title: Návrh nařízení Rady o změně nařízení (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství

text:
Důležité právní upozornění

|

52007PC0227(01)

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 7.5.2007KOM(2007)227 v konečném znění2007/0085(CNS)2007/0086CNS)SDĚLENÍ KOMISEtýkající se návrhů na změnu nařízení Rady (ES) č. 318/2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru a nařízení Rady (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství – Část I –NávrhNAŘÍZENÍ RADYo změně nařízení (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve SpolečenstvíNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 318/2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru – Část II –(předložené Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhuCílem reformy odvětví cukru, která byla schválena v listopadu 2005 a zahrnuta do nařízení Rady (ES) č. 318/2006, je poskytnout odvětví cukru v EU udržitelnou budoucnost. V souvislosti s vyšší konkurencí bude do budoucna nezbytné postupně snižovat vnitřní ceny a produkci v EU.Pro usnadnění dobrovolného snižování produkce v EU byl zaveden režim, který nabízí cukrovarnickým podnikům finanční podporu na restrukturalizaci. Po skončení období restrukturalizace v roce 2010 bude případně možná poslední úprava produkce EU prostřednictvím lineárního snížení kvót, o němž rozhodne Komise.Nový cukerný pořádek rovněž zavádí mechanismus stažení. Cílem tohoto nástroje řízení je každoročně upravovat úrovně produkce tak, aby byla zajištěna rovnováha na trhu na úrovni blízké referenční ceně. Nový mechanismus, o kterém se v říjnu rozhodne pro další hospodářský rok, se použije na cukr vyrobený v rámci kvóty a je založen na stažení určitého procentního podílu z trhu.2. FUNGOVÁNÍ NOVÉ SPOLEčNÉ ORGANIZACE TRHU V ODVěTVÍ CUKRUV hospodářském roce 2006/07 – prvním roce provádění reformované společné organizace trhu v odvětví cukru – se podniky v rámci režimu restrukturalizace vzdaly kvót ve výši 1,5 milionu tun. Snížení bylo částečně vyrovnáno přidělením 1 milionu tun doplňkové kvóty pro cukr a isoglukosu, což reforma umožňuje.Vzhledem k tomu, že jsou vývozy v rámci reformy omezeny na 1,374 milionu tun ročně (namísto průměrných 4,6 milionu tun v předcházejících hospodářských letech), počítalo se s nerovnováhou trhu na počátku roku 2006. Na základě zvláštních opatření k usnadnění přechodu z původní společné organizace trhu na novou, rozhodla Komise v březnu 2006 o jednorázovém preventivním stažení cukru z trhu pro hospodářský rok 2006/07:-  s hranicí vyplývající z koeficientu použitého na přidělenou kvótu, která umožnila podnikům omezit výrobu v rámci kvóty pod danou hranici,-  s rozlišením hranice podle jednotlivých členských států, které zohledňovalo jak jejich reakci na režim restrukturalizace, tak původní kvóty A a B.V důsledku tohoto opatření došlo jednak ke snížení produkce cukru a jednak byl cukr převeden nebo dán k dispozici pro průmyslové využití (1,1 milionu tun). V říjnu 2006 se v souladu s aktualizovanými odhady zdálo, že je trh víceméně vyrovnaný, a žádné další stahování nebylo považováno za nutné.Pokud jde o hospodářský rok 2007/08 – druhý rok provádění reformy ve společné organizaci trhu s cukrem – dosáhla rozhodnutí o vzdání se kvót v režimu restrukturalizace 0,7 milionu tun, což bylo hluboko pod očekávaným cílem 5 milionů tun.V důsledku toho ukázala výhledová bilance pro hospodářský rok 2007/08 počátkem roku 2007 očekávaný převis nabídky ve výši 4 milionů tun. Na základě „zvláštní pravomoci, kterou má v případě mimořádných okolností“, rozhodla Komise v březnu 2007 o stažení množství cukru podléhajícího kvótám odpovídajícího 2 milionům tun cukru. Odchylně od nařízení (ES) č. 318/2006 zahrnovalo toto zvláštní opatření:-  rozhodnutí před výsevem řepy umožňující snížení produkce řepy a cukru,-  možnost pro podniky, které sníží produkci, aby byly osvobozeny od povinnosti skladovat 13,5 % jejich produkce v rámci kvót,-  rozlišení hranice podle jednotlivých členských států zohledňující jejich reakci na režim restrukturalizace.3. OTÁZKYStaženíPodle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 318/2006 stanoví Komise v říjnu procentní podíl určený ke stažení z trhu slučitelný s rovnováhou trhů. Každý podnik musí na vlastní náklady skladovat množství cukru odpovídající stanovenému procentnímu podílu uplatňovanému na jeho produkci cukru podléhajícího kvótám. Cukr stažený z trhu je považován za součást produkce pro příští hospodářský rok.Bylo by vhodné provést drobné změny v článku 19, pokud jde o úroveň výroby v rámci kvót, protože by se podle očekávání jednalo pouze o omezenou nerovnováhu na trhu EU. Po určitém doladění bude říjnové rozhodnutí na počátku každého hospodářského roku založené na přesných údajích o produkci účinným nástrojem a povinné skladování přebytečných množství na náklady podniku nebude pro výrobce představovat velkou finanční zátěž.Nedostatečná reakce na režim restrukturalizace má však za následek značnou nerovnováhu trhů, která se dá očekávat dlouho před začátkem hospodářského roku – jakmile skončí lhůta pro podávání žádostí o financování z restrukturalizačního fondu. V této souvislosti a se stávajícím mechanismem stažení z trhu musí být zaseta veškerá cukrová řepa potřebná pro výrobu celkové kvóty, čímž dojde k výrobě nadbytečného cukru, který pak musí být stažen z trhu a skladován výrobci na jejich vlastní náklady.Režim restrukturalizaceDosud došlo k mírnému snížení cen pro zpracovatele a pěstitelé (kteří podle mezioborové dohody dostávají platby za svou cukrovou řepu se značným zpožděním a v jednotlivých splátkách) je zatím nepocítili. Z toho důvodu výrobci, zejména pěstitelé cukrové řepy, dosud nereagovali na cenové signály, které vysílá trh s cukrem.Zpracovatele odrazovala možnost, že členské státy sníží během prvních dvou let restrukturalizačního období jejich kvótu až o 25 % a přerozdělí ji jiným výrobcům cukru[1]. Ve skutečnosti k využití této možnosti nedošlo, ale údajně se touto možností hrozilo.Zpracovatelé si nejsou jisti, protože členský stát může stanovit procentní podíl podpory, která má být poskytnuta zemědělcům, nad 10% minimum; musejí proto vypracovat restrukturalizační plán, aniž by znali přesnou částku, kterou budou mít k dispozici.4. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZAINTERESOVANÝMI STRANAMIKonzultace s účastníky na trzích v odvětví cukru proběhly v rámci poradní skupiny pro cukr dne 12. února 2007 a účastníci byli požádáni, aby vyjádřili své názory na to, jakým způsobem zvýšit účinnost restrukturalizačního fondu. CEFS (European Committee for sugar producers – Evropský výbor výrobců cukru) předložil svůj oficiální návrh. CIBE (European beet growers association – Evropské sdružení pěstitelů cukrové řepy) rovněž vyjádřilo své názory.V únoru a březnu se konalo několik jednání na různých úrovních. Oficiální stanoviska byla rovněž zasílána poštou.Seznam zasedáníCEFS:13. března 2007 s útvary Komise28. března 2007 s útvary Komise, společně s CIBECIBE:14. března 2007 s útvary Komise20. března 2007 s komisařkou28. března 2007 s útvary Komise, společně s CEFSAAF – evropští výrobci škrobu:28. února 2007 s útvary KomiseDopisy s oficiálním stanoviskemdopis AAF ze dne 20. března 20075. NAVRHOVANÁ OPATřENÍStaženíČlánek 19 by měl být upraven tak, aby se zavedl systém hranic – jde o změnu systému, který snižuje množství cukru skutečně vyrobeného v rámci kvóty.Kromě toho by během přechodného období do hospodářského roku 2009/10 mělo platit následující:-  první rozhodnutí o stažení by mělo být přijato před zasetím a případně doplněno o další stažení v říjnu na základě aktualizovaných údajů;-  je třeba vzít do úvahy, že u členských států, které se zúčastnily režimu restrukturalizace, by měla být hranice upravena podle kvóty, které se vzdaly, a u podniků by mělo dojít k úpravě podle jejich úsilí při restrukturalizaci;-  tradiční potřeba zásobování, což jsou celková množství, u nichž mají rafinerie zabývající se výhradně rafinací přednostní přístup k preferenčním dovozům, by neměla být snižována podle stažení z trhu.Režim restrukturalizace-  Procentní podíl podpory poskytované pěstitelům a smluvním poskytovatelům strojů by měl být stanoven na 10 %, přičemž pěstitelé by měli obdržet dodatečnou platbu;-  lepší podmínky by měly být poskytnuty zpětně, aby nedošlo ke znevýhodnění pěstitelů a podniků, kteří se zúčastnili režimu v letech 2006/07 a 2007/08;-  pěstitelům by měla být s určitým omezením dána možnost převzít iniciativu při vzdávání se kvóty, aby nebylo ohroženo přežití dotyčného závodu;-  pokud se v roce 2008/09 podnik vzdá alespoň určité části kvóty, nebude muset v roce 2007/08 platit restrukturalizační částky pro tu část kvóty, jíž se týká rozhodnutí o stažení;-  pokud svědčí spolehlivé ukazatele o tom, že kvantitativního cíle dočasného režimu restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství bude téměř dosaženo již v roce 2008/09, může Komise prodloužit lhůtu pro podávání žádostí.Navíc by v případě povinného snížení kvóty v roce 2010 mělo snížení podle jednotlivých členských států záviset na tom, jak úspěšné byly při snižování vnitrostátní kvóty v rámci režimu restrukturalizace.Uvedené úpravy se týkají nařízení (ES) č. 318/2006, pokud jde o stažení a konečné snížení kvóty, a nařízení (ES) č. 320/2006, pokud jde o režim restrukturalizace.6. DOPADÚprava stažení zmírní důsledky zdržení v procesu restrukturalizace. Nemá žádný finanční dopad.