               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 24.3.2021
            COM(2021) 201 final
            2021/0077(BUD)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Řecku a Francii v souvislosti s přírodními katastrofami a Albánii, Belgii, Černé Hoře, Česku, Estonsku, Francii, Chorvatsku, Irsku, Itálii, Litvě, Lotyšsku, Lucembursku, Maďarsku, Německu, Portugalsku, Rakousku, Rumunsku, Řecku, Srbsku, Španělsku v souvislosti s mimořádnou situací v oblasti veřejného zdraví

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Souvislosti návrhu

               Toto rozhodnutí se týká uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „EUSF“) ve výši 484 199 841 EUR v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002
                  1
                (dále jen „nařízení“) na poskytnutí pomoci Řecku a Francii v souvislosti s regionálními přírodními katastrofami, k nimž v těchto zemích došlo v průběhu roku 2020, a dvaceti členským státům a přistupujícím zemím (Albánii, Belgii, Černé Hoře, Česku, Estonsku, Francii, Chorvatsku, Irsku, Itálii, Litvě, Lotyšsku, Lucembursku, Maďarsku, Německu, Portugalsku, Rakousku, Rumunsku, Řecku, Srbsku, Španělsku) v reakci na závažné ohrožení veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020.

               Doprovodným dokumentem k tomuto rozhodnutí o uvolnění prostředků je návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 2/2021
                  2
               , v němž se navrhuje převést částku 47 981 598 EUR z nevyužitého přídělu na rok 2020 přímo do provozní rozpočtové položky fondu EUSF, a návrh rozhodnutí č. 03/2021, v němž se navrhuje převést částku 427 543 750 EUR z rezervní rozpočtové položky „rezerva na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech“ do provozní rozpočtové položky EUSF, a to jak v prostředcích na závazky, tak v prostředcích na platby. V souladu s čl. 4a odst. 4 nařízení o EUSF byla částka 50 000 000 EUR již zahrnuta do souhrnného rozpočtu na rok 2021 (v prostředcích na závazky i v prostředcích na platby) na vyplacení záloh. Tyto prostředky budou použity na vyplacení záloh ve výši 8 674 493 EUR v souvislosti s regionálními přírodními katastrofami v Řecku a Francii. Zálohy na případy související s pandemií COVID-19 ve výši 132 736 830 EUR byly vyplaceny z přídělu z EUSF na rok 2020.

               2.Informace a podmínky

               2.1Řecko – povodně v regionu Sterea Ellada v srpnu 2020

               1)Dne 29. října 2020 podalo Řecko žádost o finanční příspěvek z EUSF na financování záchranných opatření a opatření na obnovu v souvislosti s povodněmi v regionu Sterea Ellada v srpnu 2020.

               2) Žádost byla podána ve lhůtě dvanácti týdnů ode dne 9. srpna 2020, kdy byly zaznamenány první škody způsobené touto katastrofou, a obsahuje všechny informace požadované podle článku 4 nařízení.

               3)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít EUSF.

               4)V žádosti byly tyto povodně prezentovány jako „regionální přírodní katastrofa“, což je dle vymezení v čl. 2 odst. 3 nařízení jakákoli přírodní katastrofa v regionu na úrovni NUTS 2 způsobilého státu, která má za následek přímé škody přesahující 1,5 % hrubého domácího produktu (HDP) daného regionu. Řecké orgány odhadují celkové přímé škody na 132 004 000 EUR. Způsobené škody představují 1,54 % HDP dotčeného regionu na úrovni NUTS 2 Sterea Ellada, a převyšují tedy prahovou hodnotu 128 286 000 EUR (1,5 % regionálního HDP). Žádost Řecka tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z EUSF.

               5)Základem pro výpočet výše finančního příspěvku z EUSF jsou celkové přímé škody. Finanční příspěvek lze využít pouze na financování základních záchranných opatření a opatření na obnovu ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení, s výjimkou písmene e).

               6)Ve své žádosti ze dne 29. října 2020 Řecko požádalo o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení. Dne 2. března 2021 Komise přijala prováděcí rozhodnutí C(2021) 1507, kterým se poskytuje záloha ve výši 330 010 EUR. Výše zálohy bude zohledněna při výpočtu zůstatku příspěvku přijímajícímu členskému státu. Neoprávněně vyplacené zálohy Komise získá zpět.

               7)V žádosti je podrobně popsána příslušná událost i předmět škod. Dne 9. srpna 2020 nabral na síle letní bouřkový systém „Thalia“, který o dva dny dříve zasáhl severní Řecko, a posunul se nad centrální a jihovýchodní pevninské Řecko, kde zapříčinil vertikální meteorologickou aktivitu a extrémní povětrnostní jevy. Tyto extrémní povětrnostní jevy způsobily přívalové srážky (300 mm srážek během osmi hodin), intenzivní bouřky a silný vítr. Vlivem přívalových dešťů se dvě řeky vylily ze svých břehů, zaplavily silnice a 3 000 domů, a uvěznily tak turisty i místní obyvatele. Došlo ke zhroucení všech šesti hlavních mostů přes řeku Lilas a řeka poškodila silniční náspy. Tyto extrémní povětrnostní jevy napáchaly velké škody na elektrické síti, veřejné infrastruktuře i soukromých obydlích a velká část regionální silniční sítě byla dočasně nebo trvale vyřazena z provozu. Vzhledem ke svažité topografické krajině způsobily rychlé přívalové srážky katastrofální bleskové povodně a sesuvy půdy (zejména v povodí řek). Tyto povodně a sesuvy půdy vzaly život osmi lidem. Velké škody utrpěly také podniky a odvětví zemědělství. Největší podíl z celkových odhadovaných přímých škod uvedených v žádosti má fyzické poškození síťové infrastruktury (voda / odpadní vody, doprava, mosty, energetická a telekomunikační síť).

               8)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Řecko odhadlo na 106 124 000 EUR a rozdělilo je podle typu opatření. Největší podíl (více než 69 milionů EUR) se týká nákladů na obnovení dopravní infrastruktury (silnice a mosty), následují náklady na úklidové práce oblasti zasažené katastrofou (ve výši přesahující 27 milionů EUR).

               9)Řecké orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.

               10)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti.

               11)V souvislosti s prováděním směrnice 2007/60/ES o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik byla dokončena následující opatření: zpráva o předběžném vyhodnocení povodňových rizik (březen 2012), určení oblastí s potenciálně vysokým povodňovým rizikem ve čtrnácti povodích v zemi a aktualizace zprávy o předběžném vyhodnocení povodňových rizik (listopad 2012). V březnu 2017 byla vypracována povodňová rizika pro čtrnáct povodí v zemi. Pro všechna povodí v zemi byly dokončeny plány pro zvládání povodňových rizik.

               2.2Řecko – cyklon Janos v září 2020

               1)Dne 9. prosince 2020 podalo Řecko žádost o finanční příspěvek z EUSF na financování záchranných opatření a opatření na obnovu v souvislosti se škodami způsobenými cyklonem Janos v září 2020.

