title: Návrh Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady, kterým se zřizuje evropská facilita mikrofinancování pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování (facilita mikrofinancování Progress) {KOM(2009) 340 v konečném znění} {SEK(2009) 907}

text:
Důležité právní upozornění

|

52009PC0333

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 2.7.2009KOM(2009) 333 v konečném znění2009/0096 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se zřizuje evropská facilita mikrofinancování pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování (facilita mikrofinancování Progress){KOM(2009) 340 v konečném znění}{SEK(2009) 907}  DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHURecese má hlavně dopad na lidi. Hlavním cílem EU nyní musí být zamezit vysoké míře nezaměstnanosti, podporovat vytváření pracovních míst a vytvořit vhodné podmínky pro obnovu a udržitelné oživení a růst hospodářství. Evropská unie na krizi rychle zareagovala Plánem evropské hospodářské obnovy, který zdůraznil potřebu čelit vlivu krize na pracovní místa. Již první výsledky plnění plánu jsou slibné, přičemž sociální záchranné sítě plní svou stabilizující funkci. Jelikož se však podmínky na trhu práce v důsledku hospodářského poklesu nadále zhoršují, je nutné provést další opatření.Evropa se s recesí musí nejen vypořádat, nýbrž musí ji využít jako příležitost k vytvoření produktivnější, inovativnější, lépe kvalifikované a nízkouhlíkové ekonomiky – ekonomiky, která bude disponovat otevřenými trhy práce přístupnými pro všechny, která nabídne soudržnější a rovnoprávnější společnost a pracovní místa s ohledem na problematiku věku, rovnosti žen a mužů a rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem a která uznává a podporuje podnikání[1]. Opatření potřebná k řešení sociálních důsledků krize a potírání jejích dopadů na zaměstnanost jdou ruku v ruce s nutnými strukturálními reformami, které jsou nezbytné pro řešení dlouhodobých problémů globalizace a demografických a klimatických změn.Hospodářská krize výrazně změní evropské trhy práce. Pracovníkům a podnikům musí být dány k dispozici potřebné prostředky k tomu, aby se těmto měnícím se skutečnostem přizpůsobili – prostředky, které umožní zachovat pracovní místa, zvýšit kvalifikaci na všech úrovních, začlenit lidi zpět do pracovního procesu a vytvořit podmínky pro vznik nových pracovních příležitostí.Sdělení Komise „Urychlit oživení evropské ekonomiky“[2] načrtlo několik bodů, které by napomohly členským státům vytvořit a provádět vhodné a účinné politiky zaměstnanosti. Na základě toho byly na jarním zasedání Evropské rady a na třech pracovních seminářích na téma zaměstnanost, které se uskutečnily v Madridu, Stockholmu a Praze v dubnu 2009, stanoveny tři klíčové priority: udržování zaměstnanosti, vytváření pracovních míst a podpora mobility; zvyšování kvalifikace a sladění nabídky dovedností s potřebami trhu práce; zlepšení přístupu na trh práce. Na vrcholné schůzce věnované otázkám zaměstnanosti uspořádané dne 7. května 2009 posléze proběhla výměna názorů na tyto priority a bylo dosaženo shody ohledně deseti kroků[3].V návaznosti na toto společné úsilí Komise přijala dne 3. června sdělení „Společný závazek v oblasti zaměstnanosti“[4] s cílem posílit spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy i mezi sociálními partnery EU v otázkách zmíněných tří klíčových priorit se zaměřením na konkrétní kroky a s podporou všemi dostupnými nástroji Společenství, zejména Evropským sociálním fondem (ESF) a Evropským fondem pro přizpůsobení se globalizaci (EFG).Pro zmírnění sociálních dopadů krize je nezbytné udržet pracovníky na pracovním trhu a přivést na pracovní trh více lidí, a to především ženy, starší pracovníky a ostatní skupiny, které čelí diskriminaci, a předcházet dlouhodobé nezaměstnanosti a nečinnosti. Nejlepší východisko ze sociálního vyloučení je zaměstnání – sociální Evropa začíná u pracovních příležitostí – ovšem i před krizí bylo až příliš mnoho občanů EU, kteří byli ochotni a schopni vstoupit na trh práce, avšak neměli k pracovním místům přístup.2. OBSAHKomise ve sdělení ze dne 3. června navrhla novou evropskou facilitu mikrofinancování pro oblast zaměstnanosti[5] (facilita mikrofinancování Progress) s cílem dát nezaměstnaným šanci na nový začátek a otevřít některým nejvíce znevýhodněným skupinám v Evropě, včetně mladých lidí, cestu k podnikání Tato nová facilita v současném období snížené nabídky úvěrů rozšíří škálu cílené finanční podpory pro nové podnikatele. Jednotlivým podnikatelům a zakladatelům mikropodniků se kromě podpory, co se týče úrokových sazeb, ze strany ESF dostane pomoci i v podobě instruktáží, školení a budování kapacit.Facilita mikrofinancování Progress přispěje k dalším programům Společenství tím, že poskytne nástroje pro sdílení rizik, dluhové financování a financování vlastního kapitálu. Využije zkušeností mezinárodních finančních institucí, například skupiny EIB (Evropská investiční banka a Evropský investiční fond). Mezinárodni finanční instituce v rámci režimu společného řízení přispějí k navýšení financování prostřednictvím podpory bankovních a nebankovních poskytovatelů mikrofinancování v celé Evropské unii.3. SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITAVzhledem ke sníženému objemu poskytovaných půjček v současné době a dramatickému poklesu poskytnutých půjček (jak se ukázalo v hodnocení ex ante přiloženém k tomuto návrhu) je třeba zintenzívnit současné úsilí Společenství a členských států ve snaze zvýšit nabídku mikroúvěrů v dostatečném měřítku a v přiměřené lhůtě, a tak uspokojit vysokou poptávku těch, kteří je v tomto období krize potřebují nejvíce, tj. nezaměstnaní či zranitelní lidé, jež chtějí založit nebo rozvíjet mikropodniky, včetně samostatné výdělečné činnosti, ale nemají přístup ke „komerčním“ bankovním úvěrům.Využití zdrojů Společenství je vhodné a je v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009[6]. Jednotná facilita navíc soustředí pákový efekt mezinárodních finančních institucí. Celoevropskou facilitou se kromě toho zabrání nejednotnému postupu, čímž se zvýší nabídka mikrofinancování ve všech členských státech.4. VOLBA PRÁVNÍHO NÁSTROJEKomise navrhuje, aby se facilita mikrofinancování Progress zřídila rozhodnutím, ve kterém se vymezují úlohy a odpovědnost pouze Komise a nezakládají se v něm práva či povinnosti členských států nebo jednotlivců. Rozhodnutí je tedy nástrojem, který je nejlépe přizpůsoben k dosažení kýženého cíle.5. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYV souladu s interinstitucionální dohodou ze dne 17. května 2006[7] mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení se facilita zřídí přerozdělením stávajícího rozpočtu. V souladu s interinstitucionální dohodou z roku 2006 Evropský parlament navýšil rozpočet programu Progress o dodatečné zdroje ve výši 114 milionů EUR[8], čímž se rozpočet uvedeného programu zvýšil z 628 800 000 EUR původně navrhovaných Komisí na 743 250 000 EUR. Toto dodatečné financování mělo být uplatňováno postupně v pozdějších letech programu, tj. od roku 2009. Po posouzení všech možností by zdrojem financování mělo být přerozdělení 100 milionů EUR (během 4 let) z programu Progress[9] na novou evropskou facilitu financování pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování (facilita mikrofinancování Progress). Těchto 100 milionů EUR ze stávajícího rozpočtu by mohlo ve výsledku přinést, ve společné iniciativě s mezinárodními finančními institucemi, a zejména se skupinou EIB, více než 500 milionů EUR.2009/0096 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se zřizuje evropská facilita mikrofinancování pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování (facilita mikrofinancování Progress)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 159 odst. 3 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,s ohledem na stanovisko Výboru regionů,v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) Ve sdělení Komise „Evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti“[10] byly určeny čtyři prioritní oblasti činnosti: zlepšení právního a institucionálního prostředí v členských státech, změna prostředí ve prospěch zaměstnanosti a podnikání, podpora rozšiřování osvědčených postupů a poskytnutí dalšího finančního kapitálu institucím mikrofinancování. Jako první krok v rámci provádění této agendy Komise a Evropská investiční banka vytvořily v roce 2008 iniciativu JASMINE, která zajišťuje poskytování instruktáží nebankovním mikroúvěrovým finančním institucím a finanční zdroje v celkové výši 20 milionů EUR ze strany EIB.(2) Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 24. března 2009 požádal Komisi, aby zintenzívnila své úsilí o rozvoj mikroúvěrů na podporu růstu a zaměstnanosti, a nabídl dodatečnou podporu ve výši 4 milionů EUR na pilotní akce, které se mají provádět v rámci iniciativy JASMINE. Evropský parlament rovněž Komisi vyzval, aby spolufinancovala projekty pro mikroúvěry zejména pro znevýhodněné cílové skupiny.(3) Je třeba zintenzívnit současné úsilí Společenství a členských států ve snaze zvýšit nabídku mikroúvěrů v dostatečném měřítku a v přiměřené lhůtě, a tak uspokojit vysokou poptávku těch, kteří je v tomto období krize potřebují nejvíce, tj. nezaměstnaní či zranitelní lidé, včetně mladých lidí, jež chtějí založit nebo rozvíjet mikropodniky, včetně samostatné výdělečné činnosti, ale nemají přístup úvěrům.(4) Komise ve svém sdělení „Společný závazek v oblasti zaměstnanosti“[11] zdůraznila potřebu dát novou šanci nezaměstnaným a umožnit podnikání některým z nejvíce znevýhodněných skupin Evropy včetně mládeže. Kromě stávajících nástrojů je třeba přijmout specifické kroky k dalšímu posílení hospodářské a sociální soudržnosti tím, že se podpoří činnosti prováděné Evropskou investiční bankou a Evropským investičním fondem a dalšími mezinárodními finančními institucemi, aniž jsou dotčeny činnosti členských států. Komise proto oznámila návrh nové evropské facility pro mikrofinancování s cílem prohloubit dosah mikrofinancování na obzvláště ohrožené skupiny a dále podpořit rozvoj podnikání, sociální ekonomiky a mikropodniků.(5) Využití zdrojů Společenství je vhodné a je v souladu s usnesením Evropského parlamentu z března 2009. Jednotná celoevropská facilita by navíc soustředila pákový efekt mezinárodních finančních institucí a zabránila nejednotnému postupu, čímž by se zvýšila nabídka mikrofinancování ve všech členských státech. Aby se využily zkušenosti mezinárodních finančních institucí, a zejména Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu, měla by být facilita mikrofinancování Progress založena na společném řízení.