Úprava režimu restrukturalizace je navržena tak, aby bylo dosaženo cíle, kterým je, aby se podniky v letech 2008/09 a 2009/10 vzdaly dalších 3,8 milionu tun kvóty.Dodatečné částky na restrukturalizační podporu mohou být financovány z restrukturalizačního fondu, pro který nadále platí zásada samofinancování.SDĚLENÍ KOMISEtýkající se návrhů na změnu nařízení Rady (ES) č. 318/2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru a nařízení Rady (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve SpolečenstvíKomise předložila dne 7. května 2007 Radě návrh nařízení o změně nařízení Rady (ES) č. 320/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství[2], a návrh nařízení, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru[3].Cílem prvního návrhu je učinit účast v režimu restrukturalizace přitažlivější. Za tím účelem se navrhuje stanovit procentní podíl restrukturalizační podpory vyplácené pěstitelům a smluvním poskytovatelům strojů na 10 %, a tím odstranit nejistoty plynoucí z toho, že členské státy mají v současné době možnost rozhodnout o stanovení vyššího procentního podílu. Pěstitelé mají namísto toho obdržet dodatečnou platbu.Dále se navrhuje zavést pro hospodářský rok 2008/09 možnost, aby pěstitelé mohli zahájit restrukturalizační proces podáním přímé žádosti o restrukturalizační podporu za předpokladu, že se vzdají svých dodavatelských práv vůči podniku, s nímž uzavřeli smlouvy o dodávkách v předcházejícím hospodářském roce. V důsledku toho by měly členské státy dotyčnému podniku snížit odpovídajícím způsobem kvótu. Použití navrhovaného opatření je však omezeno na snížení kvóty do výše maximálně 10 % z kvóty přidělené dotyčnému podniku, a přijetí žádostí pěstitelů členským státem by proto mělo být založeno na seznamu sestaveném podle pořadí došlých žádostí.Změny nařízení (ES) č. 320/2006 by se měly začít používat od hospodářského roku 2008/09. Vzhledem k tomu, že lhůta pro podávání žádostí o restrukturalizační podporu končí 31. ledna 2008, měli by pěstitelé a podniky při svých případných žádostech o restrukturalizační podporu včas pečlivě analyzovat svoji konkurenceschopnost ve střednědobém a dlouhodobém horizontu.Druhý návrh se týká změn ustanovení nařízení (ES) č. 318/2006 upravujících nástroj stažení. Patří sem začlenění kritérií stanovených v nařízení Komise (ES) č. 290/2007, pokud jde o případné další stahování z trhu na podzim roku 2007, do nařízení Rady. Rovněž je navrhováno zrušit ustanovení, podle nějž se má v případě stažení tradiční potřeba zásobování pro rafinérie snížit. To by se mělo použít od hospodářského roku 2007/2008.2007/0085(CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo změně nařízení (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve SpolečenstvíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[4],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení Rady (ES) č. 320/2006[5] bylo přijato s cílem umožnit nejméně konkurenceschopným výrobcům cukru, aby se vzdali své výroby v rámci kvót. Vzdání se kvót podle uvedeného nařízení však nedosáhlo úrovně, která se původně očekávala.(2) V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru[6] má být s ohledem na výsledky režimu restrukturalizace nejpozději do konce února 2010 provedeno lineární snížení kvót pro členské státy a regiony s cílem zabránit nerovnováze na trhu v hospodářských letech od roku 2010/11. Takovéto lineární snížení může znevýhodňovat nejkonkurenceschopnější podniky a oslabit odvětví jako celek. Aby k tomu nedošlo, je třeba zdokonalit fungování režimu restrukturalizace, aby se v rámci tohoto režimu vzdalo kvót více podniků.(3) Zdá se, že cukrovarnické podniky odrazuje od podávání žádostí o restrukturalizační podporu skutečnost, že nemají jistotu ohledně výše restrukturalizační podpory, kterou dostanou, protože členské státy mohou rozhodnout, že zvýší minimální procentní podíl podpory vyhrazený pro pěstitele cukrové řepy, cukrové třtiny nebo čekanky a pro smluvní poskytovatele strojů v souladu s čl. 3 odst. 6 nařízení (ES) č. 320/2006. Aby k této nejistotě nedocházelo, měla by být výše podpory vyhrazené pro pěstitele a smluvní poskytovatele strojů stanovena na 10 % z podpory poskytované cukrovarnickým podnikům a dotyčným pěstitelům by měla být poskytnuta dodatečná platba pro hospodářský rok 2008/09.(4) Aby nedošlo ke znevýhodnění podniků a pěstitelů, kteří se zúčastnili režimu restrukturalizace v hospodářských letech 2006/07 a 2007/08, měl by jim být zpětně vyplacen rozdíl mezi částkou podpory poskytnutou pro uvedené hospodářské roky a částkou podpory, která by byla poskytnuta pro hospodářský rok 2008/09.(5) Pokud bude mít Komise spolehlivé důkazy o tom, že cíle restrukturalizačního fondu, tj. vzdání se 3,8 milionu tun kvóty, bude téměř dosaženo v hospodářském roce 2008/09, měla by mít možnost prodloužit lhůtu pro podávání žádostí, aby došlo ke zrychlení procesu restrukturalizace.(6) Zdá se, že by režim restrukturalizace přinášel lepší výsledky, kdyby byli pěstitelé schopni vzdát se z vlastní iniciativy své produkce cukrové řepy nebo třtiny, s níž se počítalo, že bude zpracována na cukr podléhající kvótě. Za tím účelem by měli mít pěstitelé v hospodářském roce 2008/09 možnost požádat přímo o podporu podle čl. 3 odst. 6 nařízení (ES) č. 320/2006 za předpokladu, že přestanou dodávat cukrovou řepu nebo třtinu do podniků, s nimiž je vázaly smlouvy o dodávkách v předchozím hospodářském roce. V důsledku toho by měly členské státy dotyčným cukrovarnickým podnikům snížit kvóty.(7) Aby nebyla žádostmi pěstitelů o podporu ohrožena hospodářská životaschopnost dotyčných cukrovarnických podniků, mělo by být snížení kvót omezeno na 10 % kvóty přidělené jednotlivým podnikům, což odpovídá procentnímu podílu na kvótě, který může členský stát přerozdělit v každém hospodářském roce v souladu s čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 318/2006.(8) Pokud je kvóta cukrovarnickému podniku snížena v důsledku žádostí pěstitelů o podporu, měla by být uvedenému podniku poskytnuta restrukturalizační podpora podle čl. 3 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 320/2006. Pokud jde o výši poskytnuté podpory, mělo by jít o částky uvedené v čl. 3 odst. 5 písm. c) uvedeného nařízení. Tyto částky by však měly být sníženy, pokud podnik nepřijme opatření ve prospěch pracovních sil dotčených snížením výroby v rámci kvót.(9) Cukrovarnické podniky dotčené žádostmi pěstitelů o podporu by měly mít do 31. ledna předcházejícího dotyčnému hospodářskému roku právo podat žádost o restrukturalizační podporu v souladu s články 3 a 4 nařízení (ES) č. 320/2006 za předpokladu, že se vzdají kvóty odpovídající alespoň stejné úrovni snížení kvót, k němuž by došlo v důsledku žádostí o podporu podaných pěstiteli. V uvedeném případě by žádost o podporu cukrovarnických podniků měla nahradit žádosti pěstitelů.(10) Aby byla vytvořena další pobídka pro účast v režimu restrukturalizace, bylo by vhodné poskytnout osvobození od uhrazení části dočasných restrukturalizačních částek, které mají být uhrazeny v souladu s článkem 11 nařízení (ES) č. 320/2006 pro hospodářský rok 2007/08, těm podnikům, které se pro hospodářský rok 2008/09 vzdají určitého procentního podílu své kvóty alespoň ve výši procentního podílu určeného ke stažení pro podnik v roce 2007/08. Částka, o kterou by byly osvobozeny, by měla být úměrná tomuto procentnímu podílu určenému ke stažení.(11) Nařízení (ES) č. 320/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.(12) V tomto nařízení by se mělo přihlédnout ke skutečnosti, že celkové kvóty pro výrobu inulinového sirupu se podniky vzdaly v rámci režimu restrukturalizace již v hospodářském roce 2006/07. Není již proto nutné odkazovat na uvedený výrobek nebo surovinu, z níž se vyrábí, tj. čekanku,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 320/2006 se mění takto:1) Článek 3 se mění takto:a) v odstavci 6 se první a druhý pododstavec nahrazuje tímto:„Částka ve výši 10 % příslušné restrukturalizační podpory stanovené v odstavci 5 se vyhrazuje pro:a) pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny, kteří během období předcházejícího hospodářskému roku uvedenému v odstavci 2 dodávali tyto produkty pro výrobu cukru v rámci příslušné kvóty, které se podnik vzdal;b) smluvní poskytovatele strojů, kterými jsou fyzické nebo právnické osoby, jež na smluvním základě pracovaly se svými zemědělskými stroji pro pěstitele, pro produkty a v období, které jsou uvedeny pod písmenem a).Po konzultaci s dotčenými stranami určí členské státy období uvedené v prvním pododstavci.“;b) doplňují se nové odstavce, které znějí:„7. Pro hospodářský rok 2008/09 obdrží pěstitelé uvedení v odst. 6 písm. a) dodatečnou platbu ve výši 237,5 EUR za tunu kvóty, které se podnik vzdal.8. Tento odstavec se vztahuje na:a) podniky, které se v hospodářském roce 2006/07 nebo 2007/08 vzdaly kvóty v rámci režimu restrukturalizace, ab) pěstitele a smluvní poskytovatele strojů dotčené tím, že se podniky vzdaly kvóty podle bodu a).Pokud byly částky poskytnuté v hospodářských letech 2006/07 a 2007/08 podle odstavců 1 až 6 osobám, na které se vztahuje předchozí pododstavec, nižší než částky, které by bývaly obdržely za podmínek platných pro hospodářský rok 2008/09, vyplatí se jim rozdíl zpětně.Pokud byly částky poskytnuté v hospodářských letech 2006/07 a 2007/08 pěstitelům podle odstavce 7 nižší než částky, které by bývali obdrželi za podmínek platných pro hospodářský rok 2008/09, vyplatí se jim rozdíl zpětně.“2) V čl. 4 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Komise může pro hospodářský rok 2008/09 prodloužit lhůtu pro podávání žádostí uvedenou v prvním pododstavci nanejvýš o 20 pracovních dnů, pokud do 31. prosince 2007 získá spolehlivé ukazatele o tom, že v hospodářském roce 2008/09 bude téměř dosaženo cíle, kterým je vzdání se kvóty 3,8 milionu tun v rámci dočasného režimu restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství. Komise toto prodloužení oznámí prostřednictvím sdělení uveřejněného v řadě C Úředního věstníku Evropské unie do 1. ledna 2008.“3) Vkládá se nový článek 4a, který zní:„Článek 4a Žádost o restrukturalizační podporu podaná pěstiteli1. Pokud jde o hospodářský rok 2008/09, mohou pěstitelé cukrové řepy nebo cukrové třtiny, která má být zpracována na cukr podléhající kvótě, podat dotyčnému členskému státu přímou žádost o podporu podle čl. 3 odst. 6 provázenou závazkem, že přestanou dodávat cukrovou řepu nebo třtinu podléhající kvótě podniku, s nímž uzavřeli smlouvu o dodávkách v předcházejícím hospodářském roce.2. Žádosti uvedené v odstavci 1 se podávají do 30. listopadu 2007. Žádosti se mohou podávat ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.3. Dotyčné členské státy vypracují seznam žádostí uvedených v odstavci 1 v chronologickém pořadí podle jejich podání a poskytnou tento seznam dotyčným žadatelům a podnikům do deseti pracovních dnů po skončení lhůty pro podání žádostí podle odstavce 2.4. Dotyčné členské státy přijmou v chronologickém pořadí podle odstavce 3 žádosti pěstitelů odpovídající nejvýše 10 % kvóty přidělené každému podniku a sníží dotyčným podnikům poměrně kvótu podle čl. 11 odst. 4 nařízení (ES) č. 318/2006.V případě, že je dosaženo limitu 10 %, zamítne dotyčný členský stát plně nebo částečně zbývající žádosti.Dotyčný podnik vypracuje a provádí sociální plán uvedený v čl. 4 odst. 3 písm. f) tohoto nařízení.5. Po přijetí žádostí členským státem v souladu s odstavcem 4 činí výše poskytnuté restrukturalizační podpory:a) pro pěstitele: 10 % příslušné částky podpory stanovené v čl. 3 odst. 5 písm. c) a pro hospodářský rok 2008/09 dodatečná platba uvedená v čl. 3 odst. 7;b) pro podniky: příslušná částka podpory stanovená v čl. 3 odst. 5 písm. c) snížená o 10 % nebo o 60 %, pokud dotyčný podnik nesplňuje požadavek uvedený v odst. 4 druhém pododstavci tohoto článku.6. Odstavce 1 až 5 se nepoužijí v případě, že podnik podá žádost o restrukturalizační podporu v souladu s článkem 4, kterou se vzdá kvóty odpovídající alespoň objemu kvóty, která by byla snížena v důsledku toho, že členský stát přijal žádosti pěstitelů o podporu.“4) V čl. 5 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Pokud Komise prodlouží lhůtu uvedenou v čl. 4 odst. 1 podle třetího pododstavce uvedeného článku, prodlužuje se stejným způsobem automaticky lhůta uvedená v prvním pododstavci tohoto odstavce.