               2)Žádost byla podána ve lhůtě dvanácti týdnů ode dne 19. září 2020, kdy byly zaznamenány první škody způsobené touto katastrofou, a obsahuje všechny informace požadované podle článku 4 nařízení.

               3)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít EUSF.

               4)V žádosti byl tento cyklon prezentován jako „regionální přírodní katastrofa“, což je dle vymezení v čl. 2 odst. 3 nařízení jakákoli přírodní katastrofa v regionu na úrovni NUTS 2 způsobilého státu, která má za následek přímé škody přesahující 1,5 % hrubého domácího produktu (HDP) daného regionu nebo 1,5 % váženého HDP v případě regionální katastrofy týkající se několika regionů. Předmětná žádost se týká pěti řeckých regionů na úrovni NUTS 2 (Ionia Nisia (EL62), Sterea Ellada (EL64), Ditiki Ellada (EL63), Thessalia (EL61), Peloponnisos (EL65)). Řecké orgány odhadují celkové přímé škody na 863 540 756 EUR. Způsobené škody představují 11,08 % váženého HDP pěti dotčených regionů na úrovni NUTS 2, a převyšují tedy prahovou hodnotu. Žádost Řecka tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z EUSF.

               5)Základem pro výpočet výše finančního příspěvku z EUSF jsou celkové přímé škody. Finanční příspěvek lze využít pouze na financování základních záchranných opatření a opatření na obnovu ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení, s výjimkou písmene e).

               6)Ve své žádosti ze dne 9. prosince 2020 Řecko požádalo o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení. Dne 2. března 2021 Komise přijala prováděcí rozhodnutí C(2021) 1511, kterým se poskytuje záloha ve výši 2 158 852 EUR. Výše zálohy bude zohledněna při výpočtu zůstatku příspěvku přijímajícímu členskému státu. Neoprávněně vyplacené zálohy Komise získá zpět.

               7)V žádosti je podrobně popsána příslušná událost i předmět škod. Středomořský cyklon Janos, rovněž známý jako medikán Janos, byl vzácným středomořským tropickým cyklonem, který zasáhl Řecko ve dnech 17 – 20. září 2020. Tato vzácně se vyskytující bouře, která se podobá hurikánu, se přehnala centrální částí regionu Thesálie v Řecku a zasažené oblasti bičovala silným větrem dosahujícím rychlosti až 120 km/h, přívalovými dešti a záplavami, které si vyžádaly životy čtyř lidí a napáchaly velké škody na domech a infrastruktuře. Silné přívalové srážky dopadly na několik povodí vyznačujících se strmou morfologií, která zapříčinila vznik ničivých povodňových vln. Jedna z nich zasáhla města Karditsa a Mouzaki, která byla zaplavena po několik dní. Ve městě Karditsa bylo zaplaveno celkem 5 000 nemovitostí, poškozeno 97 % obchodů a citelně zasaženo patnáct obcí nacházejících se v této oblasti. V mnoha obcích došlo k rozsáhlým výpadkům elektrického proudu a byly přerušeny dodávky vody. Železniční a silniční infrastruktura byla vážně poškozena. V hornatých oblastech došlo ke stovce případů sesuvů půdy a dopravní spojení bylo přerušeno u čtyřiceti mostů. Tuny bahna a sutin a stovky vyvrácených stromů a popadaných větví způsobily problémy v silniční infrastruktuře. Na ostrovech Ithaka, Kefalonia a Zakynthos byl kvůli rozsáhlým povodním a přerušeným dodávkám elektrického proudu vyhlášen výjimečný stav. Záchranné služby přijaly více než 2 500 tísňových volání od osob uvězněných v zaplavených domech a automobilech a řecké hasičské jednotky poskytly v postižených oblastech pomoc téměř tisíci lidem.

               8)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Řecko odhadlo na 507 660 619 EUR a rozdělilo je podle typu opatření. Největší podíl (více než 293 milionů EUR) se týká nákladů na obnovu dopravní infrastruktury, následují náklady na obnovu vodovodní infrastruktury a infrastruktury pro odpadní vody (ve výši více než 13 milionů EUR).

               9)Řecké orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.

               10)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti.

               11)V souvislosti s prováděním směrnice 2007/60/ES o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik byla dokončena následující opatření: zpráva o předběžném vyhodnocení povodňových rizik (březen 2012), určení oblastí s potenciálně vysokým povodňovým rizikem ve čtrnácti povodích v zemi a aktualizace zprávy o předběžném vyhodnocení povodňových rizik (listopad 2012). V březnu 2017 byla vypracována povodňová nebezpečí a povodňová rizika pro čtrnáct povodí v zemi. Pro všechna povodí v zemi byly dokončeny plány pro zvládání povodňových rizik.

               2.3Řecko – zemětřesení na ostrovech Samos, Ikaria a Chios v říjnu 2020

               1)Dne 22. ledna 2021 podalo Řecko žádost o finanční příspěvek z EUSF na financování záchranných opatření a opatření na obnovu v souvislosti se škodami způsobenými zemětřesením na ostrovech Samos, Ikaria a Chios v říjnu 2020.

               2)Žádost byla podána ve lhůtě dvanácti týdnů ode dne 30. října 2020, kdy byly zaznamenány první škody způsobené touto katastrofou, a obsahuje všechny informace požadované podle článku 4 nařízení.

               3)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít EUSF.

               4)V žádosti byla tato událost prezentována jako „regionální přírodní katastrofa“, což je dle vymezení v čl. 2 odst. 3 nařízení jakákoli přírodní katastrofa v regionu na úrovni NUTS 2 způsobilého státu, která má za následek přímé škody přesahující 1,5 % hrubého domácího produktu (HDP) daného regionu. Řecké orgány odhadují celkové přímé škody na 101 252 020 EUR. Způsobené škody představují 39,72 % HDP dotčeného regionu na úrovni NUTS 2 Voreio Aigaio, a převyšují tedy prahovou hodnotu 38 239 500 EUR (1,5 % regionálního HDP). Žádost Řecka tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z EUSF.

               5)Základem pro výpočet výše finančního příspěvku z EUSF jsou celkové přímé škody. Finanční příspěvek lze využít pouze na financování základních záchranných opatření a opatření na obnovu ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení, s výjimkou písmene e).

               6)Ve své žádosti ze dne 22. ledna 2021 Řecko požádalo o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení. Dne 8. března 2021 Komise přijala prováděcí rozhodnutí C(2021) 1623, kterým se poskytuje záloha ve výši 253 131 EUR. Výše zálohy bude zohledněna při výpočtu zůstatku příspěvku přijímajícímu členskému státu. Neoprávněně vyplacené zálohy Komise získá zpět.

