Důležité právní upozornění

|

52009PC0417

Návrh nařízení Rady o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, ať už jsou prohlášené za pocházející z Tchaj-wanu, či nikoliv, a o zrušení osvobození uděleného společnostem Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.  /* KOM/2009/0417 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 4.8.2009KOM(2009) 417 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, ať už jsou prohlášené za pocházející z Tchaj-wanu, či nikoliv, a o zrušení osvobození uděleného společnostem Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“) v řízení týkajícím se dovozu potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (vyjma korozivzdorné oceli), s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, ať už jsou prohlášené za pocházející z Tchaj-wanu či nikoliv. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 964/2003 o uložení konečných antidumpingových cel z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli z Čínské lidové republiky a Thajska a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, ať už jsou prohlášené za pocházející z Tchaj-wanu či nikoliv. Opatření pro dotčený výrobek pocházející z ČLR jsou rozšířena na dovozy odesílané z Indonésie nařízením Rady (ES) č. 2052/2004, Srí Lanky nařízením Rady (ES) č. 2053/2004 a Filipín nařízením Rady (ES) č. 655/2006, bez ohledu na to, zda je prohlášen za pocházející z Indonésie, Srí Lanky a Filipín či nikoliv. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |Právní stránka návrhu |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 5. června 2008 byl zahájen přezkum před pozbytím platnosti na žádost předloženou Výborem na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo. Konečná opatření byla původně uložena v roce 1996 a byla zachována po přezkumu před pobytím platnosti v červnu 2003. Platné antidumpingové clo pro Čínskou lidovou republiku činí 58,6 % a je rozšířené na výrobky odesílané z Tchaj-wanu s výjimkou společností Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co. Ltd a Nian Pipe Fittings Co. Ltd. Clo pro Thajsko činí 58,9 % s výjimkou společností Thai Benkan Co. Ltd (0 %) a Awaji Sangyo Co. Ltd (7,4 %). Zároveň byl zahájen částečný prozatímní přezkum, jehož rozsah byl omezen na dva tchajwanské vyvážející výrobce a jejich osvobození od rozšíření zmíněných opatření na Tchaj-wan. Jejich osvobození již není odůvodněné, poněvadž se tyto dvě společnosti také účastní na praktikách obcházení. Přiložený návrh nařízení Rady zachovávající výše uvedená opatření se zakládá na zjištěních o pokračování nebo opakování dumpingu a újmě a zájmu Společenství. Proto se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, které by mělo být co nejdříve vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z následujících důvodů: |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |Rozpočtové důsledky |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, ať už jsou prohlášené za pocházející z Tchaj-wanu, či nikoliv, a o zrušení osvobození uděleného společnostem Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 a 3 a čl. 13 odst. 4 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP1. Platná opatření a předchozí šetření(1) Nařízením Rady (ES) č. 584/96[2] bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli (dále jen „potrubní tvarovky“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska (dále jen „původní šetření“). Podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení byla tato opatření na základě závěrů šetření o obcházení rozšířena nařízením (ES) č. 763/2000[3] tak, aby zahrnula některý dovoz dotčeného výrobku, který je odesílán z Tchaj-wanu.(2) V současné době jsou platnými opatřeními konečná antidumpingová cla uložená nařízením Rady (ES) č. 964/2003[4] z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR) a Thajska (dále jen „dotčené země“) a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, ať již jsou prohlášené za pocházející z Tchaj-wanu či nikoliv, podle přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „první přezkum před pozbytím platnosti“). Platné antidumpingové clo činí 58,6 % pro Čínskou lidovou republiku (ČLR) a 58,9 % pro Tchaj-wan s výjimkou společností Thai Benkan Co. Ltd. (0 %) a Awaji Materia Co. Ltd[5] (7,4 %). Tři tchajwanské společnosti, Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co. Ltd a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd., mají výjimku z rozšíření opatření na Tchaj-wan.(3) Rozhodnutím Komise 96/252/ES[6] byly přijaty závazky některých thajských výrobců. V roce 2004 byly tyto závazky odvolány nařízením Rady (ES) č. 1496/2004[7], kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 964/2003[8].(4) V souladu s čl. 13 odst. 3 základního nařízení byla opatření pro dotčený výrobek pocházející z ČLR rozšířena na dovoz odesílaný z Indonésie nařízením Rady (ES) č. 2052/2004[9], Srí Lanky nařízením Rady (ES) č. 2053/2004[10] a Filipín nařízením Rady (ES) č. 655/2006[11], bez ohledu na to, zda je prohlášen za pocházející z Indonésie, Srí Lanky a Filipín či nikoliv.(5) Antidumpingová opatření uložená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008[12] jsou v současné době také platná pro dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie.2. Žádosti o přezkumy(6) Po zveřejnění oznámení o blížícím se pozbytí platnosti[13] antidumpingových opatření na dovoz potrubních tvarovek pocházejících z ČLR a Thajska obdržela Komise žádost o přezkumy podle čl. 11 odst. 2 a 3 základního nařízení.(7) Žádost podal dne 5. března 2008 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby potrubních tvarovek ve Společenství.(8) Žádost v souladu s čl. 11 odst. 2 byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně mělo za následek pokračování nebo opakování dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.(9) Žádost se v souladu s čl. 11 odst. 3 zakládala na žadatelem poskytnutých informacích, že pokud jde o dovoz dotčeného výrobku z ČLR, nejsou již uvedená opatření vzhledem k dumpingu působícímu újmu dostatečná, zejména pak co se týče rozšíření opatření na dovoz odesílaný z Tchaj-wanu. Žadatel předložil přímé důkazy o tom, že osvobození dovozu výrobků vyrobených společnostmi Chup Hsin Enterprise Co. Ltd a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. od rozšířeného opatření již není odůvodněné, poněvadž se zdá, že se zmíněné společnosti účastní na praktikách obcházení, jako jsou např. překládky potrubních tvarovek pocházejících z ČLR přes Tchaj-wan.(10) Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu, omezeného na osvobození potrubních tvarovek vyráběných společnostmi Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tchaj-wan) a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Tchaj-wan) od rozšíření antidumpingových opatření, která se vztahují na dovoz pocházející z ČLR, na dovoz odesílaný z Tchaj-wanu, a zahájila přezkumy[14] podle čl. 11 odst. 2 a 3 základního nařízení (dále jen „stávající přezkumy“).3. Šetření3.1. Strany dotčené šetřením(11) Komise oficiálně uvědomila žádajícího výrobce ve Společenství, ostatní výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v dotčených zemích včetně Tchaj-wanu, dovozce/obchodníky, uživatele a jejich sdružení, která byla dle známosti dotčená, a zástupce vlád vyvážejících zemí o zahájení přezkumů.(12) Komise zaslala dotazníky všem těmto stranám a také těm, kteří o sobě dali vědět ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Komise rovněž poskytla zúčastněným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.(13) Následně byly obdrženy odpovědi na dotazník od vyvážejících výrobců v Tchaj-wanu, od tří výrobců ze Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, i od tří dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení (viz 14. až 17. bod odůvodnění níže).3.2. Výběr vzorku(14) Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců dotčeného výrobku ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, a výrobců ve Společenství podporujících žádost se v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a aby v případě kladného rozhodnutí mohla vzorek vybrat, požádala tyto subjekty, aby předložily informace uvedené v oznámení o zahájení v odst. 5.1. písm. a) bodě i) až iii), a rozeslala formuláře, ve kterých požadovala od každého dotčeného výrobce ve Společenství, vyvážejícího výrobce a dovozce konkrétní informace o průměrném objemu prodeje a cenách.(15) Od žádných čínských ani thajských vyvážejících výrobců nebyla obdržena žádná odpověď, a proto výběr vzorku nebyl použitelný.(16) Na formulář odpovědělo devět výrobců ve Společenství. Na základě objemu jejich prodeje na trhu Společenství v období přezkumného šetření byl vybrán vzorek čtyř výrobců ve Společenství. Tito výrobci byli požádáni, aby vyplnili celý dotazník. Jedna z vybraných společností následně nevyplnila celý dotazník, a proto byla vyňata ze vzorku. Konečný vzorek tří společností představoval více než 59 % celkové výroby průmyslu Společenství a 62 % objemu prodeje průmyslu Společenství na trhu Společenství.(17) Co se týče dovozců dotčeného výrobku, devět odpovědělo na formulář. Na základě objemu jejich dovozu dotčených výrobků do Společenství z dotčených zemí v období přezkumného šetření byl vybrán vzorek čtyř dovozců. Jedna z těchto společností však následně nevyplnila celý dotazník, a byla proto vyňata ze vzorku.3.3. Šetření a inspekce na místě(18) Komise si vyžádala a ověřila všechny informace považované za nezbytné pro určení možného pokračování nebo opakování dumpingu a újmy a zájmu Společenství a pro ověření, zda je osvobození některých potrubních tvarovek vyrobených společnostmi uvedenými v 9. bodě odůvodnění od rozšíření platných antidumpingových opatření vůči ČLR vzhledem k dumpingu působícímu újmu stále odůvodněné. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:a) výrobci ve Společenství zařazení do vzorku-  Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko, včetně společnosti ve spojení Siekmann Fittings, GmbH, Lohne, Německo,-  Interfit S.A., Maubeuge, Francie,-  Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia, Itálie;b) dovozci, kteří nejsou ve spojení a byli vybráni do vzorku-  BSS Group plc, Leicester, Spojené království,-  Eurobridas Fittings, S.A., Zaragoza, Španělsko,-  Manfred Geldbach GmbH & Co., Gelsenkirchen, Německo;c) vyvážející výrobci na Tchaj-wanu-  Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung,-  Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung;d) výrobce ve srovnatelné zemi, v USA-  Weldbend Corporation, Argo, Illinois, USA.3.4. Období přezkumného šetření(19) Šetření se týkalo pokračování nebo opakování dumpingu a proběhlo v období od 1. dubna 2007 do 31. března 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které jsou relevantní pro posouzení, zda bude přetrvávat nebo se bude opakovat újma, zahrnovalo období od 1. ledna 2004 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK1. Posuzovaný výrobek(20) Posuzovaný výrobek je stejný jako výrobek v původním šetření a prvním přezkumu před pozbytím platnosti: některé potrubní tvarovky (jiné než lité tvarovky, příruby a závitové tvarovky) ze železa nebo oceli (vyjma korozivzdorné oceli), s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, pocházející z Čínské lidové republiky a Thajska.