“5) V článku 11 se doplňuje nový odstavec, který zní:„6. V hospodářském roce 2008/09 budou podniky, kterých se týkalo použití procentního podílu určeného ke stažení stanoveného dne 16. března 2007 v čl. 1 odst. 1 nebo čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 290/2007* a které se vzdají určitého procentního podílu ze své kvóty ve výši alespoň procentního podílu určeného ke stažení, osvobozeny od platby části dočasné restrukturalizační částky, která má být zaplacena pro hospodářský rok 2007/08.V případě, kdy jsou splněny podmínky uvedené v prvním pododstavci, se snížení dočasné restrukturalizační částky vypočte vynásobením uvedené částky procentním podílem určeným ke stažení stanoveným v souladu s čl. 1 odst. 1 nebo čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 290/2007.* Úř. věst. L 78, 17.3.2007, s. 20.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda2007/0086(CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 318/2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukruRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[7],vzhledem k těmto důvodům:(1) V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 318/2006[8] má Komise do konce února 2010 rozhodnout o lineárním snížení kvót v jednotlivých členských státech a regionech s cílem upravit tyto kvóty na udržitelnou úroveň poté, co uplyne platnost režimu restrukturalizace zavedeného nařízením Rady (ES) č. 320/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky[9]. Za účelem pobídky k vyšší účasti v tomto režimu by bylo vhodné snížit procentní sazbu uvedenou v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 318/2006 a zohlednit přitom celkové kvóty, kterých se jednotlivé členské státy v rámci režimu restrukturalizace vzdaly, a rovněž členským státům umožnit, aby upravily tuto procentní sazbu jednotlivým podnikům podle jejich úsilí vynaloženého na restrukturalizaci.(2) Článek 4a nařízení (ES) č. 320/2006 umožňuje pěstitelům cukrové řepy a třtiny, která má být zpracována na cukr podléhající kvótě, podat přímou žádost o restrukturalizační podporu za předpokladu, že přestanou dodávat cukr podnikům, s nimiž uzavřeli smlouvy o dodávkách v předcházejícím hospodářském roce. V důsledku přijetí takových žádostí mají členské státy snížit dotyčným podnikům kvótu v rámci 10% limitu podle druhé odrážky čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 318/2006. V této souvislosti je třeba změnit uvedený článek tak, aby umožňoval konečné snížení kvót přidělených podnikům.(3) Článek 19 nařízení (ES) č. 318/2006 umožňuje stáhnout cukr z trhu, pokud je to třeba k udržení strukturální rovnováhy trhů na cenové hladině blízké referenční ceně. Uplatňování tohoto opatření je v současné době založeno na procentním podílu společném pro všechny členské státy a použitelném na veškerou výrobu v rámci kvót. Poslední zkušenosti ukazují, že takovéto lineární použití může být kontraproduktivní, protože jsou výrobci podněcováni k výrobě nad rámec toho, co vyžadují jejich smluvní vztahy, aby se zabránilo případnému povinnému uskladnění množství stažených z trhu. Bylo by proto vhodné upravit nástroj stažení tím, že se lineární procentní podíl nahradí hranicí, která se určí použitím koeficientu na kvóty přidělené jednotlivým podnikům; množství vyrobená v rámci kvóty nad tuto hranici by měla být stažena. Podniky by takto měly možnost vyhnout se důsledkům stažení tím, že by upravily svoji výrobu tak, aby nepřesahovala uvedenou hranici.(4) Podle článku 5 uvedeného nařízení musí členské státy rozhodnout o poskytnutí restrukturalizační podpory podle nařízení (ES) č. 320/2006 do konce února 2008 a 2009. Jakmile přijmou rozhodnutí, bude možné provést prognózu s vyšší přesností, pokud jde o rovnováhu na trhu v dalším hospodářském roce. V této souvislosti se zdá, že cíle stažení bude lépe dosaženo, pokud bude koeficient stažení pro hospodářské roky 2008/09 a 2009/10 možno dočasně a preventivně stanovit do poloviny března předcházejícího hospodářského roku, neboť to umožní pěstitelům cukrové řepy přizpůsobit jejich výsevy předpokládané rozvaze.(5) Aby bylo možno zohlednit aktuální tržní údaje o výrobě, je třeba zajistit, aby se dočasný a preventivní koeficient stažení stanovený v březnu pro dotyčný hospodářský rok v případě potřeby snížil.(6) Je třeba omezit rozsah povinnosti uvedené v čl. 6 odst. 5 nařízení (ES) č. 318/2006 tak, aby cukrovarnické podniky nemusely platit minimální cenu za množství cukrové řepy, které odpovídá celé jejich kvótě, včetně množství, která mohou být vyrobena nad danou hranici.(7) Ustanovení čl. 19 odst. 3 nařízení (ES) č. 318/2006 stanoví, že stažená množství neuváděná na trh jako průmyslový cukr nebo isoglukosa mají být považována za první množství vyrobená v rámci kvóty pro následující hospodářský rok. Toto pravidlo by mohlo znamenat, že podniky, které se chtějí zúčastnit režimu restrukturalizace v hospodářských letech 2008/09 a 2009/10, nebudou moci uvedeného režimu využívat v plné míře. Aby se odstranily překážky restrukturalizace v odvětví cukru, je třeba osvobodit od stažení v hospodářském roce 2007/08 nebo od možného stažení v hospodářském roce 2008/09 ty podniky, které v dotyčném hospodářském roce stažení úspěšně zažádaly o restrukturalizační podporu podle nařízení (ES) č. 320/2006 a které se proto vzdají své celkové kvóty v následujícím hospodářském roce.(8) Za účelem pobídky k vyšší účasti v režimu restrukturalizace by bylo vhodné zvýšit koeficient v závislosti na celkové kvótě, které se jednotlivé členské státy v rámci režimu restrukturalizace vzdaly, přičemž by členský stát upravil tento zvýšený koeficient pro jednotlivé podniky podle jejich individuální snahy o restrukturalizaci.(9) Dovozní licence v rámci určitého preferenčního režimu mají být vydávány pouze rafineriím zabývajícím se výhradně rafinací v mezích tradiční potřeby zásobování podle článku 29 nařízení (ES) č. 318/2006. Tato výsada by neměla být omezena použitím stažení z trhu, protože rafinerie nemají stejnou možnost jako výrobci cukru přizpůsobit svoji výrobu hranicím stažení.(10) V čl. 1 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 290/2007 ze dne 16. března 2007, kterým se pro hospodářský rok 2007/08 stanoví procentní podíl podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 318/2006[10], se procentní podíl určený ke stažení stanovil pro uvedený hospodářský rok na 13,5 %. Odchylka v čl. 1 odst. 2 uvedeného nařízení stanoví hranici pro použití procentního podílu určeného ke stažení, a tím se omezuje povinnost stažení pro ty podniky, které nepřispívají k nadbytečné produkci. Procentní podíl určený ke stažení se navíc snižuje v případě členských států, které vyvinuly obzvláštní úsilí v rámci režimu restrukturalizace. Aby se předešlo vzniku nejasností v důsledku změn týkajících se nástroje stažení zavedeného tímto nařízením, je třeba uvést, že pro hospodářský rok 2007/08 by měl být procentní podíl podle čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 290/2007 převeden na odpovídající koeficient.(11) Článek 6 nařízení Rady (ES) č. 318/2006 stanoví pravidla pro mezioborové dohody. V souladu s odstavcem 6 uvedeného článku se mohou mezioborové dohody odchýlit od některých z těchto pravidel. Pro cukrovarnické podniky, které nepodepsaly před zasetím smlouvy na množství odpovídající jejich cukru podléhajícímu kvótám, by měla být stanovena možnost odchýlit se od povinnosti zaplatit minimální cenu za veškerou cukrovou řepu, kterou zpracovávají na cukr, jako tomu bylo do použití nařízení (ES) č. 318/2006.(12) Ustanovení čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 318/2006 upravuje každoročně kvóty pro členské státy a regiony stanovené v příloze III uvedeného nařízení; tyto úpravy vyplývají z použití různých mechanismů, jejichž prostřednictvím se kvóty přidělené jednotlivým podnikům buď zvyšují, nebo snižují. Ustanovení čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 318/2006 se také vztahují na článek 14, který se týká převodu přebytkového cukru, a na článek 19 uvedeného nařízení, který se týká stažení cukru z trhu. Výsledkem použití uvedených článků však není ani zvýšení, ani snížení kvóty. Je proto třeba zrušit příslušné odkazy.(13) Nařízení (ES) č. 318/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.(14) V tomto nařízení by se mělo přihlédnout ke skutečnosti, že celkové kvóty pro výrobu inulinového sirupu se podniky vzdaly v hospodářském roce 2006/07 v rámci režimu restrukturalizace stanoveného nařízením (ES) č. 320/2006,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 318/2006 se mění takto:1) V článku 6 se odstavec 6 nahrazuje tímto:„6. S výhradou schválení příslušným členským státem se mohou mezioborové dohody odchýlit od odstavců 3, 4 a 5.“2) Článek 10 se nahrazuje tímto:„Článek 10 Správa kvót1. Postupem podle čl. 39 odst. 2 se kvóty stanovené v příloze III upraví pro každý z hospodářských roků 2008/09, 2009/10 a 2010/11 nejpozději do konce února předcházejícího hospodářského roku. Tyto úpravy vyplývají z použití článků 8 a 9 tohoto nařízení, odstavce 2 tohoto článku a článku 3 a čl. 4a odst. 4 nařízení (ES) č. 320/2006.2. S ohledem na výsledky režimu restrukturalizace podle nařízení Rady (ES) č. 320/2006 stanoví Komise nejpozději do konce února roku 2010 postupem podle čl. 39 odst. 2 tohoto nařízení jednotnou procentní sazbu nezbytnou ke snížení stávajících kvót na cukr a isoglukosu pro jednotlivé členské státy nebo regiony s cílem zabránit nerovnováze na trhu v hospodářských letech od hospodářského roku 2010/11. Členské státy odpovídajícím způsobem upraví kvóty pro každý podnik.Odchylně od prvního pododstavce se u členských států, pro které se vnitrostátní kvóta snížila v důsledku toho, že se podniky v souladu s článkem 3 a čl. 4a odst. 4 nařízení (ES) č. 320/2006 vzdaly kvóty, stanoví použitelný procentní podíl v souladu s kritérii uvedenými v příloze VIII tohoto nařízení. Takové členské státy upraví pro jednotlivé podniky na svém území, které jsou držiteli kvóty, procentní podíl získaný výpočtem podle přílohy VIII v poměru ke kvótám na cukr, kterých se dotyčné podniky vzdaly v rámci režimu restrukturalizace, a to tak, že celkové snížení kvót v členských státech vyplývající z procentního podílu uvedeného ve druhém pododstavci zůstane nezměněno.“3) Článek 11 se mění takto:a) název se nahrazuje tímto:„Článek 11 Přerozdělování vnitrostátních kvót a snížení kvót“b) v odstavci 1 se doplňuje nová věta, která zní:„Členské státy při tom uplatňují objektivní a nediskriminační kritéria.“;c) vkládá se nový odstavec, který zní:„4. Pokud se použije článek 4a nařízení (ES) č. 320/2006, odchylně od odstavce 3 upraví členské státy kvótu na cukr přidělenou dotyčnému podniku použitím snížení definovaného podle odstavce 4 uvedeného článku v mezích procentního podílu stanoveného ve druhé odrážce odstavce 1 tohoto článku.“4) V čl. 15 odst. 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:„c) cukru, isoglukosy a inulinového sirupu, které byly v souladu s článkem 19 a 19a staženy z trhu a u nichž nejsou splněny povinnosti stanovené v čl. 19 odst. 3.