Důležité právní upozornění

|

52009PC0233

Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1212/2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky  /* KOM/2009/0233 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 15.5.2009KOM(2009) 233 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1212/2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republikyDŮVODOVÁ ZPRÁVA1) SOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“) při řízení týkajícím se dovozů některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky. |120 | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 1212/2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 282/2009 ze dne 6. dubna 2009. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |2) KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |219 | Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Rada nařízením (ES) č. 1212/2005 uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky vyrobených z nekujné (netvárné) litiny. Komise zahájila dne 20. března 2008 prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Přezkum byl omezen na ověření rozsahu definice výrobku. Šetření dospělo k závěru, že se původní šetření vztahovalo na odlitky z šedé a tvárné litiny. Bylo potvrzeno, že ačkoliv mezi odlitky z šedé nebo tvárné litiny existují malé rozdíly, lze je považovat za jediný výrobek. Dále byl vyvozen závěr, že by odlitky z tvárné litiny neměly být z technického hlediska považovány za „nekujné“, jelikož tvárnou litinu lze při namáhání tlakem tvarovat, aniž by došlo k jejímu zlomení. Navrhuje se proto, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které stanoví změnu nařízení (ES) č. 1212/2005 s cílem objasnit definici výrobků, na něž se vztahuje uvedené nařízení, a vyloučit případnou nejednoznačnost při výkladu. Nařízení by mělo být zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději do 20. června 2009. |310 | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“). |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |331 | Druh opatření je popsán v základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |332 | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |4) ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1212/2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. PLATNÁ OPATŘENÍ1.  Rada nařízením (ES) č. 1212/2005 uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“)[2] (dále jen „nařízení o uložení konečných opatření“). Individuální celní sazby byly v rozmezí od 0 % do 37,9 % a zbytková celní sazba byla stanovena na 47,8 %. Rozhodnutím Komise 2006/109/ES[3] a nařízením Rady (ES) č. 268/2006[4] byl přijat společný závazek nabídnutý řadou společností spolu s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických produktů (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, „CCCME“). Vzhledem k řadě žádostí nových vyvážejících výrobců bylo nařízení o uložení konečných opatření občas pozměněno – naposledy v dubnu 2009[5].B. ZAHÁJENÍ PŘEZKUMNÉHO ŠETŘENÍ A ŘÍZENÍ2.  Komise obdržela dne 8. listopadu 2007 žádost o prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost podal Eurofonte (dále jen „žadatel“) jménem devíti evropských výrobců. Žadatel tvrdil, že není dostatečně jasná působnost opatření stanovených v nařízení o uložení konečných opatření. Žadatel uvedl, že by se měla upřesnit definice výrobku, pokud jde o odlitky z tvárné litiny, a zejména to, zda tento druh odlitků spadá do definice dotčeného výrobku.3.  Komise poté, co zjistila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu, a po konzultaci s poradním výborem zveřejněním oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) v Úředním věstníku Evropské unie [6] zahájila šetření v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Šetření byl omezeno na definici výrobku, na nějž se vztahují platná opatření.4.  Komise o zahájení přezkumu informovala známé výrobce, dovozce a uživatele ve Společenství, zástupce vyvážející země a rovněž všechny známé vývozce v ČLR. Komise si vyžádala informace od všech výše uvedených stran a od dalších stran, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise rovněž poskytla zúčastněným stranám příležitost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.5.  Odpovědi na dotazník poskytlo 15 výrobců ve Společenství, devět dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení s čínskými vyvážejícími výrobci, jeden uživatel ve Společenství a 17 čínských vyvážejících výrobců.6.  Slyšení bylo umožněno šesti zúčastněným stranám, které o to požádaly: žadateli, jednomu výrobci ve Společenství a čtyřem dovozcům.C. DOTČENÝ VÝROBEK7.  Dotčeným výrobkem vymezeným v článku 1 nařízení o uložení konečných opatření jsou odlitky z nekujné (netvárné) litiny používané k zakrytí a/nebo k umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům a jejich části, strojově nebo jinak zpracované, natřené nebo lakované nebo pokryté jinými materiály, s výjimkou požárních hydrantů, pocházející z ČLR kódů KN 7325 10 50, 7325 10 92 a ex 7325 10 99 (kód Taric 7325 10 99 10).8.  V části téhož nařízení týkající se definice výrobku (zejména v 18. bodě odůvodnění) je uvedeno, že se odlitky vyrábějí z šedé nebo tvárné litiny a že se navzdory určitým rozdílům popsaným v 20. a 21. bodě odůvodnění vyvozuje v 22. a 29. bodě odůvodnění závěr, že všechny typy odlitků mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jsou v zásadě používány ke stejným účelům a lze je považovat za různé typy téhož výrobku.9.  Podle řady stran nezahrnuje výraz použitý v článku 1 nařízení o uložení konečných opatření k popisu výrobku, na nějž se vztahují opatření, („odlitky z nekujné (netvárné) litiny“) odlitky vyrobené z tvárné litiny. Některé strany poukázaly na jinou podpoložku KN týkající se trubek a potrubních armatur z nekujné (netvárné) litiny (kód KN 7307 19 10), kde příslušná vysvětlivka ke kombinované nomenklatuře uvádí, že litina s kuličkovým grafitem je kujná. Uvádělo se proto, že se nařízení nevztahuje na odlitky z tvárné litiny, i když se v popisné části uvedeného nařízení uvádí, že všechny typy odlitků lze považovat za různé typy téhož výrobku.D. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ1. Předběžné poznámky10.  Řada zúčastněných stran uvedla, že k řešení výše uvedené záležitosti není přezkum rozsahu definice výrobku vhodným šetřením, nýbrž že by Komise měla zahájit nové antidumpingové šetření podle článku 5 základního nařízení, nebo přezkum týkající se obcházení podle článku 13 základního nařízení.11.  