               7)V žádosti je podrobně popsána příslušná událost i předmět škod. Dne 30. října 2020 udeřilo asi čtrnáct kilometrů severovýchodně od řeckého ostrova Samos zemětřesení o síle 7 stupňů Richterovy škály. Tři dny po hlavním otřesu bylo zaznamenáno asi 150 dotřesů, které měly různou intenzitu. Zlom způsobený počátečním zemětřesením zapříčinil, že došlo k prudké změně mořského dna a podmořskému sesuvu půdy. Po počátečním zemětřesení se následně zformovaly tři gravitační vlny (tsunami) vysoké až 1,5 metru, které smetly různé oblasti v severní části ostrova Samos. Zemětřesení a tsunami napáchaly škody na severoegejských ostrovech Samos, Ikaria a Chios. V důsledku zřícení budov a pádu úlomků přišli při tomto neštěstí dva lidé o život a devatenáct lidí bylo zraněno. Velké škody utrpěly kostely, školy, muzejní expozice a soukromé domy. Obrovské škody tato katastrofa napáchala v lokalitě Vathi na ostrově Samos, kde problémy s bydlením musely řešit dva až tři tisíce lidí. Všechny staré kamenné budovy, které tam stály, byly buď poškozeny, nebo byly úplně zničeny. Po zemětřesení se na ostrově Samos potýká s problémy na 300 domů. Zemětřesení zničilo důležitou část silniční sítě.

               8)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Řecko odhadlo na 23 785 020 EUR a rozdělilo je podle typu opatření. Největší podíl (více než 10 milionů EUR) se týká nákladů na obnovení dopravní infrastruktury, následují náklady na obnovu vzdělávací infrastruktury (přes 6,6 milionů EUR) a náklady na úklidové práce oblasti zasažené katastrofou (ve výši přesahující 4,5 milionů EUR).

               9)Řecké orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.

               10)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti.

               11)Žádost řeckých orgánů obsahuje popis provedení právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof v souvislosti s povahou této katastrofy. Na základě série silných zemětřesení, která Řecko postihla v letech 1978–1981, řecká vláda vytvořila politiku pro prevenci a řízení rizika přírodních katastrof. Jejím cílem je zvýšit odolnost místních komunit prostřednictvím rámce pro provádění politik na snižování známých rizik, řízení dopadu zemětřesení a postupů/opatření k prevenci nových rizik. Aktualizovaná mapa seismického ohrožení je obsažena v řeckém stavebním zákoně na ochranu před zemětřesením.

               2.4        Francie – bouře Alex v regionu Provence-Alpes-Côtes d’Azur v říjnu 2020

               1)Dne 21. prosince 2020 podala Francie žádost o finanční příspěvek z EUSF na financování záchranných opatření a opatření na obnovu v souvislosti se škodami způsobenými bouří Alex v regionu Provence-Alpes-Côtes d’Azur v říjnu 2020.

               2)Žádost byla podána ve lhůtě dvanácti týdnů ode dne 2. října 2020, kdy byly zaznamenány první škody způsobené touto katastrofou, a obsahuje všechny informace požadované podle článku 4 nařízení.

               3)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít EUSF.

               4)V žádosti byla tato událost prezentována jako „regionální přírodní katastrofa“, což je dle vymezení v čl. 2 odst. 3 nařízení jakákoli přírodní katastrofa v regionu na úrovni NUTS 2 způsobilého státu, která má za následek přímé škody přesahující 1,5 % hrubého domácího produktu (HDP) daného regionu. Francouzské orgány odhadují celkové přímé škody na 2 373 000 000 EUR. Způsobené škody představují 1,5 % HDP dotčeného regionu na úrovni NUTS 2 Provence-Alpes-Côtes d’Azur, a převyšují tedy prahovou hodnotu 2 372 040 600 EUR (1,5 % regionálního HDP). Žádost Francie tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z EUSF.

               5)Základem pro výpočet výše finančního příspěvku z EUSF jsou celkové přímé škody. Finanční příspěvek lze využít pouze na financování základních záchranných opatření a opatření na obnovu ve smyslu čl. 3 odst. 2 nařízení, s výjimkou písmene e).

               6)Ve své žádosti ze dne 21. prosince 2020 Francie požádala o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení. Dne 22. února 2021 Komise přijala prováděcí rozhodnutí C(2021) 1340, kterým se poskytuje záloha ve výši 5 932 500 EUR. Výše zálohy bude zohledněna při výpočtu zůstatku příspěvku přijímajícímu členskému státu. Neoprávněně vyplacené zálohy Komise získá zpět.

               7)V žádosti je podrobně popsána příslušná událost i předmět škod. Bouře Alex se prohnala Francií ve dnech 1.–4. října 2020. Bouře napáchala obzvláště velké škody v regionu Provence-Alpes-Côtes d’Azur – mimořádné přívalové srážky zasáhly různá alpská údolí nacházející se severně od města Nice, přičemž úhrn srážek dosahoval na několika místech intenzity, k jaké dochází jednou za sto let. Kombinace prudkých přívalových dešťů a místní morfologie (vyznačující se úzkými údolími se strmými svahy) zapříčinila vznik řady nebezpečných jevů, jako jsou sesuvy půdy, blokovobahenní proudy, bleskové povodňové vlny a silná eroze u vodních toků. Souhrnné úhrny srážek dosáhly rekordních hodnot. Vážně poškodily a poničily všechny infrastrukturní sítě a odřízly několik měst od světa, jelikož byly zničeny mosty a hlavní silnice. Byly poškozeny stovky domů, devět lidí přišlo o život. Srážky dosahovaly takového úhrnu a intenzity, k jakým dochází jednou za sto let, a doprovázel je silný vítr (o zaznamenané rychlosti až 161 km/h). Obce, které byly postiženy nejvíce, se nacházejí v údolích Roya, Tiné a Vésubia. V menším rozsahu byla zasažena rovněž údolí Estéron a Var. Údolí Roya, Tiné a Vésubia byla během prvních dní bouře odříznuta od světa, když byly přerušeny dodávky vody a elektřiny a zataraseny silnice. Bouře z celkového pohledu napáchala ničivé škody na veřejném a soukromém majetku a velké škody na silniční a železniční infrastruktuře a elektrických rozvodných sítích. Katastrofa citelně zasáhla obchodní činnost a cestovní ruch.

               8)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Francie odhadla na 1 805 243 000 EUR a rozdělila je podle typu opatření. Největší podíl (více než 663 milionů EUR) se týká nákladů na obnovu silniční infrastruktury, následují náklady na opravu veřejných budov/objektů (ve výši více než 340 milionů EUR).

               9)Francouzské orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.

               10)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti.

               11)Směrnice 2007/60/ES byla provedena do francouzského práva článkem 221 zákona č. 2010-788 ze dne 12. července 2010, kterým se stanoví národní závazek v oblasti životního prostředí, a vyhláškou č. 2011-227 ze dne 2. března 2011 o posuzování a zvládání povodňových rizik. S cílem provést tuto směrnici si Francie zvolila vnitrostátní opatření spočívající ve vypracování národní strategie pro zvládání povodňových rizik a územní opatření spočívající ve vypracování plánů pro zvládání povodňových rizik na úrovni povodí. Plán pro zvládání povodňových rizik je nástrojem pro provedení směrnice o povodních na místní úrovni.