(21) Potrubní tvarovky jsou v podstatě vyráběny řezáním a tvarováním rour a trubek. Používají se ke spojování rour a trubek a vyskytují se v různých tvarech: kolena, přechodky, profily tvaru T a uzávěry, jakož i v různých velikostech a kvalitách materiálu. Používají se převážně v petrochemickém průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, výstavbě lodí a v průmyslových instalacích. Když jsou prodávány k použití v petrochemickém průmyslu, jako celosvětová norma se používá norma ANSI. Pro jiné účely je ve Společenství nejběžněji používanou normou norma DIN.2. Obdobný výrobek(22) Obdobně jako tomu bylo v původním šetření a prvním přezkumu před pozbytím platnosti, i toto šetření ukázalo, že potrubní tvarovky vyrobené v dotčených zemích, prodávané na domácích trzích a/nebo vyvážené do Společenství, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané žádajícími výrobci ve Společenství, a jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ČI OPAKOVÁNÍ DUMPINGU(23) V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.1. Předběžné poznámky(24) Jak již bylo zmíněno výše, s ohledem na to, že žádní vyvážející výrobci v ČLR a Thajsku nespolupracovali, muselo toto přezkoumání vycházet z informací, které Komise měla k dispozici z jiných zdrojů, jako např. žádost o přezkum, Eurostat, čínské celní statistiky a informace shromážděné ve srovnatelné zemi.2. Thajskoa) Běžná hodnota(25) V souladu s článkem 18 základního nařízení a s ohledem na to, že žádní thajští vyvážející výrobci nespolupracovali, se běžná hodnota zakládala na údajích uvedených v žádosti, tj. na odhadovaných výrobních nákladech v Thajsku, ke kterým bylo připočteno 15 % na prodejní, správní a režijní náklady a 11 % na zisk. Neexistoval žádný náznak toho, že by tato úroveň zisku převýšila zisk, kterého dosahují ostatní vývozci nebo výrobci při prodeji výrobků stejné obecné kategorie na tuzemském trhu země původu, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 6 písm. c).b) Vývozní cena(26) V souladu s článkem 18 základního nařízení a s ohledem na to, že žádní thajští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena vypočítána pomocí údajů Eurostatu. Tyto počty se přizpůsobily podle druhů výrobků úměrně k tonáži každého druhu výrobku na základě informací uvedených v žádosti.c) Srovnání(27) Pro zajištění spravedlivého srovnání byla vývozní cena upravena o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, provize a balení v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.d) Dumpingové rozpětí(28) Za účelem výpočtu dumpingového rozpětí Komise v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení porovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu s průměrnou vývozní cenou do Společenství na úrovni ze závodu a na stejné úrovni prodeje. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingového rozpětí pro Thajsko ve výši 17,8 %, přičemž se toto rozpětí rovnalo částce, o kterou zjištěná běžná hodnota překročila vývozní cenu.3. Čínská lidová republikaa) Běžná hodnota: srovnatelná země(29) Stávající opatření stanoví jednotné celostátní clo na všechen dovoz obdobného výrobku pocházejícího z ČLR do Společenství. Běžná hodnota byla tudíž určena na základě údajů získaných ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“). V původním šetření bylo jako srovnatelná země vybráno Thajsko. V oznámení o zahájení však srovnatelnou zemí byly zamýšleny Spojené státy americké, protože výrobní odvětví Společenství ve své žádosti o přezkum uvedlo, že tato země je nyní vhodnější volbou než Thajsko. Bylo vynaloženo úsilí na nalezení možných alternativ v jiných třetích zemích, avšak žádné společnosti kromě jedné společnosti v USA nesouhlasily se spoluprací.(30) V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byly USA považovány za vhodnou volbu s ohledem na velikost jejich trhu, úroveň dovozu a z nich plynoucí silnou konkurenci na tomto trhu. Dále bylo s ohledem na to, že žádní thajští vývozci v šetření nespolupracovali, považováno za vhodnější založit běžnou hodnotu pro ČLR na ověřených údajích spolupracující společnosti z USA. Po zveřejnění oznámení o zahájení navíc od zainteresovaných stran nebyly obdrženy žádné připomínky k návrhu použít USA jako srovnatelnou zemi. Následkem výše uvedeného byla běžná hodnota založena na údajích poskytnutých výrobcem v USA.b) Vývozní cena(31) Pokud jde o vývozy do Společenství, vzhledem k tomu, že žádní vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, závěry musely v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. Za použití stejné metodiky jako v původním šetření byla vývozní cena určena na základě čínských celních statistik. Tyto údaje byly porovnány s údaji Eurostatu. Byly zjištěny značné rozdíly v množství a ceně. Na základě dříve doložených důkazů o obcházení ze strany ČLR, které ukazuje na to, že údaje Eurostatu nebyly dostatečně přesné, bylo považováno za vhodné nepoužít tyto údaje v tomto přezkumu.c) Srovnání(32) Pro účely spravedlivého srovnání a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byl proveden řádný zápočet, ve formě úprav, o rozdíly ve vztahu k nákladům na dopravu (námořní přeprava), pojistné, úvěry a zprostředkovatelské provize, které byly považovány za náklady ovlivňující ceny a cenovou srovnatelnost.d) Dumpingové rozpětí(33) V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení byla vážená průměrná běžná hodnota na základě ceny ze závodu v USA srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou na základě ceny ze závodu v Číně na stejné úrovni prodeje. Výše uvedené srovnání ukázalo existenci 100% dumpingového rozpětí pro ČLR.e) Závěr(34) Šetření prokázalo, že z obou zemí pokračoval dovoz s vysokou úrovní dumpingu. Šetření neprokázalo žádný důvod k domněnce, že by dumping ustal nebo se snížila jeho úroveň, pokud by byla opatření zrušena. Dospělo se proto k závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu. Navíc je třeba zmínit, že i přes vysokou úroveň antidumpingových cel uložených z vývozu z těchto zemí se objem dovozu z těchto zemí mohutně zvětšil. Bylo ovšem považováno za přiměřené také prošetřit, zdali by došlo k opakování dumpingu v případě zvýšení objemu vývozu, pokud by byla stávající opatření zrušena.4. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření(35) Pro účely prošetření pravděpodobnosti opakování dumpingu byly vyhodnoceny tyto faktory: vývoj vývozní a/nebo výrobní kapacity v dotčených zemích, pozadí obcházení v případě ČLR a chování vývozců na trzích třetích zemí.5. Thajsko(36) Vzhledem k tomu, že žádní vyvážející výrobci v Thajsku nespolupracovali, muselo toto přezkoumání vycházet z informací, které Komise měla k dispozici z jiných zdrojů, tj. ze žádosti. Roční výrobní kapacita Thajska byla podle žádosti odhadována na 63 000 tun, pro domácí spotřebu ve výši pouhých 4 200 tun, což thajský průmysl činí velice závislým na vývozu. Roční výroba byla odhadována na 38 000 tun. Výsledná volná kapacita byla odhadována na 25 000 tun.(37) Šetření prokázalo, že žádný jiný trh na světě by tuto dostupnou kapacitu nemohl vstřebat, protože na Thajsko se již vztahují antidumpingová opatření. Tato opatření jsou v rozsahu od 10,68 % do 52,6 % v USA pro výrobek, který se do značné míry shoduje s výrobkem dotčeným tímto šetřením, ale je omezen na vnitřní průměr 14 palců. Na základě zkušeností z minulosti a podle žádosti o tento přezkum se navíc zdá, že existuje celková obrovská celosvětová nadbytečná kapacita, a to především v jihovýchodní Asii.(38) V důsledku toho je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, byla by podstatná část přebytku thajské kapacity ve světle stávajících omezení a vysoké úrovně platných opatření na jiných hlavních trzích nasměrována na trh EU.6. Čínská lidová republikaa) Výroba a využití kapacit(39) S ohledem na to, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musely útvary Komise použít faktů, které jim byly k dispozici. Vzhledem k tomu, že je o čínském průmyslu známo pouze málo informací, následující závěry vycházejí z informací obsažených v žádosti a v čínských celních statistikách. Podpora pro tato zjištění byla také nalezena v informacích, které byly uveřejněny v rámci obdobných řízení v USA.(40) Podle těchto zdrojů činila celková čínská výrobní kapacita pro dotčený výrobek asi 365 000 tun ročně. Současný roční objem čínské výroby činí dle odhadu obsaženého v žádosti přibližně 291 000 tun. Zmíněný odhad vycházel z celosvětového čínského objemu vývozu podle celních statistik obchodu (asi 70 000 tun/rok) a z domácí spotřeby, která se odhaduje na asi 221 000 tun/rok.(41) Z výše uvedeného vyplývá, že čínská volná kapacita by dosáhla 74 000 tun, což by samo o sobě téměř stačilo k pokrytí celkové spotřeby EU (79 813 tun).(42) ČLR podobně jako Thajsko podléhá antidumpingovým opatřením USA ve výši 35,06 % až 182,9 %, a proto je pravděpodobné, že by podstatná část přebytku čínské kapacity byla směrována na trh EU.(43) Skutečnost, že i přes existenci vysokých platných antidumpingových cel (58,6 %) z čínského dovozu čínští vyvážející výrobci dosáhli podstatného zvýšení vývozu do EU z 2 550 tun v roce 2004 na 10 268 tun v období přezkumného šetření, svědčí o neochabujícím silném zájmu čínských vývozců o trh EU.7. Pozadí obcházení(44) Čínští vývozci navíc prokázali neochabující odhodlanost vyvážet do EU jakýmikoliv prostředky, což dokazují početné pokusy o obcházení opatření uložených nařízením Rady (ES) č. 964/2003 vyvážením postupně přes Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny.(45) Z čínských celních statistik ještě jasněji vyplývá, že EU je pro čínské vyvážející výrobce velmi přitažlivým trhem, protože právě vývozem do EU čínští vyvážející výrobci dosáhli nejvyšších (i když dumpingových) vývozních cen.8. Závěr(46) Šetření prokázalo, že v období přezkumného šetření vyvážející výrobci v ČLR i Thajsku pokračovali v dumpingových praktikách.(47) Obě země dohromady dosáhly 99 000 tun volné kapacity, což je podstatně více než celková výroba Společenství v období přezkumného šetření (86 723 tun) a dokonce ještě více než celková spotřeba Společenství za stejné období (79 813 tun).(48) Vzhledem ke skutečnosti, že ČLR disponuje velmi velkou volnou kapacitou a že již obcházela uložená opatření, existuje velká pravděpodobnost, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínští vyvážející výrobci by podstatnou měrou zvýšili dumpingový vývoz dotčeného výrobku do Společenství.(49) Co se týče Thajska, je třeba zdůraznit, že s ohledem na vývozní zaměření thajských společností a přitažlivost trhu Společenství je velmi pravděpodobné, že pokud by stávající opatření byla zrušena, začaly by tyto společnosti opět vyvážet dotčený výrobek na trh Společenství, a to ve velkém objemu a za dumpingové ceny.(50) Odkazuje se rovněž na dumpingové praktiky čínských a thajských vyvážejících výrobců na trhu USA a na antidumpingová opatření USA, která byla obnovena v říjnu 2005.(51) Souhrnně řečeno, je vysoce pravděpodobné, že pokud se opatření zruší, dovoz do Společenství z dotčených zemí bude nadále pokračovat ve významném množství a za dumpingové ceny.D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ(52) V souladu s čl. 4 odst. 1 základního nařízení se výrobní odvětví Společenství skládalo ze tří výrobců Společenství, jejichž jménem byla podána žádost a kteří byli také vybráni do vzorku stejně jako šest výrobců Společenství, kteří žádost podpořili. Výrobní odvětví Společenství tak představovalo větší poměrnou část celkové výroby Společenství, tj. v tomto případě více než 76 %.E. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ1. Spotřeba na trhu Společenství(53) Celková výroba Společenství byla určena na základě informací poskytnutých devíti výrobci ve Společenství, kteří podpořili žádost, a odhadovaného objemu výroby nespolupracujících výrobců ve Společenství uvedeného v žádosti.(54) Šetřením se zjistilo, že značná část prodeje výrobců ve Společenství byla uskutečňována velkoobchodníkům, kteří dotčený výrobek vyváželi mimo Společenství, tj. tento prodej nebyl určen pro spotřebu na trhu Společenství. Objem prodeje na trhy třetích zemí od těchto velkoobchodníků nebylo možné v průběhu šetření zjistit. Zřejmá spotřeba Společenství proto byla určena na základě celkového objemu výroby ve Společenství, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění výše, a na základě celkového objemu dovozu a vývozu dotčeného výrobku ve Společenství podle údajů Eurostatu.