Vzhledem k tomu, že účelem šetření je v prvé řadě přezkoumat rozsah původního šetření a v případě potřeby odpovídajícím způsobem upravit normativní část, je v tomto konkrétním případě vhodným postupem přezkum rozsahu definice výrobku podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Nové šetření podle článku 5 základního řízení a šetření týkající se obcházení podle článku 13 základního nařízení se zabývají jinými okolnostmi. První šetření lze použít mimo jiné k zahájení šetření týkajícího se výrobku, který nebyl v původním šetření zkoumán (např. v případě jiné definice výrobku nebo v případě výrobku pocházejícího ze zemí, na něž se opatření nevztahují). Druhé šetření lze použít jako základ pro šetření týkající se otázky, zda s ohledem na výrobek, na nějž se vztahují opatření, dochází k obcházení. Tyto dva typy šetření proto nejsou v daném případě vhodné.12.  Zahájení tohoto přezkumu bylo proto odůvodněné v zájmu zajištění náležitého uplatňování antidumpingových opatření.2. Analýza původního šetření13.  Jako první krok bylo analyzováno původní šetření s cílem určit, zda se toto šetření vztahovalo plně nejen na odlitky z šedé litiny, nýbrž rovněž na odlitky z tvárné litiny.14.  Za prvé se podotýká, že v oznámení o zahájení původního šetření[7] je výrobek popsán jako „některé předměty z nekujné (netvárné) litiny používané k zakrytí a/nebo k umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům (...) pocházející z Čínské lidové republiky (…), obvykle deklarované pod kódy KN 7325 10 50, 7325 10 92 a 7325 10 99“.15.  Slova „obvykle deklarované pod“ objasňují, že kódy KN uvedené v oznámení o zahájení byly (jak je tomu obvykle) uvedeny „pouze pro informaci“. Zúčastněné strany proto nemohly předpokládat, že součástí šetření jsou pouze výrobky zahrnuté do těchto kódů KN. Kromě informací o definici výrobku uvedených v oznámení o zahájení znění původního podnětu bez důvěrných údajů, které bylo poskytnuto všem zúčastněným stranám řízení a bylo zasláno všem vyvážejícím výrobcům, dovozcům a uživatelům uvedeným v podnětu, obsahovalo i další informace.16.  Ve znění podnětu bez důvěrných údajů je definice dotčeného výrobku naprosto stejná jako definice zveřejněná v oznámení o zahájení. Další vysvětlivky k tomuto obecnému popisu jsou uvedeny v bodech 3.2–3.7 podnětu. Z různých prvků v uvedených bodech vyplývá, že podnět se vztahoval na výrobky vyrobené jak z šedé, tak z tvárné litiny. Kupříkladu v bodě 3.5 se uvádí, že „výrobek je vyroben z nekujné litiny, kterou může být šedá nebo tvárná litina“. Výrobní proces u odlitků z šedé i tvárné litiny je navíc popsán v bodě 3.4 znění podnětu bez důvěrných údajů.17.  Nic navíc nenaznačovalo, že oznámení o zahájení mělo být omezenější než rozsah podnětu.18.  V průběhu původního šetření byly získány údaje o dumpingu a újmě týkající se odlitků z šedé i tvárné litiny. V dotaznících, které byly zaslány známým zúčastněným stranám a zúčastněným stranám, které se přihlásily a vyžádaly si dotazník, byly oba typy zařazeny do popisu typů výrobku, které měly být uvedeny v zařazení výrobku (kontrolní čísla výrobků). Všem spolupracujícím stranám, které obdržely dotazník, bylo proto jasné, že se šetření týká odlitků z šedé i tvárné litiny. Skutečnost, že zařazení výrobku zahrnovalo oba typy, mimoto zajistila, že se všechna zjištění původního šetření týkající se dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Společenství vztahovala na odlitky z šedé i tvárné litiny.19.  Konečné zveřejněné znění zaslané všem zúčastněným stranám a nařízení o uložení konečných opatření v několika bodech zmiňovaly, že odlitky mohou být vyrobeny z šedé nebo tvárné litiny (viz zejména 18., 20. a 21. bod odůvodnění). Byly zkoumány a objasněny rozdíly mezi oběma typy odlitků (viz výše uvedené body odůvodnění). Závěr vyvozený v nařízení o uložení konečných opatření uvedený v 22. bodě odůvodnění je ten, že šetření prokázalo, že bez ohledu na to, zda jde o šedou nebo tvárnou litinu, mají všechny typy odlitků tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jsou v zásadě používány pro tytéž účely a lze je považovat za různé typy téhož výrobku.20.  Na základě výše uvedených skutečností je možno vyvodit závěr, že se původní šetření vztahovalo na odlitky vyrobené z šedé i tvárné litiny. I za předpokladu, že to nebylo zcela zřejmé ze samotného oznámení o zahájení, zúčastněné strany měly řadu příležitostí, aby zjistily, že se šetření týká odlitků z šedé i tvárné litiny, jak bylo uvedeno ve verzi podnětu bez důvěrných údajů, dotaznících a v informacích poskytnutých zúčastněným stranám v konečné fázi.21.  Po zveřejnění konečných zjištění tohoto přezkumu jedna zúčastněná strana uvedla, že v oznámení o zahájení původního šetření měl být jednoznačně uveden rozsah definice výrobku. Vzhledem ke skutečnosti, že toto oznámení o zahájení zmiňovalo pouze odlitky z nekujné litiny, dovozce odlitků z kujné litiny mohl být ujištěn, že se na jeho výrobky šetření nevztahuje, a nemusel brát v potaz verzi podnětu bez důvěrných údajů.22.  Vzhledem ke znění původního oznámení o zahájení nelze tvrdit, že odlitky z tvárné litiny byly explicitně nebo implicitně vyloučeny z definice dotčeného výrobku. Nejprve je třeba poznamenat, že v prvním odstavci původního oznámení o zahájení bylo uvedeno, že Komise obdržela „podnět (…), v němž se uvádí, že dovoz některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky (…) je dumpingový, a způsobuje tak výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu“. Zadruhé, v druhém oddíle („výrobek“) se uvádí, že zahrnuty budou odlitky z nekujné (netvárné) litiny používané k zakrytí a/nebo k umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům, avšak aniž by bylo blíže upřesněno, co se rozumí slovem „nekujné“. V tomto kontextu se připomíná, že kódy KN uvedené v oznámení o zahájení byly výslovně „uvedeny pouze pro informaci“, a nelze tudíž tvrdit, že omezily definici výrobku původního šetření. Oznámení o zahájení proto již obsahovalo prvky upozorňující dovozce nebo vyvážejícího výrobce odlitků z tvárné litiny používaných k zakrytí nebo k umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům na to, že se na odlitky z tvárné litiny může vztahovat šetření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je toto tvrzení odmítnuto.23.  Každopádně i za předpokladu, že nešlo o tento případ, oznámení o zahájení přezkumu byl v tomto ohledu jednoznačný. V oddíle 3 (důvody pro přezkum) se uvádí, že zatímco popisná část nařízení o uložení konečných opatření se rovněž vztahuje na odlitky z tvárné litiny, oblast působnosti normativní části uvedeného nařízení je v tomto bodě možná nutné vyjasnit. Všechny hospodářské subjekty byly výslovně vyzvány, aby sdělily svá stanoviska a předložily k nim veškeré důkazy. Dotčený dovozce nicméně nepředložil žádné důkazy, že jeden nebo více jeho dodavatelů, na které se clo vztahuje, nepochopil(i), že původní šetření se rovněž vztahovalo na odlitky z tvárné litiny. V této souvislosti by se mělo rovněž poznamenat, že oznámení o zahájení přezkumu v oddíle 9 zdůraznilo, že všechny strany, které tak chtějí učinit, mohou požádat o další přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádný vývozce, na jehož výrobky se clo vztahuje, nicméně neuvedl, že během původního šetření nepochopil, že šetření se vztahuje i na odlitky z tvárné litiny, a že by proto měl být nyní zahájen dodatečný přezkum, aby se znovu vypočetlo clo vztahující se na jeho výrobky, včetně výrobků z tvárné litiny.24.  Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení zúčastněné strany odmítá.3. Srovnání mezi odlitky z tvárné litiny a odlitky z šedé litiny25.  V zájmu objasnění, zda zjištění ohledně odlitků vyrobených z šedé a tvárné litiny, jak byla uvedena v nařízení o uložení konečných opatření, byla skutečně správná, bylo ověřeno, zda byly odlitky z tvárné litiny a odlitky z šedé litiny správně považovány za výrobky se stejnými fyzikálními, chemickými a technickými vlastnostmi a konečným použitím, jak je uvedeno v nařízení o uložení konečných opatření.a) Fyzikální, chemické a technické vlastnosti a zaměnitelnost26.  Pokud jde o fyzikální vlastnosti , konečná podoba odlitku je ovlivněna účelem a podmínkami instalace výrobku, výrobek však musí každopádně vyhovovat platným normám, jak jsou stanoveny mimo jiné v EN 1561, EN 1563, EN 124 a EN 1433.27.  Pokud jde o chemické vlastnosti odlitků, šedá i tvárná litina jsou slitinami železa a uhlíku. Ačkoli existují malé rozdíly ve struktuře suroviny a rovněž materiálech přidávaných během výrobního procesu (např. hořčík), konečné výrobky nevykazují v tomto ohledu významný rozdíl.28.  Podotýká se, že kvůli hořčíku přidanému během procesu výroby tvárné litiny se mikrostruktura litiny mění z vločkové/lamelární struktury (šedá litina) na kuličkovou strukturu. Přesnějším výrazem pro tvárnou litinu je proto výraz „litina s kuličkovým grafitem“.29.  Pokud jde o technické vlastnosti , šetření prokázalo, že tvárná litina má na rozdíl od šedé litiny technické vlastnosti, které zajišťují, že materiál je odolnější vůči vyššímu namáhání na mezi pevnosti, a co je důležitější, že při namáhání tlakem je v podstatně vyšší míře deformován bez porušení, tj. tvárná litina je plasticky tvárná, zatímco šedá litina se při namáhání tlakem láme, tj. je křehká. Šetřením bylo rovněž prokázáno, že bez ohledu na tento rozdíl jsou ostatní základní mechanické/technické vlastnosti, například schopnost formování, odolnost vůči opotřebení a pružnost, u šedé litiny a tvárné litiny srovnatelné.30.  Výše zmíněné rozdíly mezi šedou a tvárnou litinou se týkají pouze požadovaného provedení odlitku (tj. zda je nutné spojovací zařízení), nikoli vhodnosti pro daný účel odlitku, kterým je zakrytí a/nebo umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům.31.  Výrobky z litiny sloužící k výše uvedeným konečným použitím musí splňovat požadavky norem EN 124 (kryty průlezů a kryty vpustí) a EN 1433 (odvodňovací žlábky). Obě normy upřesňují, že materiály z litiny musí splňovat požadavky normy EN 1561 nebo normy EN 1563 (tj. šedá nebo tvárná litina). Šedá i tvárná litina proto splňují požadavky norem, lze je tudíž považovat za vzájemně zaměnitelné .b) Konečná použití32.  Spotřebitelé považují oba druhy litiny za stejný výrobek používaný k zakrytí průlezů, odolný vůči provoznímu zatížení, zajišťující bezpečný a snadný přístup k podzemním sítím, nebo k jímání povrchové vody (odvodňovací žlábky). Oba typy poskytují dlouhodobá trvalá řešení.c) Závěr33.  Vyvozuje se tudíž závěr, že ačkoliv mezi oběma typy výrobku existují malé rozdíly, tyto typy výrobku byly právem považovány za jediný výrobek, jelikož mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti, lze je použít ke stejným účelům a jsou vzájemně zaměnitelné. To potvrzují zjištění původního šetření a 18. a 20.–22. bod odůvodnění nařízení o uložení konečných opatření.34.  Po poskytnutí konečných informací řada zúčastněných stran tato zjištění zpochybnila a zdůraznila, že již v původním šetření byl vyvozen chybný závěr, že odlitky z šedé a tvárné litiny mají stejné vlastnosti a měly by se za účelem šetření považovat za jediný výrobek. Tyto strany tvrdily, že řada činitelů prokazuje, že tyto dva typy odlitků nejsou srovnatelné a že by se měly považovat za odlišné výrobky. Tyto strany zejména zmiňovaly i) rozdíly ve výrobním procesu, které vedou k ii) zcela rozdílným fyzikálním, chemickým a technickým vlastnostem a iii) různé struktuře nákladů a nakonec iv) odlišnému vnímání ze strany spotřebitele. K doložení tohoto tvrzení byla Komisi předložena řada odborných posudků a článků zveřejněných v odborných časopisech. Tyto odborné posudky zejména vyzdvihovaly rozdíly mezi tvárnou litinou a šedou litinou s ohledem na strukturu grafitu a technické rozdíly, tj. skutečnost, že tvárná litina může být při namáhání tlakem deformována, zatímco šedá litina se za stejných podmínek láme.35.  V tomto ohledu se podotýká, že toto šetření potvrdilo, že mezi oběma typy výrobku, tj. odlitky z šedé litiny a odlitky z tvárné litiny, skutečně existují rozdíly. Skutečnost, že během procesu výroby odlitku z tvárné litiny je přidán hořčík, mění strukturu grafitu z vločkové/lamelární na kuličkovou a dává mu jiné mechanické vlastnosti, například určitou deformovatelnost při namáhání tlakem. Kromě toho odlitky z tvárné litiny běžně vyžadují zvláštní provedení pro spojení s povrchem. Připomíná se však, že stálou praxí je ověřovat, zda mají výrobky nebo typy výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v zásadě ke stejnému účelu, s cílem určit, zda by za účelem antidumpingového šetření měly tvořit jediný výrobek. To znamená, že typy výrobku nemusí být z vědeckého (či jiného) hlediska totožné ve všech aspektech, nýbrž že jsou přijatelné určité rozdíly, mají-li výše zmíněné základní vlastnosti. Mimoto se připomíná, že řízení není vedeno proti dovozu materiálu jako takového, tj. litiny, nýbrž proti odlitkům používaným k zakrytí a/nebo k umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům a jejich částem . Toto šetření potvrdilo, že odlitek z tvárné litiny má stejné základní vlastnosti jako odlitek z šedé litiny (viz tvrzení uvedená výše v 24. až 30. bodě odůvodnění). Tvrzení, že odlitky z šedé litiny a odlitky z tvárné litiny nemají stejné základní vlastností, je tudíž odmítnuto.4. Odvodňovací žlábky36.  V rámci tohoto šetření dvě společnosti uvedly, že by odvodňovací systémy, na něž se vztahuje norma EN 1433, neměly spadat do oblasti působnosti opatření. K doložení svého tvrzení zúčastněné strany poukázaly na skutečnost, že v nařízení o uložení konečných opatření je zmíněna pouze jiná norma (EN 124) použitelná na kryty průlezů a kryty vpustí, a že se původní šetření jednoznačně zaměřilo na kryty průlezů.37.  