(6) Akce financované z facility by měly být soudržné a slučitelné s ostatními politikami Společenství a měly by být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě. Činnosti facility by měly doplňovat ostatní zásahy Společenství, zejména finanční nástroje programu pro konkurenceschopnost a inovace, iniciativu JASMINE a Evropský sociální fond.(7) Pro účely tohoto rozhodnutí se „mikrofinancování“ vztahuje na mikroúvěry a zajištění sdílením rizik. V doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků[12] je „mikroúvěr“ vymezen jako půjčky do výše 25 000 EUR a „mikropodnik“ jako podnik, který zaměstnává méně než 10 osob, včetně samostatné výdělečné činnosti, a jehož roční obrat a/nebo bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 2 miliony EUR, což jsou definice vhodné pro účely tohoto rozhodnutí,ROZHODLY TAKTO:Článek 1 Zřízení1. Zřizuje se evropská facilita mikrofinancování pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování nazvaná facilita mikrofinancování Progress (dále jen „facilita“).Článek 2 Cíl1. Facilitou se poskytují zdroje Společenství s cílem zlepšit přístup k mikroúvěrům pro:a) osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou ohrožené ztrátou zaměstnání a chtějí založit vlastní mikropodnik, včetně samostatné výdělečné činnosti;b) znevýhodněné osoby, včetně mladých lidí, jež chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní mikropodnik, včetně samostatné výdělečné činnosti;c) mikropodniky v sociální ekonomice, které zaměstnávají osoby, jež ztratily zaměstnání, nebo zaměstnávají znevýhodněné osoby, včetně mladých lidí.Článek 3 Rozpočet1. Finanční příspěvek z rozpočtu Společenství na facilitu na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 činí 100 milionů EUR.2. Roční rozpočtové položky schválí rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.3. Celkový rozpočet pro podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d) nepřesáhne 1 % rozpočtu facility podle odstavce 1.4. Finanční příspěvek pokrývá celkové náklady facility, včetně poplatků za správu pro mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2, které spravují příspěvek Společenství, a veškerých dalších způsobilých nákladů a výdajů.Článek 4 Způsobilé akce a příjemci1. Facilita se provádí případně použitím těchto druhů akcí:a) záruk a nástrojů pro sdílení rizik;b) kapitálových nástrojů;c) dluhových nástrojů;d) podpůrných opatření, jako jsou komunikační činnosti, monitorování, kontrola, audit a hodnocení, která jsou přímo nezbytná pro efektivní a účinné provádění tohoto rozhodnutí a pro dosažení jeho cílů.2. Facilita je otevřena veřejným a soukromým subjektům usazeným v členských státech, které poskytují mikrofinancování osobám a mikropodnikům v členských státech.Článek 5 Řízení1. Komise řídí facilitu v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002.2. Za účelem provádění akcí uvedených v čl. 4 odst. 1, s výjimkou podpůrných opatření uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. d), Komise uzavře dohody s mezinárodními finančními institucemi, zejména s Evropskou investiční bankou (EIB) a Evropským investičním fondem (EIF), v souladu s článkem 53d nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 43 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002. Uvedené dohody musí obsahovat pravidla pro provádění úkolů, jimiž jsou pověřeny, včetně nutnosti zajistit adicionalitu k vnitrostátním systémům.3. Mezinárodní finanční instituce uvedené v odstavci 2 mohou své výnosy, včetně dividend a úhrad, znovu investovány do akcí podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a c) po dobu šesti let ode dne zahájení facility. Po uzavření facility se zůstatek splatný Evropským společenstvím musí vrátit do souhrnného rozpočtu Evropských společenství.4. Mezinárodní finanční instituce uvedené v odstavci 2 tohoto článku uzavřou s veřejnými a soukromými poskytovateli mikrofinancování uvedenými v čl. 4 odst. 2 písemné dohody, které stanoví jejich povinnost použít zdroje, které jsou zpřístupněny z facility, v souladu s cíli stanovenými v článku 2 a poskytovat informace pro vypracování výročních zpráv uvedených v čl. 8 odst. 1.5. Komise řídí rozpočet na podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d).Článek 6 SouladAkce financované z facility musí být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě.Článek 7 Ochrana finančních zájmů Společenství1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných na základě tohoto rozhodnutí byly chráněny finanční zájmy Společenství použitím opatření, jimiž se předchází podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem, účinnými kontrolami, zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek a, zjistí-li se nesrovnalosti, prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí, a to v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95[13], nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[14] a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999[15].2. Pokud jde o akce Společenství financované podle tohoto rozhodnutí, má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) pravomoc provádět vyšetřování na základě nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96, která se použijí při jakémkoli porušení právního předpisu Společenství, včetně nesplnění smluvní povinnosti sjednané na základě facility, vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněné výdajové položky poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jí řízené.3. Veškerá prováděcí opatření vyplývající z tohoto rozhodnutí musí odkazovat na výše uvedené odstavce a stanovit především dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo ze strany zástupce pověřeného Komisí a prostřednictvím auditů Evropského účetního dvora, případně i kontroly na místě.Článek 8 Výroční zpráva1. Mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2 předají Komisi výroční zprávy o provádění, ve kterých musí být uvedeny podporované činnosti z hlediska finančního provádění, rozdělení finančních prostředků podle odvětví a typu příjemců, podaných žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí, výsledků, a je-li to možné, i dopadů.2. Od roku 2011 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince každého roku kvantitativní i kvalitativní výroční zprávu o činnostech prováděných v rámci tohoto rozhodnutí v předchozím roce. Výroční zpráva musí vycházet ze zpráv o provádění uvedených v odstavci 1 a zaměřit se hlavně na dosažené výsledky, a zejména musí obsahovat informace týkající se podaných žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí, včetně jejich doplňkovosti s ostatními zásahy Společenství, zejména ESF.3. Výroční zpráva se předá pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.Článek 9 Hodnocení1. Komise provádí z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s mezinárodními finančními institucemi uvedenými v čl. 5 odst. 2 průběžná a závěrečná hodnocení. Průběžné hodnocení se dokončí čtyři roky po zahájení facility a závěrečné hodnocení nejpozději jeden rok po skončení mandátu (mandátů) uděleného (udělených) mezinárodním finančním institucím uvedeným v čl. 5 odst. 2. Závěrečné hodnocení zejména posoudí, do jaké míry facilita jako celek splnila svůj cíl.2. Výsledky hodnocení se pro informaci předají Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.Článek 10 Vstup v platnostToto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyněLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHUFacilita mikrofinancování Progress2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:ZAMĚSTNANOST, SOCIÁLNÍ VĚCI A ROVNÉ PŘÍLEŽITOSTIABB 04 04 Zaměstnanost, sociální solidarita a rovnost žen a mužů3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1 Rozpočtové linie:Nové rozpočtové linie04 04 13 Facilita mikrofinancování Progress04 01 04 11 Facilita mikrofinancování Progress – administrativní výdaje3.2 Doba trvání akce a finančního dopadu:1. 1. 2010 – 31. 12. 20133.3 Rozpočtové charakteristiky ( v případě potřeby doplňte řádky ):Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |04 04 13 | Nepov | Rozl | ANO | NE | NE | č. 1a |04 01 04 11 | Nepov | Nerozl | ANO | NE | NE | č. 1a |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1 Finanční zdroje4.1.1 Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 2 desetinná místa)Druh výdajů | Oddíl č. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | > 2013 | Celkem |Provozní výdaje[16] |Položky závazků (PZ) | 8.1 | a | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 99,00 |Položky plateb (PP) | b | 9,00 | 16,00 | 20,00 | 20,00 | 34,00 | 99,00 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[17] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4 | c | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 100,00 |Položky plateb | b+c | 9,25 | 16,25 | 20,25 | 20,25 | 34,00 | 100,00 |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[18] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 | d | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 | e |Celkové orientační finanční náklady zásahuPZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 9,50 | 16,50 | 20,50 | 20,50 | 34,00 | 101,00 |SpoluúčastPokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky):v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Spolufinancující subjekt | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Celkem |…………………… | f |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |4.1.2 Soulad s finančním plánemX Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.Návrh je spojen s návrhem na přezkoumání finanční částky programu Progress, snížené o 100 milionů EUR, které mají být přiděleny facilitě mikrofinancování.