               2.5        Albánie, Belgie, Černá Hora, Česko, Estonsko, Francie, Chorvatsko, Irsko, Itálie, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Německo, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Srbsko, Španělsko – závažné ohrožení veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020

               V prosinci 2019 byla Světové zdravotnické organizaci (WHO) z čínského Wu-chanu nahlášena epidemie pneumonie neznámého původu. Později bylo zjištěno, že příčinou onemocnění je nový kmen koronaviru, který do té doby nebyl u lidí znám – onemocnění koronavirem 2019 (COVID-19). Dne 30. ledna 2020 vyhlásila WHO kvůli nové koronavirové epidemii globální stav zdravotní nouze.

               V roce 2020 bylo v rámci investiční iniciativy pro reakci na koronavirus pozměněno
                  3
                nařízení o EUSF, a to tak, že byla do oblasti působnosti zásady solidarity EU zahrnuta závažná ohrožení veřejného zdraví.

               Komise následně ve lhůtě do 24. června 2020 obdržela 22 žádostí o finanční příspěvek z EUSF O pomoc požádalo celkem devatenáct členských států EU (Belgie, Česko, Estonsko, Francie, Chorvatsko, Irsko, Itálie, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Německo, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Slovinsko a Španělsko) a tři přistupující země (Albánie, Černá Hora a Srbsko).

               Útvary Komise obdržené žádosti pečlivě posoudily v souladu s nařízením o EUSF, zejména s články 2, 3 a 4 tohoto nařízení. Nejdůležitější fakta, která z tohoto posouzení vyplynula, jsou shrnuta v níže uvedených bodech.

               1)Všech 22 žádostí bylo podáno ve stanovené konečné lhůtě do 24. června 2020 pro závažné ohrožení veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 (tj. do dvanácti týdnů od vstupu pozměňujícího nařízení (EU) 2020/461 v platnost).

               2)Jelikož je pandemie COVID-19 závažným ohrožením veřejného zdraví, lze použít EUSF.

               3)Všech 22 obdržených žádostí obsahovalo veškeré informace, které vyžaduje článek 4 nařízení.

               4)Sedm členských států EU ve své žádosti požadovalo vyplacení zálohy předpokládaného příspěvku z EUSF (Chorvatsko, Irsko, Maďarsko, Německo, Portugalsko, Řecko a Španělsko). Článek 4a nařízení stanoví možnost požádat o vyplacení zálohy z EUSF pouze pro členské státy. Útvary Komise žádosti těchto sedmi států předběžně posoudily a dospěly k závěru, že podmínky pro vyplacení zálohy z EUSF jsou splněny u všech sedmi žádostí.

               5)Na základě předběžného posouzení určily útvary Komise v roce 2020 celkové předběžně schválené výdaje pro Chorvatsko, Irsko, Maďarsko, Německo, Portugalsko, Řecko a Španělsko, a to za jediným účelem, jimž bylo stanovení výše zálohy. Poslední změnou EUSF byla zvýšena maximální výše zálohy na 25 % částky finančního příspěvku, nesmí však překročit částku 100 milionů EUR.

               6)Dne 27. listopadu 2020 přijala Komise prováděcí rozhodnutí C(2020) 8574 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 23 279 441 EUR, jež byla následně vyplacena Irsku.

               7)Komise dne 2. prosince 2020 přijala:

               –prováděcí rozhodnutí C(2020) 8686 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 8 462 280 EUR, jež byla následně vyplacena Chorvatsku,

               –prováděcí rozhodnutí C(2020) 8667 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 15 499 409 EUR, jež byla následně vyplacena Německu,

               –prováděcí rozhodnutí C(2020) 8687 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 4 535 700 EUR, jež byla následně vyplacena Řecku,

               –prováděcí rozhodnutí C(2020) 8683 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 26 587 069 EUR, jež byla následně vyplacena Maďarsku,

               –prováděcí rozhodnutí C(2020) 8688 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 37 528 511 EUR, jež byla následně vyplacena Portugalsku,

               –prováděcí rozhodnutí C(2020) 8696 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 16 844 420 EUR, jež byla následně vyplacena Španělsku.

               8)Výše zálohy byla v souladu s nařízením zohledněna při výpočtu zůstatku příspěvku přijímajícímu členskému státu. Neoprávněně vyplacené zálohy Komise získá zpět.

               9)V zájmu zajištění konzistentního a rovného přístupu byly všechny přijaté žádosti hodnoceny v rámci jednoho balíčku. Komise podrobně zkoumala několik aspektů, například způsobilost výdajů (analyzovala, zda předložené výdaje pokrývají způsobilé operace a zda výdaje spadají do období způsobilosti), nouzovou povahu výdajů a přímou vazbu na pandemii COVID-19, soudržnost celkového hodnocení. V případě, že k tomu potřebovala další informace, objasnění a odůvodnění, vyzvala žadatelské státy k jejich poskytnutí.

               10)Po jejich poskytnutí ze strany příslušných vnitrostátních orgánů mohla Komise objasnit způsobilost některých druhů vykázaných výdajů a dokončit jejich hodnocení. Útvary Komise následně pro každou žádost schválily celkové veřejné výdaje na opatření na reakci na mimořádné události.

               11)V průběhu hodnocení a na základě komunikace s polskými orgány útvary Komise zjistily, že polské orgány ve své žádosti o prostředky z EUSF ze dne 22. června 2020 vykázaly nadhodnocené celkové přímé veřejné výdaje, které proto byly se souhlasem uvedených úřadů sníženy. Jelikož prahová hodnota závažného ohrožení veřejného zdraví v Polsku činí v roce 2020 1 430,574 milionu EUR, přičemž revidované celkové veřejné výdaje se nacházejí hluboko pod touto prahovou hodnotou, není žádost Polska způsobilá k tomu, aby mohla být z EUSF podpořena.

               12)V průběhu hodnocení a na základě komunikace se slovinskými orgány útvary Komise zjistily, že slovinské orgány ve své žádosti o prostředky z EUSF ze dne 17. června 2020 vykázaly nadhodnocené celkové veřejné výdaje, které proto byly sníženy. Jelikož prahová hodnota závažného ohrožení veřejného zdraví ve Slovinsku činí v roce 2020 135,102 milionu EUR, přičemž revidované celkové veřejné výdaje se nacházejí pod touto prahovou hodnotou, není žádost Slovinska způsobilá k tomu, aby mohla být z EUSF podpořena.

               2.6Závěr

               Z výše uvedených důvodů splňují katastrofy uvedené v žádostech Řecka a Francie, jakož i všech dvacet žádostí souvisejících s pandemií COVID-19 podmínky stanovené v nařízení.

               3.Financování z přídělů z EUSF na rok 2021

               Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027
                  4
                (dále jen „nařízení o VFR“), a zejména článek 9 uvedeného nařízení, umožňuje uvolnit z EUSF prostředky v souvislosti s rezervou na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech. Způsoby uvolnění prostředků z EUSF v souvislosti s rezervou na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech jsou stanoveny v bodě 10 Interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  5
               , jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů.