Žadatel tvrdil, že oznámení o zahájení přezkumu uvádějící důvody tohoto částečného prozatímního přezkumu nezmiňuje otázku odvodňovacích žlábků, a že by se proto tvrzení v tomto ohledu neměla brát v potaz. Toto tvrzení je však odmítnuto vzhledem ke skutečnosti, že oznámení o zahájení přezkumu rovněž uvádělo, že je nutno objasnit definici výrobku. Skutečnost, že zvláštní pozornost byla věnována otázce, zda se opatření vztahují na odlitky z tvárné litiny, nevylučuje možnost analyzovat ostatní tvrzení týkající se definice výrobku.38.  Za prvé bylo ověřeno, zda se původní šetření vztahovalo na odvodňovací žlábky.39.  Jak se uvádí ve 14. bodě odůvodnění, oznámení o zahájení původního šetření popisovalo posuzovaný výrobek jako „některé předměty z nekujné (netvárné) litiny používané k zakrytí a/nebo k umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům a jejich části, (…)“. Jelikož odvodňovací žlábky jsou předměty používané k zakrytí podzemních nebo podpovrchových systémů a jejich částí je nutno mít za to, že se oznámení o zahájení vztahovalo rovněž na odvodňovací žlábky jako typ odlitků.40.  Znění původního podnětu bez důvěrných údajů navíc výslovně uvádí, že dotčený výrobek „je obvykle pojmenován s odkazem na svůj účel, tj. poklop průlezu (nebo kryt průlezu), kryt vpusti nebo odvodňovací žlábek a povrchový box“ (viz bod 3.2). Další odkaz na odvodňovací žlábky jako součást dotčeného výrobku je uveden v bodě 3.5 (účinné odvádění povrchové vody) a 3.6.41.  Odvodňovací žlábky byly mimoto zahrnuty v popisu typů výrobku, které bylo nutno nahlásit v dotazníku (kontrolní čísla výrobků), a všechny spolupracující strany, které obdržely dotazník, musely nahlásit rovněž prodej odvodňovacích žlábků. Všechna zjištění původního šetření týkající se dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Společenství zahnovala proto rovněž odvodňovací žlábky.42.  V nařízení o uložení konečných opatření, jež bylo rovněž poskytnuto všem zúčastněným stranám, je zejména v 15. až 17. bodě odůvodnění uvedeno, že se odlitky obecně skládají z rámu, který je zakotven v zemi, a z poklopu nebo z mříže položených v jedné rovině s povrchem. V 17. bodě odůvodnění je uvedeno, že poklop a mříž bývají jakéhokoli tvaru, mimo jiné trojúhelníkového, kruhového, čtvercového nebo obdélníkového. Stejně tak je v 19. bodě odůvodnění uvedeno, že možné různé prezentace odlitků (např. kryty průlezů, kryty vpustí a povrchové boxy) jsou dostatečně podobné, představují proto pro účel tohoto řízení jediný výrobek. Ze znění nařízení o uložení konečných opatření proto vyplývá, že jako typ možné prezentace odlitků jsou zahrnuty rovněž odvodňovací žlábky.43.  Odvodňovací žlábky byly zahrnuty do definice výrobku v původním šetření, což bylo možné určit na základě výše uvedeného.44.  Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana uvedla, že se oznámení o zahájení ani nařízení o uložení konečných opatření nevyjadřuje jasně o zahrnutí odvodňovacích žlábků do rozsahu šetření. Tato strana tvrdila, že ačkoli oznámení o zahájení bylo přinejmenším nejasné, pokud jde o odvodňovací žlábky, 16. bod odůvodnění nařízení o uložení konečných opatření jednoznačně uvádí, že „odlitky musí umožnit bezpečný a snadný přístup do podzemní komory jak osobám, tak pro účely vizuální prohlídky“. Jelikož liniové odvodňovací systémy neumožňují přístup osob do podzemní komory, nýbrž slouží k odvádění vody, je zřejmé, že odvodňovací žlábky zahrnuty nejsou.45.  Nepopírá se, že odvodňovací žlábky / liniové odvodňovací systémy, které se obvykle skládají z odtokového kanálu a mříže nahoře, slouží zejména k odvádění povrchové vody. Umožňují však rovněž bezpečný a snadný přístup do podzemní komory, což je v tomto případě odtokový kanál. Pokud by byl například odtokový kanál ucpán listím nebo jinými předměty, mohou mít po odstranění mříže osoby přístup k odtokovému kanálu, aby ucpávku odstranily. I za předpokladu, že odtokový kanál nelze považovat za součást podzemní komory, jelikož přístup k této komoře by měl umožňovat celý odlitek, lze přesto tvrdit, že odvodňovací žlábek zahrnuje podélnou prohlubeninu v zemi, která byla vykopána s cílem umožnit odvádění vody, Dále se zdůrazňuje, že věta v dotyčném bodě odůvodnění znamená, že přístup může být zajištěn pro vizuální prohlídku , což je v případě odvodňovacích žlábků nepochybně možné. Tuto větu citovanou uvedenou stranou je nutno mimoto posuzovat v kontextu, tj. společně s 15. bodem odůvodnění a začátkem 16. bodu odůvodnění. Jak bylo uvedeno výše, zde je stanoveno, že se „odlitky obecně skládají z rámu, který je zakotven v zemi, a z poklopu nebo z mříže položených v jedné rovině s povrchem užívaným chodci a/nebo vozidly, které odolávají hmotnosti a působení pěšího a/nebo automobilového provozu. (…) Odlitky slouží k zakrytí podzemní komory a musí vydržet zatížení automobilovým a/nebo pěším provozem. Poklop nebo mříž musí zůstávat osazeny do rámu, aby nedocházelo k hlukovému znečištění, ke zranění osob a k poškození vozidel.“ Šetření prokázalo, že se odvodňovací žlábky obecně skládají z odtokového kanálu, který je zakotven v zemi, a mříže položené v jedné rovině s povrchem užívaným chodci a/nebo vozidly a která odolává hmotnosti a působení pěšího a/nebo automobilového provozu. Odvodňovací žlábky lze mimoto použít rovněž k zajištění přístupu a/nebo vstupu do podzemní komory a musí rovněž vydržet zatížení automobilovým a/nebo pěším provozem. Tvrzení, že odvodňovací žlábky nebyly jednoznačně zahrnuty, je proto odmítnuto.46.  Jako druhý krok bylo v zájmu objasnění, zda jsou zjištění týkající se odvodňovacích žlábků skutečně správná, dále ověřováno, zda mají odvodňovací žlábky stejné základní fyzikální a technické vlastnosti jako ostatní typy odlitků a lze je proto s ostatními typy odlitků právem považovat za jediný výrobek.47.  Šetření potvrdilo, že odvodňovací žlábky jsou odlitky z šedé nebo tvárné litiny a že se obecně skládají z rámu, který je zakotven v zemi, a z mříže položené v jedné rovině s povrchem. Rám je umístěn přímo na vrcholu komory. Odvodňovací žlábky se používají k zakrytí země a umožnění vizuální prohlídky.48.  Ačkoliv je pravdou, že hlavním účelem odvodňovacího žlábku je odvádět z povrchu přebytečnou vodu, aby vozidla nebo letadla mohla bezpečně používat silnici/rozjezdovou a přistávací dráhu, nevylučuje to, že odvodňovací žlábky slouží rovněž k zakrytí podzemní komory, jak bylo uvedeno výše, a musí rovněž vydržet zatížení automobilovým provozem. Přebytečnou vodu mají mimoto odvádět i jiné typy odlitků (např. kryty vpustí).49.  Pokud jde o tvrzení ohledně chybějící normy EN 1433 v nařízení o uložení konečných opatření, uvádí se, že v 26. a 27. bodě odůvodnění se na normu EN 124 odkazuje v části týkající se obdobného výrobku v souvislosti s tvrzením zúčastněných stran, že odlitky vyráběné a prodávané v ČLR a odlitky vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Společenství nejsou obdobné. To neznamená, že výrobky, na něž se vztahuje norma EN 1433, nejsou zahrnuty. Odkaz (či jeho neuvedení) na konkrétní normu EN v nařízení je uveden pouze pro informaci, neznamená však, že neexistují žádné jiné normy, jež by bylo možno použít. Norma EN 1433 byla mimoto v období původního šetření (duben 2003 – březen 2004) novou normou platnou od srpna 2003 a až do srpna 2004 existovala společně s vnitrostátními normami. V době shromažďování údajů v průběhu původního šetření nebyla proto tato norma plně funkční a existovala souběžně s jinými normami týkajícími se téhož výrobku.50.  