“5) Článek 19 se nahrazuje tímto:„Článek 19 Stažení cukru1. K zachování strukturální rovnováhy trhu na cenové hladině blízké referenční ceně může Komise s ohledem na závazky Společenství plynoucí z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy rozhodnout o stažení takových množství cukru nebo isoglukosy vyrobených v rámci kvót, která přesahují hranici vypočtenou v souladu s odstavcem 2, z trhu, a to až do začátku následujícího hospodářského roku.2. Hranice stažení uvedená v odstavci 1 se pro každý podnik, který je držitelem kvóty, vypočítá vynásobením jeho kvóty koeficientem, který se stanoví postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2 do 31. října dotyčného hospodářského roku, na základě předpokládaného vývoje na trhu v uvedeném hospodářském roce.3. Každý podnik s přidělenou kvótou skladuje v období stažení na vlastní náklady cukr vyrobený v rámci kvóty nad hranici vypočtenou v souladu s odstavcem 2.Množství cukru nebo isoglukosy stažená během určitého hospodářského roku se považují za první množství vyrobená v rámci kvóty pro následující hospodářský rok. S ohledem na předpokládaný vývoj na trhu s cukrem je však možné postupem podle čl. 39 odst. 2 rozhodnout, že pro běžný nebo následující hospodářský rok se veškerý stažený cukr či veškerá stažená isoglukosa nebo jejich část považuje za:a) přebytkový cukr nebo přebytkovou isoglukosu, které se mohou stát průmyslovým cukrem nebo průmyslovou isoglukosou, nebob) dočasnou výrobu v rámci kvóty, z níž část může být vyhrazena na vývoz v souladu se závazky Společenství plynoucími z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy.4. Není-li zásobování Společenství cukrem dostatečné, je možné postupem podle čl. 39 odst. 2 rozhodnout, že určité množství staženého cukru může být prodáno na trhu Společenství před koncem období stažení.“6) Vkládá se nový článek 19a, který zní:„Článek 19a Stažení cukru v hospodářském roce 2007/08, 2008/09 a 2009/101. Odchylně od čl. 19 odst. 2 a postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2 může Komise rozhodnout o stanovení koeficientu uvedeného v čl. 19 odst. 2 pro hospodářské roky 2007/08, 2008/09 a 2009/10 nejpozději do 16. března předcházejícího hospodářského roku s ohledem na výsledek snížení vnitrostátní kvóty na cukr v jednotlivých členských státech stanoveného v příloze III tohoto nařízení ve srovnání se zněním přílohy III platným ke dni 1. července 2006. Pro ty členské státy, které ke dni 1. července 2006 nebyly členy Společenství, by mělo srovnání zohlednit znění přílohy III platné ke dni jejich přistoupení ke Společenství.Pro účely tohoto článku se procentní podíl určený ke stažení pro hospodářský rok 2007/08 podle čl. 1 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 290/2007* převede na koeficient 0,865.2. Na základě aktualizovaného předpokládaného vývoje trhu může být do 31. října dotyčného hospodářského roku a postupem podle čl. 39 odst. 2 rozhodnuto o snížení koeficientu stanoveného podle odstavce 1 tohoto článku.3. Koeficienty uvedené v čl. 19 odst. 2 a v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se v dotyčném hospodářském roce nepoužijí na podnik, který se v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 320/2006 od následujícího hospodářského roku vzdá celkové kvóty přidělené uvedenému podniku.4. Pro členské státy, kde byla vnitrostátní kvóta na cukr snížena v důsledku toho, že se podniky vzdaly kvóty podle článku 3 nařízení (ES) č. 320/2006, se koeficienty stanovené v souladu s čl. 19 odst. 2 nebo odstavci 1 a 2 tohoto článku upraví v souladu s přílohou IX tohoto nařízení.Takové členské státy upraví pro jednotlivé podniky na svém území, které jsou držiteli kvóty na cukr, koeficient získaný výpočtem podle přílohy IX v poměru k jednotlivým kvótám na cukr, kterých se dotyčné podniky vzdaly v rámci režimu restrukturalizace, a to tak, že použitelný koeficient v uvedeném členském státě jako celku definovaný v příloze IX zůstane nezměněn.* Úř. věst. L 78, 17.3.2007, s. 20.“7) V čl. 29 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:„Tradiční potřeba zásobování cukrem určeným k rafinaci je stanovena pro Společenství ve výši 2 324 735 tun na hospodářský rok, vyjádřeno jako bílý cukr.“8) V příloze V bodu VI se odkaz na čl. 10 odst. 3 nahrazuje odkazem na čl. 10 odst. 2.9) Znění přílohy tohoto nařízení se doplňuje jako přílohy VIII a IX.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa RadupředsedaPŘÍLOHA„PŘÍLOHA VIIIVÝPOČET PROCENTNÍHO PODÍLU POUŽITELNÉHO PRO ČLENSKÉ STÁTY, JIMŽ BYLA SNÍŽENA VNITROSTÁTNÍ KVÓTA1. Pro účely výpočtu uvedeného v bodě 2 se použijí tyto definice:a) „použitelným procentním podílem“ se rozumí procentní podíl použitelný v každém členském státě na kvóty přidělené jednotlivým podnikům;b) „jednotnou procentní sazbou“ se rozumí jednotná procentní sazba stanovená Komisí v souladu s čl. 10 odst. 2 prvním pododstavcem;c) „snížením“ se rozumí hodnota získaná vydělením celkových kvót, kterých se podniky vzdaly, v jednotlivých členských státech vnitrostátními kvótami stanovenými v příloze III tohoto nařízení ve znění platném ke dni 1. července 2006. Pro ty členské státy, které ke dni 1. července 2006 nebyly členy Společenství, se odkaz na přílohu III týká znění platného ke dni jejich přistoupení ke Společenství.2. Použitelný procentní podíl se rovná jednotné procentní sazbě vynásobené hodnotou 1 – [(1/0,6) x snížení].Pokud je výsledek menší než nula, rovná se použitelný procentní podíl nule.PŘÍLOHA IXVÝPOČET KOEFICIENTU POUŽITELNÉHO PRO ČLENSKÉ STÁTY, JIMŽ BYLA SNÍŽENA VNITROSTÁTNÍ KVÓTA NA CUKR1. Pro účely výpočtu uvedeného v bodech 2 a 3 se použijí tyto definice:a) „použitelným koeficientem“ se rozumí koeficient použitelný v každém členském státě na kvóty jednotlivých podniků;b) „snížením“ se rozumí hodnota získaná vydělením celkových kvót na cukr, kterých se podniky vzdaly, v jednotlivých členských státech, a to včetně kvót, kterých se podniky vzdaly v hospodářském roce, k němuž se snížení vztahuje, vnitrostátními kvótami na cukr stanovenými v příloze III tohoto nařízení ve znění platném ke dni 1. července 2006; pro ty členské státy, které ke dni 1. července 2006 nebyly členy Společenství, by měl výpočet zohlednit znění přílohy III platné ke dni jejich přistoupení ke Společenství;c) „koeficientem“ se rozumí koeficient stanovený Komisí v souladu s čl. 19 odst. 2 nebo čl. 19a odst. 1 a 2.2. Pro hospodářský rok 2007/08 se použitelný koeficient rovná koeficientu zvýšenému o hodnotu [(1/0,5) x snížení] x (1 – koeficient).Pokud je výsledek vyšší než 1, rovná se použitelný koeficient 1.3. Pro hospodářské roky 2008/09 a 2009/10 se použitelný koeficient rovná koeficientu zvýšenému o hodnotu [(1/0,6 x snížení] x (1 – koeficient).Pokud je výsledek vyšší než 1, rovná se použitelný koeficient 1.“FINANČNÍ VÝKAZ |1. | ROZPOČTOVÝ OKRUH (nomenklatura pro rok 2007) 05 02 05 05 02 16 680 | POLOŽKY (rozpočet na rok 2007): 323 mil. EUR p.m. mil. EUR p.m. mil. EUR |2. | NÁZEV: – nařízení Rady o změně nařízení (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství – nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 318/2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru |3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: Ustanovení článků 36 a 37 Smlouvy o ES |4. | CÍLE: – zlepšit dobrovolný režim restrukturalizace v odvětví cukru a vytvořit další pobídku pro účast v tomto režimu; – zachovat strukturální rovnováhu trhu upřesněním pravidel týkajících se dočasného stažení cukru z trhu v hospodářských letech 2007/08, 2008/09 a 2009/10. |5. | FINANČNÍ DOPADY | OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | FINANČNÍ ROK 2007 (v milionech EUR) | FINANČNÍ ROK 2008 (v milionech EUR) |5.0 | VÝDAJE – FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY / INTERVENCE) – VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ – JINÝCH SUBJEKTŮ | – | + 332 |5.1 | PŘÍJMY – VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY / CLA) – VNITROSTÁTNÍ | – | – 204 |2009 | 2010 | 2011 | 2012 |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE | + 62 | – | – | – |5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY | – 136 |5.2 | METODA VÝPOČTU: Viz výpočty v příloze. |6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z POLOŽEK ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.2 | BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? | ANO NE |6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT POLOŽKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | ANO NE |POZNÁMKY: Zásada samofinancování z dočasného restrukturalizačního fondu platí i nadále podle těchto nových pravidel. Poskytnutí jakékoli podpory uvedené v nařízení Rady (ES) č. 320/2006 je možné pouze v rámci prostředků, které má fond k dispozici. Simulace finanční situace fondu podle těchto nových pravidel je uvedena v příloze (bod 5). Cílem nařízení Rady (ES) č. 318/2006 je zlepšit rovnováhu trhu v případě potenciálních přebytků cukru na vnitřním trhu a jako takové nepovede k žádným dodatečným výdajům z rozpočtu. |PŘÍLOHA |1 – Předpokládané dostupné zdroje v restrukturalizačním fondu na konci hospodářského roku 2007/08 (současný režim) |(mil. EUR) |Výdaje | Příjmy | Zůstatek | Kumulovaný zůstatek |hospodářský rok 2006/07 | 1 358 | 2 145 | 787 |hospodářský rok 2007/08 | 573 | 2 866 | 2 293 | 3 080 |2 – Náklady na osvobození od dávky za množství stažená z trhu v roce 2007/08 (v případě, že se podniky v roce 2008/09 vzdají kvót odpovídajících alespoň množstvím staženým z trhu) |Maximální snížení dávky v hospodářském roce 2007/08 = 173,8 EUR/t x 12 % x 16,1 mil. t : přibližně 340 mil. EUR |Toto osvobození by mělo dopad: |– v březnu 2008 (rozpočet pro rok 2008) na platbu první splátky (60 %) dočasné restrukturalizační částky: 340*60 % = 204 mil. EUR |– v listopadu 2008 (rozpočet pro rok 2009) na platbu druhé splátky (40 %) dočasné restrukturalizační částky: 340*40 % = 136 mil. EUR |Kumulovaný zůstatek na konci hospodářského roku 2007/08: 3 080 – 340 = 2 740 mil. EUR |3 – Náklady na zpětné zvýšení pro pěstitele cukrové řepy v letech 1 a 2 |Náklady na toto opatření: přibližně 373 mil. EUR (viz podrobné výpočty dále) |Kumulovaný zůstatek na konci hospodářského roku 2007/08: 2 740 – 373 = 2 367 mil. EUR |4 – Náklady na zpětné zvýšení podílu pro podniky v letech 1 a 2 |Náklady na toto opatření: přibližně 22 mil. EUR (viz podrobné výpočty dále) |Kumulovaný zůstatek na konci hospodářského roku 2007/08: 2 367 – 22 = 2 345 mil. EUR |Tyto zpětné platby činí (podíl pro pěstitele cukrové řepy + podíl pro podniky): |291 mil. EUR | pro hospodářský rok 2006/07: S největší pravděpodobností se uskuteční během rozpočtového roku 2008 |104 mil. EUR | pro hospodářský rok 2007/08: Dopad se projeví v: |červnu 2008 (rozpočet pro rok 2008) pro 40 % | 41 mil. EUR |listopadu 2008 (rozpočet pro rok 2009) pro 60 % | 62 mil. EUR |5 – Simulace situace fondu s 625 EUR/t pro vzdání se kvóty v hospodářském roce 2008/09, z čehož 10 % je určeno pro pěstitele cukrové řepy + dodatečná platba pro pěstitele cukrové řepy ve výši 237,5 