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[19] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmůX Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:Pozn.: Veškeré podrobnosti a poznámky ke způsobu výpočtu účinku na příjmy je třeba uvést v samostatné příloze.v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí (Rok n-1) | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 3 | 3 | 3 | 3 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLEPodrobné souvislosti návrhu jsou vyžadovány v důvodové zprávě. Tato část legislativního finančního výkazu by měla obsahovat tyto zvláštní doplňující informace:5.1 Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuCílem facility mikrofinancování Progress je v kontextu hospodářské krize dát novou šanci nezaměstnaným a umožnit podnikání některým z nejvíce znevýhodněných skupin v Evropě.Hospodářská krize vyžaduje okamžitá opatření, která pomohou lidem, kteří ztratili zaměstnání nebo čelí sociálnímu vyloučení a chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní podnik. Obecně omezená dostupnost úvěrů spolu se statutem nově nezaměstnané osoby znamená, že řada lidí, kteří by se buď stali osobami samostatně výdělečně činnými nebo by založili mikropodnik, tak učinit nemůže. Navíc cílová skupiny „příjemců prostředků typu ESF[21]“ nemá dostatečný přístup k mikroúvěrům, jelikož zejména běžné banky považují tuto skupinu za příliš rizikovou a nákladově intenzivní, a to z důvodu relativně nízké výše půjček.5.2 Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieKomise uznala důležitou úlohu mikroúvěrů ve svém sdělení z roku 2007. Ve sdělení se uvádí, že poskytování mikroúvěrů značně zaostávalo za potenciální poptávkou z důvodu relativně vysoce rizikového profilu, nákladů na transakce a nedostatku zprostředkovatelů v některých členských státech.Hlavní nástroj, který je v současné době dostupný v rámci celého Společenství pro financování zakládání a růstu malých podniků, je rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace. Záruční mechanismus pro malé a střední podniky uvedeného programu pro mikropůjčky poskytuje záruky půjček, které umožňují bankám a nebankovním mikrofinančním institucím, jako je například španělská MicroBank a francouzská organizace ADIE, více zpřístupnit dluhové financování pro mikropodniky snížením jejich vystavení riziku. Mechanismus zahrnuje společné záruky, protizáruky a přímé záruky pro finanční zprostředkovatele na půjčky do výše 25 000 EUR poskytované mikropodnikům s nejvýše 9 zaměstnanci, zejména podnikatelům zakládajícím nový podnik.ESF a EGF umožňují členským státům použít fondy pro mikroúvěry, avšak členské státy tuto možnost zatím nevyužily. Vzhledem k naléhavosti řešení současné krize by iniciativy pro zvyšování informovanosti s cílem zvýšit využití této možnosti byly příliš pomalé.JASMINE je společná iniciativa Komise a skupiny EIB pro rozvoj sektoru poskytovatelů mikroúvěrů. Zahrnuje nástroj technické pomoci pro budování kapacit financovaný Komisí a nástroj spolufinancování podporovaný EIB (20 milionů EUR). Nástroj JASMINE je řízený EIF.Za účelem podpory rozvoje mikroúvěrů v Evropě přijal Evropský parlament přípravnou akci s rozpočtem 4 miliony EUR pro rok 2009, zejména s cílem vytvořit kapitálový fond pro nebankovní instituce pro zahajování činnosti. Tato akce se v současné době provádí v rámci iniciativy JASMINE.Facilita mikrofinancování Progress vnese prostřednictvím mezinárodních finančních institucí peněžní prostředky (100 milionů EUR v průběhu 4 let) do mikrofinančních struktur, čímž zlepší přístup k mikroúvěrům pro ty, kteří obvykle nejsou považováni za způsobilé pro bankovní úvěry.5.3 Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMDo aktivity ABB 04 04 – Zaměstnanost, sociální solidarita a rovnost žen a mužů se doplňuje nový specifický cíl:Poskytnout pomoc nezaměstnaným a znevýhodněným lidem, včetně mladých lidí, jež chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní podnik.Výstupy bude možné měřit dvěma ukazateli:-  objemem úvěrů,-  počtem příjemců půjček.5.4 Způsob provádění (orientační)Uveďte způsob[22] realizace akce.ٱ Centralizované řízeníٱ přímo ze strany Komiseٱ nepřímo na základě pověření pro:ٱ výkonné agenturyٱ subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízeníٱ vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službouٱ Sdílené nebo decentralizované řízeníٱ spolu s členskými státyٱ spolu se třetími zeměmiX Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Komise udělí mandáty mezinárodním finančním institucím, jako je EIB/EIF.6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1 Monitorovací systémOd roku 2011 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince každého roku kvantitativní i kvalitativní výroční zprávu o činnostech prováděných v předchozím roce. Výroční zprávy vycházejí ze zpráv o provádění, které předkládají mezinárodní finanční instituce a které posuzují podporované činnosti z hlediska finančního provádění, podaných žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí, výsledků, a je-li to možné, i dopadů.6.2 Hodnocení6.2.1 Hodnocení předem (ex ante)Hodnocení ex ante je přiloženo k návrhu na facilitu mikrofinancování Progress. Bylo provedeno Komisí a obsahuje informace o potřebách, které mají být uspokojeny, cílech, kterých má být dosaženo, riziku spojeném s návrhem a alternativních scénářích.6.2.2 Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Hodnocení ex ante posuzuje stávající iniciativy Společenství v oblasti mikroúvěru, jako například Jasmine a program pro konkurenceschopnost a inovace.Návrh na facilitu mikrofinancování Progress je v synergii se stávajícími akcemi a podstatně posiluje efektivitu a pravděpodobnost, že tyto akce budou úspěšné.6.2.3 Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníFacilita mikrofinancování Progress bude předmětem průběžného a závěrečného hodnocení. Toto hodnocení posoudí např. případnost, provázanost a synergie, účinnost, úspornost, udržitelnost, účelnost a v možných a vhodných případech i rozdělování financí s ohledem na odvětví a druh příjemců. Závěrečné hodnocení navíc posoudí, do jaké míry facilita mikrofinancování Progress jako celek splnila svůj cíl.Průběžné hodnocení facility se dokončí čtyři roky po zahájení facility a závěrečné hodnocení nejpozději jeden rok po skončení mandátu (mandátů) uděleného (udělených) mezinárodním finančním institucím.7. opatření proti podvodůmKomise zajistí, že v případě provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí jsou finanční zájmy Společenství chráněny uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a dalším protiprávním činnostem, a to pomocí účinných kontrol a navracení neoprávněně vyplacených částek, a v případě zjištění nesrovnalostí pomocí účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 a (Euratom, ES) č. 2185/96 a s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999.U akcí Společenství financovaných podle tohoto rozhodnutí se nesrovnalostí podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení právního předpisu Společenství nebo smluvních závazků vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v jehož důsledku je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Společenství nebo rozpočty Společenstvím spravované, a to formou neoprávněného výdaje.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Akce 1…. | Provádět facilitu prostřednictvím mandátů udělených mezinárodním finančním institucím |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[24] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST |Zaměstnanci financovaní[25] podle článku XX 01 02 | 2 | 2 | 2 | 2 |Ostatní zaměstnanci financovaní[26] podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM | 3 | 3 | 3 | 3 |8.2.2 Popis úkolů, které vyplývají z akceHlavní úkoly v souvislosti s prováděním akce jsou:-  sjednání mandátů s mezinárodními finančními institucemi,-  posouzení a schválení transakcí,-  monitorování provádění programu,-  vypracování výroční zprávy o provádění-  Posouzení synergií v rámci facility mikrofinancování Progress a s jinými doplňkovými programy Společenství, a zejména s Evropským sociálním fondem.8.2.3 Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)(V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst podle původu)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, která mají být nahrazena nebo prodloužena.( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNRX Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok 2010, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného rokuPotřeby lidských a administrativních zdrojů se pokryjí v rámci přídělů, které lze poskytnout řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly v důsledku omezení rozpočtu.8.2.4 Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie 04 01 04 11 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc |- interní (intra muros) |- externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |8.2.5 Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté do referenční částkyv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Celkem |Úředníci a dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,488 |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,512 |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanciPřípadně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.11 * 122 000 = 122 000 ročněVýpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.12 * 64 000 = 128 000 ročně8.2.6 Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |2010 | 2011 | 2012 | 2013 | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference |XX 01 02 11 03 – Výbory[28] |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 - Informační systémy |2. Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3. Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) |Výpočet – další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[1] Sdělení Komise „Zelenou malým a středním podnikům.“, „Small Business Act“ pro Evropu, KOM(2008) 394 v konečném znění, 25.6.2008.[2] KOM(2009) 114, 4.3.2009.[3] Viz http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=103&langId=en&eventsId=173&furtherEvents=yes[4] KOM(2009) 257, 3.6.2009.[5] KOM(2009) 257, 3.6.2009.[6] P6_TA-PROV(2009)0166.[7] (2006/C 139/01).[8] 100 milionů EUR v cenách roku 2004.[9] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1672/2006/ES ze dne 24. října 2006, kterým se zavádí program Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu – Progress (Úř. věst. L 315, 15.11.2006, s. 1).[10] KOM(2007) 708.[11] KOM(2009) 257, 3.6.2009.[12] Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.[13] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.[14] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.[15] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.[16] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[17] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[18] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[19] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[20] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[21] Zejména osoby, které jsou považovány za “nezpůsobilé pro bankovní úvěry”, tj. nemají přístup k běžným úvěrovým systémům; mladí lidé, nebo ti, kdo žijí v poměrech finanční nejistoty (samoživitelky, zdravotně postižení, migranti, propuštění pracovníci).[22] Zvolíte-li více než jeden způsob, uveďte další podrobnosti v části „příslušné poznámky“ tohoto bodu.[23] Jak je popsáno v bodě 5.3[24] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[25] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[26] Tyto náklady jsou zahrnuty v referenční částce.[27] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[28] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