(55) V posuzovaném období tak spotřeba Společenství vzrostla o 28 %, z 62 317 tun v roce 2004 na 79 813 tun v období přezkumného šetření.TABULKA 1 – Spotřeba SpolečenstvíSpotřeba ve Společenství | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Tuny | 62 317 | 57 492 | 64 919 | 77 095 | 79 813 |Index (2004=100) | 100 | 92 | 104 | 124 | 128 |Meziroční trend | -8 | 12 | 20 | 4 |Zdroj: Eurostat, žádost, ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník2. Současný dovoz z dotčených zemía) Objem a podíl na trhu(56) Pro stanovení celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodné započítat dovoz ze zemí, na které byla rozšířena stávající antidumpingová opatření podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení, tj. Srí Lanky, Indonésie, Filipín a Tchaj-wanu (viz 2. a 4. bod odůvodnění výše). Mělo se za to, že dovoz z těchto zemí ve skutečnosti sestával z výrobků pocházejících z ČLR. Celkový objem dovozu potrubních tvarovek z ČLR a Thajska tak vzrostl z 6 861 tun v roce 2004 na 17 605 tun v období přezkumného šetření, tj. o 157 %. Podíl na trhu v případě tohoto dovozu, vyjádřený jako procento spotřeby Společenství, se zvýšil z 11 % v roce 2004 na 22 % v období přezkumného šetření.TABULKA 2 – Dovoz z dotčených zemíDovoz (v tunách) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |ČLR včetně Srí lanky, Indonésie, Filipín a Tchaj-wanu | 6 083 | 6 705 | 10 621 | 15 326 | 16 004 |Podíl na trhu | 10 % | 12 % | 16 % | 20 % | 20 % |Thajsko | 778 | 558 | 1 623 | 1 700 | 1 601 |Podíl na trhu | 1 % | 1 % | 2 % | 2 % | 2 % |Dotčené země celkem | 6 861 | 7 263 | 12 244 | 17 026 | 17 605 |Podíl na trhu | 11 % | 13 % | 19 % | 22 % | 22 % |Zdroj: Eurostat.b) Ceny dovozu a cenové podbízení(57) Vyvážející výrobci v ČLR a Thajsku nespolupracovali, a proto vývozní cena vycházela z údajů Eurostatu. Z důvodů uvedených výše v 56. bodě odůvodnění také průměrná vývozní cena z ČLR vycházela z průměrných vývozních cen ze Srí Lanky, Indonésie a Filipín, tj. ze zemí, na které byla kvůli praktikám obcházení rozšířena zmíněná opatření. Na základě toho průměrná vývozní cena dotčeného výrobku z ČLR, včetně praktik obcházení, vzrostla za posuzované období o 17 % z 997 EUR/tunu na 1 169 EUR/tunu, z Thajska o 69 % z 1 223 EUR/tunu na 2 067 EUR/tunu a z Tchaj-wanu o 22 % z 1 412 EUR/tunu na 1 718 EUR/tunu. Celkově se průměrná cena výrobku z dotčených zemí včetně Tchaj-wanu zvýšila z 1 137 EUR v roce 2004 na 1 479 EUR v období přezkumného šetření, tj. o 30 %. Za stejné období v důsledku zvýšení cen základního surového materiálu, tj. ocelových trubek, značně vzrostly výrobní náklady.(58) Porovnání mezi cenami ze závodu výrobců Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, a náležitě upravenými cenami Eurostatu prokázalo průměrné cenové podbízení ve výši 54,8 % v případě ČLR, 20 % v případě Thajska a 33,5 % v případě Tchaj-wanu.3. Dovoz z jiných třetích zemí(59) V platnosti jsou antidumpingová cla na dovoz z Korejské republiky a Malajsie; dovoz z těchto zemí se podle zpráv Eurostatu za posuzované období snížil na velmi nízkou úroveň (tj. méně než 1 % spotřeby Společenství).(60) Celkový objem dovozu potrubních tvarovek ze třetích zemí jiných než těch, které jsou zmíněny v předchozím bodě odůvodnění, se zvýšil ze 4 679 tun v roce 2004 na 10 563 tun na konci období přezkumného šetření, tj. o 126 %. Podíl na trhu v případě tohoto dovozu dosáhl 13 % spotřeby Společenství. Znamená to nárůst o 76 % za posuzované období z 8 % na 13 %.TABULKA 3 – Dovoz a podíl na trhu v případě dovozu z jiných třetích zemí2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Dovoz z jiných třetích zemí (v tunách) | 4 679 | 6 134 | 6 795 | 9 993 | 10 563 |Index (2004=100) | 100 | 131 | 145 | 214 | 226 |Podíl na trhu | 8 % | 11 % | 10 % | 13 % | 13 % |Index (2004=100) | 100 | 142 | 139 | 173 | 176 |Zdroj: Eurostat a údaje o trhu poskytnuté žadatelemTABULKA 4 – Hlavní dovoz do SpolečenstvíHlavní dovoz z jiných třetích zemí v tunách a podle země | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Izrael | 78 | 945 | 1 231 | 2 455 | 3 293 |Turecko | 650 | 506 | 467 | 1 991 | 2 138 |Vietnam | 767 | 695 | 1 225 | 1 748 | 2 134 |Indie | 1 537 | 1 763 | 1 553 | 1 703 | 1 065 |Zdroj: Eurostat a údaje o trhu poskytnuté žadatelem4. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství4.1 Předběžná poznámka(61) Trendy hospodářských ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zaměstnanost, produktivita, prodej, podíl na trhu a růst, byly posouzeny na základě informací obdržených od všech výrobců Společenství, zatímco trendy týkající se cen, ziskovosti, peněžního toku, schopnosti získat kapitál a investice, zásob, návratnosti investic a mezd byly posouzeny na základě ověřených informací poskytnutých v rámci kompletních odpovědí výrobců Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, na dotazník.4.2 Údaje o výrobním odvětví Společenství jako celkua) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity(62) Během posuzovaného období vzrostla celková výroba výrobního odvětví Společenství o 8 %, zatímco výrobní kapacita vzrostla o 5 %. Využití kapacity se za stejné období zvýšilo nepatrně. Na to je však třeba pohlížet v souvislosti s 28% nárůstem spotřeby Společenství.TABULKA 5 – Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Objem výroby v tunách | 80 044 | 73 049 | 82 950 | 85 536 | 86 723 |Výrobní kapacita v tunách | 154 840 | 155 740 | 160 890 | 162 910 | 163 210 |Využití kapacity v % | 52 % | 47 % | 52 % | 53 % | 53 % |Zdroj: Eurostat, žádost, ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazníkb) Zaměstnanost a produktivita(63) Úroveň zaměstnanosti v rámci výrobního odvětví Společenství zůstala relativně stabilní, s výjimkou roku 2005, a za celé posuzované období poklesla o 1 %. Produktivita, měřená jako výroba v tunách na zaměstnanou osobu, vzrostla o 9 %.TABULKA 6 – Zaměstnanost a produktivita2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Zaměstnanost (související s dotčeným výrobkem) | 1 297 | 1 073 | 1 268 | 1 289 | 1 287 |Produktivita (tun/zaměstnance) | 62 | 68 | 65 | 66 | 67 |c) Objem prodeje a podíl na trhu(64) Objem prodeje výrobního odvětví Společenství zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství vzrostl o 4 %, z 59 399 tun v roce 2004 na 61 991 tun v období přezkumného šetření. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se však v průběhu posuzovaného období stále snižoval. Celkový podíl výrobního odvětví Společenství na trhu se tak snížil o 21 %. Jak již bylo vysvětleno výše, významná část výrobků Společenství je prodána na vývoz prostřednictvím velkoobchodníků. Podíl na trhu byl proto vyjádřen jako poměrná část celkové výroby Společenství minus celkový vývoz v rámci zřejmé spotřeby Společenství.TABULKA 7 – Objem prodeje a podíl na trhu2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Objem prodeje v EU subjektům, které nejsou ve spojení, v tunách | 59 399 | 51 461 | 57 299 | 60 193 | 61 991 |Podíl na trhu | 81 % | 77 % | 71 % | 65 % | 65 % |Index (2004=100) | 100 | 94 | 87 | 80 | 79 |d) Růst(65) Zatímco spotřeba Společenství vzrostla o 28 % mezi rokem 2004 a obdobím přezkumného šetření, 21% snížení podílu výrobního odvětví Společenství na trhu a souběžný nárůst dovozu z dotčených zemí jasně ukazují, že se výrobní odvětví Společenství nemohlo podílet na růstu trhu.e) Velikost dumpingového rozpětí(66) Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Společenství za zanedbatelný.f) Zotavení z účinků dumpingu(67) Jak naznačuje kladný vývoj většiny výše uvedených ukazatelů, ekonomická situace výrobního odvětví Společenství se od roku 2004 až do začátku roku 2008 částečně zotavila ze škodlivých účinků dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí.4.3 Údaje vztahující se pouze na výrobce ve Společenství vybraných do vzorkua) Zásoby(68) Zásoby za celé posuzované období vzrostly o 3 %. Množství zásob bylo podstatně větší v roce 2007 – to bylo způsobeno rostoucími cenami ocelových trubek, což společnosti přimělo zvětšit zásoby.TABULKA 8 – ZásobyObjemy konečných zásob | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Tuny | 7 449 | 7 206 | 7 580 | 8 510 | 7 703 |Zdroj: ověřené odpovědi výrobců ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, na dotazníkb) Průměrné prodejní ceny(69) Během posuzovaného období průměrné prodejní ceny účtované výrobci ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, na trhu Společenství postupně rostly. Celkově došlo mezi rokem 2004 a obdobím přezkumného šetření k nárůstu o 57 %. Tento nárůst se částečně vysvětluje zvýšením nákladů na hlavní surový materiál, ocelové trubky, a částečně změnou rozsahu výroby u dvou výrobců ve Společenství, kteří se zaměřili na dražší zvláštní druhy.TABULKA 9 – Průměrná prodejní cenaProdejní cena | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |EUR/tunu | 1 779 | 2 128 | 2 482 | 2 738 | 2 790 |Index (2004=100) | 100 | 120 | 139 | 154 | 157 |Zdroj: ověřené odpovědi výrobců ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, na dotazníkc) Průměrné výrobní náklady(70) V posuzovaném období také došlo k postupnému zvýšení průměrných výrobních nákladů, a to především v důsledku zvýšených cen oceli. Průměrné výrobní náklady vzrostly v období přezkumného šetření z 1 628 EUR/tunu na 2 401 EUR/tunu, tj. o 48 %.TABULKA 10 – Průměrné výrobní nákladyNáklady na jednotku | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |EUR/tunu | 1 628 | 2 059 | 1 998 | 2 040 | 2 401 |Index (2004=100) | 100 | 127 | 123 | 125 | 148 |Zdroj: ověřené odpovědi výrobců ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, na dotazníkd) Ziskovost a peněžní tok(71) Ziskovost výrobců ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, sledovala pozitivní trend v souladu se zvýšením prodejních cen. I přes významné problémy v letech 2004 a 2005 dosáhla celková ziskovost 9,1 % v období přezkumného šetření. To bylo částečně zapříčiněno přeorientováním se na výrobu výrobků s vyšší přidanou hodnotou během posuzovaného období.(72) Mezi lety 2004 a 2006 došlo ke značným fluktuacím v peněžním toku, což bylo následováno velmi podstatným a postupným nárůstem až do konce posuzovaného období.TABULKA 11 – Ziskovost a peněžní tok2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Ziskovost | 1,8 % | 1,2 % | 7,2 % | 10,6 % | 9,1 % |Index (2004=100) | 100 | 70 | 403 | 598 | 514 |Peněžní tok (v tis. EUR) | 3 320 | 1 425 | 7 577 | 10 100 | 12 308 |Index (2004=100) | 100 | 43 | 228 | 304 | 371 |Zdroj: ověřené odpovědi výrobců ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, na dotazníke) Investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál(73) Výrobci ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, během posuzovaného období navýšili investice o 115 %. Investováno bylo nejčastěji do rozvoje strojních zařízení a vybudování lepších logistických kapacit za účelem zvýšení produktivity.(74) Návratnost investic vyjádřená jako zisky/ztráty dotčeného výrobku vztažené k čisté účetní hodnotě investic ve zmíněném období podstatně vzrostla a sledovala tak trend ziskovosti.(75) Komisi nebyly předloženy žádné důkazy o snížené či zvýšené schopnosti získat kapitál v průběhu posuzovaného období.TABULKA 12 – Investice a výnos z investic2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Období přezkumného šetření |Investice do dotčeného výrobku (v tis. EUR) | 2 567 | 4 448 | 3 930 | 4 986 | 5 524 |Index (2004=100) | 100 | 173 | 153 | 194 | 215 |Návratnost investic | 4 % | 2 % | 29 % | 44 % | 38 % |Zdroj: ověřené odpovědi výrobců ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, na dotazník5. Závěr o situaci výrobního odvětví Společenství(76) Antidumpingová opatření měla pozitivní dopad na situaci výrobců ve Společenství, kteří byly vybráni do vzorku, což dokazuje pozitivní vývoj většiny ukazatelů od roku 2004, během období příznivého hospodářského cyklu. Výrobní odvětví Společenství zvýšilo svůj objem prodeje a ceny. Ukazatele újmy jako výroba, výrobní kapacita, ziskovost, investice, návratnost investic a produktivita také vykázaly pozitivní vývoj. Navýšené investice určené pro zlepšení výrobních zařízení měly přímý dopad na ziskovost výrobců, kteří byli vybráni do vzorku, i přes významnou ztrátu podílů na trhu.(77) Měl by však být brán ohled na to, že výrobci ve Společenství potřebují udržet určitou úroveň výroby a objemu prodeje, aby vstřebali fixní náklady. Potrubní tvarovky jsou vyráběny specializovanými strojními zařízeními vyráběnými na zakázku, které jsou významným faktorem v oblasti nákladů. Společnosti, které byly vybrány do vzorku, v posuzovaném období pracovaly asi na 50 % kapacity a nebyly schopné využití své kapacity významně zvýšit. Ziskovost je proto stále velmi citlivá na pokles výroby.(78) I přes výše popsaný pozitivní vývoj však výrobní odvětví Společenství v posuzovaném období ztratilo značnou část svého podílu na trhu, a to z 81 % v roce 2004 na 65 % během období přezkumného šetření. Po poklesu objemu prodeje byli výrobci ve Společenství schopni znovu dosáhnout úrovně objemu prodeje, kterého bylo dosaženo již v roce 2004, zatímco celková spotřeba Společenství za stejné období vzrostla o 28 %. Je jasné, že výrobní odvětví Společenství nedokázalo využít významného nárůstu spotřeby ve Společenství. Některé z pozitivních faktorů jsou také výsledkem zániku významného výrobce ve Společenství ve Spojeném království, jehož činnosti byly převzaty dvěma ze společností podporujících žádost.