EUR/t |Fond by byl plně využit, pokud by se podniky vzdaly v roce 3 kvót ve výši přibližně 3,85 mil. t (zbytková hodnota fondu: přibližně jen 54 mil. EUR) |mil. EUR | Výdaje | Příjmy | Zůstatek | Kumulovaný zůstatek |hospodářský rok 2006/07 | 1 649 | 2 145 | 496 |hospodářský rok 2007/08 | 677 | 2 526 | 1 849 | 2 345 |hospodářský rok 2008/09 | 3 730 | 1 439 | –2 291 | 54 |hospodářský rok 2009/10 | Žádné dávky | 0 | 54 |Celkem | 6 056 | 6 110 | 54 |Podrobné výpočty |Náklady na zpětnou podporu pro pěstitele cukrové řepy |Podpora pro pěstitele řepy 2008/09 (a) | 62,5 | = €10 %*625/t |dodatečná platba pro pěstitele cukrové řepy (b) | 237,5 |Celková částka pro pěstitele cukrové řepy: (a) + (b) | 300 |=> %podíl z restrukturalizační podpory na rok 2006/07 (730 EUR/t) | 41,10 |Cíl: | 41,10 % |2006/07 | stanovený procentní podíl | rozdíl od cíle | dotyčná množství (v tunách) | Náklady na zpětnou působnost: procentní podíl z rozdílu x množství x restrukturalizační podpora 2006/07 |IR | 32,3** | 8,80 | 199 260 | 12 794 485 |SV | 12,5 | 28,60 | 42 562 | 8 884 818 |IT | 10 | 31,10 | 778 737,2 | 176 773 344 |ES - Linares | 10 | 31,10 | 75 325 | 17 098 775 |ES - Ciudad Real | 15 | 26,10 | 17 793,5 | 3 389 662 |PT | 10 | 31,10 | 35 218 | 2 798 070 |BE-NL inuline * | 10 | 31,10 | 296 195,8 | 50 427 335 |FR inuline * | 10 | 31,10 | 2 4521 | 5 566 267 |celkem | 277 732 755 |* Nejsou k dispozici údaje o části připadající na pěstitele řepy a smluvní poskytovatele strojů, minimální sazba 10 % byla zachována. |** Není konečné. |Cíl: | 41,10 % |2007/08 | stanovený procentní podíl | rozdíl od cíle | dotyčná množství (v tunách) | Náklady na zpětnou působnost: procentní podíl z rozdílu x množství x restrukturalizační podpora 2007/08 |IT | 10 | 31,10 | 24 860,499 | 5 643 333 |PT | 28 | 13,10 | 19 500 | 1 864 200 |ES - Linares | 10 | 31,10 | 12 186,6 | 2 766 358 |ES - Ciudad Real | 15 | 26,10 | 4 492,2 | 855 764 |FI | 17 | 24,10 | 56 087 | 9 865 703 |HU | 27 | 14,10 | 108 093 | 11 122 770 |CZ | 29,3 | 11,80 | 102 472,793 | 8 823 932 |SK | 20 | 21,10 | 70 133 | 10 800 482 |EL | 17 | 24,10 | 158 800 | 20 949 690 |SL | 10 | 31,10 | 52 973 | 12 024 871 |LV | 20 | 21,10 | 66 505 | 10 241 770 |Isoglucose pas concerné par ces 10% au moins | celkem | 94 958 874 |celkem pro 2 hospodářské roky: | 372 691 629 |Náklady na zpětnou podporu pro podniky |Část připadající na podniky pro hospodářský rok 2008/09 = 90 %*625 = 562,5 EUR/t | Cíl: 562,5 |2006/07 | stanovený procentní podíl | Částka na získanou tunu = stanovený procentní podíl x restrukturalizační podpora 2006/07 | Cíl: | Náklady na zpětné působení = rozdíl mezi cílem a částkou, kterou skutečně obdržely x dotyčná množství |IR | 67,7 | 494,21 | 562,5 | 13 607 465 |SV | 87,5 | 638,75 | 562,5 | 0 |IT | 90 | 657 | 562,5 | 0 |ES - Linares | 90 | 657 | 562,5 | 0 |ES - Ciudad Real | 85 | 620,5 | 562,5 | 0 |PT | 90 | 229,95 | 196,875* | 0 |BE-NL inuline | 90 | 492,75 | 421,875** | 0 |FR inuline | 90 | 657 | 562,5 | 0 |Netýká se isoglukosy | celkem | 13 607 465 |* Bez demontáže výrobních zařízení (čl. 3–5 písm. c) nařízení (ES) č. 320/2006) ** Částečná demontáž výrobních zařízení (čl. 3–5 písm. b) nařízení (ES) č. 320/2006) |2007/08 | stanovený procentní podíl | Částka na získanou tunu = stanovený procentní podíl x restrukturalizační podpora 2007/08 | Cíl: | Náklady na zpětné působení = rozdíl mezi cílem a částkou, kterou skutečně obdržely x dotyčná množství |IT | 90 | 657 | 562,5 | 0,00 |PT | 72 | 525,6 | 562,5 | 719 550,00 |ES - Linares | 90 | 657 | 562,5 | 0,00 |ES - Ciudad Real | 85 | 620,5 | 562,5 | 0,00 |FI | 83 | 605,9 | 562,5 | 0,00 |HU | 73 | 532,9 | 562,5 | 3 199 552,80 |CZ | 70,7 | 516,11 | 562,5 | 4 753 712,87 |SK | 80 | 584 | 562,5 | 0,00 |EL | 83 | 454,425 | 421,875 ** | 0,00 |SL | 90 | 657 | 562,5 | 0,00 |LV | 80 | 584 | 562,5 | 0,00 |Netýká se isoglukosy | celkem | 8 672 816 |** Částečná demontáž výrobních zařízení (čl. 3–5 písm. b) nař. (ES) 320/2006) | celkem pro 2 hospodářské roky: | 22 280 281 |Celkem pro hospodářský rok 2006/07 (pěstitel cukrové řepy + podnik): | 291 340 221 | EUR |Celkem pro hospodářský rok 2007/08 (pěstitel cukrové řepy + podnik): | 103 631 689 | EUR |Simulace pro hospodářský rok 2008/09: Výdaje | Příjmy |Hypotetické kvóty, kterých se podniky vzdají v hosp. roce 2008/09 – v tunách | 3 850 000 | Kvóty na cukr na konci hospodářského roku 2007/08 (a) | 16 108 940,8 |Restrukturalizační podpora – podnik – mil. EUR (a) | 2 101 | Hypotetické kvóty, kterých se podniky vzdají (b) | 3 850 000 |Restrukturalizační podpora – pěstitel cukrové řepy – mil. EUR (b) | 1 120 | Dočasná restrukturalizační částka (c) | 113,3 EUR/t |Diverzifikační podpora – mil. EUR (c) | 361 | Příjmy z cukru – mil. EUR (d) = (a–b)*c | 1 389 |Dodatečná diverzifikační podpora – mil EUR (d) | 148 | Kvóty na isoglukosu na konci hospodářského roku 2007/08 (e) | 880 092,8 |Dočasná restrukturalizační částka (f) | 56,65 EUR/t |Příjmy z isoglukosy – mil. EUR (g) = (e)*(f) | 50 |CELKEM: (a) + (b) + (c) + (d) | 3 730 | Celkem příjmy 2008/09: (d)+(g) | 1 439 |[pic][pic][pic][1] Možnost povolit členským státům po dohodě s pěstiteli snížit kvótu podnikům až o 25 % a vzdát se této kvóty v rámci restrukturalizačního fondu byla zkoumána.[2] Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 48.[3] Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1.[4] Úř. věst. C …, …, s ….[5] Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 42.[6] Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. …/2007 (Úř. věst. L …, …, s …).[7] Úř. věst. C …, …, s ….[8] Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 247/2007 (Úř. věst. L 69, 9.3.2007, s. 3).[9] Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 42. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. …/2007 (Úř. věst. L …).[10] Úř. věst. L 78, 17.3.2007, s. 20.


				|

		52014PC0594

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o otevření a správě některých celních kvót Unie pro vysoce jakostní hovězí maso, vepřové maso, drůbeží maso, pšenici, sourež a otruby, vedlejší mlýnské produkty a jiné zbytky (kodifikované znění) /* COM/2014/0594 final - 2014/0276 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           V souvislosti s konceptem
„Evropa občanů“ přikládá Komise značnou důležitost
zjednodušení a přehlednějšímu uspořádání práva Unie, aby se
stalo srozumitelnějším a přístupnějším pro občany, a ti pak
mohou lépe uplatňovat jednotlivá práva, která jim přiznává.
Tohoto cíle nelze dosáhnout, dokud zůstanou
jednotlivá ustanovení, která byla často několikrát podstatným
způsobem změněna, roztroušena jak v původním
předpisu, tak v pozdějších novelách. Je nutno proto vynaložit
notné úsilí při vyhledávání a porovnávání jednotlivých předpisů,
aby bylo lze nalézt právě platná ustanovení.
Z tohoto důvodu je rovněž
kodifikace často měněné právní úpravy nutná pro zachování její
srozumitelnosti a transparentnosti.
2.           Komise svým rozhodnutím ze dne
1. dubna 1987[1]
uložila svým útvarům, aby přistoupily ke kodifikaci jakéhokoli
právního aktu nejpozději po jeho desáté změně, přičemž
zdůraznila, že se jedná o minimální pravidlo a jednotlivé útvary by se
měly v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti předpisů
snažit kodifikovat akty, za něž nesou odpovědnost, i v kratších
intervalech.
3.           Závěry předsednictví Evropské
rady z Edinburku (prosinec 1992) toto potvrdily[2] a zdůraznily
význam kodifikace, neboť skýtá právní jistotu ohledně otázky, která
právní norma se v určitém okamžiku použije na daný právní vztah.
Kodifikace musí proběhnout v plném
souladu s obvyklým postupem přijímání aktů Unie.
S ohledem na skutečnost, že
v aktech podrobených kodifikaci nemohou být prováděny žádné věcné
změny, se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly prostřednictvím
interinstitucionální dohody ze dne 20. prosince 1994 na zkráceném
postupu pro rychlé přijímání kodifikovaných aktů.
4.           Účelem tohoto návrhu je
provedení kodifikace nařízení Rady (ES) č. 774/94
ze dne 29. března 1994 o otevření
a správě některých celních kvót Společenství pro vysoce
jakostní hovězí maso, vepřové maso, drůbeží maso, pšenici,
sourež a otruby, vedlejší mlýnské produkty a jiné zbytky[3]. Nařízení nahradí
různé akty, které jsou do něj začleněny[4]; zcela zachovává jejich
obsah, a omezuje se tak pouze na jejich spojení a zapracování pouze takových
formálních změn, které vyžaduje samotná kodifikace.
5.           Tento kodifikační návrh byl
vypracován na základě předchozího konsolidovaného znění
nařízení (ES) č. 774/94 a jeho následných změn vyhotoveného
ve 23 úředních jazycích Úřadem pro publikace Evropské unie
pomocí systému zpracování dat. V případech, že bylo změněno
číslování článků, je vztah mezi dřívějším a novým
číslováním uveden ve srovnávací tabulce uvedené
v příloze II kodifikovaného nařízení.
ê 774/94
(přizpůsobený)
2014/0276 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
o otevření a správě
některých celních kvót Ö Unie Õ pro vysoce jakostní
hovězí maso, vepřové maso, drůbeží maso, pšenici, sourež a otruby,
vedlejší mlýnské produkty a jiné zbytky (kodifikované znění)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Ö fungování Evropské
unie Õ , a zejména na Ö čl. 207 odst.
2 Õ této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[5],
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
ê
(1)       Nařízení Rady (ES)
č. 774/94[6]
bylo několikrát podstatně změněno[7]. Z důvodu
srozumitelnosti a přehlednosti by uvedené nařízení mělo být
kodifikováno.
ê 774/94 bod
odůvodnění 1 (přizpůsobený) a 2198/95 bod
odůvodnění 1 (přizpůsobený)
(2)       Ö Unie sjednala Õ celní koncese podle článku
XXVIII Ö Všeobecné
dohody o clech a obchodu Õ (GATT) Ö v rámci Uruguayského
kola mnohostranných obchodních jednání Õ. Ö Uvedená Õ jednání vedla
k uzavření dohod, Ö které Õ byly schváleny
rozhodnutím Rady 94/87/ES[8]
Ö a rozhodnutím
Rady 94/800/ES[9] Õ.
ê 774/94 bod
odůvodnění 2 (přizpůsobený)
(3)       Podle uvedených dohod se za
určitých podmínek otevírají roční celní kvóty pro vysoce jakostní
hovězí maso podpoložek KN 0201 30 00, 0202 30 90, 0206 10 95
a 0206 29 91, pro vepřové maso podpoložek KN 0203 19 13
a 0203 29 15, pro drůbeží maso podpoložek KN Ö 0207 14 10 Õ, Ö 0207 14 50 Õ, Ö 0207 14 70 Õ, Ö 0207 27 10 Õ, Ö 0207 27 20 Õ a Ö 0207 27 80 Õ, pro pšenici
a sourež podpoložek KN Ö 1001 11 00 Õ, Ö 1001 19 00 Õ a Ö 1001 99 00 Õ a pro otruby,
vedlejší mlýnské produkty a jiné zbytky podpoložek KN 2302 30 10,
2302 30 90, Ö 2302 40 10 Õ a Ö 2302 40 90 Õ.
ê 774/94 bod
odůvodnění 3 (přizpůsobený)
(4)       Uvedené dohody jsou
uzavřeny na blíže neurčené období. Je proto třeba v zájmu
racionalizace a Ö efektivnosti Õ otevřít kvóty
na víceletém základě.
ê 774/94 bod
odůvodnění 4 (přizpůsobený)
(5)       Může se ukázat vhodným
systém zaručující druh, provenienci a původ produktů. Je
proto třeba, aby při dovozu v rámci Ö dohodnutých Õ celních Ö koncesí Õ byla
případně předkládána osvědčení o pravosti.