				|

		52012PC0416

			Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o změně směrnice 2003/87/ES za účelem vyjasnění ustanovení o harmonogramu dražeb povolenek na emise skleníkových plynů /* COM/2012/0416 final - 2012/0202 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           ÚVOD
Díky systému EU pro obchodování s emisemi (EU
ETS) zřízenému směrnicí 2003/87/ES byl vytvořen první velký
celosvětový trh s uhlíkem a zavedena celoevropská cena uhlíku. Trh je
obecně považován za likvidní s dobře fungující infrastrukturou.
Část této infrastruktury se vztahuje ke způsobům dražení
emisních povolenek, u nichž směrnice svěřuje prováděcí
pravomoci Komisi, a to zejména přijetím nařízení o „harmonogramu,
správě a jiných aspektech dražeb“. Komise již tuto pravomoc vykonává a
dotyčné nařízení již bylo několikrát pozměněno.
Nicméně v rámci probíhající diskuse o
potřebě a možnostech budoucích opatření k řešení
nerovnováhy mezi nabídkou a poptávkou vyslovily některé
zúčastněné strany pochybnosti ohledně výkladu, o který se Komise
doposud opírala, pokud jde o rozsah jejích pravomocí. Směrnice by
měla tento bod urychleně vyjasnit, aby nedocházelo k pochybnostem
ohledně rozsahu pravomocí Komise a aby byla zajištěna právní jistota,
pokud jde o možná budoucí opatření přijatá Komisí na tomto
základě.
2.           PRÁVNÍ SOUVISLOSTI
Přechod z fáze 2 (období 2008 až 2012) do
fáze 3 (období 2013 až 2020) a uplatňování dosud přijatých ustanovení
se mimo jiné vyznačuje tím, že se v krátké době očekává
dočasné výrazné zvýšení nabídky povolenek a mezinárodních kreditů.
Tím se posílí již dnes výrazný, původně nepředpokládaný dopad
makroekonomického vývoje, díky němuž došlo k významnému snížení emisí, a v
letech 2012 a 2013 se neočekává jejich velké zvýšení. Tato kombinace vyšší
čisté nabídky a nižší poptávky ve značné míře ovlivňuje
řádné fungování evropského trhu s uhlíkem při přechodu do fáze
3.
Za těchto výjimečných okolností
proto Komise v současné době přezkoumává potřebu
změnit harmonogram dražení a požádá odborníky z Výboru pro změnu
klimatu, aby zvážili návrh budoucích změn nařízení Komise (EU)
č. 1031/2010 a vyjádřili své stanovisko ohledně toho, jaká
vhodná opatření mají být do konce tohoto roku přijata. Komise žádá i
všechny zainteresované subjekty, aby se k tomuto návrhu vyjádřily, a hodlá
se na ně za tím účelem aktivně obracet. Další informace jsou k
dispozici v pracovním dokumentu Komise Information provided on the
functioning of the EU Emission Trading System, the volumes of greenhouse gas
emission allowances auctioned and freely allocated and the impact on the
surplus of allowances in the period up to 2020 (Informace o fungování
systému EU pro obchodování s emisemi, objemech dražených a bezplatně
přidělovaných povolenek na emise skleníkových plynů a o dopadu
na nadbytek povolenek v období do roku 2020). V mezidobí by měl
rychle a nezávisle na výsledku konzultací s Výborem pro změnu klimatu
proběhnout prostřednictvím tohoto návrhu legislativní proces, aby se
vyjasnil rozsah pravomocí Komise.
A závěrem Komise znovu potvrzuje
svůj závazek vyslovený v souvislosti s dohodou o směrnici o
energetické účinnosti urychleně posoudit a předložit možná
opatření týkající se přijetí dalších vhodných strukturálních
opatření na posílení a zefektivnění ETS během fáze 3.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
V zájmu právní jistoty je třeba vyjasnit,
že Komise může upravit harmonogram dražeb stanovený v nařízení Komise
(EU) č. 1031/2010, aby bylo zajištěno řádné fungování trhu.
Navrhovaná změna by sloužila výslovně k vyjasnění
příslušného ustanovení ve směrnici o EU ETS.
2012/0202 (COD)
Návrh
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
o změně směrnice 2003/87/ES za
účelem vyjasnění ustanovení o harmonogramu dražeb povolenek na emise
skleníkových plynů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této
smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[1],

s ohledem na stanovisko Výboru regionů[2],
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Ustanovení čl. 10 odst.
4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října
2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise
skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice
Rady 96/61/ES[3]
nespecifikují, jakým způsobem se mají během obchodovacího období
rozdělit jednotlivé objemy povolenek na emise skleníkových plynů,
které mají být vydraženy.
(2)       V zájmu právní jistoty a
předvídatelnosti trhu je třeba vyjasnit, že Komise může za
výjimečných okolností upravit harmonogram dražeb podle čl. 10 odst. 4
směrnice 2003/87/ES, aby bylo zajištěno řádné fungování trhu.
(3)       Směrnice 2003/87/ES by
proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V čl. 10 odst. 4 prvním pododstavci
směrnice 2003/87/ES se doplňuje nová věta, která zní:
„Komise upraví v případě potřeby
harmonogram pro jednotlivá období tak, aby bylo zajištěno řádné
fungování trhu.“
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským
státům.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
[1]               Úř.
věst. C, , s. .
[2]               Úř.
věst. C, , s. .
[3]               Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32.