Potvrzuje se proto, že tato konkrétní prezentace odlitků má stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako jiné kryty průlezů, kryty vpustí nebo povrchové boxy.51.  Na základě výše uvedených skutečností je objasněno, že výrobky, na něž se vztahuje norma EN 1433, byly součástí definice výrobku a měly by podléhat opatřením, jelikož zjištěný rozdíl v hlavním účelu nelze považovat za dostatečně významný, aby odůvodnil vyloučení této prezentace odlitků.5. Nutnost změnit normativní část nařízení o uložení konečných opatření – konečné poznámky52.  S ohledem na výše uvedenou analýzu se považuje za vhodné ověřit, zda je znění článku 1 nařízení o uložení konečných opatření a 18. až 29. bodu odůvodnění uvedeného nařízení v souladu se zjištěními původního šetření a výše uvedenými zjištěními. Jinými slovy, přezkoumávala se otázka, zdali je nakonec skutečně zapotřebí normativní část nařízení o uložení konečných opatření měnit a zda nelze tvrdit, že současné znění článku 1 se již na odlitky z tvárné litiny jednoznačně vztahuje. V této souvislosti byly náležitě zohledněny rovněž připomínky ohledně části nařízení o uložení vyrovnávacích opatření týkající se definice výrobku, které byly obdrženy od zúčastněných stran.53.  Připomíná se, že čl. 1 odst. 1 nařízení o uložení konečných opatření stanoví, že zahrnuty by měly být odlitky z „nekujné (netvárné)“ litiny. Dále se připomíná, že šetření prokázalo, že tvárná litina je plasticky tvárná (viz 30. bod odůvodnění).54.  Vyvstala tudíž otázka, zda je z technického hlediska tvárnou litinu vždy nutné považovat za „nekujnou“ navzdory skutečnosti, že je plasticky tvárná. V nauce o materiálech „kujnost“ odkazuje na schopnost materiálu deformovat se při namáhání tlakem, což je často charakterizováno jako schopnost materiálu vytvořit při vyklepávání nebo válcování tenký plát.V této souvislosti výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že by se výraz odlitky z „nekujné (netvárné)“ litiny v článku 1 nařízení o uložení konečných opatření mohl vztahovat na veškeré odlitky, které nejsou vyrobeny z kujné litiny, a to by zahrnovalo odlitky z šedé litiny a tvárné litiny. V tomto smyslu se proto uvádělo, že je možno tvrdit, že také odlitky z tvárné litiny jsou na rozdíl od kujné litiny nekujné a vztahuje se tudíž na ně článek 1 nařízení o uložení konečných opatření od jeho vstupu v platnost.55.  Připomíná se nicméně, že tvárnost a kujnost nejsou vždy ve vzájemném vztahu, například zlato je tvárné i kujné, zatímco olovo je pouze kujné. V průběhu přezkumného šetření byly navíc předloženy důkazy, že tvárná litina je deformovatelná nejen při namáhání v tahu, nýbrž do jisté míry rovněž při namáhání tlakem. Zdá se proto, že z technického hlediska je obtížné tvrdit, že tvárnou litinu je vždy nutné považovat za nekujnou (v tom případě by možná nebylo zapotřebí normativní část nařízení o uložení konečných opatření měnit).56.  Skutečností nicméně zůstává, že na odlitky z tvárné litiny se vztahovalo původní šetření. V zájmu vyloučení možné nejednoznačnosti ve výkladu je nutno odpovídajícím způsobem revidovat nařízení o uložení konečných opatření. Zejména je nutno objasnit, že se definice výrobku vztahuje na odlitky z nekujné litiny a litiny s kuličkovým grafitem (tvárné litiny). Mimoto je nutno zařadit dodatečný kód KN, tj. kód ex 7325 99 10 odkazující na „ostatní litinové výrobky ze železa a oceli a kujné (tvárné) litiny“. To je nezbytné k zajištění, aby antidumpingové clo, které bylo považováno za vhodné pro (mimo jiné) tyto odlitky z tvárné litiny během původního šetření, z nich bylo od nynějška opravdu vybíráno.6. Zpětná působnost57.  V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany výslovně vyzvány, aby se vyjádřily k možnému zpětnému účinku, který by mohly závěry mít. Otázkou zpětné působnosti se zabývala řada stran během slyšení a ve svých podáních. Obecně se všechny strany s výjimkou výrobního odvětví Společenství vyslovily proti uplatňování výsledků přezkumu se zpětnou působností.58.  V tomto ohledu se podotýká, že stávající šetření prokázalo, že by normativní část nařízení o uložení konečných opatření měla být pozměněna s cílem objasnit definici výrobku a že je nutno připojit dodatečný kód KN. Mimoto se rovněž zdá, že v průběhu minulého období některé hospodářské subjekty založily své obchodní chování na předpokladu, že se na odlitky z tvárné litiny antidumpingové clo nevztahuje. Podrobení dovozu těchto odlitků do Společenství antidumpingovému clu se zpětným účinkem by vážně postihlo ekonomické činnosti těchto hospodářských subjektů. Vzhledem k těmto činitelům se považuje za vhodnější, aby objasnění rozsahu definice výrobku mělo účinek výhradně do budoucna.E. ZÁVĚR59.  Na základě výše uvedených zjištění se považuje za vhodné revidovat nařízení (ES) č. 1212/2005 s cílem objasnit definici výrobku, na nějž se vztahuje uvedené nařízení, a vložit objasnění, že se definice výrobku vztahuje na nekujnou (netvárnou) litinu a litinu s kuličkovým grafitem (tvárnou litinu). Mimoto je nutno zařadit dodatečný kód KN, tj. kód ex 7325 99 10.60.  Zjištění a návrh byly poskytnuty dotčeným stranám a jejich připomínky byly náležitě zohledněny,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Ustanovení čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1212/2005 se nahrazuje tímto:„1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu odlitků z nekujné (netvárné) litiny a litiny s kuličkovým grafitem (tvárné litiny) používaných k zakrytí nebo k umožnění přístupu k podzemním nebo podpovrchovým systémům a jejich částí, strojově nebo jinak zpracovaných, natřených nebo lakovaných nebo pokrytých jinými materiály, s výjimkou požárních hydrantů, pocházejících z Čínské lidové republiky a v současné době zařaditelných do kódů KN 7325 10 50, 7325 10 92, ex 7325 10 99 (kód Taric 7325 10 99 10) a ex 7325 99 10 (kód Taric 7325 99 10 10).“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.[2] Úř. věst. L 199, 29.7.2005, s. 1.[3] Úř. věst. L 47, 17.2.2006, s. 59.[4] Úř. věst. L 47, 17.2.2006, s. 3.[5] Úř. věst. L 94, 8.4.2009, s. 1.[6] Úř. věst. C 74, 20.3.2008, s. 66.[7] Úř. věst. C 104, 30.4.2004, s. 62.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 24.11.2015
            COM(2015) 579 final
            2015/0264(NLE)
            Návrh
            NAŘÍZENÍ RADY,
            kterým se na rok 2016 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb v Černém moři