               Jelikož hlavním důvodem zřízení EUSF byla solidarita, zastává Komise názor, že pomoc z fondu by měla být progresivní. To znamená, že v souladu s dosavadní praxí by na část škody, která přesahuje prahovou hodnotu částky pro uvolnění finančních prostředků z EUSF v případě „závažné přírodní katastrofy“ (tj. 0,6 % HND nebo 3 miliardy EUR v cenách roku 2011, podle toho, která částka je nižší), měla být poskytnuta podpora vyšší intenzity než na část škody do výše prahové hodnoty. V minulosti se při stanovování příspěvků na závažné přírodní katastrofy používala sazba 2,5 % z objemu celkových přímých škod pod úrovní stropu a sazba 6 % z objemu škod nad úrovní stropu. U regionálních přírodních katastrof a katastrof uznávaných v rámci ustanovení o „sousedním státu“ se použije sazba 2,5 %.

               Příspěvek nesmí přesáhnout celkové odhadované náklady na způsobilá opatření. Metodika výpočtu pomoci byla stanovena ve výroční zprávě EUSF (2002–2003) a schválena Radou a Evropským parlamentem.

               V reakci na žádosti Řecka a Francie byl finanční příspěvek z EUSF vypočten na základě odhadu celkových přímých škod takto:

                        Členský stát

                        Zařazení katastrofy

                        Celkové přímé škody

                        (v EUR)

                        Použitá prahová hodnota pro regionální přírodní katastrofy
                        [1,5 % HDP]
                        (v EUR)

                        Celková výše navrhované podpory

                        (v EUR)

                        2,5 % celkových přímých škod

                        Zálohy

                        (v EUR)

                        ŘECKO

                        povodně v regionu Sterea Ellada

                        regionální

                        (ustanovení čl. 2 odst. 3)

                        132 004 000

                        128 286 000

                        3 300 100

                        330 010

                        ŘECKO

                        cyklon Janos

                        regionální

                        (ustanovení čl. 2 odst. 3)

                        863 540 756

                        116 933 271
                           6

                        21 588 519

                        2 158 852

                        ŘECKO

                        zemětřesení

                        regionální

                        (ustanovení čl. 2 odst. 3)

                        101 252 020

                        38 239 500

                        2 531 301

                        253 131

                        FRANCIE

                        bouře Alex

                        regionální

                        (ustanovení čl. 2 odst. 3)

                        2 373 000 000

                        2 372 040 600

                        59 325 000

                        5 932 500

                        CELKEM

                        86 744 920

                        8 674 493

               V případě závažného ohrožení veřejného zdraví používá Komise pro stanovení výše podpory obdobnou metodu jako u přírodních katastrof: země obdrží 2,5 % z celkové výše způsobilých veřejných výdajů až do výše prahové hodnoty pro závažné ohrožení veřejného zdraví stanovené pro danou zemi, plus 6 % části veřejných výdajů, která prahovou hodnotu přesahuje. Komise tuto skutečnost uvedla na svých internetových stránkách
                  7
               . Jelikož tento výpočet vedl k tomu, že celková částka za všechny země byla vyšší než dostupné rozpočtové zdroje, byly částky pro jednotlivé země poměrně sníženy.

               Útvary Komise proto rozpočtovému orgánu v souvislosti s žádostmi Albánie, Belgie, Černé Hory, Česka, Estonska, Francie, Chorvatska, Irska, Itálie, Litvy, Lotyšska, Lucemburska, Maďarska, Německa, Portugalska, Rakouska, Rumunska, Řecka, Srbska a Španělska o finanční příspěvek z EUSF v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví spojeným s pandemií COVID-19 navrhly, aby uvolnil prostředky takto:

                        Země

                        Celkové vykázané veřejné výdaje
                           (v EUR)

                        Celkové způsobilé veřejné výdaje schválené Evropskou komisí (v EUR)

                        Prahová hodnota pro závažné ohrožení veřejného zdraví

                        (v milionech EUR)

                        Potenciální výše podpory

                        (v EUR)

                        Poměrná výše

                         podpory

                        (v EUR)

                        Vyplacená záloha

                        Výše zůstatku, jež má být uvolněna

                        (v EUR)