Důležité právní upozornění

|

52009PC0509

Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí 2008/839/SVV o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)  /* KOM/2009/0509 konecném znení - CNS 2009/0137 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 29.9.2009KOM(2009) 509 v konečném znění2009/0137 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se mění rozhodnutí 2008/839/SVV o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhu• Odůvodnění a cíle návrhuKomise se podílí na dostupnosti funkcí systému SIS II a přispívá tak k zachování vysoké úrovně bezpečnosti v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Snaží se dát vývoji SIS II nový impuls vycházející z fáze analýzy a oprav, během které bylo vyřešeno značné množství zjištěných problémů a poruch a byla navržena nebo provedena řešení k jejich nápravě.Cílem tohoto návrhu a návrhu nařízení Rady ve stejné věci je předejít tomu, aby platnost rozhodnutí 2008/839/SVV upravujícího přechod z Schengenského informačního systému v jeho stávající podobě (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) skončila před tím, než bude přechod technicky proveditelný. Tento návrh nadto zaručuje právní flexibilitu pro vývoj SIS II prostřednictvím alternativního technického řešení SIS 1+ RE pro případ, že by bylo nutné přejít na toto řešení.Zároveň se zřizuje Rada pro globální řízení programu SIS II (GPMB) jako skupina odborníků pro posílené řízení a koordinaci projektu SIS II a souvisejících činností jako celku s cílem zajistit účinné řízení vývoje SIS II a přechodu na něj, jakož i dosáhnout soudržnosti mezi vývojem systémů na centrální úrovni i na úrovni jednotlivých členských států. Tento návrh se shoduje se závěry Rady ze dne 4. a 5. června 2009, v nichž Rada na základě zkušeností a znalostí získaných z globálního přístupu k řízení programu SIS II stanoveného v závěrech Rady ze dne 26. a 27. února a v souladu s právním rámcem vyzývá Komisi, aby předložila zlepšený koncept řízení projektů v rámci SIS II.Transparentnost procesu vývoje systému SIS II pro Evropský parlament je zajištěna prostřednictvím stávající povinnosti podávat zprávy.• Obecné souvislostiSchengenský informační systém (SIS) zřízený v souladu s ustanoveními hlavy IV Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 19. června 1990 uzavřené dne 14. června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie Beneluxu, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (dále jen „Schengenská úmluva“) a jeho rozšířená verze SIS 1+ představují nezbytný nástroj pro uplatňování ustanovení schengenského acquis začleněného do rámce Evropské unie.Vývoj SIS druhé generace (SIS II) byl svěřen Komisi na základě nařízení Rady (ES) č. 2424/2001 a rozhodnutí Rady 2001/886/SVV ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II). Systém SIS II nahradí systém SIS 1+. Vývoj SIS II přihlíží k poslednímu vývoji v oblasti informačních technologií a umožňuje zavádění dodatečných funkcí.Ustanovení o zřízení, provozu a využívání SIS II jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006[1] ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) a v rozhodnutí Rady 2007/533/SVV[2] ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II). Předpokládá se, že tyto nástroje se budou vztahovat na členské státy účastnící se SIS 1+ až ode dne, který stanoví Rada jednomyslným usnesením svých členů zastupujících vlády členských států, které se účastní SIS 1+. Ty pak nahradí ustanovení schengenského acquis , která upravují SIS 1+, a zejména příslušná ustanovení Schengenské úmluvy.K tomu může dojít až poté, co uživatelé SIS 1+ přejdou do prostředí SIS II. Za tímto účelem byl vytvořen právní rámec pro přechod z prostředí SIS 1+ do prostředí SIS II. Aby byla omezena rizika přerušení služeb během přechodu, bude zřízena provizorní technická architektura pro provoz SIS 1+, která umožní souběžný provoz SIS 1+ a některých technických částí architektury SIS II, než bude přechod dokončen.Časový rámec současných nástrojů pro přechod a zejména nejzazší den pro jejich provedení, který je nyní stanoven na nejpozději 30. června 2010, již není reálný. Tento návrh si proto klade za cíl předejít skončení platnosti rozhodnutí Rady 2008/839/SVV před provedením přechodu. Rada GPMB bude působit jako kontaktní místo mezi subjekty a zúčastněnými stranami zapojenými do globálního vývoje SIS II. Komisi a členským státům zejména umožní koordinovat globální program s přihlédnutím k jejich odpovědnosti a činnostem týkajícím se projektů v rámci SIS II na centrální úrovni i na úrovni jednotlivých členských států.Tento návrh usměrní proces řízení při zachování rozdělení pravomocí mezi Komisi, Francii a zúčastněné členské státy, které je již obsaženo v nástrojích, jenž mají být upraveny.• Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu-  Úmluva ze dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie Benelux, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích[3] (Schengenská úmluva),-  nařízení Rady (ES) č. 2424/2001 ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[4], ve znění nařízení Rady (ES) 1988/2006 ze dne 21. prosince 2006[5],-  rozhodnutí Rady 2001/886/SVV ze dne 6. prosince 2001[6] o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), ve znění rozhodnutí Rady 2006/1007/SVV ze dne 21. prosince 2006[7],-  nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II),-  rozhodnutí Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II),-  nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1986/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přístupu subjektů odpovědných za vydávání osvědčení o registraci vozidel v členských státech k Schengenskému informačnímu systému druhé generace (SIS II)[8],-  rozhodnutí Komise 2007/170/ES a 2007/171/ES ze dne 16. března 2007, kterými se stanoví požadavky na síť Schengenského informačního systému druhé generace[9],-  nařízení Rady (ES) č. 189/2008 ze dne 18. února 2008 o testování Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[10],-  rozhodnutí Rady 2008/173/ES ze dne 18. února 2008 o testování Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[11],-  Nařízení Rady č. 1104/2008/ES ze dne 24. října 2008 o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)[12],-  rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ze dne 24. října 2008 o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)[13].• Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNevztahuje se na tento návrh.2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů• Konzultace zúčastněných stranOdborníci členských států jsou úzce zapojeni do pokračujícího vývoje SIS II, zejména v rámci výboru SIS VIS. Vývoj SIS II byl rovněž projednáván v rámci přípravných orgánů Rady. Rada ve svých závěrech ze dne 4. a 5. června 2009 vyzývá Komisi aby co nejdříve, nejpozději však do října 2009, předložila vhodné legislativní návrhy k úpravě nástrojů přechodu.• Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahuTento návrh zohledňuje výsledek rozsáhlých jednání s členskými státy, zejména v rámci Výboru článku 36.• Sběr a využití výsledků odborných konzultacíK přípravě tohoto návrhu nebyly využity externí odborné konzultace.• Posouzení dopadůPro tento návrh rozhodnutí Rady, který není zahrnut do ročního legislativního a pracovního programu Komise a je pokračováním technického projektu bez jasně definovatelných hospodářských, sociálních dopadů a dopadů na životní prostředí, se nepožaduje žádné posouzení dopadů.3. Právní stránka návrhu• Shrnutí navrhovaných opatřeníCílem tohoto návrhu je předejít skončení platnosti rozhodnutí Rady 2008/839/SVV před provedením přechodu, zaručit právní flexibilitu pro alternativní technické řešení a dosáhnout tak dostupnosti funkcí systému SIS II založených na SIS 1+ pro případ, že by bylo nutné přejít na toto řešení, a zajistit, aby řízení vývoje SIS II a přechodu na něj bylo co nejúčinnější zejména vůči koordinaci projektů Komise a členských států. Pro dosažení posledně jmenovaného cíle je zřízena expertní skupina GPMB na globální programové úrovni.• Právní základPrávním základem tohoto rozhodnutí jsou čl. 30 odst. 1 písm. a) a b), čl. 31 odst. 1 písm. a) a b) a čl. 34 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské unii, jelikož se týká operativní spolupráce příslušných orgánů členských států při předcházení trestným činům, jejich odhalování a objasňování, jakož i shromažďování, uchovávání, zpracovávání, analýzy a výměny příslušných informací. Tento návrh má rovněž usnadňovat a urychlovat spolupráci příslušných ministerstev a justičních nebo obdobných orgánů členských států, a to též prostřednictvím Eurojustu, jeví-li se to účelné.• Zásada subsidiarityTento návrh je v souladu se zásadou subsidiarity, neboť hlavního cíle navrhovaného kroku, tj. přechodu ze SIS 1+ na SIS II, nemůže být dosaženo na úrovni členských států.• Zásada proporcionalityTento návrh nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení jeho cíle. Je v souladu se zásadou proporcionality proto, že činnosti Komise jsou stále omezeny na Centrální SIS II, koordinační činnost a poskytnutí technického nástroje umožňujícího úspěšnou výměnu údajů SIS 1+ mezi SIS 1+ a SIS II („převodník“). Rada pro globální řízení programu doposud fungovala jako neformální poradní struktura pro účely koordinace, kterou vyžadovaly stávající nástroje. Koordinace mezi Komisí a členskými státy je nutná pro dosažení globálního úspěchu prostředí SIS II.• Volba nástrojůJak již bylo uvedeno výše, rozhodnutí Rady je jedinou dostupnou legální formou pro oddálení konce platnosti rozhodnutí Rady 2008/839/SVV. Co se týče ostatních bodů návrhu, rozhodnutí Rady je nejvhodnějším nástrojem pro navrhované činnosti s přihlédnutím k tomu, že pro řízení vývoje SIS II a přechodu na něj je nutné použít jednotná pravidla a postupy. Ustanovení tohoto rozhodnutí jsou přesná a bezpodmínečná.Rámcové rozhodnutí není vhodným nástrojem, neboť návrh nezahrnuje žádné sbližování právních předpisů členských států.Vzhledem k dvoupilířové povaze SIS II bude toto navrhované rozhodnutí Rady doplněno nařízením Rady založeným na článku 66 Smlouvy o ES.4. Rozpočtové důsledkyNařízení Rady (ES) č. 2424/2001 a rozhodnutí Rady 2001/886/SVV o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace stanoví, že výdaje spojené s vývojem SIS II jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.Stejně tak podle článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 a podle článku 5 rozhodnutí Rady č. 533/2007 ze dne 12. června 2007 se náklady na zřízení, provoz a údržbu centrálního SIS II a komunikační infrastruktury hradí ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Náklady na zřízení, provoz a údržbu jednotlivých N.SIS II nese dotyčný členský stát.Podle článku 15 nařízení (ES) č. 1104/2008 a nařízení Rady 2008/839/SVV jak bylo dosud uváděno dodatečné náklady na přechod, testy SIS II, údržbu a rozvoj na centrální úrovni (centrální SIS II a komunikační infrastruktura) se rovněž hradí ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Náklady na testování, přechod, údržbu a rozvoj vnitrostátních systémů, včetně N. SIS II, nadále ponese dotyčný členský stát.Tento návrh nemění základní strukturu. Rozšíří nicméně stávající právní základ, který již byl stanoven nařízením (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutním Rady 2008/839/SVV za účelem pokrytí období po 30. červnu 2010 do přechodu na prostředí SIS II. Náklady na zasedání rady GPMB, která se tímto návrhem zřizuje, včetně nákladů na účast členů a odborníků této rady se hradí ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Potřebné prostředky na pokrytí nákladů na zasedání rady GPMB budou čerpány z prostředků určených ve finančním plánu na období 2010–2013 na Schengenský informační systém (SIS II).Náklady na činnosti na úrovni SIS 1+, včetně doplňkových činností vykonávaných Francií jménem členských států (SIS 1+), se nadále hradí v souladu s článkem 119 Schengenské úmluvy. Tento článek stanoví, že náklady na zřízení a provoz technické podpůrné jednotky SIS 1+ podle čl. 92 odst. 3 Úmluvy, včetně nákladů na kabelové spojení vnitrostátních součástí Schengenského informačního systému s technickou podpůrnou jednotkou, nesou společně členské státy, zatímco náklady na zřízení a provoz vnitrostátní součásti Schengenského informačního systému nese dotyčný členský stát.Komise připravila finanční výkaz, který je přílohou tohoto návrhu.5. Další informace• Změna platných právních předpisůPřijetí tohoto návrhu si vyžádá změnu rozhodnutí Rady 2008/839/SVV.• Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnostiNávrh obsahuje pozměněné ustanovení o skončení platnosti. Nové datum konce platnosti stanoví Rada v souladu s čl. 71 odst. 2 rozhodnutí Rady (ES) 2007/533/SVV.• Časový plánAby byla zajištěna kontinuita příprav a včasné provedení činností v něm obsažených, musí být toto rozhodnutí Rady přijato nejpozději v červnu 2010.2009/0137 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se mění rozhodnutí 2008/839/SVV o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 30 odst. 1 písm. a) a b), čl. 31 odst. 1 písm. a) a b) a čl. 34 odst. 2 písm. c) uvedené Smlouvy,s ohledem na návrh Komise[14],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[15],vzhledem k těmto důvodům:1.  Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[16] a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[17].2.  Podmínky, postupy a povinnosti v souvislosti s průběhem přechodu ze SIS 1+ na SIS II jsou stanoveny nařízením Rady (ES) č. 1104/2008 ze dne 24. října 2008 o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)[18] a rozhodnutím Rady 2008/839/SVV ze dne 24. října 2008 o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)[19]. Planost těchto nástrojů však skončí nejpozději 30. června 2010.3.  Předběžné podmínky nutné k přechodu však do 30. června 2010 nebudou splněny. Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV vyžaduje, aby se prostředí SIS II stálo plně funkčním, proto by se nařízení (ES) 1104/2008 a rozhodnutí 2008/839/SVV měly uplatňovat až do dokončení přechodu na prostředí SIS II.4.  Komise a členské státy by měly ve všech fázích přechodu nadále úzce spolupracovat s cílem dokončit proces. Na doplnění stávající organizační struktury bude zřízena expertní skupina.5.  Komise je nadále odpovědná za centrální SIS II a jeho komunikační infrastrukturu. Centrální SIS II a komunikační infrastrukturu je nezbytné udržovat a případně dále rozvíjet. Další rozvoj centrálního SIS II by měl vždy zahrnovat opravu chyb. Komise by měla koordinovat a podporovat společné činnosti.6.  Měl by být vypracován technický pohotovostní plán pro dosažení dostupnosti funkcí systému SIS II. Popis technických složek architektury přechodu by proto měl být uzpůsoben tomu, aby byl použitelný s jiným technickým řešením týkajícím se vývoje Centrálního SIS II.7.  Členské státy jsou nadále odpovědné za své vnitrostátní systémy (N.SIS II). N.SIS II je stále zapotřebí udržovat a případně dále rozvíjet.8.  Francie je nadále odpovědná za C.SIS.9.  Jelikož cílů navrhované akce, zejména vytvoření provizorní architektury pro přechod a migrace údajů ze SIS 1+ na SIS II, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků akce lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o založení Evropského společenství a uvedenou v článku 2 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.10.  