(79) Vzhledem k výše uvedenému lze dojít k závěru, že zavedení opatření vůči ČLR a Thajsku mělo jistý pozitivní dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství, které by opět mohlo dosáhnout ziskovosti. Zatímco však výrobní odvětví Společenství bylo schopné mírně zvýšit objem výroby a prodeje, podíly na trhu byly při značném nárůstu poptávky na trhu Společenství ztraceny. Toto dokazuje, že i přes investice do modernizovaných výrobních zařízení je situace výrobního odvětví Společenství obecně stále velmi křehká a velice závislá na dostatečné úrovni cen na straně jedné a na dostatečném objemu výroby umožňujícím vstřebat vysoké fixní náklady na straně druhé.F. PRAVDĚPODOBNOST OPAKOVÁNÍ ÚJMY(80) Za účelem vyhodnocení pravděpodobného účinku ukončení platnosti opatření byly posuzovány tyto skutečnosti:(81) Vzhledem k významným rozpětím cenového podbízení zjištěným v období přezkumného šetření je tlak cen na trhu Společenství stále velmi velký. Zatímco náklady na výrobu výrobců ve Společenství v období přezkumného šetření vzrostly o 48 % (především následkem zvýšení ceny surového materiálu, tj. ocelových trubek), průměrná cena dovozu z dotčených zemí vzrostla pouze o 30 %.(82) V důsledku toho se v posuzovaném období podstatně zvýšil podíl dovozu z dotčených zemí na trhu. To dokazuje, že hlavní podíl ztráty podílu výrobního odvětví Společenství na trhu byl převzat dovozem z dotčených zemí probíhajícím za dumpingové ceny, a tímto cenovým podbízením významně poškozujícím ceny prodeje výrobního odvětví Společenství, a to i přes platná antidumpingová opatření.(83) Jak již navíc bylo zmíněno ve 40. a 36. bodě odůvodnění výše, dostupné volné výrobní kapacity v dotčených zemích jsou značně vyšší než celková výroba ve Společenství během období přezkumného šetření nebo celková spotřeba ve Společenství ve stejném období. Proto lze očekávat, že pokud se opatření zruší, na trh Společenství pronikne velké množství výrobků vyrobených v těchto zemích. Pro ostatní potenciální vývozní trhy existují vysoká platná antidumpingová opatření, což by usnadnilo pronikání na trh Společenství. Opakované pokusy o obcházení antidumpingových opatření navíc potvrzují velký zájem vyvážejících výrobců v dotčených zemích o trh Společenství.(84) S ohledem na cenové chování vyvážejících výrobců z dotčených zemí v minulosti a v současné době se očekává levný dovoz, který cenovým podbízením významně poškodí ceny výrobního odvětví Společenství. Levný dovoz by jistě měl negativní dopad na výrobní odvětví Společenství, které se zotavilo pouze proto, že bylo možné udržet ceny na určité úrovni, ale které je stále zranitelné vůči mohutnému dovozu za nízké a dumpingové ceny.(85) Na základě výše uvedeného se usuzuje, že pokud by se povolilo pozbytí platnosti opatření, vedlo by to se vší pravděpodobností k obnovení újmy výrobního odvětví Společenství způsobené dumpingovým dovozem. Především se očekává, že ceny ve Společenství významně poklesnou, což bude mít velmi negativní dopad na úroveň zisku výrobců ve Společenství. To by nejen ohrozilo významné investice od roku 2004, ale také by to zabránilo dalšímu investování. Také by to nevyhnutelně vedlo k významnému poklesu zaměstnanosti v rámci výrobního odvětví Společenství. Pravděpodobnost opakování újmy se vzhledem k současné situaci způsobené hospodářským zpomalením v poslední době zvětšila.G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ1. Úvod(86) V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zjišťováno, zda je prodloužení platnosti antidumpingových opatření v zájmu výrobního odvětví Společenství jako celku nebo ne. Přitom byly posuzovány různé zájmy všech zúčastněných stran, tj. zájmy výrobního odvětví Společenství, dovozců/obchodníků a uživatelů dotčeného výrobku.(87) Za účelem zhodnocení pravděpodobného dopadu pokračujících opatření nebo ukončení jejich platnosti si Komise vyžádala informace od všech výše uvedených zúčastněných stran. Komise zaslala výběrové dotazníky 62 dovozcům dotčeného výrobku a obdržela devět odpovědí. Komise vybrala vzorek čtyř společností, z nichž tři poskytly úplnou odpověď na dotazník. Ze strany uživatelů nebylo nic předloženo.(88) Je třeba připomenout, že v předchozím šetření nebylo přijetí opatření považováno jako v rozporu se zájmem Společenství. Skutečnost, že současné šetření je přezkumem a analyzuje situaci, v níž jsou antidumpingová opatření již zavedena, umožňuje zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu současných antidumpingových opatření na dotčené strany.(89) Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pokračování dumpingu a pravděpodobnosti opakování újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v daném konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat.2. Zájmy výrobního odvětví Společenství(90) Výrobní odvětví Společenství prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno pozitivním vývojem jeho hospodářské situace v době, kdy byla po uložení stávajících platných antidumpingových opatření obnovena účinná hospodářská soutěž. Výrobní odvětví Společenství skutečně vyvinulo úsilí na racionalizaci své produkce a posílení své konkurenceschopnost, což vedlo v posledních dvou letech posuzovaného období k rozumnému zisku. Zisková vývozní činnost výrobního odvětví Společenství také zaznamenala pozitivní vývoj a prokázala svou konkurenceschopnost na trzích třetích zemí (vývoz výrobců, kteří byli vybráni do vzorku, vzrostl za posuzované období o 21 %).(91) Z důvodů uvedených v 77. bodě odůvodnění potřebuje výrobní odvětví Společenství vyrobit určitý objem standardních výrobků, aby dosáhlo úspor z rozsahu a tudíž zůstalo konkurenceschopným. Standardní výrobky proto podléhají přímé konkurenci dovozu z ČLR a Thajska. Pokud by výrobky za dumpingové ceny pronikly na trh, úspory z rozsahu a tudíž i ziskovost operací ve Společenství by se významně snížily. Na druhé straně je možné rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Společenství bude i nadále těžit z opatření uložených v současnosti. Pokud tato opatření nebudou zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Společenství utrpí podstatnou újmu.3. Zájmy dovozců/obchodníků(92) Žádný ze spolupracujících dovozců nedovážel dotčený výrobek z ČLR nebo Thajska, nýbrž pouze z Tchaj-wanu. Šetření nepodalo žádné důkazy o tom, že platná opatření dovozce podstatně ovlivnila. Je zřejmé, že dovozci nalezli jiné zdroje dodávek, jak lze usoudit podle podílu na trhu (13 %) jiných třetích zemí, který ukazuje, že podmínky konkurence na trhu Společenství jsou zajištěny.(93) Co se týče Tchaj-wanu a jak bylo uvedeno v 98. až 105. bodě odůvodnění, současné osvobození vztahující se na dva vyvážející výrobce bylo přehodnoceno v důsledku tvrzení týkajícího se praktik obcházení. Dovozci se spoléhali na to, že pokud by osvobození těchto společností bylo zrušeno, byli by schopni nalézt jiné zdroje dodávek. Zachování opatření tak díky jiným zdrojům dodávek nebude mít na dovozce významný negativní vliv. Mělo by být však poznamenáno, že pro menšinový trh výrobků podléhajících britským normám, na kterém jsou známými dodavateli pouze jeden evropský a jeden tchajwanský výrobce, mohou vyvstat problémy. Tento vliv však nejspíš bude možné pocítit pouze krátkodobě, než se objeví jiné zdroje.(94) Proto se usuzuje, že hospodářská situace dovozců dotčeného výrobku nebyla zavedením antidumpingových opatření, jež jsou v současné době v platnosti, významnou měrou negativně ovlivněna. To potvrzuje i skutečnost, že dovozci pokračovali v obchodování s dotčeným výrobkem ve významných množstvích a dokonce zvýšili v posuzovaném období objem dovozu. Ze stejných důvodů je tedy nepravděpodobné, že by zachování opatření způsobilo zhoršení jejich hospodářské situace v budoucnosti.4. Zájmy uživatelů(95) Uživateli dotčeného výrobku jsou zejména petrochemický a stavební průmysl. Komise zaslala dotazníky devíti uživatelům. Žádný z uživatelů v současném šetření nespolupracoval nebo o sobě nedal vědět. Nedostatek spolupráce svědčí o tom, že potrubní tvarovky představují jen velmi malou část celkových výrobních nákladů, a nezdá se, že by jim platná opatření způsobila ztrátu konkurenceschopnosti.5. Závěr týkající se zájmu Společenství(96) Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření učinila výrobní odvětví Společenství ziskovým i přes to, že kvůli přetrvávajícímu dumpingovému dovozu utrpělo významnou ztrátu podílu na trhu. Pokud by se dopustilo, aby platnost opatření uplynula, byl by ohrožen proces obnovy výrobního odvětví Společenství a mohlo by dojít i k jeho zániku.(97) Navíc se zdá, že platná opatření neměla v minulosti významný negativní vliv na hospodářskou a finanční situaci uživatelů a dovozců. V důsledku toho se usuzuje, že není žádný závažný důvod k tomu, aby platnost antidumpingových opatření nebyla v současnosti zachována.H. PROZATÍMNÍ PřEZKUM TÝKAJÍCÍ SE TCHAJWANSKÝCH SPOLEčNOSTÍ, KTERÝM BYLO UDěLENO OSVOBOZENÍ1. Souvislosti(98) V roce 2000 nařízení Rady (ES) č. 763/2000 rozšířilo antidumpingová opatření uložená z dovozu pocházejícího z ČLR na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli odesílaný z Tchaj-wanu, s výjimkou potrubních tvarovek vyráběných a vyvážených společnostmi Chup Hsin Enterprise Co. Ltd (dále jen „Chup Hsin“), Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, (dále jen „Nian Hong“) a Rigid Industries Co., Ltd. (Kaohsiung, Tchaj-wan), protože bylo zjištěno, že tyto společnosti zmíněná opatření neobcházely.(99) Stávající částečný prozatímní přezkum byl omezen na přezkum nerozšíření cel uděleného společnostem Chup Hsin a Nian Hong.(100) Obě uvedené společnosti v tomto šetření spolupracovaly, a to tím, že odpověděly na dotazník Komise a přijaly inspekce na místě ve svých prostorách.(101) V odpovědi na konečný informační dokument jedna společnost tvrdila, že zahájení stávajícího šetření nebylo opodstatněné. Konkrétně společnost uvedla, že vzhledem k tomu, že byla osvobozena od rozšířených opatření v roce 2000, neexistují žádná platná na ni se vztahující opatření, která by měla být přezkoumána. Společnost v této souvislosti odkázala na zprávu odvolacího orgánu WTO týkající se případu Beef & Rice Mexico. Tato zpráva vykládá čl. 5 odst. 8 antidumpingové dohody WTO tak, že se vztahuje na nová šetření v případě, že se zjistí, že výrobci mají zanedbatelné dumpingové rozpětí. V čl. 5 odst. 8 se vskutku výslovně zmiňuje „ žádost podle odstavce 1 “. V stávajícím případě však byly Chup Hsin a ostatní dvě společnosti předmětem šetření o obcházení zahájeného na základě článku 13 základního nařízení a ne nového antidumpingového šetření. V roce 2000 bylo opravdu zjištěno, že dovozem z Tchaj-wanu docházelo k obcházení opatření uložených ČLR, přičemž tři společnosti byly osvobozeny, poněvadž v té době nedovážely dotčený výrobek z ČLR. Základní nařízení nevylučuje možnost přezkumu takového osvobození kdykoliv, pokud existují důkazy o obcházení. Zahájení stávajícího prozatímního přezkumu proto skutečně bylo opodstatněné a z právního hlediska správné. Tvrzení společnosti se proto zamítá.(102) Protože se nerozšíření cel zakládalo na zjištěních prvního šetření zaměřeného proti obcházení, bylo v současném přezkumu zjišťováno, zda jsou tato zjištění stále platná. V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo zjišťováno, zda byly splněny podmínky pro obcházení.2. Změna struktury obchodu(103) Co se týče Nian Hong, zjištění prokázala, že tato společnost dovážela potrubní tvarovky všech typů (kolena, přechodky, uzávěry a profily tvaru T) z ČLR. Společnost tvrdila, že se při tomto dovozu nejednalo o dotčený výrobek, nýbrž o polotovary. Výsledky šetření toto tvrzení nemohly potvrdit. Navíc bylo zjištěno, že vstup Nian Hong v případě tohoto zboží se omezoval na sražení hran, označení výrobku logem společnosti a balení, což představovalo méně než 10 % celkových výrobních nákladů. Tchajwanské celní dovozní prohlášení z ČLR navíc uvádělo kód KN dotčeného výrobku (730793), tj. konečný výrobek.(104) Pokud jde o Chup Hsin, ta ve svém dotazníku nezmínila žádný nákup či odpovídající další prodej potrubních tvarovek původem z Číny. Až během inspekce na místě bylo zjištěno, že společnost dovážela potrubní tvarovky z ČLR. Nasbírané důkazy ukázaly, že tento dovoz byl prováděn prostřednictvím japonské společnosti. Po inspekci na místě společnost tvrdila, že všechny dovezené potrubní tvarovky čínského původu byly prodány na domácím tchajwanském trhu. Společnost předložila opravené údaje týkající se několika tabulek v dotazníku. Avšak skutečnost, že informace týkající se dovozu z ČLR byly původně vynechány, byla považována za zavádějící ve smyslu článku 18 základního nařízení a vážně zpochybnila spolehlivost informací předložených před inspekcí na místě i po ní.