ê 774/94 bod
odůvodnění 5 (přizpůsobený)
(6)       Může být vhodné rozložit
Ö uvedené Õ dovozy
v průběhu roku podle potřeb trhu Ö Unie Õ. Ö V tomto ohledu
se jako vhodný jeví Õ režim využití kvót
založený na předkládání dovozní licence.
ê 252/2014 bod
odůvodnění 3 (přizpůsobený)
(7)       Za účelem doplnění
nebo změn některých prvků Ö tohoto Õ nařízení, které nejsou podstatné, by měla být na
Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem
290 Smlouvy Ö měnící
toto Õ nařízení Ö v
případě, že by došlo k úpravě objemů a dalších podmínek
režimu kvót Õ , zejména Ö v důsledku Õ rozhodnutí Rady o
uzavření dohody s jednou nebo více třetími zeměmi. Je
zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné
činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při
přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by
Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány
současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a
Radě.
ê 252/2014 bod
odůvodnění 4 (přizpůsobený)
(8)       Za účelem zajištění
jednotných podmínek pro provedení Ö tohoto Õ nařízení 4,
pokud jde o pravidla nezbytná pro správu režimu kvót podle Ö tohoto Õ nařízení, by
měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci
by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011[10],
ê 2198/95 článek
1 (přizpůsobený)
Ö PŘIJALY Õ TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Otevírá se roční celní kvóta Ö Unie Õ o celkovém objemu
20 000 tun,vyjádřená hmotností produktu, pro vysoce jakostní
hovězí maso čerstvé, chlazené nebo zmrazené Ökódů Õ KN 0201 a 0202
a pro produkty kódů KN 0206 10 95 a 0206 29 91.
Clo společného celního sazebníku pro
danou kvótu činí 20 %.
Článek 2
Otevírá se roční celní kvóta Ö Unie Õ o celkovém objemu
7 000 tun pro vepřové maso čerstvé, chlazené nebo zmrazené
kódů KN 0203 19 13 a 0203 29 15.
Clo společného celního sazebníku pro
danou kvótu činí 0 %.
Článek 3
Otevírá se roční celní kvóta Ö Unie Õ o celkovém objemu
15 500 tun pro drůbeží maso kódů KN Ö 0207 14 10 Õ, Ö 0207 14 50 Õ a Ö 0207 14 70 Õ.
Clo společného celního sazebníku pro danou
kvótu činí 0 %.
Článek 4
Otevírá se roční celní kvóta Ö Unie Õ o celkovém objemu
2 500 tun pro krůtí maso kódů KN Ö 0207 27 10 Õ, Ö 0207 27 20 Õ a Ö 0207 27 80 Õ.
Clo společného celního sazebníku pro
danou kvótu činí 0 %.
Článek 5
Otevírá se roční celní kvóta Ö Unie Õ o celkovém objemu
300 000 tun pro jakostní pšenici kódů KN Ö 1001 11 00 Õ, Ö 1001 19 00 Õ a Ö 1001 99 00 Õ.
Clo společného celního sazebníku pro
danou kvótu činí 0 %.
Článek 6
Otevírá se roční celní kvóta Ö Unie Õ o celkovém objemu 475 000
tun pro otruby, krupičné otruby a jiná rezidua pšenice a obilovin jiných
než kukuřice a rýže kódů KN 2302 30 10, 2302 30 90,
2302 40 10 a 2302 40 90.
Clo společného celního sazebníku pro
danou kvótu činí 30,60 Ö EUR Õ za tunu u produktů
kódů KN 2302 30 10 a 2302 40 10 a 62,25 Ö EUR Õ za tunu u
produktů kódů KN 2302 30 90 a 2302 40 90.
ê 252/2014
čl. 1 bod 1 (přizpůsobený)
Článek 7
Za účelem splnění mezinárodních
závazků a v případech, v nichž jsou objemy a další podmínky režimu
kvót podle tohoto nařízení upraveny Evropským parlamentem a Radou nebo
Radou, zejména rozhodnutím Rady, kterým se uzavírá dohoda s jednou nebo více
třetími zeměmi, je Komisi svěřena pravomoc přijímat
akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 9, pokud jde o
změny vyplývající pro toto nařízení.
Článek 8
Komise přijme prostřednictvím
prováděcích aktů pravidla nezbytná pro správu režimu kvót podle
tohoto nařízení a v případě potřeby Ö ustanovení Õ:
a)           zaručující druh, provenienci a
původ produktů;
b)           o uznání dokladu umožňujícího
ověřit záruky uvedené v písmenu a); a
c)           o vydávání dovozních licencí a době
jejich platnosti.
Tyto prováděcí akty se přijímají
přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2.
ê 252/2014
čl. 1 bod 2 (přizpůsobený)
Článek 9
1. Pravomoc přijímat akty v
přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v
tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v
přenesené pravomoci uvedená v článku 7 je svěřena Komisi na
dobu pěti let ode dne 9. dubna 2014. Komise Ö vypracuje Õ zprávu o
přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před
koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky
prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada
nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce
před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou
přenesení pravomoci uvedené v článku 7 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o
zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené.
Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním
věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm
upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v
přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené
pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému
parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý
podle článku 7 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský
parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců
ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada
před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky
nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta
prodlouží o dva měsíce.
Článek 10
1. Komisi je nápomocen Výbor pro
společnou organizaci zemědělských trhů zřízený
článkem 229 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
1308/2013[11].
Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije
se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Má-li být o stanovisku výboru rozhodnuto
písemným postupem, ukončuje se tento postup bez výsledku, pokud o tom ve
lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru
nebo pokud o to požádá nejméně čtvrtina členů výboru.
ê
Článek 11
Nařízení (ES) č. 774/94 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za
odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v
příloze II.
ê 774/94
(přizpůsobený)
Článek 12
Toto nařízení vstupuje v platnost Ö dvacátým Õ dnem Ö po Õ vyhlášení v Úředním
věstníku Ö Evropské
unie Õ.
ê 774/94
Toto nařízení je závazné
v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských
státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                  Za
Radu
předseda                                                        předseda
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Viz část A přílohu 3 uvedených
závěrů.
[3]               Zařazeno do legislativního programu pro rok
2014.
[4]               Viz příloha I tohoto návrhu.
[5]               Úř. věst. C [...], […], s. [...].
[6]               Nařízení Rady (ES) č. 774/94 ze dne 29.
března 1994 o otevření a správě některých celních
kvót Společenství pro vysoce jakostní hovězí maso, vepřové maso,
drůbeží maso, pšenici, sourež a otruby, vedlejší mlýnské produkty
a jiné zbytky (Úř. věst. L 91, 8.4.1994, s. 1).
[7]               Viz příloha I.
[8]               Rozhodnutí Rady 94/87/ES ze dne 20. prosince 1993 o uzavření dohod ve formě dohodnutého zápisu o
některých olejových semenech mezi Evropským společenstvím a
Argentinou, Brazílií, Kanadou, Polskem, Švédskem a Uruguayí podle článku
XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) (Úř.
věst. L 47, 18.2.1994, s. 1).
[9]               Rozhodnutí Rady 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o
uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na
oblasti, které jsou v jeho pravomoci, v rámci Uruguayského kola
mnohostranných jednání (1986 – 1994) (Úř. věst. L 336, 23.12.1994, s.
1).
[10]             Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady
způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
[11]             Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace
trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS)
č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č.
1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).
é
PŘÍLOHA I
Zrušené
nařízení a seznam jeho následných změn
 Nařizení Rady (ES) č. 774/94 (Úř. věst. L 91, 8.4.1994, s. 1) ||   ||
 || Nařízení Komise (ES) č. 2198/95 (Úř. věst. L 221, 19.9.1995, s. 3) ||
 || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 252/2014 (Úř. věst. L 84, 20.3.2014, s. 35) ||
_____________
PŘÍLOHA II
Srovnávací
tabulka
 Nařízení (ES) č. 774/94 || Toto nařízení
 Čl. 1 odst. 1 || Čl. 1 první pododstavec
 Čl. 1 odst. 2 || Čl. 1 druhý pododstavec
 Čl. 2 odst. 1 || Čl. 2 první pododstavec
 Čl. 2 odst. 2 || Čl. 2 druhý pododstavec
 Čl. 3 odst. 1 || Čl. 3 první pododstavec
 Čl. 3 odst. 2 || Čl. 3 druhý pododstavec
 Čl. 4 odst. 1 || Čl. 4 první pododstavec
 Čl. 4 odst. 2 || Čl. 4 druhý pododstavec
 Čl. 5 odst. 1 || Čl. 5 první pododstavec
 Čl. 5 odst. 2 || Čl. 5 druhý pododstavec
 Čl. 6 odst. 1 || Čl. 6 první pododstavec
 Čl. 6 odst. 2 || Čl. 6 druhý pododstavec
 Článek 7 || Článek 8
 Článek 8 || Článek 7
 Článek 8a || Článek 9
 Článek 8b || Článek 10
 Článek 9 || -
 Článek 10 || Článek 12
 - || Článek 11
 - || Příloha I
 - || Příloha II
_____________


title: Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně

text:
|

52010PC0525

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 29.9.2010KOM(2010) 525 v konečném znění2010/0279 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóněDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHUUkázalo se, že výskyt velké makroekonomické nerovnováhy, včetně velkých a trvajících rozdílů ve vývoji konkurenceschopnosti, Evropskou unii a zejména pak euro po nástupu krize velmi poškodil. V letech předcházejících krizi vedly nízké náklady na financování k nesprávnému přidělování zdrojů na často méně produktivní využití, což způsobilo neudržitelnou úroveň spotřeby, bubliny na trhu s bydlením a hromadění vnějšího a vnitřního dluhu v některých členských státech. V každém členském státě je proto nezbytné vyvinout nový strukturovaný postup pro prevenci a nápravu nepříznivé makroekonomické nerovnováhy.Ve svém sdělení a zprávě Deset let HMU: úspěchy a problémy po prvních deseti letech fungování Hospodářské a měnové unie[1] Komise navrhla širokou politickou agendu s cílem zlepšit fungování HMU. Zejména zdůraznila nutnost rozšířit ekonomický dohled s cílem odhalit a řešit makroekonomickou nerovnováhu v rané fázi. Zvýšený dohled byl vnímán jako zvlášť žádoucí v oblastech vnější konkurenceschopnosti a salda běžného účtu, kde se od zavedení eura objevily mezi členskými státy značné rozdíly. S cílem řešit tyto problémy se Euroskupina v červenci 2008 dohodla na zahájení pravidelného přezkumu vývoje konkurenceschopnosti v eurozóně, který se ukázal jako přínosný.Evropa 2020 stanoví pro hospodářství EU ambiciózní a komplexní strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. V souvislosti s krizí se nově zaměřuje na řešení nedostatků Evropy v oblasti dohledu nad makrofinančními a strukturálními problémy. Vzhledem k hluboké hospodářské a finanční provázanosti v rámci eurozóny a k jejímu vlivu na jednotnou měnu vyzývá Evropa 2020 k vytvoření konkrétního politického rámce pro eurozónu za účelem řešení širší makroekonomické nerovnováhy[2]. Z tohoto hlediska je nutný mechanismus zakotvený v právních předpisech, který by sledoval zdroje makroekonomické nerovnováhy a zajistil v případě potřeby příslušná nápravná opatření. Nutné propojení preventivních a nápravných opatření je zásadní, máme-li se vyhnout bolestivým hospodářským korekcím, když se nerovnováha vymkne kontrole.2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMIV kontextu krize nevídané velikosti a nad rámec naléhavých opatření, která byla přijata k řešení bezprostředních potřeb, Komise rychle zareagovala ambiciózním, a přesto realistickým programem reforem. Měl podobu dvou sdělení pro Evropský parlament a Radu vydaných ve dnech 12. května a 30. června 2010. Zvolením veřejných právních dokumentů za kanál komunikace chtěla