Spojené království se účastní tohoto rozhodnutí podle článku 5 Protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, a podle čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[20] .11.  Irsko se účastní tohoto rozhodnutí v souladu s článkem 5 Protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, a s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[21].12.  Tímto rozhodnutím nejsou dotčena opatření pro částečnou účast Spojeného království a Irska v schengenském acquis , která byla stanovena pro Spojené království v rozhodnutí Rady 2000/365/ES a pro Irsko v rozhodnutí 2002/192/ES.13.  Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis[22] , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999[23] o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody.14.  Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis[24] , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/149/SVV[25] o uzavření uvedené dohody jménem Evropské unie.15.  Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu protokolu podepsaného mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/262/ES ze dne 28. února 2008 o podpisu uvedené dohody jménem Evropského společenství a o prozatímním uplatňování určitých ustanovení tohoto protokolu[26].PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Rozhodnutí 2008/839/SVV se mění takto:1) V článku 4 se úvodní věta nahrazuje tímto:„Pro zajištění přechodu ze SIS 1+ na SIS II mají být v nutné míře zpřístupněny následující prvky:“2) V článku 10 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Převodník bude v nutné míře obousměrně převádět data mezi C.SIS a Centrálním SIS II a bude zajišťovat synchronizaci C.SIS a Centrálního SIS II.“3) V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Členské státy, které se účastní SIS 1+, přejdou za podpory Francie a Komise z N.SIS na N.SIS II za použití provizorní architektury přechodu.“4) Vkládá se nový článek 17a, který zní:„Článek 17aRada pro globální řízení programu SIS II1. Tímto se zřizuje skupina technických odborníků nazvaná „Rada pro globální řízení programu SIS II“ (dále jen „GPMB“), aniž jsou dotčeny příslušné odpovědnosti a činnosti Komise, Francie a členských států, které se účastní SIS 1+. GPMB poskytne fórum pro koordinaci projektů v rámci SIS II na centrální úrovni i na úrovni jednotlivých členských států.2. Radu GPMB tvoří maximálně 10 odborníků. Členské státy, které působí v rámci Rady, jmenují maximálně 8 odborníků a stejný počet náhradníků. Dva odborníci a dva náhradníci budou jmenováni generálním ředitelem odpovědného generálního ředitelství Komise z řad úředníků Komise. Jednání GPMB se mohou účastnit další úředníci Komise, kteří mají zájem na projednávaných otázkách.3. Pro dosažení cíle stanoveného v odstavci 1 může rada GPMB případně pozvat k účasti na zasedáních další odborníky.4. Rada GPMB zasedá v prostorách Komise. Funkce sekretariátu zajišťuje Komise.5. Rada GPMB sama formuluje rozsah svého mandátu. Mandát nabývá účinku poté, co generální ředitel odpovědného generálního ředitelství Komise vydá příznivé stanovisko.6. Administrativní a cestovní náklady vyplývající z činností GPMB se hradí ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, pokud nejsou hrazeny z jiných zdrojů, aniž je dotčen článek 15, odstavec 2. Pokud jde o cestovní náklady odborníků rady GPMB jmenovaných členskými státy, které působí v rámci Rady, a odborníků pozvaných v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, které vznikají v souvislosti s prací rady GPMB, použijí se Předpisy o úhradě výdajů externích odborníků pozvaných na zasedání Komise.“5) V čl. 19 se poslední věta nahrazuje tímto:„Jeho platnost skončí ke dni, který stanoví Rada v souladu s čl. 71 odst. 2 rozhodnutí 2007/533/SVV.“Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Tento výkaz doprovází dva legislativní návrhy:Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1104/2008 o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)Návrh rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí Rady 2008/839/SVV o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:Hlava 18: Prostor svobody, bezpečnosti a právaKapitola 18 02: Solidarita – Vnější hranice, vízová politika a volný pohyb osob3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:18.02.04 01 – Schengenský informační systém (SIS II)3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:Vzhledem k tomu, že tyto opravné nástroje prodlužují dobu platnosti předpokládanou v pozměňovaných nástrojích, budou brány v potaz pouze náklady způsobené prodloužením fáze vývoje a přechodu a vzniklé po 30. červnu 2010. Náklady přidělené do 30. června 2010 jsou z toho vyloučeny.Provozní náklady financované na jiném právním základě, jako je zejména nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), jsou rovněž vyloučeny.Prostředky na závazky vyplývající z těchto opravných nástrojů na období od 30. června 2010 do přechodu na nové prostředí, a tím i do konce platnosti nástrojů, jsou plánovány v rámci částky předpokládané na financování rozsáhlých IT systémů.3.3. Rozpočtové charakteristiky :Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Položka ve finančním výhledu |18 02 04 01 | Nepov. | RP[27] | NE | NE | NE | 3a |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | 2010 | 2011 | 2012 | Celkem |Provozní výdaje[28] |Prostředky na závazky (PZ) | 8.1. | a | 6,566 | 6,284 | 0 | 12,850 |Prostředky na platby (PP) | b | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[29] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Prostředky na závazky | a+c | 6,566 | 6,284 | 12,850 |Prostředky na platby | b+c | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[30] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | 2,593 | 3,890 | 6,483 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Celkové orientační finanční náklady zásahu |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 9,336 | 10,415 | 19,751 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 7,694 | 10,486 | 1,571 | 19,751 |SpoluúčastPokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky): neuvedeno-  Příspěvek Norska ve výši 2.200081 % a Islandu ve výši 0,113386 % (údaje z roku 2007) na provozní náklady na základě čl. 12 odst. 1 druhého pododstavce dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36).-  Příspěvek Švýcarska ve výši 2,402999 % (údaje z roku 2007) na provozní náklady na základě čl. 11 odst. 3 druhého pododstavce Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. 53, 27.2.2008, s. 52).Co se týče Islandu a Norska, vycházejí tyto návrhy z schengenského acquis , jak je vymezeno v příloze A Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis . Ustanovení čl. 12 odst. 1 posledního pododstavce této dohody stanoví: „Pokud jsou provozní náklady hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropského společenství, podílí se Island a Norsko na těchto nákladech ročními příspěvky do tohoto rozpočtu podle procentního poměru hrubého domácího produktu ve vztahu k hrubému domácímu produktu všech zúčastněných států“.Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí tento návrh ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis . Ustanovení čl. 11 odst. 2 této dohody stanoví: „Pokud jde o náklady na vývoj Schengenského informačního systému (SIS II), poskytuje Švýcarsko do souhrnného rozpočtu Evropských společenství roční příspěvek na daný rozpočtový rok podle poměru svého hrubého domácího produktu ve vztahu k hrubému domácímu produktu všech zúčastněných zemí, a to od rozpočtového roku 2002.“4.1.2. Soulad s finančním plánem( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. Potřebné prostředky na pokrytí nákladů na zasedání rady GPMB budou čerpány z prostředků určených ve finančním plánu na období 2010–2013 na Schengenský informační systém (SIS II).( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[31] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí (Rok n-1) | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 50 | 50 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuCílem návrhu je prodloužení právního základu pro přechod do doby, než bude technicky proveditelný. Dalším cílem je vytvoření struktury řízení v souladu s mezinárodně uznávanými osvědčenými potupy řízení. Návrh dále zaručuje právní flexibilitu pro dosažení řešení dostupnosti funkcí systému SIS II prostřednictvím alternativního technického založeného na SIS 1+ pro případ, že by bylo nutné přejít na toto řešení. Návrh nemění základní rozdělení pravomocí ani nemění základní strukturu financování.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieVzhledem ke začlenění schengenského acquis do institucionálního rámce Evropské unie a s přihlédnutím k tomu, že SIS II zahrnuje jak pravomoci Společenství tak pravomoci Unie, vyžaduje projekt vytvoření rozsáhlých IT systémů i zapojení Společenství.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMHlavním cílem návrhu je zajistit úspěšné zahájení provozu SIS II. Od tohoto návrhu se očekává, že zaručí hladkou migraci údajů ze SIS 1+ na SIS II a kompletní přechod na SIS II. Směrodatným ukazatelem je, že by ve všech členských státech mělo dojít k úspěšné migraci dat a přechodu na nový systém.5.4. Způsob provádění (orientační)( Centralizované řízení( přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky: neuvedeno6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémPokrok bude pravidelně hodnocen a plnění měřeno předepsanými standardy a podle předem stanovených kritérií. Tuto činnost bude provádět zejména subjekt smluvně sjednaný za účelem zabezpečení kvality.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante)Hodnotící a srovnávací zpráva o dalším směřování SIS II, kterou Radě předložily předsednictví a Komise, poskytuje hodnocení ex ante. Na tomto základě Rada zaznamenala ve svých závěrech ze dne 4. a 5. června 2009 dokončení fáze analýzy a oprav prostředí SIS II, během níž bylo vyřešeno značné množství zjištěných problémů a poruch a byla navržena nebo provedena řešení k jejich nápravě. Rada došla k závěru, že vývoj SIS II by měl pokračovat na základě současného projektu SIS II a že SIS 1 +RE zůstane zachován jako pohotovostní plán.6.2.2. Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Těmito návrhy se zřizuje Rada pro globální řízení programu SIS II, a je tak zohledněna zkušenost z řízení vývoje SIS II na základě pracovní struktury, jak byla stanovena v nyní pozměňovaných nástrojích.6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníJak je stanoveno v závěrech Rady ze dne 4. a 5. června 2009, další hodnocení se bude provádět na základě šestiměsíčních „milníků“.7. Opatření proti podvodůmPokud bude nutné uzavřít nějaké dodatečné smlouvy, budou pro zadávání zakázek použity postupy Komise, které zajistí soulad s předpisy Společenství o zadávání veřejných zakázek.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiProstředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)(Je třeba uvést cílové položky, akce a výstupy) | Druh výstupu | Prům. nákl. | Rok 2010 | Rok 2011 | CELKEM |Rok 2010 | Rok 2011 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[32] (XX 01 01) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |Zaměstnanci financovaní[33] podle čl. XX 01 02 | 17 | 17 |Ostatní zaměstnanci[34] financovaní podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM | 50 | 50 |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce-  Koordinace programů-  Řízení projektu-  Technické řízení-  Hodnocení a zprávy-  Řízení veřejných zakázek, smluv a financí8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce ( XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení )neuvedeno8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok 2010 (poměrným dílem od 1. července) | Rok 2011 (poměrným dílem do předpokládaného času přechodu) |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 2,013 | 3,020 |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, vyslaní národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | 0,580 | 0,870 |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 2,593 | 3,890 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci |. |AD/AST – 122 000 EUR ročně * 33 osob = 4,026 mil. EUR |Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 |Smluvní zaměstnanci (čl. 18 01 02 01 01): 64 000 EUR ročně * 9 osob = 0,576 mil. EUR |Vyslaní národní odborníci (čl. 18 01 02 01 03): 73 000 EUR ročně * 8 osob = 0,584 mil. EUR |8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |Rok 2010 | Rok 2011 | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Mise zahrnuje každoroční návštěvy ve 27 zúčastněných státech pro jednu osobu a cesty jednou týdně do Štrasburku pro dvě osoby až do předpokládaného data přechodu.Potřeby lidských a administrativních zdrojů se pokryjí v rámci přídělů, které lze poskytnout řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly s přihlédnutím k omezení rozpočtu.[1] Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4.[2] Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63.[3] Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19, ve znění rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ze dne 24. října 2008 (Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43).[4] Úř. věst. L 328, 13.12.2001, s. 4.[5] Úř. věst. L 411, 30.12.2006, s. 1.[6] Úř. věst. L 328, 13.12.2001, s. 1.[7] Úř. věst. L 411, 30.12.2006, s. 78.[8] Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 1.[9] Úř. věst. L 79, 20.3.2007, s. 20 a Úř. věst. L 79, 20.3.2007, s. 29.[10] Úř. věst. L 57, 1.3.2008, s. 1.[11] Úř. věst. L 57, 1.3.2008, s. 14.[12] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1.[13] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43.[14] Úř. věst. C […], […], s. […].[15] Úř. věst. C […], […], s. […].[16] Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4.[17] Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63.[18] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1.[19] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43.[20] Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.[21] Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.[22] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.[23] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.[24] Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.[25] Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 50[26] Úř. věst. L 83, 26.3.2008, s. 5.[27] Rozlišené prostředky, dále jen „RP”.[28] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[29] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[30] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[31] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[32] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[33] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[34] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.8.2017
            COM(2017) 425 final
            2017/0191(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie, pokud jde o návrhy norem jakosti pro ovoce a zeleninu přijímaných Evropskou hospodářskou komisí OSN – Pracovní skupinou pro normy jakosti zemědělských produktů (WP.7 EHK OSN)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Normotvornou činnost Evropské hospodářské komise OSN (dále jen „EHK OSN“) provádí pracovní skupina EHK OSN pro normy jakosti zemědělských produktů (dále jen „WP.7“) podle Ženevského porozumění o normách jakosti zemědělských produktů
                  1
               .

