonds
   agricole pour le développement rural (FEADER), contribuera à la réalisation des objectifs
   suivants :
   • l’amélioration de la compétitivité de l’agriculture et de la sylviculture par un soutien à la
       restructuration ;
   • l’amélioration de l’environnement et l’espace rural par le soutien à la gestion du territoire ;
   • l’amélioration de la qualité de la vie dans les zones rurales et l’encouragement de la
       diversification des activités économiques.
   5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante
   (Il s’agit ici:
   a)        d'expliquer comment et quand l'évaluation ex ante a été effectuée (auteur, calendrier
             et si le(s) rapport(s) est/sont disponible(s) ou comment l'information correspondante
             a été collectée.
             Une étude d’impact a été élaborée et accompagne la proposition.
   b)        de décrire brièvement les constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex ante)
             Les conclusions figurent à la partie 5 de l’étude d’impact.
   5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation ex post
   (Dans le cas du renouvellement d’un programme, il s’agit aussi de décrire brièvement les
   enseignements à tirer d’une évaluation intérimaire ou ex post.)
             Voir partie 5 de l’étude d’impact.
   5.2       Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire
   La politique de développement rural sera implémentée par des programmes pluriannuels
   couvrant la période 2007 – 2013. Ils seront articulés autour de 3 axes prioritaires et de l’axe
   LEADER conformément aux dispositions des titres III et IV de la proposition.
   5.3       Modalités de mise en œuvre
   Les programmes de développement rural sont établis et présentés à la Commission par les
   Etats membres à l’issue d’une concertation avec les partenaires régionaux, locaux,
   économiques et sociaux. L’Etat membre peut présenter soit un seul programme couvrant tout
   son territoire soit un programme par région.
   La Commission approuve les programmes en fonction de leur cohérence avec les orientations
   stratégiques de l’Union sur le développement rural, le plan stratégique national présenté par
   l’Etat membre, ainsi qu’avec le présent règlement. La mise en œuvre des programmes et leur
   contrôle relève de la gestion partagée (art. 53 du Règlement 1605/2002).
   L’assistance technique à l’initiative de la Commission est implémentée en gestion directe.
CS                                                  61                                               CS
 ---pagebreak---    6.        INCIDENCE FINANCIÈRE
   6.1       Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de
             programmation)
   (Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué
   par la ventilation dans le tableau 6.2.)
   6.1.1     Intervention financière
                                        Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)
                                Année
            Ventilation         2007        2008      2009     2010       2011       2012       2013
   Action 1
   Action 2
   etc.
                        TOTAL   11 724     12 198     12 662  12 787     12 913      13 038    13 165
CS                                                 62                                                CS
 ---pagebreak---     6.1.2     Assistance technique et administrative (ATA), dépenses d'appui (DDA) et dépenses TI
              (crédits d’engagement)
                                  Année
                                  2007        2008        2009           2010      2011     2012         2013
   1) Assistance technique et
   administrative (ATA):
   a) Bureaux d’assistance
   technique (BAT)
   b) Autre assistance
   technique et administrative:
   – intra-muros:
   – extra-muros:
   dont pour la construction et
   la maintenance de systèmes
   de gestion informatisés:
                     Sous-total 1
   2) Dépenses d’appui (DDA):
   a) Études
   b) Réunion d’experts
   c) Information et
   publications
                     Sous-total 2
                        TOTAL      35           37          38            38        39       39           40
    6.2.      Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de
              programmation)
    (Dans le cas où il y a plusieurs actions, il y a lieu de donner, sur les mesures concrètes à
    prendre pour chaque action, les précisions nécessaires à l'estimation du volume et du coût des
    réalisations.)
                                          Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)
                Ventilation                 Type             Nombre de        Coût unitaire     Coût total
                                       de réalisations      réalisations/       moyen       (total pour années
                                          /outputs             outputs                             1…n)
                                          (projets,          (total pour
                                        dossiers …)        années 1…n)
                                              1                   2                3             4=(2X3)
    Action 1
    – Mesure 1
    – Mesure 2
    Action 2
    – Mesure 1
    – Mesure 2
    – Mesure 3
    etc.
              COÛT TOTAL
    (Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.)
CS                                                     63                                                     CS
 ---pagebreak---    7.          INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES
   7.1.        Incidence sur les ressources humaines
                               Effectifs à affecter à la gestion de l’action
                                                                                Description des tâches découlant de
                                par utilisation des ressources existantes
                                                                                l’action
                                          et/ou supplémentaires
        Types d’emplois                                                         Total
                               Nombre d’emplois         Nombre d’emplois
                                   permanents               temporaires
   Fonctionnaires ou A                                                                   (Si nécessaire, une description plus
   agents                 B                                                            complète des tâches peut être annexée.)
   temporaires            C
   Autres         ressources
   humaines
   Total
   7.2         Incidence financière globale des ressources humaines
                   Type de ressources humaines                     Montants en euros              Mode de calcul *
   Fonctionnaires
   Agents temporaires
   Autres ressources humaines
                                (indiquer la ligne budgétaire)
                                                          Total
   Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.
   7.3         Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action
   Ligne budgétaire
   (n° et intitulé)                                                  Montants en euros               Mode de calcul
   Enveloppe globale (Titre A7)
   A0701 – Missions
   A07030 – Réunions
   A07031 – Comités obligatoires (1)
   A07032 – Comités non obligatoires (1)
   A07040 – Conférences
   A0705 – Études et consultations
        Autres dépenses (indiquer lesquelles)
   Systèmes d’information (A-5001/A-4300)
   Autres dépenses – partie A (indiquer lesquelles)
                                                         Total
   Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois.
   (1)
       Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.
   I.        Total annuel (7.2 + 7.3)                                       euros
   II.       Durée de l’action                                              années
   III.      Coût total de l’action (I x II)                                euros
   (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les
   DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat
CS                                                            64                                                        CS
 ---pagebreak---    d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG
   devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la
   préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB.
   Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la
   préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de
   l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de
   la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et
   supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.)
   Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieur de la
   dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle.
   8.        SUIVI ET ÉVALUATION
   8.1       Système de suivi
   Il est défini aux articles 81 à 87.
   8.2       Modalités et périodicité de l’évaluation prévue
   Les programmes de développement rural font l’objet d’évaluations conformément aux
   dispositions des articles 88 à 91.
   9.        MESURES ANTIFRAUDE
   Les Etats membres assument en premier ressort la responsabilité du contrôle financier des
   interventions. A cette fin, les Etats membres prennent toutes les dispositions et mesures
   nécessaires pour s’assurer de la réalité et régularité des opérations financées par le FEADER,
   prévenir et détecter les irrégularités, poursuivre et récupérer les fonds perdus en cas
   d’irrégularité. La Commission, pour sa part, s’assure de l’existence et du bon fonctionnement
   des systèmes de gestion et de contrôle dans les Etats membres et elle applique les corrections
   financières en cas de défaillance de ces systèmes. Il convient de noter que la procédure
   d’apurement des comptes s’applique.
CS                                                65                                              CS