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Odůvodnění a cíle návrhu

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES si klade za cíl zajistit využívání živých vodních zdrojů za udržitelných hospodářských, environmentálních a sociálních podmínek. Významným nástrojem je v této souvislosti roční stanovení rybolovných práv ve formě celkových přípustných odlovů (TAC), kvót a omezení intenzity rybolovu.

               Cílem tohoto návrhu je stanovit pro rok 2016 rybolovná práva členských států na populace ryb v Černém moři, které z obchodního hlediska patří mezi nejvýznamnější.

               Obecné souvislosti

               Populace v Černém moři, jež Bulharsko a Rumunsko využívají, tyto země sdílejí se třetími zeměmi, např. s Tureckem, Ukrajinou, Gruzií a Ruskou federací. Mezi členskými státy EU a třetími zeměmi však na regionální úrovni neexistují žádné celkové přípustné odlovy (TAC). Evropská unie (EU) od roku 2008 každoročně stanovuje samostatné TAC pro populace pakambaly velké a šprota obecného, aby napomohla zajistit uplatňování pravidel společné rybářské politiky (SRP).

               Jelikož se země EU podílejí na odlovu pakambaly velké v Černém moři pouze 6 %, je na mezinárodní úrovni třeba vypracovat mezinárodní program obnovy pro pakambalu velkou v celém Černém moři, což Komise v posledních letech vnímá jako prioritu. V tomto ohledu bylo dosaženo pokroku na posledním výročním zasedání Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM), na němž byl schválen návrh EU týkající se opatření pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu v oblasti rybolovu pakambaly velké v Černém moři
                  1
               .

               Podle vědeckého posouzení vypracovaného Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) a GFCM byla populace ostrouna obecného v Černém moři v roce 2014 využívána neudržitelným způsobem a je vážně ohrožena. Ostroun obecný je dlouho žijící a pozdě dospívající druh s nízkou úrovní plodnosti, což znamená, že populace má velmi omezenou schopnost rychle se obnovit, jakmile je její stav vyčerpán. Objem vykládaného ostrouna obecného v celém Černém moři soustavně a dramaticky klesá od doby, kdy se začaly vykládky ohlašovat, a to z více než 6 000 tun v roce 1989 na pouhých 80 tun v roce 2013. GFCM přijala doporučení týkající se opatření pro řízení rybolovu ostrouna obecného v Černém moři
                  2
               , čímž učinila první krok k obnově jeho populace. Vzhledem ke zhoršující se situaci této populace, která by se mohla nacházet na pokraji vyhynutí, se navrhují rybolovná práva v podobě omezení odlovu.

               Ve sdělení Komise o konzultacích k rybolovným právům pro rok 2016 v rámci společné rybářské politiky (COM(2015) 239 final) jsou nastíněny souvislosti návrhu.

               U rybolovných práv v tomto návrhu je uvedeno „pm“ (pro memoria). Je to z toho důvodu, že doporučení k populacím v Černém moři nebude k datu předpokládaného přijetí tohoto návrhu k dispozici. VTHVR vydal na svém zasedání ve dnech 28. září 2015 až 2. října 2015 vědecké doporučení týkající se rybolovných práv v Černém moři pro rok 2016. Návrh bude muset být aktualizován, jakmile budou související doporučení a údaje k dispozici.

               Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu

               Rybolovná práva a jejich rozdělení mezi členské státy jsou předmětem každoročních nařízení. Posledním z nich je nařízení Rady (EU) 2015/106
                  3
                ze dne 19. ledna 2015, kterým se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb v Černém moři.

               Kromě ročních rybolovných práv je třeba zmínit níže uvedená opatření týkající se rybolovu v Černém moři, na něž se vztahuje tento návrh:

               –Minimální velikosti pro zachování zdrojů a minimální velikosti ok, pokud jde o rybolov pakambaly velké v Černém moři, jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 227/2013 ze dne 13. března 2013
                  4
               , kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 850/98 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů a nařízení (ES) č. 1434/98, kterým se stanoví podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě.

               –Doporučení GFCM/37/2013/2, kterým se zavádí soubor minimálních norem pro rybolov pakambaly velké tenatovou sítí pro lov při dně a pro ochranu kytovců v Černém moři, jež ve Splitu v květnu 2013 na svém 37. zasedání přijala Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM).

               –Doporučení GFCM/39/2015/3, kterým se zavádí soubor opatření pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu v oblasti rybolovu pakambaly velké v Černém moři, jež v Miláně v květnu 2015 na svém 39. zasedání přijala Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM).

               –Doporučení GFCM/39/2015/4, kterým se zavádějí opatření pro řízení rybolovu ostrouna obecného v Černém moři, jež v Miláně v květnu 2015 na svém 39. zasedání přijala Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM).

               Soulad s ostatními politikami a cíli Unie

               Navrhovaná opatření jsou v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a s politikou Unie v oblasti udržitelného rozvoje.

               2.VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Hlavní konzultované organizace / odborníci

               Vědeckou organizací, jež byla konzultována, je Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR).

               Unie každoročně požaduje, aby VTHVR poskytl vědecké stanovisko o stavu důležitých populací ryb. VTHVR vydává své doporučení na základě mandátu vydaného Komisí. Doporučení, které bylo vydáno v říjnu 2015, se týká všech populací v Černém moři, pro které se navrhují TAC.