(105) Jak již bylo zmíněno výše, původními důvody pro udělení osvobození společnostem Chup Hsin a Nian Hong bylo to, že obě společnosti v té době nezakoupily žádné potrubní tvarovky z ČLR, což již neplatí. Vzhledem k odhaleným praktikám obcházení byla zjištěna změna struktury obchodu, poněvadž výrobky pocházející z ČLR jsou nyní odesílány přes Tchaj-wan i dvěma výše zmíněnými společnostmi.3. Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod(106) Ani pro jednu z uvedených dvou společností nemělo zpětné vyvážení dovezených čínských výrobků jiné dostatečné opodstatnění či hospodářský důvod než obcházení antidumpingových opatření.(107) V případě Nian Hong byly výrobky jen nepatrně pozměněny a přidaná hodnota dotčeného výrobku tak byla velmi nízká.(108) Co se týče Chup Hsin, skutečnost, že tato společnost opominula podat informace o svém dovozu čínského výrobku v odpovědi na dotazník, byla považována na jedné straně za zavádějící a na straně druhé za ukazatel svědčící o tom, že společnost si byla vědoma svého obcházení opatření vztahující se na potrubní tvarovky pocházející z ČLR. Na základě důkazů poskytnutých těmito dvěma společnostmi bylo navíc šetřením zjištěno, že bylo možné dovážet zboží ze třetí země na Tchaj-wan a zpětně je vyvážet pod tchajwanským osvědčením o původu bez toho, aby bylo významněji pozměněno.4. Podrývání nápravných účinků cla z hlediska cen a/nebo množství obdobných výrobků(109) Podle Eurostatu vzrostl celkový vývoz z Tchaj-wanu do Společenství o 209 % z 2 372 tun v roce 2003 na 7 335 tun v období přezkumného šetření. Objem vývozu sice mezi lety 2003 a 2005 zůstal víceméně stabilním, ale od roku 2006 do konce období přezkumného šetření silně vzrostl. Dvě tchajwanské společnosti, které samy o sobě byly odpovědné za téměř všechen tchajwanský vývoz dotčeného výrobku do EU v období přezkumného šetření, navýšily svůj vývoz do EU mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření o 206 %.(110) Objem dotčeného dovozu představoval 9 % spotřeby ve Společenství, což je považováno za významné. Proto je jasné, že zaznamenané změny obchodního toku podrývaly nápravné účinky opatření z hlediska množství dováženého na trh Společenství.(111) Co se týče cen výrobků odesílaných z Tchaj-wanu, údaje Eurostatu ukázaly, že průměrné vývozní ceny dovozu z Tchaj-wanu během období přezkumného šetření dosáhly 1 718 EUR/tunu, což je cena mnohem nižší než ceny ve výrobním odvětví Společenství (-33,5 %). Porovnání mezi cenami ze závodu výrobců ve Společenství, kteří byli vybráni do vzorku, a ověřenými vývozními cenami společností Chup Hsin a Nian Hong prokázalo průměrný prodej pod cenou ve výši 86,6 %, resp. 71 %, tj. procentuální hodnota, o kterou vývozní ceny těchto společností byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství nepůsobící újmu. Nápravné účinky uloženého antidumpingového cla jsou tudíž cenově podrývány.(112) Na základě výše uvedených skutečností byl přijat závěr, že změna obchodních toků společně s významným nárůstem dovozu z Tchaj-wanu za velmi nízké ceny podrývá nápravné účinky antidumpingových opatření, pokud se jedná o množství a ceny obdobného výrobku.5. Důkazy dumpingu ve vztahu k dříve stanoveným běžným hodnotám obdobného výrobku(113) Za účelem určit, zda by bylo možné najít důkazy o dumpingu týkajícího se dotčeného výrobku vyváženého do Společenství dvěma zmíněnými tchajwanskými společnostmi během období šetření, byly vývozní ceny stanoveny na základě vlastních údajů těchto společností.(114) V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byly tyto vývozní ceny porovnány s dříve stanovenou běžnou hodnotou obdobného výrobku. V předchozím přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2003 bylo pro ČLR za vhodnou srovnatelnou zemi s tržní ekonomikou pro účely stanovení běžné hodnoty shledáno Thajsko.(115) Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou bylo přihlédnuto k rozdílům ovlivňujícím ceny a cenovou srovnatelnost, to v provedením úprav. Tyto úpravy byly provedeny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, pokud jde o náklady na dopravu a úvěry, na základě informací shromážděných během inspekcí na místě.(116) V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení ukázalo srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním šetření s váženými průměrnými vývozními cenami během tohoto přezkumného šetření, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranici Společenství před proclením, na dumping u dovozu potrubních tvarovek dvěma zmíněnými tchajwanskými společnostmi. Zjištěná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranici Společenství před proclením, činila 56,09 %, resp. 44,77 %.6. Závěr týkající se přezkumu osvobození od rozšíření opatření na dovoz z Tchaj-wanu(117) S ohledem na výše uvedené zjištění o obcházení a v souladu s čl. 13 odst. 1 první větou základního nařízení by měla být stávající antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaný společnostmi Chup Hsin a Nian Hong.7. Trvalá povaha změny okolností(118) Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda změněné okolnosti lze přiměřeně označit jako okolnosti trvalé povahy.(119) Pokud jde o Nian Hong, šetření ukázalo, že tato společnost již několik let nemá žádnou skutečnou výrobu a že vývozem této společnosti do Společenství byly potrubní tvarovky dovezené z ČLR. Vzhledem k tomu, že skutečná výroba ustala již před několika lety, není důvod se domnívat, že tato situace nepřetrvává.(120) Pokud jde o Chup Hsin, jak bylo zmíněno výše v 104. bodě odůvodnění, informace, které tato společnost poskytla, byly považovány za nespolehlivé. Skutečnost, že tato společnost opominula v odpovědi na dotazník Komise podat informace o výrobcích, které dovezla z Číny, byla považována za ukazatel svědčící o tom, že společnost si byla vědoma svého obcházení, a neexistují informace o tom, že by tato společnost měla v úmyslu v budoucnosti v této praxi nepokračovat.(121) Vzhledem k těmto okolnostem lze zjištění z období přezkumného šetření považovat za trvalá. V souladu s čl. 11 odst. 3 je vzhledem k praktikám obcházení zjištěným u dvou vyvážejících výrobců na Tchaj-wanu, jmenovitě Chup Hsin a Nian Hong, vhodné tato osvobození od rozšířených opatření zrušit.I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ(122) Všechny dotčené strany byly informovány o základních faktech a skutečnostech braných v úvahu, na jejichž základě je zamýšleno doporučit, aby stávající opatření zůstala v platnosti a aby osvobození od rozšíření cel na dovoz dotčeného výrobku vyráběného Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung, a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung, bylo zrušeno. Byla jim také poskytnuta lhůta, během níž mohly následně po poskytnutí zmíněných informací vznést své námitky.(123) Po výše zmíněném poskytnutí informací nabídl jeden z vyvážejících výrobců, jemuž bylo toto osvobození odebráno, závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.(124) Tato nabídka byla posouzena a bylo zjištěno, že formální nabídka byla učiněna až po lhůtě pro vznesení námitek a s nedostatečným odůvodněním tohoto zpoždění. Nabídka se údajně zakládala na objemu vývozu během období přezkumného šetření, který byl omezen na vlastní výrobu společnosti a výrobu od subdodavatele na Tchaj-wanu, jež by nepodléhala žádnému antidumpingovému clu do výše množstevního stropu.(125) Ovšem vzhledem k tomu, že během inspekce na místě společnost nebyla schopná dokázat, jaká část prodeje do Společenství byla tchajwanské výroby a jaká byla dovezena z ČLR, nebyl argument této společnosti o tom, že by údaje o vývozu mohly být zkontrolovány pomocí příslušných databází, platný, protože vývoz do Společenství by mohl zahrnovat zboží pocházející z ČLR. Navíc skutečnost, že společnost opominula podat informace o jejím dovozu z ČLR během období přezkumného šetření, byla považována za zavádějící ve smyslu článku 18 základního nařízení a vážně zpochybňuje spolehlivost informací předložených společností před inspekcí na místě i po ní.(126) Z výše uvedených důvodů závazek nabídnutý dotčeným vyvážejícím výrobcem nemohl být přijat.(127) Z výše uvedeného vyplývá, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová cla z dovozu potrubních tvarovek pocházejících z ČLR a Thajska či odesílaných z Tchaj-wanu uložená nařízením (ES) č. 964/2003 by měla zůstat zachována.(128) Rozšíření opatření týkajících se dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR na dovoz odesílaný z Indonésie nařízením Rady (ES) č. 2052/2004[15], Srí Lanky nařízením Rady (ES) č. 2053/2004[16] a Filipín nařízením Rady (ES) č. 655/2006[17], bez ohledu na to, zda je prohlášen za pocházející z Indonésie, Srí Lanky a Filipín či nikoliv, by proto také mělo být zachováno.(129) Osvobození některých potrubních tvarovek vyrobených společnostmi Chup Hsin a Nian Hong od rozšíření antidumpingových opatření by mělo být zrušeno. Na tyto společnosti se proto bude vztahovat stejné antidumpingové clo jako na výrobce v ČLR podle čl. 13 odst. 1 základního nařízení.PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (vyjma korozivzdorné oceli), s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska, v současné době kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 a ex 7307 99 90 (kódy TARIC 7307 93 11 91, 7307 93 11 93, 7307 93 11 94, 7307 93 11 95, 7307 93 11 99, 7307 93 19 91, 7307 93 19 93, 7307 93 19 94, 7307 9319 95, 7307 93 19 99, 7307 99 30 92, 7307 99 30 93, 7307 99 30 94, 7307 99 30 95, 7307 99 30 98, 7307 99 90 92, 7307 99 90 93, 7307 99 90 94, 7307 99 90 95, 7307 99 90 98).2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:Země | Společnost | Celní sazba (%) | Doplňkový kód TARIC |Čínská lidová republika | Všechny společnosti | 58,6 | - |Thajsko | Awaji Materia (Thailand) Co. Ltd. Samutprakarn | 7,4 | 8850 |Thai Benkan Co. Ltd. Prapadaeng - Samutprakarn | 0 | A 118 |Všechny ostatní společnosti | 58,9 | A 999 |3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.Článek 2Konečné antidumpingové clo uložené článkem 1 z dovozu pocházejícího z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz stejných tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu (kódy TARIC: 7307 93 11 91, 7307 93 19 91, 7307 99 30 92 a 7307 99 90 92; doplňkový kód TARIC A999), Indonésie (kódy TARIC: 7307 93 11 93, 7307 93 19 93, 7307 99 30 93 a 7307 99 90 93), Srí Lanky (kódy TARIC: 7307 93 11 94, 7307 93 19 94, 7307 99 30 94 a 7307 99 90 94) a Filipín (kódy TARIC: 7307 93 11 95, 7307 93 19 95, 7307 99 30 95 a 7307 99 90 95), bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející z Tchaj-wanu, Indonésie, Srí Lanky a Filipín či nikoliv, s výjimkou stejných tvarovek vyráběných společností Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Tchaj-wan) (doplňkový kód TARIC A099). Osvobození od rozšíření cla na dovoz stejných tvarovek vyráběných společnostmi Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tchaj-wan) (doplňkový kód TARIC A098) a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Tchaj-wan) (doplňkový kód TARIC A100) se zrušuje.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně […][pic][pic][pic] [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1, naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. L 84, 3.4.1996, s. 1.[3] Úř. věst. L 94, 14.4.2000, s. 1, nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2314/2000 (Úř. věst. L 267, 20.10.2000, s. 15).[4] Úř. věst. L 139, 6.6.2003, s. 1, ve znění nařízení (ES) č. 1496/2004 (Úř. věst. L 275, 25.8.2004, s. 1).[5] Dříve Awaji Sangyo Co. Ltd., viz Úř. věst. C 152/2007, s.16.[6] Úř. věst. L 84, 3.4.1996, s. 46.[7] Úř. věst. L 275, 25.8.2004, s. 1.[8] Úř. věst. L 139, 6.6.2003, s. 1, ve znění nařízení (ES) č. 1496/2004 (Úř. věst. L 275, 25.8.2004, s. 1).[9] Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 4.[10] Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 9.[11] Úř. věst. L 116, 29.4.2006, s. 1.[12] Úř. věst. L 275, 16.10.2008, s. 18.[13] Úř. věst. C 238, 10.10.2007, s. 20.[14] Úř. věst. C 138, 5.6.2008, s. 42.[15] Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 4.[16] Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 9.[17] Úř. věst. L 116, 29.4.2006, s. 1.