                        1

                        Albánie

                        54 998 000

                        54 755 654

                        38,852

                        1 925 519

                        905 271

                        0

                        905 271

                        2

                        Rakousko

                        2 111 595 244

                        1 798 883 065

                        1 153,959

                        67 544 419

                        31 755 580

                        0

                        31 755 580

                        3

                        Belgie

                        2 192 550 000

                        2 132 102 000

                        1 388,322

                        79 334 850

                        37 298 777

                        0

                        37 298 777

                        4

                        Chorvatsko

                        658 771 839

                        358 524 373

                        151,638

                        16 204 132

                        7 618 270

                        8 462 280

                        0
                           8

                        5

                        Česko

                        1 832 510 000

                        959 231 097

                        588,597

                        36 952 971

                        17 373 205

                        0

                        17 373 205

                        6

                        Estonsko

                        173 328 000

                        171 932 664

                        76,647

                        7 633 315

                        3 588 755

                        0

                        3 588 755

                        7

                        Francie

                        7 011 813 781

                        4 284 611 574

                        1 792,639

                        194 334 329

                        91 365 053

                        0

                        91 365 053

                        8

                        Německo

                        2 079 000 000

                        2 079 000 000

                        1 792,639

                        61 997 635

                        29 147 795

                        15 499 409

                        13 648 386

                        9

                        Řecko

                        623 925 000

                        623 925 000

                        551,220

                        18 142 800

                        8 529 722

                        4 535 700

                        3 994 022

                        10

                        Maďarsko

                        1 997 208 000

                        1 632 956 193

                        385,263

                        84 493 167

                        39 723 926

                        26 587 069

                        13 136 857

                        11

                        Irsko

                        1 997 000 000

                        1 996 328 000

                        762,921

                        93 077 445

                        43 759 771

                        23 279 441

                        20 480 330

                        12

                        Itálie

                        3 755 558 000

                        3 749 558 000

                        1 792,639

                        162 231 115

                        76 271 930

                        0

                        76 271 930

                        13

                        Lotyšsko

                        178 626 000

                        91 884 602

                        85,947

                        2 504 931

                        1 177 677

                        0

                        1 177 677

                        14

                        Litva

                        176 974 000

                        176 932 597

                        131,433

                        6 015 801

                        2 828 291

                        0

                        2 828 291

                        15

                        Lucembursko

                        168 230 000

                        168 230 000

                        114,768

                        6 076 920

                        2 857 025

                        0

                        2 857 025

                        16

                        Černá Hora

                        15 329 000

                        15 329 000

                        14,154

                        424 350

                        199 505

                        0

                        199 505

                        17

                        Portugalsko

                        3 470 870 000

                        2 318 870 000

                        598,233

                        118 194 045

                        55 568 181

                        37 528 511

                        18 039 670

                        18

                        Rumunsko

                        848 631 000

                        841 391 000

                        596,025

                        29 622 585

                        13 926 870

                        0

                        13 926 870

                        19

                        Srbsko

                        495 400 765

                        495 400 765

                        121,926

                        25 456 636

                        11 968 276

                        0

                        11 968 276

                        20

                        Španělsko

                        15 750 543 061

                        2 941 717 381

                        1 792,639

                        113 760 678

                        53 483 861

                        16 844 420

                        36 639 441

                        CELKEM

                        1 125 927 643

                        529 347 741

                        132 736 830

                        397 454 921

               V souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení o VFR činí celková maximální roční částka rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech 1 200 000 000 EUR v cenách roku 2018 nebo 1 273 450 000 EUR v běžných cenách. Ustanovení čl. 9 odst. 4 nařízení o VFR stanoví, že 25 % z celkového přídělu z rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech na rok 2021 (318 362 500 EUR v běžných cenách) zůstane k dispozici do 1. října 2021, počínaje tímto datem však lze tuto částku použít na všechny složky rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech. V souladu s čl. 9 odst. 4 nařízení o VFR činí maximální částka, kterou lze z EUSF uvolnit do 1. září, 50 % celkového přídělu z rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech snížená o výše uvedených 25 %. Maximální částka, kterou lze z EUSF uvolnit z přídělu na rok 2021 do 1. září 2021 proto činí 477 543 750 EUR. V souladu s čl. 4a odst. 4 nařízení o EUSF byla částka 50 000 000 EUR již zahrnuta do souhrnného rozpočtu na rok 2021 (v prostředcích na závazky i v prostředcích na platby) na vyplacení záloh. Tato částka bude použita na vyplacení záloh na čtyři přírodní katastrofy a zbývající částka (tj. 41 325 507 EUR) zůstane k dispozici pro budoucí potřebu vyplacení záloh v průběhu roku.

               V roce 2020 navíc nebyly do konce roku využity přidělené prostředky ve výši 47 981 598 EUR, které byly přeneseny do roku 2021.

               Maximální výše dostupných prostředku v rámci EUSF proto v tomto okamžiku roku 2021 činí 525 525 348 EUR, což postačuje k pokrytí potřeb podle tohoto rozhodnutí o uvolnění prostředků, jak jsou nastíněny výše (484 199 841 EUR, z nichž 86 744 920 EUR se vztahuje k přírodním katastrofám v Řecku a Francii a 397 454 921 EUR k žádostem v souvislosti s pandemií COVID-19).

                        Částka, která je v současné době k dispozici v rámci EUSF:

                        Roční příděl rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech na rok 2021

                          1 273 450 000 EUR

                        Mínus 25 % přídělu rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech na rok 2021 – tato část má zůstat k dispozici do 1. října 2021

                        –318 362 500 EUR

                        Celkový příděl rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech k dispozici do 1. října

                        955 087 500 EUR

                        Částka, kterou má EUSF k dispozici do 1. září z přídělu z rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech na rok 2021 (50 % dostupného přídělu z rezervy na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech na rok 2021)

                        477 543 750 EUR

                        Z toho částka vyčleněná na zálohy

                        50 000 000 EUR

                        Plus nevyčerpaná částka z roku 2020 přenesená do roku 2021

                        47 981 598 EUR

                        Celková částka, kterou má EUSF k dispozici do 1. září 2021

                        525 525 348 EUR

                        Celková částka navržená k uvolnění na přírodní katastrofy v Řecku a Francii a na žádosti týkající se pandemie COVID-19

                        484 199 841 EUR

                        Zbývající disponibilní částka do 1. září

                        41 325 507 EUR

               2021/0077 (BUD)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Řecku a Francii v souvislosti s přírodními katastrofami a Albánii, Belgii, Černé Hoře, Česku, Estonsku, Francii, Chorvatsku, Irsku, Itálii, Litvě, Lotyšsku, Lucembursku, Maďarsku, Německu, Portugalsku, Rakousku, Rumunsku, Řecku, Srbsku, Španělsku v souvislosti s mimořádnou situací v oblasti veřejného zdraví

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie
                  9
               , a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,

               s ohledem na Interinstitucionální dohodu ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů
                  10
               , a zejména na bod 10 uvedené dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Cílem Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „fond“) je umožnit Unii rychle, účinně a pružně reagovat na nouzové situace a projevit solidaritu s obyvatelstvem regionů postižených závažnými nebo regionálními přírodními katastrofami nebo závažným ohrožením veřejného zdraví.

               (2)Výše fondu nesmí přesáhnout maximální částky uvedené v článku 9 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 2020/2093
                  11
               . V souladu s čl. 9 odst. 2 a čl. 9 odst. 4 nařízení o VFR činí maximální částka, kterou lze z EUSF uvolnit z přídělu na rok 2021 do 1. září 2021, celkem 477 543 750 EUR. V souladu s čl. 4a odst. 4 nařízení o EUSF byla částka 50 000 000 EUR již zahrnuta do souhrnného rozpočtu na rok 2021 (v prostředcích na závazky i v prostředcích na platby) na vyplacení záloh. V roce 2020 navíc nebyly do konce roku využity přidělené prostředky ve výši 47 981 598 EUR, které byly přeneseny do roku 2021. Maximální částka, která je v rámci EUSF k dispozici k tomuto okamžiku v roce 2021, činí 525 525 348 EUR a postačuje na pokrytí potřeb podle tohoto rozhodnutí o uvolnění prostředků.

               (3)Dne 29. října 2020 podalo Řecko žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti s povodněmi, které v srpnu 2020 postihly region Sterea Ellada.

               (4)Dne 9. prosince 2020 podalo Řecko žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti se škodami, které v září 2020 napáchal cyklon Janos v regionech Ionia Nisia, Sterea Ellada, Ditiki Ellada, Thessalia a Peloponnisos.

               (5)Dne 22. ledna 2021 podalo Řecko žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti se zemětřesením, které v říjnu 2020 postihlo ostrovy Samos, Ikaria a Chios.

               (6)Dne 21. prosince 2020 podala Francie žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti se škodami, které v říjnu 2020 napáchala bouře Alex v regionu Provence-Alpes-Côtes d’Azur.

               (5)Dne 24. června 2020 podala Albánie, Belgie, Černá Hora, Česko, Estonsko, Francie, Chorvatsko, Irsko, Itálie, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Německo, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Srbsko a Španělsko žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020.

               (6)Žádosti podané těmito státy splňují podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z fondu stanovené v článku 4 nařízení (ES) č. 2012/2002.

               (7)Z fondu by proto měly být uvolněny prostředky za účelem poskytnutí finančního příspěvku Řecku a Francii v souvislosti s přírodními katastrofami a Albánii, Belgii, Černé Hoře, Česku, Estonsku, Francii, Chorvatsku, Irsku, Itálii, Litvě, Lotyšsku, Lucembursku, Maďarsku, Německu, Portugalsku, Rakousku, Rumunsku, Řecku, Srbsku, Španělsku v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví.