Komise jednoznačně dokázat svůj závazek vést dialog s členskými státy, Evropským parlamentem a všemi ostatními zúčastněnými stranami, a zároveň předložila praktické návrhy opatření.Ve svém sdělení ze dne 12. května 2010 Komise stanovila vícepilířový přístup k posílení koordinace hospodářské politiky. Sdělení zdůraznilo plné využití nástrojů pro dohled stanovených Smlouvou. Stávající nástroje by v případě potřeby měly být pozměněny a doplněny. Sdělení vyzvalo k lepšímu dodržování Paktu o stabilitě a růstu a k rozšíření ekonomického dohledu. Za tímto účelem by členským státům umožnilo využívat včasnou koordinaci na evropské úrovni zavedení „evropského semestru“ pro koordinaci hospodářské politiky. Kromě toho sdělení stanovilo zásady, které by měly být základem pevného rámce pro řešení krizí v členských státech eurozóny. Celkově se většina návrhů vztahovala na EU jako celek, ale k otázkám eurozóny by se přistupovalo prostřednictvím přísnějších pravidel.Mezitím se zvýšilo napětí na finančních trzích a dne 9. května 2010 mimořádné zasedání Rady ECOFIN na návrh Komise rozhodlo o zřízení evropského stabilizačního mechanismu a přijalo pevný závazek urychlit v odůvodněných případech fiskální konsolidaci.Dne 30. června 2010 Evropská komise přijala aktualizované sdělení, které podrobněji specifikovalo zásady pro ekonomický dohled uvedené ve sdělení ze dne 12. května. Zaměřilo se na otázky provádění a donucování. Zdůraznilo, že EU potřebuje důslednější makroekonomický dohled nad členskými státy ve všech příslušných oblastech hospodářské politiky. Makroekonomická nerovnováha by se měla posuzovat společně s reformami fiskální politiky a s reformami podporujícími hospodářský růst v rámci strategie Evropa 2020. Větší dohled měl být zakotven v koncepci „evropského semestru“ a měla jej doprovázet řada sankcí, které měly bránit odchylkám, jež by mohly ohrozit finanční stabilitu EU a eurozóny, a napravovat je. Na fiskální straně by měla být posílena preventivní i nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Byl také představen široký rámec pro řešení makroekonomické nerovnováhy mezi členskými státy.V podobě výše uvedených sdělení Komise přispěla k činnosti pracovní skupiny pro správu ekonomických záležitostí, která byla zřízena březnovým zasedáním Evropské rady a v jejímž čele stojí předseda Evropské rady. Pracovní skupina uznala, že nerovnováha je obzvláštní problém, zvlášť pro členy eurozóny. Konstatovala nutnost důkladněji sledovat makroekonomický vývoj malým souborem klíčových ukazatelů, zejména prostřednictvím varovných mechanismů. Celkově bylo dohodnuto, že makroekonomický dohled by měl fungovat spolu s rozpočtovým dohledem podle Paktu o stabilitě a růstu.Evropská rada činnost pracovní skupiny pečlivě sledovala. První pokyny byly obsaženy v závěrech ze zasedání Evropské rady ze dne 17. června, kde se dohodlo vypracování srovnávacího přehledu pro včasné odhalení neudržitelných nebo nebezpečných trendů. Závěry Evropské rady ze dne 16. září 2010 uvítaly vypracování nového rámce pro makroekonomický dohled za účelem sledování a včasné nápravy neudržitelných rozdílů v konkurenceschopnosti a nerovnováhy.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHUPlnohodnotný mechanismus pro prevenci a nápravu makroekonomické nerovnováhy tvoří dvě předlohy nařízení. Tento první návrh nastiňuje postup při nadměrné nerovnováze, zatímco druhý se zaměřuje na související donucovací opatření. Oba jsou v této důvodové zprávě postupně popsány.Tento první návrh stanoví rámec pro identifikaci a řešení makroekonomické nerovnováhy, včetně zhoršujícího se vývoje konkurenceschopnosti. Jako takový doplňuje proces makrostrukturálního dohledu nad jednotlivými zeměmi stanovený ve strategii Evropa 2020.Zcela novým prvkem procesu ekonomického dohledu je postup při nadměrné nerovnováze. Zahrnuje pravidelné posuzování rizik nerovnováhy, včetně mechanismu včasného varování, spojené s pravidly pro nápravná opatření nad rámec fiskální politiky v případě nepříznivé makroekonomické nerovnováhy. Postup při nadměrné nerovnováze se použije na každý členský stát.Dohled začíná mechanismem včasného varování, jehož cílem je identifikovat členské státy s potenciálně problematickou úrovní makroekonomické nerovnováhy. Mechanismus včasného varování se skládá ze srovnávacího přehledu (článek 3), který se opírá o kritickou analýzu. Srovnávací přehled má být transparentní, přiměřeně jednoduchý a ekonomicky opodstatněný. Za uvedeným účelem má včasné určení nerovnováhy v různých částech ekonomiky zajistit soubor ukazatelů. Soubor ukazatelů by měl být dostatečně široký, aby obsáhl veškeré možné případy velké nerovnováhy, a dostatečně citlivý, aby dokázal nerovnováhu odhalit včas. Srovnávací přehled se bude skládat z několika ukazatelů pro každý členský stát.Pro každý ukazatel budou stanoveny a oznámeny varovné hraniční hodnoty, aby se zvýšila transparentnost a odpovědnost. U některých ukazatelů budou hraniční hodnoty symetrické; budou odhalovat nadměrně vysokou i nadměrně nízkou úroveň proměnné. Je však nutno mít na paměti, že ukazatele by neměly být považovány za politické cíle ani za politické nástroje. Například schodek běžného účtu ve výši 3 % může být považován za přijatelný v konvergující zemi s výraznými investičními potřebami, ale nikoliv ve vyspělejší zemi s rychle stárnoucím obyvatelstvem. Hraniční hodnoty by tedy měly být vnímány jako orientační hodnoty, kterými by se mělo posuzování řídit, ale neměly by být vykládány mechanicky; měl by je doplňovat ekonomický úsudek a odborné znalosti o jednotlivých zemích.Komise ukazatele, ze kterých se srovnávací přehled skládá, jejich příslušné hodnoty a s nimi spojené podkladové metodiky vydá v samostatném dokumentu, aby zajistila plnou transparentnost fungování mechanismu včasného varování. Složení srovnávacího přehledu by se mohlo časem vyvíjet v souladu s měnícími se hrozbami pro makroekonomickou stabilitu nebo s pokrokem v dostupnosti údajů. Možné ukazatele by se s největší pravděpodobností týkaly vnější i vnitřní nerovnováhy. Odhalení vnější nerovnováhy by usnadnila opatření týkající se zahraniční pozice země (např. běžných účtů a vnějšího dluhu) a cenové či nákladové konkurenceschopnosti (např. reálných směnných kurzů). Použití ukazatelů vnitřní nerovnováhy (např. zadlužení soukromého a veřejného sektoru) lze odůvodnit tím, že vnější nerovnováha je nutně provázena nerovnováhou vnitřní. Sledování ukazatelů vnitřní nerovnováhy lze také odůvodnit samotnou vnitřní nerovnováhou, protože ta může mít důsledky pro jiné členské státy, zejména prostřednictvím finanční nákazy. Společně tyto ukazatele obsáhnou velkou část údajů pro analýzu potřebnou pro předběžné posouzení případné nerovnováhy.Komise bude výsledky srovnávacího přehledu pravidelně vydávat a připojí svou zprávu, která osvětlí souvislosti veškerých potenciálně protichůdných signálů různých ukazatelů (článek 4). Na základě všech dostupných informací Komise sestaví seznam členských států, o kterých se domnívá, že jim hrozí nerovnováha. Včasná diskuse na toto téma v Radě a v Euroskupině umožní Komisi získat od členských států příslušnou zpětnou vazbu a zajistí transparentnost jejích úvah. Po těchto diskusích Komise poskytne hloubkové přezkumy jednotlivých členských států, kde mechanismus včasného varování naznačuje možnou nerovnováhu nebo její riziko (článek 5). Hloubkový přezkum bude sestávat z podrobného šetření základních problémů v označených členských státech. Přezkum lze v případě potřeby provést společně s dohledovou misí do dotčené země. Budou zohledněna veškerá včasná varování nebo doporučení Evropské rady pro systémová rizika spolu s politickými záměry posuzovaného členského státu uvedenými v jeho programu stability a konvergenčním programu a v národním programu reforem. Tato hloubková analýza Komise může mít tři různé výsledky, jak je stanoveno v článcích 6 a 7:-  bude-li makroekonomická nerovnováha považována za bezproblémovou, navrhne Komise nepřijímat žádné další kroky;-  bude-li se Komise na základě hloubkového přezkumu domnívat, že existuje makroekonomická nerovnováha (nebo její riziko), doporučí Radě přijmout pro dotčený členský stát potřebná preventivní doporučení v souladu s čl. 121 odst. 2 Smlouvy. V souladu s hlavními směry hospodářských politik a v závislosti na povaze nerovnováhy se mohou preventivní doporučení týkat problémů napříč celým spektrem politických oblastí;-  ukáže-li hloubkový přezkum v konkrétním členském státě na vážnou nerovnováhu nebo na nerovnováhu, která ohrožuje řádné fungování hospodářské a měnové unie, může Rada na základě doporučení Komise přijmout doporučení v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy o existenci nadměrné nerovnováhy, které dotčenému členskému státu doporučí přijmout ve specifikované lhůtě nápravná opatření a předložit v plánu nápravných opatření své politické záměry. Členské státy s nadměrnou nerovnováhou ve smyslu postupu při nadměrné nerovnováze by byly podrobeny zvýšenému vzájemnému tlaku. Tato „doporučení o postupu při nadměrné nerovnováze“ by měla být zveřejňována; měla by být podrobnější a preskriptivnější než „preventivní“ doporučení stanovená v článku 6. V závislosti na povaze nerovnováhy by se politické požadavky mohly případně týkat aspektů fiskální, mzdové, makrostrukturální a makroobezřetnostní politiky pod kontrolou státních orgánů.Po zahájení postupu při nadměrné nerovnováze bude dotčený členský stát povinen přijmout v konkrétním časovém rámci plán nápravných opatření, jak stanoví článek 8, který bude uvádět plán prováděcích politických opatření. Plán nápravných opatření by potvrdil odhodlání dotčeného členského státu pracovat na vyřešení své nerovnováhy. Do dvou měsíců po předložení plánu nápravných opatření a na základě zprávy Komise plán nápravných opatření posoudí Rada. Bude-li jej Rada na základě návrhu Komise považovat za dostatečný, přijme stanovisko o jeho schválení. Budou-li přijatá opatření nebo opatření předpokládaná v plánu nápravných opatření či časový harmonogram pro jejich provádění považovány za nedostačující k provedení doporučení, Rada na základě návrhu Komise vyzve členský stát, aby svůj plán nápravných opatření pozměnil v nové lhůtě. Pružnost zakotvená v postupu by měla Radě umožňovat stanovit při vydávání doporučení o postupu při nadměrné nerovnováze vhodnou lhůtu s ohledem na rozsah a naléhavost nerovnováhy a schopnost plánovaných politik situaci řešit. Na rozdíl od fiskální politiky nejsou všechny politické páky pod přímou kontrolou národních vlád, pokud jde o řešení nerovnováhy. Nápravné politiky navíc mohou mít v závislosti na povaze nerovnováhy opožděný dopad. Například během deseti let předcházejících krizi v roce 2008 docházelo v eurozóně ke stálému vzájemnému odchylování konkurenčních pozic a salda běžného účtu jejích členských států. Náprava konkurenceschopnosti a vnější nerovnováhy vyžaduje značné změny relativních cen a nákladů a přerozdělení poptávky a nabídky mezi neobchodovatelným sektorem a odvětvím vývozu. Hospodářství mnoha členských států eurozóny je utvářeno poměrně vysokou úrovní nepružnosti na trhu práce a produktovém trhu, která – nebudou-li zavedeny příslušné reformy – nápravné období pravděpodobně prodlouží. Ve všech případech bude Komise sledovat provádění nápravných opatření dotčenými členskými státy, které musí předkládat pravidelné zprávy o pokroku, jak je stanoveno v článku 9. Změní-li se hospodářské okolnosti, lze doporučení o postupu při nadměrné nerovnováze na základě doporučení Komise pozměnit.Na základě doporučení Komise dospěje Rada k závěru, zda dotčený členský stát přijal doporučená nápravná opatření, či ne. Podmínky pro toto posouzení stanoví článek 10. Rozhodne-li Rada, že dotčený členský stát přijal příslušná opatření, bude postup pozastaven. Pozastavení znamená, že členský stát dosahuje s nápravnými opatřeními