               WP.7 působí v souladu se svým mandátem
                  2
                a pracovními postupy
                  3
                pro přijetí norem jakosti zemědělských produktů EHK OSN. Návrhy norem jakosti EHK OSN pro ovoce a zeleninu jsou připravovány specializovanou sekcí pro normalizaci čerstvého ovoce a zeleniny a specializovanou sekcí pro normalizaci suchých a sušených produktů. Návrhy jsou poté přijaty WP.7 EHK OSN na základě shody nebo vráceny k projednání ve specializovaných sekcích. Tento postup se koná každoročně.

               Všichni členové OSN nebo jejích specializovaných agentur se mohou zapojit do činnosti EHK OSN týkající se norem jakosti zemědělských produktů. Členské státy Evropské unie se na této činnosti pravidelně podílejí. Evropská unie se v rámci WP.7 EHK OSN a jejích specializovaných sekcí pro normalizaci čerstvého ovoce a zeleniny a suchých a sušených produktů účastní jako pozorovatel.

               Na úrovni Unie lze podle čl. 75 odst. 1 a čl. 76 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013
                  4
                produkty v odvětví ovoce a zeleniny, které se mají prodávat spotřebiteli v čerstvém stavu, uvádět na trh, pouze pokud splňují platné obchodní normy, jsou řádné a uspokojivé obchodní jakosti a pokud je uvedena země původu.

               Podle čl. 75 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, kterými se stanovují obchodní normy v odvětví ovoce a zeleniny. Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011
                  5
                stanovuje zvláštní obchodní normy pro některé produkty z ovoce a zeleniny. Tyto zvláštní obchodní normy jsou založeny na normách jakosti EHK OSN pro tyto produkty.

               Ustanovení čl. 3 odst. 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 543/2011 stanoví, že produkty, na které se nevztahuje zvláštní obchodní norma EU, se považují za produkty splňující všeobecnou obchodní normu, pokud splňují platné normy přijaté EHK OSN. V 6. bodu odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 543/2011 se stanoví, že zvláštní obchodní normy stanovené pro jednotlivé produkty by měly odpovídat normám přijatým EHK OSN.

               Normy EHK OSN definují minimální úroveň jakosti, která funguje jako společný jmenovatel usnadňující spravedlivý obchod, odstraňují technické překážky obchodu a zvyšují transparentnost trhů. Tím podporují udržitelné uvádění jakostních zemědělských produktů na trh, brání zemědělským produktům nízké kvality v pronikání na trh a chrání zájmy spotřebitelů. Jako takové přispívají k mezinárodní harmonizaci norem pro ovoce a zeleninu a vytvoří rámec, který zajistí spravedlivou hospodářskou soutěž při obchodování s ovocem a zeleninou. Normy EHK OSN byly vytvořeny za účelem splnění cílů Dohody o technických překážkách obchodu Světové obchodní organizace (WTO)
                  6
               .

               Návrhy jsou před jejich přijetím WP.7 EHK OSN podrobně projednány mezi vědeckými a technickými odborníky z odvětví ovoce a zeleniny ve specializovaných sekcích pro normalizaci, v nichž jsou zastoupeni odborníci z členských států.

               Přijetí návrhů v WP.7 EHK OSN by se proto mělo dostat podpory vázané na splnění podmínek zaručujících soulad návrhů s právními předpisy Unie a zejména s nařízením (EU) č. 1308/2013, jakož i jejich sladění s cíli a zájmy Unie v oblasti zemědělské politiky. Kromě toho, pokud bude mít Komise připomínky, které nebyly projednány ve specializovaných sekcích pro normalizaci nebo pokud budou k dispozici nové vědecké nebo technické poznatky, mělo by být zajištěno, že tyto připomínky budou před přijetím rozhodnutí o návrhu v WP.7 EHK OSN řádně projednány. Rovněž pokud se dostatečný počet členských států postaví proti návrhu, odloží členské státy podílející se na činnosti WP.7 EHK OSN své rozhodnutí a zajistí, aby byl návrh zaslán zpět k projednání ve specializovaných sekcích pro normalizaci či ve zvláštních pracovních skupinách, kde by se tyto připomínky měly řešit přednostně.

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Normy EHK OSN definují minimální úroveň jakosti, která funguje jako společný jmenovatel usnadňující spravedlivý obchod, odstraňují technické překážky obchodu a zvyšují transparentnost trhů. Tím podporují udržitelné uvádění jakostních zemědělských produktů na trh, brání zemědělským produktům nízké kvality v pronikání na trh a chrání zájmy spotřebitelů. Jako takové přispívají k mezinárodní harmonizaci norem pro ovoce a zeleninu a vytvoří rámec, který zajistí spravedlivou hospodářskou soutěž při obchodování s ovocem a zeleninou. Normy EHK OSN byly vytvořeny za účelem splnění cílů Dohody o technických překážkách obchodu Světové obchodní organizace (WTO).

                  Jak je vysvětleno výše, normy jakosti EHK OSN týkající se ovoce a zeleniny ovlivňují právo Unie. Postoj Unie by proto měl být stanoven v souladu s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie. Cílem tohoto návrhu je stanovit tento postoj Unie, s výhradou stanovených podmínek a postupů.

                  Přezkum a přijímání norem jakosti EHK OSN je nepřetržitý proces, který zajišťuje, aby platné normy byly aktuální a v souladu se současnými vědeckými a technickými poznatky. Je proto nutné vytvořit postup, jehož smyslem je stanovit postoj Unie pro tento účel na dobu neurčitou. Koordinační zasedání by se měla konat každoročně před přijetím či přezkumem norem jakosti ze strany EHK OSN.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Tento návrh je v souladu s právním rámcem Unie upravujícím obchodní normy pro ovoce a zeleninu stanovené v článcích 75 a 76 nařízení (EU) č. 1308/2013 a v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 543/2011. Zajišťuje, že postoj Unie pro přijetí norem jakosti EHK OSN podle výše uvedených ustanovení je řádně stanoven.