               (8) V případě Chorvatska konečná výše podpory přesahuje výši již vyplacené zálohy, není proto třeba uvolnit žádnou další částku a neoprávněně vyplacená záloha bude získána zpět v souladu s článkem 4a nařízení (ES) č. 2012/2002.

               (9)Aby byla doba potřebná pro uvolnění prostředků z fondu co nejkratší, mělo by být toto rozhodnutí použitelné od data jeho přijetí,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2021 se z Fondu solidarity Evropské unie uvolňují níže uvedené částky v prostředcích na závazky i v prostředcích na platby v souvislosti s přírodními katastrofami:

               a)Řecku se poskytuje částka ve výši 3 300 100 EUR v souvislosti s povodněmi v regionu Sterea Ellada, včetně zálohy ve výši 330 010 EUR;

               b)Řecku se poskytuje částka ve výši 21 588 519 EUR v souvislosti s cyklonem Janos, včetně zálohy ve výši 2 158 852 EUR;

               c)Řecku se poskytuje částka ve výši 2 531 301 EUR v souvislosti se zemětřesením na ostrovech Samos, Chios a Ikaria, včetně zálohy ve výši 253 131 EUR;

               d)Francii se poskytuje částka ve výši 59 325 000 EUR v souvislosti s bouří Alex, včetně zálohy ve výši 5 932 500 EUR.

               Článek 2

               V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2021 se z Fondu solidarity Evropské unie uvolňují níže uvedené částky v prostředcích na závazky i v prostředcích na platby v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví:

               a) Albánii se poskytuje částka ve výši 905 271 EUR;

               b) Rakousku se poskytuje částka ve výši 31 755 580 EUR;

               c) Belgii se poskytuje částka ve výši 37 298 777 EUR;

               d) Česku se poskytuje částka ve výši 17 373 205 EUR;

               e) Estonsku se poskytuje částka ve výši 3 588 755 EUR;

               f) Francii se poskytuje částka ve výši 91 365 053 EUR;

               g) Německu se poskytuje částka ve výši 13 648 386 EUR;

               h)         Řecku se poskytuje částka ve výši 3 994 022 EUR;

               i)         Maďarsku se poskytuje částka ve výši 13 136 857 EUR;

               j)         Irsku se poskytuje částka ve výši 20 480 330 EUR;

               k)         Itálii se poskytuje částka ve výši 76 271 930 EUR;

               l)         Lotyšsku se poskytuje částka ve výši 1 177 677 EUR;

               m)         Litvě se poskytuje částka ve výši 2 828 291 EUR;

               n)         Lucembursku se poskytuje částka ve výši 2 857 025 EUR;

               o)         Černé Hoře se poskytuje částka ve výši 199 505 EUR;

               p)         Portugalsku se poskytuje částka ve výši 18 039 670 EUR;

               q)         Rumunsku se poskytuje částka ve výši 13 926 870 EUR;

               r)         Srbsku se poskytuje částka ve výši 11 968 276 EUR;

               s)         Španělsku se poskytuje částka ve výši 36 639 441 EUR.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se ode dne … [datum přijetí]
                  12***.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                     (1)

                        Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (Úř. věst. L 311 14.11.2002, s. 3) ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 661/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s. 143), a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/461 ze dne 30. března 2020, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 za účelem poskytnutí finanční pomoci členským státům a zemím, se kterými se jedná o jejich přistoupení k Unii, jež jsou vážně postiženy závažným ohrožením veřejného zdraví (Úř. věst. L 99, 31.3.2020, s. 9).

                     (2)

                        COM(2021) 200.

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/461 ze dne 30. března 2020.

                     (4)

                        Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 11.

                     (5)

                        Úř. věst. C 433I, 22.12.2020, s. 28.

                     (6)

                        V případě cyklonu Janos, který zasáhl několik regionů, je základem pro výpočet prahové hodnoty průměrný HDP těchto regionů vážený podle podílu na celkových škodách v každém z nich, jak stanoví čl. 2 odst. 3 nařízení o EUSF.

                     (7)

                        https://ec.europa.eu/regional_policy/cs/funding/solidarity-fund/covid-19

                     (8)

                        Částka ve výši 844 010 EUR bude od Chorvatska získána zpět.

                     (9)

                        Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (10)

                        Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 28.

                     (11)

                        Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433I , 22.12.2020, s. 11).

                     (12)
                  ** Datum vloží Parlament před vyhlášením v Úředním věstníku.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.3.2021
            COM(2021) 145 final
            2021/0072(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru pro ekologické produkty zřízeném Dohodou mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty, pokud jde o přijetí jeho jednacího řádu

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.PŘEDMĚT NÁVRHU

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie v rámci smíšeného výboru pro ekologické produkty (dále jen „smíšený výbor“) zřízeného Dohodou mezi Evropskou unií na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, pokud jde o plánované přijetí jeho jednacího řádu (dále jen „jednací řád“).

               2.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               2.1 Dohoda mezi EU a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty

                  Dohoda mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty zřizuje smíšený výbor.

                  Tento akt stanoví jednací řád tohoto výboru. Spravedlivá a jasná pravidla povedou v rámci smíšeného výboru EU–Chile pro ekologické produkty k úspěšným jednáním.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Jedná se o první smíšený výbor zřízený mezi obchodními partnery v oblasti ekologických produktů; v jiných mezinárodních obchodních dohodách však jde o běžnou praxi. Dohoda mezi EU a Chile je první mezinárodní dohodou o obchodu s ekologickými produkty.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               3.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               4.•Právní základ

               Dohoda byla v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2017/436
                  1
                podepsána dne 27. dubna 2017 a v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2017/2307
                  2
                o uzavření dohody byla schválena a vstoupila v platnost dne 1. ledna 2018
                  3
               .

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, jimiž se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  4
               .

               4.1.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Smíšený výbor je orgán zřízený dohodou, konkrétně dohodou mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty.

               Akt, který má smíšený výbor přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude podle mezinárodního práva závazný v souladu s článkem 8 Dohody mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dotyčné dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Zamýšlený akt sleduje cíle a má složky v oblasti společné obchodní politiky. Tyto prvky zamýšleného aktu jsou nerozlučně spjaty, aniž je jeden vůči druhému vedlejší.

               Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí proto tvoří následující ustanovení: článek 207 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.ZVEŘEJNĚNÍ ZAMÝŠLENÉHO AKTU

               Nevztahuje se na tento návrh.

               2021/0072 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru pro ekologické produkty zřízeném Dohodou mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty, pokud jde o přijetí jeho jednacího řádu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty (dále jen „dohoda“) byla Unií uzavřena rozhodnutím Rady (EU) 2017/2307
                  5
                a vstoupila v platnost dne 1. ledna 2018.

               (2)Článkem 8 dohody se zřizuje smíšený výbor pro ekologické produkty (dále jen „smíšený výbor“), který tuto dohodu spravuje a přijímá rozhodnutí nezbytná pro její provádění a řádné fungování.