               Hlavním cílem je dosáhnout takových úrovní populací, které umožní získat maximální udržitelný výnos, a udržet je. Tento cíl byl výslovně začleněn do nařízení (EU) č. 1380/2013 (známého jako nové základní nařízení o společné rybářské politice). V čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení se stanoví, že tohoto cíle „bude pokud možno dosaženo do roku 2015 a [...] pro všechny populace do roku 2020“. Zařazení tohoto cíle zohledňuje závazek přijatý Unií k závěrům Světového summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu (2002) a s ním související prováděcí plán.

               Konzultace zúčastněných stran

               Zúčastněné strany byly konzultovány prostřednictvím sdělení Komise o konzultaci k rybolovným právům pro rok 2016. Vědecké podklady k návrhu poskytl výbor STECF. Všechny zprávy VTHVR jsou k dispozici na internetové stránce GŘ MARE.

               Posouzení dopadů

               Na základě vědeckého stanoviska povedou navržená opatření ke změně rybolovných práv v Černém moři pro rybářská plavidla Unie (počítáno v objemu odlovů).

               Návrh neodráží pouze krátkodobá rozhodnutí, ale je i součástí dlouhodobějšího přístupu spočívajícího v postupném upravování míry rybolovu na dlouhodobě udržitelnou úroveň.

               Přístup přijatý v návrhu by proto ve střednědobém až dlouhodobém období sice mohl vést ke snížení intenzity rybolovu, nicméně bude znamenat stabilní nebo v dlouhodobém horizontu narůstající kvóty. Mezi očekávané dlouhodobé výsledky tohoto přístupu patří snížení dopadu na životní prostředí díky úpravě intenzity rybolovu a neměnné nebo zvýšené vykládce. Z dlouhodobého hlediska se bude udržitelnost rybolovné činnosti zvyšovat.

               3.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

               Shrnutí navrhovaných opatření

               Návrh upravuje omezení odlovu v Černém moři pro jednotlivé druhy rybolovu Unie, aby bylo dosaženo cíle společné rybářské politiky provozovat rybolov na úrovni, která je biologicky, hospodářsky a sociálně udržitelná.

               Právní základ

               Právním základem návrhu je čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               Závazky Unie ve věci udržitelného využívání živých vodních zdrojů vyplývají z povinností stanovených v článku 2 nařízení (EU) č. 1380/2013.

               Zásada subsidiarity

               Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. d) SFEU. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.

               Zásada proporcionality

               Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu:

               Společná rybářská politika je společnou politikou. Podle čl. 43 odst. 3 SFEU musí Rada přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv.

               Navrhované nařízení Rady přiděluje členským státům rybolovná práva. S ohledem na čl. 16 odst. 6 a 7 a článek 17 nařízení č. 1380/2013 mohou členské státy taková práva plavidlům plujícím pod jejich vlajkou volně přidělit tak, jak považují za vhodné. Členské státy tak mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena.

               Návrh nemá žádné dodatečné finanční dopady na členské státy. Rada toto nařízení přijímá každý rok. Jsou proto již zavedeny jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jeho provádění.

               Volba nástrojů

               Navrhované nástroje: nařízení.

               Jedná se o návrh týkající se řízení rybolovu na základě čl. 43 odst. 3 SFEU a v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1380/2013.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie.

               5.NEPOVINNÉ PRVKY

               Zjednodušení

               Tímto návrhem se dále zjednodušují administrativní postupy veřejných orgánů (EU nebo vnitrostátních), jelikož obsahuje podobná ustanovení jako nařízení Rady (EU) 2015/106
                  5
               .

               Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti

               Návrh se týká každoročního nařízení na rok 2016, a proto neobsahuje ustanovení o revizi.

               Podrobné vysvětlení

               Návrh stanoví na rok 2016 pro členské státy lovící v Černém moři rybolovná práva pro některé populace ryb nebo skupiny populací ryb.

               Povinnost vykládky populací ulovených v některých druzích rybolovu se uplatňuje ode dne 1. ledna 2015. Mezi tyto druhy rybolovu v Černém moři patří drobný pelagický rybolov, především rybolov šprota obecného, který patří do populací, na něž se vztahují TAC a kvóty uvedené v tomto nařízení.

               Se zavedením povinnosti vykládky v souladu s čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 již navržená rybolovná práva neodrážejí vyložené objemy, ale objemy ulovené. Tato změna vychází ze získaného vědeckého doporučení týkajícího se populací ryb lovených v rámci druhů rybolovu uvedených v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013. Rybolovná práva by měla být stanovena rovněž v souladu s čl. 16 odst. 1 (odkazujícím na zásadu relativní stability) a čl. 16 odst. 4 (odkazujícím na cíle společné rybářské politiky a pravidla stanovená ve víceletých plánech) uvedeného nařízení. Navrhované číselné hodnoty odrážejí vědecké doporučení a rámec pro stanovení TAC a kvót uvedený ve sdělení Komise o konzultacích k rybolovným právům pro rok 2016.

               Vzhledem k úmyslu Komise zajistit udržitelné využívání rybolovných zdrojů v souladu s politikou Unie a mezinárodními závazky a zároveň zachovat stabilitu rybolovných práv jsou roční změny TAC s ohledem na stav dané populace pokud možno omezeny.

               TAC a kvóty přidělené členským státům jsou uvedeny v příloze navrhovaného nařízení.

               V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96
                  6
                se navrhuje, aby se články 3 a 4 neuplatňovaly na populace, na něž se vztahuje toto nařízení. Nicméně v souladu s čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 se jím předpokládaná meziroční flexibilita uplatní na populace, na které se vztahuje povinnost vykládky.

               2015/0264 (NLE)

               Návrh

               NAŘÍZENÍ RADY,

               kterým se na rok 2016 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb v Černém moři

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               1)Ustanovení čl. 43 odst. 3 Smlouvy stanoví, že Rada přijme na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.

               2)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  7
                požaduje, aby opatření pro zachování zdrojů byla přijímána s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, včetně případných zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR).

               3)Rada je povinna přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv podle lovišť nebo skupin lovišť v Černém moři, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. V souladu s čl. 16 odst. 1 a 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 by rybolovná práva měla být rozdělena mezi členské státy tak, aby byla zajištěna relativní stabilita rybolovných činností každého členského státu pro každou populaci nebo druh rybolovu a aby byla v souladu s cíli společné rybářské politiky stanovenými v čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení.

               4)Celkové přípustné odlovy (TAC) by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení a s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty, přičemž by měly všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; zároveň by se měla vzít v úvahu stanoviska vyjádřená během konzultace se zúčastněnými stranami.

               5)V případě lovu šprota obecného se povinnost vykládky uvedená v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013 použije ode dne 1. ledna 2015. Ustanovení čl. 16 odst. 2 uvedeného nařízení stanoví, že při zavedení povinnosti vykládky pro určitou populaci ryb jsou rybolovná práva stanovena s ohledem na to, že ze způsobu stanovení rybolovných práv na základě vykládky se přešlo na způsob stanovení těchto práv na základě úlovků.