				|

		52013PC0250

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 302/2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři /* COM/2013/0250 final - 2013/0133 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Unie je smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na
ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „úmluva“). Tuňák
obecný je nejdůležitějším druhem chráněným Mezinárodní komisí
pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“) a v současné
době je jediným druhem zahrnutým do víceletého plánu obnovy populace.
Tento návrh se týká kritických ustanovení v plánu obnovy, která byla
důkladně projednána a přijata na výročním
zasedání ICCAT v listopadu 2012 v rámci doporučení 12-03.
V roce 2008 na svém 16. zvláštním
zasedání přijala ICCAT, jež byla zřízena na základě úmluvy,
doporučení 08-05 za účelem zavedení nového plánu obnovy populace
tuňáka obecného ve východním Atlantiku a ve Středozemním
moři, který nahrazuje předchozí plán obnovy populace přijatý
v roce 2006. Před nabytím účinnosti doporučení 08-05 bylo
přijato nařízení Rady (ES) č. 302/2009[1].
Na svém 17. zvláštním zasedání v roce 2010
přijala ICCAT doporučení 10-04 o změně víceletého plánu
obnovy populace tuňáka obecného. Za účelem obnovy populace stanoví
doporučení 10-04, že má být dále snižována úroveň celkových
přípustných odlovů, mají být posílena opatření omezující lovnou
kapacitu a kontrolní opatření, zejména v souvislosti
s přemísťováním a umísťováním do klecí,
a předpokládá, že v roce 2012 poskytne Stálý výbor pro výzkum a
statistiku další pomoc při zjišťování míst tření ryb
a zřizování přírodních rezervací.
Na svém zvláštním zasedání v roce 2012
přijala ICCAT doporučení 12-03 o změně víceletého
plánu obnovy populace tuňáka obecného. V zájmu lepšího
přizpůsobení rybolovných období činnosti loďstva zavádí
doporučení 12-03 změnu v obdobích povoleného rybolovu, která se liší
od období zákazu rybolovu uvedených v článku 7 nařízení Rady
(ES) č. 302/2009 ve znění čl. 1 bodu 6
nařízení (EU) č. 500/2012[2].
Kromě toho byla změněna data období, kdy je povolen rybolov
pomocí košelkových nevodů, návnadových člunů
a člunů s vlečnými šňůrami.
A konečně ve snaze zabránit nejistotě ohledně
zařízení, na něž se nevztahují žádná zvláštní pravidla pro
rybolovné období, bylo nutno zapracovat ustanovení výslovně
umožňující všem ostatním zařízením možnost rybolovu po celý rok.
Smluvní strany ICCAT však k tomuto
doporučení měly mnoho námitek, což způsobilo zpoždění jeho
vstupu v platnost, které lze pravděpodobně očekávat v srpnu
2013. Tyto námitky ale souvisely s rozdělením celkového
přípustného odlovu a netýkaly se rybolovných období. Kromě toho
smluvní strany na nedávné schůzi mezi zasedáními ICAAT v Seville
(18.–20. února 2013) vyjádřily svůj záměr řídit se
ustanoveními doporučení 12-03 včetně nových dat rybolovného
období pro plavidla lovící košelkovými nevody (od 26. května do 24.
června), jak je stanoveno v bodu 22 tohoto doporučení.
Pokud jde o rybolovnou sezónu 2013, Rada
již v nařízení Rady (EU) č. 40/2013[3], kterým se pro rok 2013 stanoví
rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v
některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích
populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody, stanovila,
že rybolovná sezóna pro plavidla lovící košelkovými nevody bude
od 26. května 2013 do 24. června 2013, aby měly
členské státy dostatek času na plánování. Rybolovná sezóna pro
plavidla lovící výhradně košelkovými nevody byla v uvedeném
nařízení řešena vzhledem k jejímu načasování
a důležitosti tohoto zařízení s ohledem na jeho vyšší rybolovnou
kapacitu a kvůli případům nesouladu v minulosti.
Aby byla zajištěna účinná ochrana
zachování rybí populace tuňáka obecného pomocí dodržování těchto
nových rybolovných období a za účelem usnadnění úkonů k
prosazení právních předpisů a poskytnutí právní jistoty ohledně
rybolovných období do doby, než bude celkově provedeno doporučení
12-03 a než doporučení vstoupí v platnost, je nezbytné upravit
ustanovení o rybolovných obdobích v nařízení Rady (ES)
č. 302/2009.
Z těchto důvodů a z
důvodu, aby mohly členské státy vhodně rozvrhnout své rybolovné
plány, rozpisy kapacity a inspekční plány, které se odvíjí
od rybolovných období, a plnit své oznamovací povinnosti, je nutné
uvedené ustanovení co nejdříve změnit a aplikovat tyto
změny se zpětnou účinností ode dne 1. ledna 2013.
Nařízení (ES) č. 302/2009 by proto
mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Během zasedání řídící skupiny pro
plán společného nasazení pro zachování populace tuňáka obecného,
které se konalo v sídle Evropské agentury pro kontrolu rybolovu
ve Vigu dne 11. prosince 2012, byla se členskými státy, kterých se
tento rybolov týká (CY, ES, FR, GR, IT, MT, PT), projednána nutnost
upřesnit data rybolovného období. Všechny strany se dohodly
na zavedení období, která jsou definována v bodech 21 až
26 doporučení ICCAT 12-03, kterým se mění doporučení ICCAT
o zavedení víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného
ve východním Atlantiku a Středozemním moři.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Cílem návrhu je provést do práva EU
doporučení, které bylo přijato v rámci ICCAT, a to
změnou nařízení Rady (ES) č. 302/2009, pokud jde
o rybolovná období pro zařízení lovící tuňáka obecného. Z omezeného rozsahu tohoto návrhu vyplývá,
že je nezbytný pro zajištění rychlého přijetí nařízení
před začátkem rybolovného období pro rok 2013.
2013/0133 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY,
kterým se mění nařízení Rady (ES)
č. 302/2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve
východním Atlantiku a Středozemním moři
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[4],
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Unie je smluvní stranou
Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen
„úmluva“).
(2)       Na svém 16. zvláštním
zasedání v roce 2008 přijala Mezinárodní komise pro ochranu
tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“), která byla zřízena
na základě úmluvy, doporučení 08-05 za účelem stanovení nového
plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a
Středozemním moři, který nahrazuje předchozí plán obnovy
přijatý v roce 2006. K provedení těchto mezinárodních opatření
na zachování zdrojů na úrovni Unie bylo přijato nařízení (ES)
č. 302/2009[5].
(3)       Na svém 17. zvláštním
zasedání v roce 2010 přijala ICCAT doporučení 10-04 o změně
víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného. Nařízení (ES)
č. 302/2009 pak bylo změněno nařízením (EU) č. 500/2012[6], za účelem provedení
revidovaného mezinárodního opatření na zachování zdrojů
na úrovni Unie.
(4)       Na svém 18. zvláštním
zasedání v roce 2012 přijala ICCAT doporučení 12-03 o další
změně víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného. V zájmu
lepšího přizpůsobení rybolovných období činnosti loďstva
zavádí doporučení 12-03 změnu v obdobích rybolovu, která jsou nyní
definována jako období povoleného rybolovu, na rozdíl od období zákazu rybolovu
uváděných v předchozích doporučeních ICCAT. Kromě toho byla
změněna data, kdy je povolen rybolov pomocí košelkových nevodů,
návnadových člunů a člunů s vlečnými
šňůrami. A konečně ve snaze zabránit nejistotě
ohledně zařízení, na něž se nevztahují žádná zvláštní
pravidla pro rybolovná období, bylo nutno zapracovat ustanovení výslovně
umožňující všem ostatním zařízením rybolov po celý rok.
(5)       Aby byla zajištěna
účinná ochrana zachování populace tuňáka obecného a poskytnuta právní
jistota ohledně rybolovných období a konečně také aby mohly
členské státy vhodně rozvrhnout své rybolovné plány, rozpisy kapacity
a inspekční plány a plnit své oznamovací povinnosti v období, než bude
celkově provedeno doporučení ICCAT 12-03 a než vstoupí v platnost, je
třeba v nařízení (ES) č. 302/2009 co nejdříve změnit
ustanovení o rybolovných obdobích a uplatňovat tyto změny
od začátku roku 2013,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Článek 7 nařízení (ES)
č. 302/2009 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Rybolovné období
1.           Lov tuňáka obecného
velkými plavidly provádějícími pelagický odlov na dlouhou lovnou
šňůru, jejichž délka přesahuje 24 m, ve východním Atlantiku a ve
Středozemním moři se povoluje od 1. ledna do 31. května, s
výjimkou oblasti západně od 10 ° z. d. a severně od 42 ° s. š., kde
je uvedený rybolov povolen od 1. srpna do 31. ledna.
2.           Lov tuňáka obecného košelkovými
nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři se povoluje od
26. května do 24. června.
3.           Lov tuňáka obecného
návnadovými čluny a čluny lovícími na vlečnou šňůru ve
východním Atlantiku a Středozemním moři se povoluje od 1.
července do 31. října.
4.           Lov tuňáka obecného
prostřednictvím trawlerů pro pelagický rybolov ve východním Atlantiku
se povoluje od 16. června do 14. října.
5.           Rekreační a sportovní
lov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři
se povoluje od 16. června do 14. října.
6.           Rybolov tuňáka obecného
pomocí jiných zařízení, než která jsou uvedena v odstavcích 1 až 5,
je povolen během celého roku.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost
třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
[1]               Úř. věst. L 96, 15.4.2009.
[2]               Úř. věst. L 157, 16.6.2012.
[3]               Úř. věst. L 23, 25.1.2013.
[4]               Úř. věst. C […], […], s. […].
[5]               Úř. věst. L 96, 15.4.2009..
[6]               Úř. věst. L 157, 16.6.2012.