               (3)V souladu s čl. 8 odst. 5 úmluvy má smíšený výbor přijmout svůj jednací řád.

               (4)Aby se zajistilo řádné provádění dohody, měl by být jednací řád smíšeného výboru přijat.

               (5)Je vhodné stanovit postoj, který se má ve smíšeném výboru jménem Unie zaujmout, jelikož zamýšlené rozhodnutí smíšeného výboru bude pro Unii závazné,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru pro ekologické produkty zřízeném Dohodou mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty, pokud jde o přijetí jeho jednacího řádu, bude založen na návrhu rozhodnutí uvedeného smíšeného výboru v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 67, 14.3.2017, s. 33.

                     (2)

                        Úř. věst. L 331, 14.12.2017, s. 1.

                     (3)

                        Úř. věst. L 331, 14.12.2017, s. 4.

                     (4)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (5)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2017/2307 ze dne 9. října 2017 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty (Úř. věst. L 331,                14.12.2017, p. 1).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.3.2021
            COM(2021) 145 final
            PŘÍLOHA
            EMPTY
             NÁVRHU ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru pro ekologické produkty zřízeném Dohodou mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty, pokud jde o přijetí jeho jednacího řádu

               Příloha

               ROZHODNUTÍ č. 1 smíšeného výboru pro ekologické produkty

               ze dne ... 2021,

               kterým se přijímá jeho jednací řád

               SMÍŠENÝ VÝBOR PRO EKOLOGICKÉ PRODUKTY,

               s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Chilskou republikou o obchodu s ekologickými produkty
                  1
                (dále jen „dohoda“), a zejména na článek 8 uvedené dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Podle čl. 8 odst. 5 dohody má smíšený výbor pro ekologické produkty přijmout svůj jednací řád.

               (2)Proto by měl být jednací řád přijat,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               JEDNACÍ ŘÁD SMÍŠENÉHO VÝBORU PRO EKOLOGICKÉ PRODUKTY

               Článek 1

               Složení a předseda

               1.Smíšený výbor pro ekologické produkty (dále jen „smíšený výbor“) zřízený podle článku 8 dohody mezi Evropskou unií (dále jen „EU“) a Chilskou republikou (dále jen „Chile“) plní své povinnosti stanovené v čl. 8 odst. 3 dohody.

               2.Smíšený výbor má jednoho spolupředsedu z EU a jednoho spolupředsedu z Chile.

               3.Každý ze spolupředsedů může převést jakékoli funkce spolupředsedy na jmenovaného zástupce, v takovém případě se všechny níže uvedené odkazy na spolupředsedu vztahují i na jmenovaného zástupce.

               4.Každý spolupředseda určí osobu, která je kontaktní osobou pro všechny záležitosti týkající se smíšeného výboru. Kontaktní osoby určené spolupředsedy jsou společně odpovědné za plnění povinnosti sekretariátu smíšeného výboru.

               Článek 2

               Zasedání

               Smíšený výbor se schází jednou ročně, buď střídavě fyzicky v EU a v Chile, nebo elektronicky prostřednictvím videokonference nebo telekonference. Na místě a způsobu se strany vzájemně dohodnou, nejpozději však do 90 dnů od žádosti kterékoli ze stran.

               Článek 3

               Sekretariát

               Úředník Evropské komise a úředník sekretariátu pro mezinárodní hospodářské vztahy Chile jednají společně jako sekretariáty smíšeného výboru.

               Článek 4

               Písemný styk

               1.Kopie veškeré korespondence týkající se smíšeného výboru se zasílá oběma sekretariátům.

               2.Korespondence může probíhat jakýmikoli písemnými prostředky, včetně elektronické pošty.

               Článek 5

               Program zasedání

               1.Sekretariáty vypracují před každým zasedáním návrh programu zasedání. Návrh programu zasedání může obsahovat jakýkoli bod obsažený v čl. 8 odst. 3 dohody. Návrh programu zasedání je nejpozději 20 pracovních dnů před zahájením zasedání zaslán spolupředsedům.

               2.Konečný návrh programu zasedání je spolupředsedům zaslán nejpozději pět pracovních dnů před zahájením zasedání.

               3.Program musí být na počátku každého zasedání schválen společnou dohodou spolupředsedů. Jakýkoli bod, který není uveden v programu zasedání, může být do programu zahrnut po dohodě spolupředsedů.

               Článek 6

               Změna přílohy I nebo přílohy II dohody

               1.Každá strana může požádat o doplnění, odstranění nebo aktualizaci produktů v seznamu produktů v příloze I nebo II dohody.

               2.Žádost je nejpozději 10 pracovních dnů před zahájením zasedání zaslána spolupředsedům.

               3.Žádost musí obsahovat úplnou dokumentaci obsahující hlavní argumenty pro doplnění, odstranění nebo aktualizaci produktů na seznamu.

               4.Každá strana posoudí žádost druhé strany s ohledem na své příslušné platné právní požadavky a postupy.

               Článek 7

               Rozhodnutí a doporučení

               1.Smíšený výbor může vydávat doporučení a přijímat rozhodnutí na základě konsensu, jak je stanoveno v čl. 8 odst. 5 dohody.

               2.Smíšený výbor přijme rozhodnutí o změně přílohy I nebo II dohody v souladu s čl. 8 odst. 3 písm. b) dohody, pokud je rovnocennost uznána druhou stranou.

               3.Doporučení smíšeného výboru týkající se revize dohody ve smyslu čl. 11 odst. 2 dohody jsou určena stranám a musí být opatřena podpisy obou spolupředsedů.

               Článek 8

               Zápis ze zasedání

               1.Sekretariáty vypracují návrh zápisu z každého zasedání do 30 dnů od konce zasedání. V návrhu zápisu se uvedou učiněná doporučení a/nebo rozhodnutí a jakékoli další závěry.

               2.Zápis písemně schválí obě smluvní strany do 60 dnů od data zasedání nebo do kteréhokoli jiného data, na kterém se smluvní strany dohodnou. Jakmile je zápis schválen, je vyhotoven ve dvou prvopisech, které podepíší spolupředsedové. Každý ze spolupředsedů obdrží jeden prvopis.

               Článek 9

               Výdaje

               1.Každá smluvní strana nese vlastní náklady vynaložené v souvislosti s účastí na zasedáních smíšeného výboru.

               2.Výdaje související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů hradí smluvní strana, která zasedání pořádá.

               Článek 10

               Zveřejňování a důvěrnost informací

               1.Jednání smíšeného výboru jsou důvěrná.

               2.Zasedání smíšeného výboru jsou neveřejná, nerozhodnou-li spolupředsedové jinak.

               3.Pokud některá ze stran předloží informace považované podle jejích právních předpisů za důvěrné, druhá strana s nimi nakládá jako s důvěrnými informacemi, jak stanoví článek 10 dohody.

               4.Každá strana může rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí a doporučení smíšeného výboru ve svém úředním tisku.

                     (1)

                        Úř. věst. L 331, 14.12.2017, s. 4.