               6)Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři přijala na svém výročním zasedání v roce 2015 doporučení GFCM/39/2015/4, kterým se zavádějí opatření pro řízení rybolovu ostrouna obecného v Černém moři. Vzhledem ke znepokojivé situaci této populace, která by se mohla nacházet na pokraji vyhynutí, a předtím, než opatření Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři v oblasti řízení budou plně účinná, je nezbytné do tohoto nařízení začlenit rybolovná práva pro ostrouna obecného.

               7)Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009
                  8
               , a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení, pokud jde o zaznamenávání úlovků a o oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je proto nezbytné upřesnit kódy, které členské státy používají při zasílání údajů týkajících se vykládek populací, na něž se vztahuje toto nařízení, Komisi.

               8)Podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96
                  9
                Rada při stanovení TAC rozhodne, na jaké populace se nevztahují články 3 a 4, a to zejména na základě biologického stavu těchto populací.

               9)Aby se předešlo přerušení rybolovných činností a zajistila obživa rybářů Unie, je důležité otevřít dotčenou rybolovnou oblast v Černém moři dne 1. ledna 2016. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

               KAPITOLA I
                  Předmět, oblast působnosti a definice

               Článek 1
               Předmět

               Toto nařízení stanoví rybolovná práva na rok 2016 pro populace ryb v Černém moři těchto druhů:

               a)pakambaly velké (Psetta maxima);

               b)šprota obecného (Sprattus sprattus);

               c)ostrouna obecného (Squalus acanthias).

               Článek 2
               Oblast působnosti

               Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla Unie působící v Černém moři.

               Článek 3
               Definice

               Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

               a)„GFCM“ se rozumí Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři;

               b)„Černým mořem“ se rozumí zeměpisná podoblast 29 vymezená v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1343/2011
                  10
               ;

               c)„rybářským plavidlem“ se rozumí jakékoli plavidlo vybavené pro účely obchodního využívání biologických mořských druhů;

               d)„rybářským plavidlem Unie“ se rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a zapsané v Unii;

               e)
                     „populací“ se rozumí biologické mořské zdroje, které se vyskytují v dané oblasti řízení;

               f)        „celkovým přípustným odlovem“ (TAC) se rozumí:

               i) v rybolovu, na nějž se vztahuje povinnost vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013, množství, které lze každoročně z každé populace odlovit;

               ii) ve všech ostatních druzích rybolovu množství, které lze každoročně z každé populace vyložit;

                g)„kvótou“ se rozumí část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi.

               KAPITOLA II
                  Rybolovná práva

               Článek 4
               Celkové přípustné odlovy a jejich rozdělení

               Celkové přípustné odlovy pro rybářská plavidla Unie, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky, jež jsou s nimi funkčně spojeny, jsou stanoveny v příloze.

               Článek 5
               Zvláštní ustanovení o rozdělení

               Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:

               a)výměny provedené podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;

               b)odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009;

               c)dodatečné vykládky povolené podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013;

               d)množství přemístěná podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013;

               e)odpočty provedené podle článků 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.

               Článek 6
               Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků, které nepodléhají povinnosti vykládky

               Úlovky a vedlejší úlovky získané při lovu pakambaly velké se uchovávají na palubě nebo vykládají pouze tehdy, pokud byl odlov proveden rybářskými plavidly Unie plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.

               KAPITOLA III
                  Závěrečná ustanovení

               Článek 7
               Předávání údajů

               Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze tohoto nařízení.

               Článek 8
               Vstup v platnost

               Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se ode dne 1. ledna 2016.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Doporučení GFCM/39/2015/3, kterým se zavádí soubor opatření pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu v oblasti rybolovu pakambaly velké v Černém moři, jež v Miláně v květnu 2015 na svém 39. zasedání přijala Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM).

                     (2)
                  Doporučení GFCM/39/2015/4, kterým se zavádějí opatření pro řízení rybolovu ostrouna obecného v Černém moři, jež v Miláně v květnu 2015 na svém 39. zasedání přijala Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM).

                     (3)
                  Úř. věst. L 19, 19.1.2015, s. 1.

                     (4)
                  Úř. věst. L 78, 20.3.2013, s. 1.

                     (5)
                  Nařízení Rady (EU) 2015/106 ze dne 19. ledna 2015, kterým se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Černém moři.

                     (6)
                  Nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3).

                     (7)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (8)
                  Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).

                     (9)
                  Nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3).

                     (10)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1343/2011 ze dne 13. prosince 2011 o některých ustanoveních pro rybolov v oblasti dohody GFCM (Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři), kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři (Úř. věst. L 347, 30.12.2011, s. 44).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 24.11.2015
            COM(2015) 579 final
            PŘÍLOHA
            návrhu nařízení Rady, kterým se na rok 2016 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb v Černém moři

               PŘÍLOHA

               CELKOVÉ PŘÍPUSTNÉ ODLOVY PLATNÉ PRO RYBÁŘSKÁ PLAVIDLA UNIE V OBLASTECH, KDE CELKOVÉ PŘÍPUSTNÉ ODLOVY EXISTUJÍ, PRO JEDNOTLIVÉ DRUHY A OBLASTI

               Níže uvedené tabulky stanoví TAC a kvóty (v tunách živé hmotnosti, není-li uvedeno jinak) podle populace a podmínek, které jsou s nimi funkčně spjaty.

               Populace ryb jsou vyjmenovány v abecedním pořadí podle latinského názvu druhů. Pro účely tohoto nařízení se použije tato srovnávací tabulka latinských a obecných názvů:

                        Vědecký název

                        Třímístný abecední kód

                        Obecný název

                        Psetta maxima

                        TUR

                        Pakambala velká

                        Sprattus sprattus

                        SPR

                        Šprot obecný

                        Squalus acanthias

                        DGS

                        Ostroun obecný

                        Druh:

                        Pakambala velká

                        Oblast:

                        vody Unie v Černém moři

                        Psetta maxima

                        TUR/F37.4.2.C

                        Bulharsko

                         0

                        (*)

                        Analytický TAC

                        Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.

                        Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.

                        Rumunsko

                         0

                        (*)

                        Unie

                         0

                        (*)

                        TAC

                        Nepoužije se

                        _________

                         (*) Od 15. dubna do 15. června 2016 není povolena žádná rybolovná činnost, včetně překládky, přijímání na palubu, vykládky a prvního prodeje.

                        Druh:

                        Šprot obecný

                        Oblast:

                        vody Unie v Černém moři

                        Sprattus sprattus

                        SPR/F37.4.2.C

                        Bulharsko

                        8 032,5

                        Analytický TAC

                        Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.

                        Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.

                        Rumunsko

                        3 442,5

                        Unie

                        11 475

                        TAC

                        Nepoužije se

                        Druh:

                        Ostroun obecný

                        Oblast:

                        vody Unie v Černém moři

                        Squalus acanthias

                        DGS/F37.4.2.C.

                        Bulharsko

                         0

                        Analytický TAC

                        Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.

                        Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.

                        Rumunsko

                         0

                        Unie

                         0

                        TAC

                        Nepoužije se