				|

		52011PC0663

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 3/2008 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích /* KOM/2011/0663 v konečném znění - 2011/0290 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.
SOUVISLOSTI NÁVRHU

Články 290 a 291 Smlouvy o fungování
Evropské unie rozlišují dva různé druhy aktů Komise:
Článek 290 Smlouvy o fungování Evropské
unie umožňuje normotvůrcům přenést na Komisi pravomoc
přijímat nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se
doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které
nejsou podstatné. Na právní akty, které Komise přijme tímto způsobem,
se v terminologii Smlouvy odkazuje jako na „akty v přenesené pravomoci“
(čl. 290 odst. 3).
Článek 291 Smlouvy o fungování Evropské
unie umožňuje členským státům přijmout veškerá nezbytná
vnitrostátní právní opatření k provedení právně závazných aktů
Unie. Tyto akty mohou svěřit prováděcí pravomoci Komisi, jsou-li
pro jejich provedení nezbytné jednotné podmínky. Na právní akty, které Komise
přijme tímto způsobem, se v terminologii Smlouvy odkazuje jako
na „prováděcí akty“ (čl. 291 odst. 4).
Cílem
tohoto návrhu je uvést nařízení Rady (ES) č. 3/2008[1] ze dne
17. prosince 2007 o informačních a propagačních opatřeních na
podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve
třetích zemích do souladu s uvedenými ustanoveními Smlouvy o fungování
Evropské unie.
Podle tohoto
návrhu jsou cíle a zásady a další zásadní prvky politiky u informačních a
propagačních opatření na podporu zemědělských produktů
na vnitřním trhu a ve třetích zemích stanoveny normotvůrcem.
Normotvůrce tudíž stanoví cíle této konkrétní politiky a zásady
strategického přístupu, programování, doplňkovost a soulad
s jinými politikami Unie. Podobně normotvůrce určuje zásady
partnerství, subsidiarity a rovnosti mezi muži a ženami a zásady
nediskriminace.
Komise by měla akty v přenesené
pravomoci stanovit, co se rozumí informačním a propagačním programem
(čl. 1 odst. 1). Podobně Komise přijme delegované akty, aby
stanovila znaky, jež musí informační a propagační sdělení u
programů splňovat, aby se zvýšila objektivita těchto
sdělení a aby byl chráněn spotřebitel (čl. 1 odst. 3). Dále
Komise sestaví seznamy témat, produktů a třetích zemí, jež mohou
spadat pod tato opatření (článek 4). Přijme rovněž pravidla
pro informační a propagační programy (článek 5). Dále
přijme prováděcí pravidla k programům, jež se mají provádět
ve třetích zemích ve spolupráci s mezinárodními organizacemi, aby se
zajistil jejich hladký průběh (článek 6). S cílem zajistit
maximálně efektivní využití financování Unie může také stanovit další
priority pro výběr programů vedle priorit již stanovených
normotvůrcem (č. 8 odst. 1).
Kromě toho by měl normotvůrce
udělit Komisi pravomoc přijímat prováděcí akty podle
čl. 291 odst. 2 Smlouvy, pokud jde o jednotné podmínky pro
předvýběr programů členskými státy (článek 7) a jejich
výběr Komisí (článek 8), postup v případě neexistence programů
(článek 9), schválení prováděcích orgánů (čl. 11 odst. 4),
používání materiálu a monitoring programů (čl. 12 odst. 3), pravidla
financování programů, uzavírání smluv o provádění programů,
skládání jistot, pravidla pro placení a vrácení neoprávněných plateb,
pravidla pro kontroly a sankce (čl. 13 odst. 9).
Některé z pravomocí, které Komise
dosud vykonávala v rámci pravomocí svěřených jí nařízením (ES)
č. 3/2008, jsou považovány za natolik závažné, že by měly být do
uvedeného nařízení zařazeny. To se týká i) vyloučení z podpory
podle nařízení (ES) č. 3/2008 u informačních a propagačních
opatření na vnitřním trhu těšících se podpoře podle
nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře rozvoje venkova s
cílem vyloučit riziko dvojího financování (srov. čl. 15 odst. 2
nařízení Komise (ES) č. 501/2008[2]); ii) zásad, že pro zajištění zdravého
hospodaření s rozpočtem Unie by měly navrhující organizace
složit jistoty pro zaručení řádného provádění programů
(srov. čl. 16 odst. 3 nařízení (ES) č. 501/2008) a že iii) mohou
být postiženy sankcemi, pokud nesplní své závazky (srov. článek 27
nařízení (ES) č. 501/2008).

2.
VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A HODNOCENÍ
DOPADU

Nebylo nutné konzultovat zúčastněné
strany ani vypracovat posouzení dopadů, neboť návrh na sladění
nařízení Rady (ES) č. 3/2008 se Smlouvou o fungování Evropské unie je
interinstitucionální záležitostí, která se týká všech nařízení Rady.

3.
PRÁVNÍ PRVKY NÁVRHU

·      Shrnutí návrhu
Určit přenesené a prováděcí
pravomoci Komise v nařízení Rady (ES) č. 3/2008 a stanovit vhodný
postup pro přijetí těchto aktů.
Začlenit do nařízení (ES) č. 3/2008
některé z pravomocí, jež Komise doposud vykonávala.
·      Právní základ
Články 42 a 43 Smlouvy o fungování
Evropské unie.
·      Zásada subsidiarity
Propagační a informační politika EU
užitečně doplňuje a posiluje opatření členských
států a zlepšuje zejména vnímání produktů spotřebiteli v EU a ve
třetích zemích, zvláště pokud jde o jakost, výživovou hodnotu,
bezpečnost potravin a metody produkce. Podporou otevírání nových
odbytišť ve třetích zemích může mít tato činnost
zároveň multiplikační vliv na vnitrostátní či soukromé
iniciativy.
Návrh spadá do sdílené pravomoci mezi EU a
členskými státy a je v souladu se zásadou subsidiarity.
·
Zásada proporcionality
Protože se zvyšuje
liberalizace obchodu včetně obchodu se zemědělskými
produkty a potravinami, stává se stále důležitější obchodní
výměna mezi členskými státy EU a třetími zeměmi.
Zároveň byla omezena podpora (např. vývozní náhrady) nabízená
producentům EU účastnícím se hospodářské soutěže v EU a na
celosvětových trzích hospodářské soutěže s producenty,
kteří nejsou z EU. Úprava týkající se informačních a
propagačních opatření na podporu zemědělských produktů
na vnitřním trhu a ve třetích zemích je tudíž klíčovým
nástrojem, který je v souladu s novým rámcem dohody WTO o
zemědělství.
Na EU také přirozeně připadá úkol
podporovat vysoké standardy kvality zemědělských produktů z EU a
podněcovat společné propagační programy, jež zahrnují více než
jednu zemi EU nebo více než jedno zemědělské odvětví.
Návrh je v souladu se zásadou
proporcionality.
·      Volba právního nástroje
Navrhovaný nástroj: nařízení Evropského
parlamentu a Rady.

4.
DOPAD NA ROZPOČET

Tento návrh nemá žádné důsledky pro
rozpočtové výdaje .