                •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Postoj Unie je stanoven stejným způsobem pro několik mezinárodních organizací, které stanovují normy ovlivňující právo Unie, zejména pokud jde o normy přijaté v rámci Mezinárodní organizace pro révu a víno.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Článek 43 a čl. 218 odst. 9 SFEU.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Proporcionalita

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Volba nástroje

                  Žádný jiný nástroj se na tuto iniciativu nevztahuje.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Účelnost a zjednodušování právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Základní práva zůstávají tímto návrhem nedotčena.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Evropská komise se bude podílet na koordinačním zasedání příslušné pracovní skupiny Rady, která se bude dle potřeby konat každý rok před zasedáním WP.7 EHK OSN.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               2017/0191 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie, pokud jde o návrhy norem jakosti pro ovoce a zeleninu přijímaných Evropskou hospodářskou komisí OSN – Pracovní skupinou pro normy jakosti zemědělských produktů (WP.7 EHK OSN)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 43 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této Smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropská hospodářská komise Organizace spojených národů – Pracovní skupina pro normy jakosti zemědělských produktů (WP.7 EHK OSN) posuzuje a přijímá návrhy nových norem jakosti EHK OSN nebo mění stávající normy jakosti EHK OSN pro ovoce a zeleninu. Návrhy se připravují ve specializovaných sekcích pro normalizaci EHK OSN. WP.7 EHK OSN přijímá návrhy na základě shody přítomných členů.

               (2)Normy jakosti EHK OSN pro ovoce a zeleniny přispívají k mezinárodní harmonizaci norem pro ovoce a zeleninu a vytváří rámec, který zajišťuje spravedlivou hospodářskou soutěž při obchodování s ovocem a zeleninou.

               (3)Unie se WP.7 EHK OSN a specializované sekce pro normalizaci účastní jako pozorovatel. Členské státy jsou členy EHK OSN a účastní se WP.7 EHK OSN a specializovaných sekcí pro normalizaci. Členské státy mají z pozice účastníka WP.7 EHK OSN právo podílet se na rozhodování o přijetí norem jakosti zemědělských produktů WP.7 EHK OSN.

               (4)Podle čl. 75 odst. 1 a čl. 76 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013
                  7
                lze produkty odvětví ovoce a zeleniny, které se mají prodávat spotřebiteli v čerstvém stavu, uvádět na trh, pouze pokud splňují platné obchodní normy, jsou řádné a uspokojivé obchodní jakosti a pokud je uvedena země původu.

               (5)Podle čl. 75 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, kterými se stanovují obchodní normy v odvětví ovoce a zeleniny. Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011
                  8
                stanovuje zvláštní obchodní normy pro některé produkty z ovoce a zeleniny. Tyto zvláštní obchodní normy jsou založeny na normách jakosti EHK OSN pro tyto produkty.

               (6)Podle čl. 3 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 ovoce a zelenina, na které se nevztahuje zvláštní obchodní norma, musí splňovat všeobecnou obchodní normu stanovenou v části A přílohy I uvedeného prováděcího nařízení. Produkty splňující platné obchodní normy přijaté EHK OSN se považují za produkty splňující uvedenou všeobecnou obchodní normu.

               (7)Vzhledem k tomu, že normy jakosti zemědělských produktů EHK OSN pro ovoce a zeleninu ovlivňují právo Unie, je nezbytné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat v WP.7 EHK OSN, pokud jde o tyto normy jakosti.

               (8)Návrhy norem jakosti vypracované v rámci specializované sekce pro normalizaci čerstvého ovoce a zeleniny a specializované sekce pro normalizaci suchých a sušených produktů byly široce projednány mezi vědeckými a technickými odborníky z odvětví ovoce a zeleniny. Tyto návrhy by proto měly členské státy jménem Unie podpořit, pokud jsou v zájmu Unie a nejsou v rozporu s právními předpisy EU, zejména s nařízením (EU) č. 1308/2013, a dokud je dodržován postup stanovený pro tento účel.

               (9)Pokud má Komise připomínky, které nebyly projednány ve specializovaných sekcích pro normalizaci nebo pokud se před nebo během zasedání WP.7 EHK OSN objeví nové vědecké nebo technické poznatky, mělo by se přijetí návrhu odložit a návrh by měl být vrácen k další diskuzi ve specializovaných sekcích pro normalizaci, dokud nebudou uvedené připomínky nebo nové poznatky řádně projednány.

               (10)Pokud se určitý počet členských států dostatečný pro vytvoření blokační menšiny podle čl. 238 odst. 3 písm. a) druhého pododstavce Smlouvy vysloví proti návrhu, měly by členské státy účastnící se zasedání WP.7 EHK OSN rozhodnutí odložit a pokračovat v jednáních ve specializovaných sekcích či pracovních skupinách.

               (11)S cílem umožnit nezbytnou flexibilitu při jednáních před zasedáním a během zasedání WP.7 EHK OSN by členské státy poté, co informovaly Komisi, měly být zmocněny přijímat změny návrhů, pokud tyto změny nemění jejich věcnou podstatu,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Pokud je svolána pracovní skupina Evropská hospodářská komise Organizace spojených národů (dále jen „WP.7 EHK OSN“), aby stanovila nové normy jakosti EHK OSN pro ovoce a zeleninu nebo pozměnila stávající normy jakosti EHK OSN pro ovoce a zeleninu, členské státy, které se účastní WP.7 EHK OSN a jednají společně jménem Evropské unie, mají pravomoc souhlasit s návrhy vypracovanými v rámci specializované sekce pro normalizaci čerstvého ovoce a zeleniny a specializované sekce pro normalizaci suchých a sušených produktů za účelem stanovení nových norem jakosti EHK OSN pro ovoce a zeleninu nebo změny stávajících norem jakosti EHK OSN pro ovoce a zeleninu, s výhradou postupu stanoveného v článku 2 a za těchto podmínek:

               a)nové normy jakosti pro ovoce a zeleninu nebo změny stávajících norem jakosti pro ovoce a zeleninu jsou v zájmu Unie a slouží cílům, jež Unie sleduje v rámci své zemědělské politiky a

               b)nové normy jakosti pro ovoce a zeleninu nebo změny stávajících norem jakosti pro ovoce a zeleninu nejsou v rozporu s právními předpisy EU, zejména s nařízením (EU) č. 1308/2013, aniž je dotčeno právo Komise přizpůsobit předpisy Unie prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, zejména pokud jde o dodržování obchodních norem pro ovoce a zeleninu uvedených v článku 75 uvedeného nařízení.

               Článek 2

               1.
                     S dostatečným předstihem před zasedáním WP.7 EHK OSN bude svoláno zasedání příslušné pracovní skupiny Rady s cílem stanovit postoj EU a způsob, kterým ho členské státy v záležitostech uvedených v článku 1 zastávají.

               2.
                     Odchylně od článku 1, pokud Komise vznese konkrétní připomínky související s návrhem specializované sekce pro normalizaci čerstvého ovoce a zeleniny nebo specializované sekce pro normalizaci suchých a sušených produktů v rámci zasedání příslušné pracovní skupiny Rady uvedeného v odstavci 1 a pokud tyto připomínky nebyly projednány v jedné ze specializovaných sekcí pro normalizaci, zúčastněné členské státy požádají, aby rozhodnutí týkající se tohoto návrhu v WP.7 EHK OSN bylo odloženo, dokud se tyto připomínky v rámci specializované sekce pro normalizaci řádně neprojednají.

               3.
                     Odchylně od článku 1, pokud návrh specializované sekce pro normalizaci čerstvého ovoce a zeleniny nebo specializované sekce pro normalizaci suchých a sušených produktů může být ovlivněn novými vědeckými nebo technickými poznatky, které se objeví po zasedání uvedeném v odstavci 1, ale ještě před nebo během zasedání WP.7 EHK OSN, členské státy, které se účastní WP.7 EHK OSN, požádají, aby rozhodnutí týkající se tohoto návrhu v WP.7 EHK OSN bylo odloženo, dokud nebude uvedený návrh na základě uvedených nových vědeckých nebo technických poznatků projednán v rámci specializované sekce pro normalizaci.

               4.
                     Odchylně od článku 1, pokud se určitý počet členských států dostačující pro vytvoření blokační menšiny podle čl. 238 odst. 3 písm. a) druhého pododstavce Smlouvy v rámci zasedání příslušné pracovní skupiny Rady uvedeného v odstavci 1 vysloví proti návrhu nových norem jakosti pro ovoce a zeleninu EHK OSN nebo proti změně platných norem jakosti pro ovoce a zeleninu EHK OSN, odloží členské státy podílející se na činnosti WP.7 EHK OSN své rozhodnutí a pokračují v jednáních v rámci specializované sekce pro normalizaci čerstvého ovoce a zeleniny nebo specializované sekce pro normalizaci suchých a sušených produktů nebo pracovní skupiny zřízené za tímto účelem.

               Článek 3

               Členské státy, které se účastní WP.7 EHK OSN a jednají společně jménem Evropské unie, mohou poté, co informovaly Komisi, souhlasit s menšími změnami návrhů norem jakosti pro ovoce a zeleninu v WP.7 EHK OSN, které nemění věcnou podstatu těchto návrhů.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/trade/agr/AboutUs/GenevaUnderstanding_E.pdf

                     (2)
                  Mandát pracovní skupiny EHK OSN pro normy jakosti zemědělských produktů:

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/trade/agr/AboutUs/ToR_eng.doc

                     (3)
                  Pracovní postupy pracovní skupiny EHK OSN pro normy jakosti zemědělských produktů přijatý pracovní skupinou v roce 2010 a pozměněný v roce 2012

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/trade/agr/AboutUs/WorkingProcedures_2012_e.doc

                     (4)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

                     (5)
                  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1).

                     (6)
                  Dohoda o technických překážkách obchodu,

                     https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt_e.htm

                     (7)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

                     (8)
                  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1).