uspokojivého pokroku. Vzhledem k možná dlouhým prodlevám mezi přijetím nápravných opatření a jejich praktickým účinkem však účinné vyřešení makroekonomické nerovnováhy může nějaký čas trvat. Dotčený členský stát bude podléhat pravidelnému podávání zpráv a dohledu, dokud nebude postup při nadměrné nerovnováze účinně ukončen.Nerovnováhu tedy pomohou vyřešit vytrvalá a úspěšná nápravná opatření. Jak je stanoveno v článku 11, postup při nadměrné nerovnováze bude ukončen, až Rada na základě doporučení Komise dospěje k závěru, že v členském státě již neexistuje nadměrná nerovnováha.Nepřijme-li dotčený členský stát příslušná opatření, bude nadále podléhat postupu při nadměrné nerovnováze. Rada by musela přijmout revidovaná doporučení s novou lhůtou – pravděpodobně kratší – pro přijetí nápravných opatření. U členských států eurozóny by donucovací mechanismus mohl v konečném důsledku vést k sankcím popsaným v nařízení o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně. Nedostatečné dodržování doporučení v rámci dohledu nad nerovnováhou by navíc mohlo být v hodnocení fiskální situace podle Paktu o stabilitě a růstu také považováno za přitěžující okolnost, a mohlo by tak docházet ke vzájemnému posilování donucovacích opatření přicházejících z různých oblastí politiky.Druhý návrh nařízení se týká vynucování opatření k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy. Doprovází toto nařízení o postupu při nadměrné nerovnováze a zaměřuje se na donucování pro členské státy eurozóny. Specifikuje, že jestliže členský stát nebude opakovaně podle doporučení Rady řešit nadměrnou makroekonomickou nerovnováhu, bude muset hradit roční pokutu, dokud Rada nestanoví, že byla přijata nápravná opatření. Opakované neplnění je definováno jako nesplnění doporučení Rady v nové lhůtě stanovené v souladu s čl. 10 odst. 4 nařízení (…). Členské státy navíc také budou muset hradit roční pokutu, jestliže opakovaně neposkytnou Radě a Komisi plán nápravných opatření, který postačuje ke splnění doporučení Rady. V tomto případě je opakované neplnění definováno jako neposkytnutí dostatečného plánu nápravných opatření v nové lhůtě stanovené v souladu s čl. 8 odst. 2 nařízení (…). Roční pokuta bude pro členské státy eurozóny představovat potřebnou pobídku zabývat se doporučeními nebo zpracovat dostatečný plán nápravných opatření i po zaplacení první pokuty.Aby se zajistilo rovné zacházení s členskými státy, měla by být pokuta pro všechny členské státy eurozóny totožná a měla by odpovídat 0,1 % HDP dotčeného členského státu v předcházejícím roce. Komise zpravidla navrhne maximální stanovenou výši pokuty a tento návrh se bude považovat za přijatý, pokud Rada do deseti dnů od přijetí návrhu Komisí nerozhodne kvalifikovanou většinou o opaku. Rada může návrh Komise změnit jednomyslným rozhodnutím v souladu s čl. 293 odst. 1 Smlouvy.Rada může na základě návrhu Komise rozhodnout o zrušení nebo snížení pokuty. Komise by po posouzení odůvodněné žádosti členského státu mohla za tímto účelem předložit návrh, kterým by se důkazní břemeno pro použití sankce přesunulo. Kromě toho by Komise také mohla za týmž účelem předložit návrh na základě výjimečných hospodářských okolností vymezených v Paktu o stabilitě a růstu (nařízení (ES) č. 1467/97).Rozhodnutí Rady o těchto pokutách by přijímali pouze členové zastupující členské státy, jejichž měnou je euro. Hlas člena Rady zastupujícího členský stát dotčený rozhodnutími nebude brán v úvahu.Pokuty stanovené v tomto návrhu nařízení představují jiné příjmy uvedené v článku 311 Smlouvy. V souladu s praxí stanovenou v nápravné složce Paktu o stabilitě a růstu (nařízení (ES) č. 1467/97) budou tyto příjmy rozděleny mezi členské státy, jejichž měnou je euro a jichž se netýká postup při nadměrné nerovnováze ve smyslu nařízení (…) ani postup při nadměrném schodku ve smyslu nařízení (ES) č. 1467/1997, v poměru k jejich podílu na celkovém HND způsobilých členských států.2010/0279 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóněEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 136 společně s čl. 121 odst. 6 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,poté, co postoupily návrh legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[3],v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:1.  Koordinace hospodářských politik členských států v Unii, jak stanoví Smlouva, by měla přinášet dodržování hlavních zásad stabilních cen, zdravých veřejných financí a měnových podmínek a udržitelné platební bilance.2.  Je třeba stavět na zkušenostech získaných během prvního desetiletí fungování hospodářské a měnové unie.3.  Zejména by měl být rozšířen dohled nad hospodářskými politikami členských států nad rámec rozpočtového dohledu, s cílem zabránit nadměrné makroekonomické nerovnováze a pomoci postiženým členským státům vypracovat nápravné plány, než rozdíly zakoření. Toto rozšiřování by mělo probíhat současně s prohlubujícím se fiskálním dohledem.4.  Aby bylo možné pomoci tuto nerovnováhu řešit, je zapotřebí postup stanovený právními předpisy.5.  Mnohostranný dohled uvedený v čl. 121 odst. 3 a 4 Smlouvy je vhodné doplnit o zvláštní pravidla pro odhalování, prevenci a nápravu makroekonomické nerovnováhy. Tento postup by měl být zakotven v ročním cyklu mnohostranného dohledu.6.  Vynucování nařízení (EU) č. […/…][4] by mělo být posíleno stanovením pokut pro členské státy, jejichž měnou je euro, v případě opakovaného nedodržení doporučení týkajících se řešení nadměrné makroekonomické nerovnováhy.7.  Makroekonomická nerovnováha pravděpodobně způsobí nepřiměřené kolísání veřejných příjmů a výdajů v průběhu hospodářského cyklu, ovlivní tak souhrnné údaje a zkreslí obraz pro fiskální plánování a rozhodování. Nevhodné volby fiskální politiky založené na zkreslených trendech by mohly oslabit a případně ohrozit udržitelnost veřejných financí. Bez kontroly mají fiskální a jiná makroekonomická nerovnováha potenciál vzájemně se posilovat a případně ohrozit řádné fungování hospodářské a měnové unie. Z těchto důvodů by k rozpočtové kázni členských států, jejichž měnou je euro, měl přispět systém nápravy makroekonomické nerovnováhy.8.  Opakované nedodržení doporučení Rady týkajících se řešení nadměrné makroekonomické nerovnováhy by zpravidla mělo podléhat roční pokutě, dokud Rada nestanoví, že členský stát přijal nápravná opatření za účelem splnění jejích doporučení.9.  Navíc taktéž opakované nezpracování plánu nápravných opatření, který se zabývá doporučeními Rady, by mělo zpravidla podléhat roční pokutě, dokud Rada nestanoví, že členský stát poskytl plán nápravných opatření, jenž se jejími doporučeními dostatečně zabývá.10.  Aby se zajistilo rovné zacházení s členskými státy, měla by být pokuta pro všechny členské státy, jejichž měnou je euro, totožná a měla by odpovídat 0,1 % hrubého domácího produktu (dále jen „HDP“) dotčeného členského státu v předcházejícím roce.11.  Postup uplatňování pokut vůči členským státům, které nepřijmou účinná opatření k nápravě makroekonomické nerovnováhy, by měl být vykládán tak, že uplatnění pokuty vůči uvedeným členským státům je pravidlem, a nikoliv výjimkou.12.  Vybrané pokuty by měly být rozděleny mezi členské státy, jejichž měnou je euro a jež nepodléhají postupu při nadměrné nerovnováze ani nemají nadměrný schodek.13.  Pravomoc přijímat jednotlivá rozhodnutí o použití pokuty stanovené v tomto nařízení by měla být svěřena Radě. V rámci koordinace hospodářských politik členských států prováděné v rámci Rady, jak specifikuje čl. 121 odst. 1 Smlouvy, tato jednotlivá rozhodnutí nedílně navazují na opatření přijatá Radou v souladu s článkem 121 Smlouvy a s nařízením (EU) č. […/…].14.  Protože toto nařízení obsahuje obecná pravidla pro účinné vynucování nařízení (EU) č. […/…], mělo by být přijato řádným legislativním postupem uvedeným v čl. 121 odst. 6 Smlouvy.15.  Protože účinného rámce pro odhalování a prevenci makroekonomické nerovnováhy nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy z důvodu hlubokých vzájemných obchodních a finančních vazeb mezi členskými státy a případů, kdy se vnitrostátní hospodářské politiky jednotlivých členských států odrážejí v Unii a eurozóně jako celku, a může jej být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijímat opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v tomtéž článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1 Předmět a oblast působnosti1. Tímto nařízením se stanoví systém pokut pro účinnou nápravu makroekonomické nerovnováhy v eurozóně.2. Toto nařízení se vztahuje na ty členské státy, jejichž měnou je euro.Článek 2 DefinicePro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. […/…].Kromě toho se použije tato definice:-  „výjimečnými hospodářskými okolnostmi“ se rozumí okolnosti, kdy se překročení referenční hodnoty schodku veřejných financí považuje za výjimečné ve smyslu čl. 126 odst. 2 písm. a) druhé odrážky Smlouvy a nařízení Rady (ES) č. 1467/97[5].Článek 3 Pokuty1. Rada na základě návrhu Komise uloží roční pokutu, jestliže:1) byly v souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. […/…] dvakrát po sobě stanoveny lhůty a Rada poté dospěje v souladu s čl. 10 odst. 4 uvedeného nařízení k závěru, že dotčený členský stát stále nepřijal doporučená nápravná opatření, nebo jestliže2) byly v souladu s čl. 8 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. […/…] dvakrát po sobě stanoveny lhůty a Rada poté dospěje v souladu s čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení k závěru, že dotčený členský stát opět předložil nedostatečný plán nápravných opatření.Rozhodnutí se považuje za přijaté Radou, pokud Rada do deseti dnů od přijetí návrhu Komisí nerozhodne kvalifikovanou většinou o jeho zamítnutí. Rada může návrh změnit v souladu s čl. 293 odst. 1 Smlouvy.2. Roční pokuta navržená Komisí činí 0,1 % HDP dotčeného členského státu v předcházejícím roce.3. Odchylně od odstavce 2 může Komise z důvodů výjimečných hospodářských okolností nebo na základě odůvodněné žádosti dotčeného členského státu podané Komisi do deseti dnů od přijetí závěrů Rady uvedených v odstavci 1 navrhnout snížení výše pokuty nebo její zrušení.4. Uhradí-li členský stát roční pokutu za daný kalendářní rok a Rada poté dospěje v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. […/…] k závěru, že členský stát přijal doporučená nápravná opatření v průběhu daného roku, vrátí se pokuta uhrazená za daný rok členskému státu poměrným dílem.Článek 4 Rozdělení pokutPokuty vybrané v souladu s článkem 3 tohoto nařízení představují jiné příjmy uvedené v článku 311 Smlouvy a rozdělí se mezi členské státy, jejichž měnou je euro, jež nejsou předmětem postupu při nadměrné nerovnováze ve smyslu nařízení (EU) č. […/…] a jež nemají nadměrný schodek určený v souladu s čl. 126 odst. 6 Smlouvy, v poměru k jejich podílu na celkovém hrubém národním důchodu (HND) způsobilých členských států.Článek 5 Hlasování v RaděO opatřeních uvedených v článku 3 hlasují pouze členové Rady zastupující členské státy, jejichž měnou je euro, přičemž Rada rozhodne s odhlédnutím od hlasu člena Rady zastupujícího dotčený členský stát.Kvalifikovaná většina členů Rady uvedených v předchozím odstavci je definována v souladu s čl. 238 odst. 3 písm. a) Smlouvy.Článek 6 Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se smlouvami.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyně [1] European Economy č. 2/2008, Evropská komise, GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti.[2] Komise se v minulosti opakovaně zasazovala o hlubší a širší koordinaci v eurozóně, a to i ve výročním prohlášení o eurozóně 2009 a ve sdělení z roku 2008 nazvaném Deset let HMU: úspěchy a problémy po prvních deseti letech fungování Hospodářské a měnové unie.[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Úř. věst. L […], […], […].[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.