5.
NEPOVINNÉ PRVKY

Nejsou žádné nepovinné prvky.
2011/0290 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
kterým se mění nařízení Rady (ES)
č. 3/2008 o informačních a propagačních opatřeních na
podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve
třetích zemích
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na čl. 42 první pododstavec a
čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise[3],
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[4],
v souladu s řádným legislativním postupem[5],
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 3/2008[6]
svěřuje Komisi pravomoci, aby přijala prováděcí pravidla k
uvedenému nařízení.
(2)
Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost musí být
pravomoci svěřené Komisi nařízením (ES) č. 3/2008 uvedeny
do souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen
„Smlouva“).
(3)
Pro zajištění souladu a efektivnosti
opatření stanovených v nařízení (ES) č. 3/2008, jakož i jejich
zdravého řízení a efektivního využití financování EU by měla být
pravomoc k přijímání aktů podle článku 290 Smlouvy
přenesena na Komisi ve vztahu k vymezení informačního a
propagačního programu, stanovení znaků, jež musejí informační a
propagační sdělení splňovat, sestavení seznamů témat,
produktů a třetích zemí, na něž se tato opatření mohou
vztahovat, přijetí pravidel vymezujících strategii informačních a
propagačních programů, přijetí prováděcích pravidel k
programům, jež se mají zavádět ve třetích zemích ve spolupráci s
mezinárodními organizacemi a vymezení dalších priorit pro výběr
programů nad rámec programů již stanovených nařízením (ES)
č. 3/2008. Je obzvlášť důležité, aby Komise v průběhu
přípravné práce prováděla náležité konzultace, včetně
konzultací na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání
aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit
souběžné, včasné a soustavné předávání příslušných
dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
(4)
Komisi by měly být uděleny prováděcí
pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění nařízení (ES)
č. 3/2008. Tyto pravomoci je třeba vykonávat v souladu
s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady
způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
prováděcích pravomocí[7].
(5)
Některé z pravomocí, které Komise dosud
vykonávala v rámci pravomocí svěřených jí nařízením (ES)
č. 3/2008, jsou považovány za natolik závažné, že by měly být do
uvedeného nařízení zařazeny. To se týká i) vyloučení z podpory
podle nařízení (ES) č. 3/2008 informačních a
propagačních opatření, jež se těší podpoře podle jiných
programů Unie, s cílem zamezení rizika dvojího financování; ii) zásady, že
navrhující organizace by měly složit jistoty k zaručení řádného
provádění programů; a iii) zásady, že pro zdravé hospodaření s
rozpočtem Unie by tyto navrhující organizace měly být postiženy
sankcemi, pokud nesplní své závazky.
(6)
Nařízení (ES) č. 3/2008 by proto
mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 3/2008 se
mění takto:
(1)
Článek 1 se mění takto:
(a)
V odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec,
který zní:
„Komise akty v přenesené pravomoci stanoví
znaky informačních a propagačních programů a dobu jejich
provádění.“
(b)
Doplňují se nové odstavce, které znějí:
„3.     Komise akty v přenesené pravomoci
stanoví znaky informačních a propagačních sdělení.
4.       Komise prováděcími akty přijme
pravidla týkající se označení příslušných orgánů pro
provádění opatření uvedených v odstavci 1 ze strany členských
států.“
(2)
V čl. 4 odst. 1 se první věta nahrazuje
tímto:
„Komise akty v přenesené pravomoci sestaví
seznamy témat a produktů podle článku 3 a dotyčných třetích
zemí.“
(3)
Článek 5 se nahrazuje tímto:
„Článek 5
Strategie informačních a propagačních
programů
1.      Komise akty v přenesené pravomoci
přijme pravidla pro vymezování strategie informačních a
propagačních programů na vnitřním trhu.
Tato pravidla zahrnují obecné zásady, zejména pro:
a)       cíle a cílové skupiny;
b)      jedno téma nebo více témat, na která se
mají vztahovat zvolená opatření;
c)       druhy opatření, jež mají být
přijata;
d)      dobu trvání programů;
e)       předběžné rozčlenění
prostředků dostupných pro finanční příspěvek Unie na
provádění programů, a to podle trhů a druhu navrhovaných
opatření.
Pokud jde o propagaci čerstvého ovoce a
zeleniny, věnuje se zvláštní pozornost propagaci zaměřené na
děti ve vzdělávacích zařízeních.
2.      Komise může akty v přenesené
pravomoci přijmout pravidla pro vymezení strategie pro návrhy na
informační a propagační programy ve třetích zemích u všech nebo
některých z produktů uvedených v čl. 3 odst. 2.“
(4)
Článek 6 se mění takto:
(a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1.     Při uskutečňování
opatření podle čl. 2 odst. 1 písm. a), b) a c), odstavce 2 a odst. 3
písm. a), b) a c) v souladu s akty v přenesené pravomoci podle čl. 5
odst. 1 a s výhradou odstavce 2 tohoto článku sestaví jedna nebo více
oborových či mezioborových organizací zastupující jedno nebo více
dotčených odvětví v jednom či více členských státech nebo
na úrovni Unie návrhy na informační a propagační programy, které
netrvají déle než tři roky.“
(b)
V odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec,
který zní:
„Komise akty v přenesené pravomoci
přijme pravidla pro provádění propagačních opatření ve
třetích zemích, jež se provádějí ve spolupráci s mezinárodními
organizacemi.“
(5)
Článek 7 se mění takto:
(a)
V odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Dotčený členský stát nebo státy
prověří vhodnost navrhovaných programů a ověří jejich
soulad s tímto nařízením, s akty v přenesené pravomoci podle
článku 5 a s relevantními specifikacemi. Rovněž ověří, zda
jsou dotyčné programy nákladově efektivní.“
(b)
V odstavci 2 se druhý a třetí pododstavec
nahrazuje tímto:
„Shledá-li Komise, že předložený program nebo
některá z opatření nejsou v souladu s právními
předpisy Unie nebo, pokud jde o opatření, která mají být
uskutečněna na vnitřním trhu, s akty v přenesené pravomoci
stanovenými v článku 5, nebo že nejsou nákladově efektivní,
uvědomí ve stanovené lhůtě dotčený členský stát nebo
dotčené členské státy o nezpůsobilosti celého programu nebo jeho
části k podpoře. Po uplynutí stanovené lhůty se program považuje
za způsobilý.
Členský stát nebo členské státy zohlední
případné připomínky Komise a ve stanovené lhůtě jí zašlou
programy revidované po dohodě s navrhující organizací či organizacemi
uvedenými v čl. 6 odst. 1.“
(c)
Doplňuje se nový odstavec 3, který zní:
„3.     Komise prováděcími akty vymezí:
a)       pravidla pro podávání návrhů
programů členským státům,
b)      požadavky, jež programy musejí
splňovat, a kritéria, podle nichž musejí být programy kontrolovány,
c)       pravidla pro postup předvýběru
ze strany členských států a výběru ze strany Komise a relevantní
lhůty.“
(6)
Článek 8 se nahrazuje tímto:
„Článek
8
Výběr informačních a propagačních
programů
1.      Při výběru programů se
dává přednost programům předloženým více členskými státy
nebo programům činnosti ve více členských státech či
třetích zemích.
Komise může akty v přenesené pravomoci
vymezit další priority pro výběr programů.
2.      Komise prováděcími akty rozhodne o
tom, které konkrétní programy se mají vybrat, o jejich případných
změnách a o odpovídajících rozpočtech.“
(7)
Článek 9 se mění takto:
(a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1.     Jestliže neexistují programy pro
vnitřní trh určené pro jedno nebo více opatření podle
čl. 2 odst. 1 písm. b) předkládaných podle čl. 6
odst. 1, sestaví dotčený členský stát na základě aktů
v přenesené pravomoci podle čl. 5 odst. 1 odpovídající
program a specifikaci a ve veřejném výběrovém řízení
vybere subjekt, který pověří provedením programu, na jehož
financování se zaváže podílet.“
(b)
V odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje
tímto:
„Jestliže neexistují informační programy pro
třetí země určené pro jedno nebo více informační
opatření podle čl. 2 odst. 1 písm. a), b) a c)
předkládaných podle čl. 6 odst. 1, sestaví dotčený
členský stát na základě aktů v přenesené pravomoci podle čl. 5
odst. 2 odpovídající program a specifikaci a ve veřejném
výběrovém řízení vybere subjekt, který pověří provedením
programu, na jehož financování se zaváže se podílet.“
(c)
V odstavci 3 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)     k souladu programu a navrženého
subjektu s tímto nařízením a popřípadě platnými akty v
přenesené pravomoci;“
(d)
Odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4.     Na prověření programů
Komisí se vztahují čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 1.“
(e)
Odstavec 5 se zrušuje.
(8)
V článku 10 se úvodní věta nahrazuje
tímto:
„Po informování výboru podle čl. 16b odst. 1
nebo případně Výboru pro ekologické zemědělství
zřízeného článkem 38e nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne
28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických
produktů* nebo Výboru pro politiku jakosti zemědělských produktů
zřízeného článkem [54] nařízení Evropského parlamentu a Rady
č. XXX/201X ze dne XX Xxxxx 201X o režimech týkajících se jakosti
zemědělských produktů** může Komise rozhodnout, že provede
jedno nebo více z těchto opatření:
* Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1.
** Úř. věst. L …“
(9)
Článek 11 se mění takto:
(a)
V odstavci 2 se zrušuje druhý pododstavec.
(b)
Doplňuje se nový odstavec 4, který zní:
„4.     Komise prováděcími akty vymezí
podmínky pro schválení vybraných subjektů příslušných pro
provádění programů členskými státy, jakož i podmínky, za nichž
se může povolit, aby navrhující organizace provedla některé
části programu sama.“
(10)
V článku 12 se doplňuje nový odstavec 3,
který zní:
„3.     Komise prováděcími akty přijme
pravidla pro používání informačních a propagačních materiálů a
pro monitoring programů.“
(11)
Článek 13 se mění takto:
(a)
Odstavec 6 se nahrazuje tímto:
„6.     Odchylně od článku [XXX,
dříve 180 nařízení č. 1234/2007] nařízení (EU) Evropského
parlamentu a Rady č. XXXX/20..* ze dne …. [kterým se stanoví
společná organizace trhu se zemědělskými produkty (nařízení
o společné jednotné organizaci trhu)] [přizpůsobená
společná organizace trhu] a článku 3 nařízení Rady (ES) č.
1184/2006 ze dne 24. července 2006 o použití určitých pravidel
hospodářské soutěže na produkci zemědělských produktů
a obchod s nimi**, se články 107, 108 a 109 Smlouvy nepoužijí na platby
provedené členskými státy, včetně jejich finančních
účastí, ani na finanční účasti z parafiskálních poplatků
nebo povinných příspěvků členských států nebo
navrhujících organizací na programy způsobilé k podpoře Unie podle
článku 42 Smlouvy, jež Komise vybrala v souladu s článkem 8 tohoto
nařízení.
* Úř. věst. L … … .
** Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 7.“
(b)
Doplňují se nové odstavce, které znějí:
„7.     Informační a propagační úkony,
jež dostávají podporu podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze
dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského
zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)*, nejsou způsobilé
k finančnímu příspěvku Evropské unie podle tohoto nařízení.
8.       Navrhující organizace skládají jistoty,
aby se zajistilo řádné provádění programů, a navrhujícím
organizacím se ukládají sankce, pokud nesplní své závazky.
9.       Komise přijme prováděcími akty
pravidla týkající se:
a)       mechanismů financování
programů schválených podle tohoto nařízení,
b)      uzavírání smluv o provádění programů
schválených podle tohoto nařízení,
c)       skládání jistot navrhujícími
organizacemi a mechanismů uvolňování těchto jistot,
d)      platebních mechanismů a
zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek,
e)       mechanismů kontrol ze strany
členských států a sankcí, jež mohou být ukládány navrhujícím
organizacím.
* Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1.“
(12)
Články 15 a 16 se zrušují.
(13)
Vkládají se nové články 15a, 16a a 16b, které
znějí:
„Článek 15a
Pravomoci Komise
Jsou-li Komisi svěřeny pravomoci
k přijímání aktů v přenesené pravomoci, použije se
článek 16a.
Jsou-li Komisi svěřeny pravomoci
přijmout prováděcí akty, jedná v souladu s postupem
prověřování uvedeným v článku 16b.
Článek
16a
Výkon přenesené pravomoci
1.      Pravomoc přijímat akty v
přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v
tomto článku.
2.      Přenesená pravomoc uvedená
v tomto nařízení je svěřena na dobu neurčitou.
3.      Evropský parlament nebo Rada mohou
přenesení pravomocí uvedených v tomto nařízení kdykoli zrušit.
Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí
v něm blíže určených. Nabývá účinku prvním dnem po
zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie
nebo k pozdějšímu datu, které v něm bude upřesněno.
Rozhodnutí nemá vliv na platnost žádných aktů v přenesené
pravomoci, které jsou již v platnosti.
4.      Přijetí aktu v přenesené
pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému
parlamentu a Radě.
5.      Akt v přenesené pravomoci
přijatý v souladu s tímto nařízením vstoupí
v platnost, jen pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada
nevyslovily námitky ve lhůtě 2 měsíců ode dne oznámení
tohoto aktu Evropskému parlamentu a Radě, nebo před uplynutím
uvedené lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi
o svém záměru námitky nevyslovit. Z podnětu Evropského
parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek
16b
Prováděcí akty – výbor
1.      Komisi je nápomocen Výbor pro
společnou organizaci zemědělských trhů zřízený
čl. 323 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. XXXX/20..* ze dne …. [kterým se zřizuje společná
organizace trhu se zemědělskými produkty (nařízení o jednotné
společné organizaci trhu)] [přizpůsobená jednotná organizace
trhu]. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu
a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví
pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují
Komisi při výkonu prováděcích pravomocí**.
2.      Odkazuje-li se na tento odstavec, použije
se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
* Úř. věst. L … … .
** Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.“
(14)
Článek 17 se nahrazuje tímto:
„Článek
17
Konzultace
Před přijetím aktů v přenesené
pravomoci nebo prováděcích aktů uvedených v tomto nařízení
Komise může konzultovat:
a)      konzultační skupinu pro propagaci
zemědělských produktů zřízenou rozhodnutím Komise
2004/391/ES;
b)      technické pracovní skupiny ad hoc složené
z členů výboru nebo z odborníků se zvláštní odborností ve
věcech propagace a informování veřejnosti.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto
nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech
členských státech.
V Bruselu dne .
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
 FINANČNÍ VÝKAZ ||
   ||
 1. || ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: Hlava 05: zemědělství a rozvoj venkova || PROSTŘEDKY: PZ: 57 292 184 763 EUR PP: 55 269 004 060 EUR
 2. || NÁZEV: Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 3/2008 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích
 3. || PRÁVNÍ ZÁKLAD: Článek 43 Smlouvy o fungování EU
 4. || CÍLE: Určit přenesené a prováděcí pravomoci Komise v nařízení Rady (ES) č. 3/2008 a stanovit vhodný postup pro přijetí těchto aktů (sladění nařízení s Lisabonskou smlouvou)
 5. || FINANČNÍ DOPADY || OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) || BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK [2011] (v milionech EUR) || NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK [2012] (v milionech EUR)
 5.0 || VÝDAJE -               FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU EU (NÁHRADY/INTERVENCE) -               VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ -               JINÝCH SUBJEKTŮ || - || - || -
 5.1 || PŘÍJMY -               VLASTNÍ ZDROJE EU (DÁVKY/CLA) -               VNITROSTÁTNÍ || - || - || -
   ||   || [2013] || [2014] || [2015] || [2016]
 5.0.1 || ODHADOVANÉ VÝDAJE || - || - || - || -
 5.1.1 || ODHADOVANÉ PŘÍJMY || - || - || - || -
 5.2 || METODA VÝPOČTU:
 6.0 || MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z PROSTŘEDKŮ UVEDENÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? || ANO NE
 6.1 || MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? || ANO NE
 6.2 || BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? || ANO NE
 6.3 || BUDE POTŘEBA ZAČLENIT PROSTŘEDKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? || ANO NE
 POZNÁMKY: Cílem tohoto návrhu je sladění nařízení Rady s Lisabonskou smlouvou, návrh tudíž nemá dopad na rozpočtové výdaje.
[1]               Úř. věst.
L 3, 5.1.2008, s. 1.
[2]               Úř.
věst. L 147, 6.6.2008, s. 3.
[3]               Úř.
věst C. , , s. .
[4]               Úř.
věst C. , , s. .
[5]               Úř.
věst C. , , s. .
[6]               Úř. věst.
L 3, 5.1.2008, s. 1.
[7]               Úř.
věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.