               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 25.5.2018
            COM(2018) 344 final
            2018/0175(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru CETA zřízeném podle Komplexní hospodářské a obchodní dohody mezi Kanadou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé k přijetí jednacího řádu Smíšeného výboru CETA a specializovaných výborů

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

                  Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru CETA v souvislosti se zamýšleným přijetím jednacího řádu Smíšeného výboru CETA a specializovaných výborů.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Komplexní hospodářská a obchodní dohoda (CETA)

                  Cílem Komplexní hospodářské a obchodní dohody (CETA) mezi Kanadou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé (dále jen „dohoda“) je provádět společnou obchodní politiku Unie vůči Kanadě a zejména vytvořit oblast volného obchodu. Dohoda byla podepsána v Bruselu dne 30. října 2016
                     1
                  .

                  Dohoda je prozatímně prováděna od 21. září 2017.

               2.2.Smíšený výbor CETA a specializované výbory

                  Smíšený výbor CETA se zřizuje podle článku 26.1 dohody a specializované výbory se zřizují podle článku 26.2 dohody. Mezi ně patří: Výbor pro obchod se zbožím, Výbor pro zemědělství, Výbor pro víno a lihoviny, Smíšená odvětvová skupina pro farmaceutické výrobky, Výbor pro služby a investice, Smíšený výbor pro vzájemné uznávání odborných kvalifikací, Smíšený výbor pro celní spolupráci, Smíšený řídicí výbor pro sanitární a fytosanitární opatření, Výbor pro vládní zakázky, Výbor pro finanční služby, Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj, Fórum pro spolupráci v oblasti regulace a Výbor CETA pro zeměpisná označení.

                  Smíšený výbor CETA a specializované výbory jsou složeny ze zástupců stran, kteří jim též spolupředsedají. Smíšenému výboru CETA spolupředsedají ministr mezinárodního obchodu Kanady a člen Evropské komise odpovědný za obchod, nebo jimi jmenované osoby. Strany jsou definovány v článku 1.1 dohody, který stanoví, že „pro účely této dohody se rozumí […] stranami na jedné straně Evropská unie nebo její členské státy nebo Evropská unie a její členské státy v rámci svých pravomocí podle Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „strana EU“) a Kanada na straně druhé“.

                  Smíšený výbor CETA a specializované výbory jsou odpovědné za provádění a uplatňování dohody v příslušných oblastech. Podle čl. 26.1 odst. 5 písm. h) může Smíšený výbor CETA zřizovat specializované výbory a dvoustranné dialogy, které mu budou nápomocny při plnění jeho úkolů. Smíšený výbor CETA a specializované výbory se scházejí jednou ročně nebo na žádost jedné ze stran.

               2.3.Zamýšlený akt Smíšeného výboru CETA

               Smíšený výbor CETA má přijmout rozhodnutí, které se týká přijetí jeho jednacího řádu (dále jen „zamýšlený akt“).

                  Účelem zamýšleného aktu je přijetí jednacího řádu Smíšeného výboru CETA v souladu s čl. 26.1 odst. 4 písm. d) dohody, který stanoví, že Smíšený výbor CETA schvaluje svůj jednací řád.

                  V čl. 26.2 odst. 4 dohody se uvádí, že specializované výbory stanoví nebo mění vlastní jednací řády, považují-li to za vhodné. Vzhledem k velkému počtu specializovaných výborů zřízených podle dohody CETA se navrhuje používat jednací řád pro Smíšený výbor CETA obdobně pro specializované výbory, pokud podle čl. 26.2 odst. 4 dohody není rozhodnuto jinak.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie, má za cíl přijmout jednací řád Smíšeného výboru CETA, jak stanoví dohoda.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Výraz „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“
                  2
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Smíšený výbor CETA a specializované výbory jsou orgány zřízené Komplexní hospodářskou a obchodní dohodou mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kanadou na straně druhé (dále jen „dohoda“).

               Rozhodnutí, které má Smíšený výbor CETA přijmout, je závazné a nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sledujeli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lzeli jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká společné obchodní politiky a mezinárodní přepravy.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto Smlouva o fungování Evropské unie, a zejména článek 91, čl. 100 odst. 2 a čl. 207 odst. 4.

               4.3.Závěr

                  Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 91, čl. 100 odst. 2 a čl. 207 odst. 4 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Rozhodnutí Smíšeného výboru CETA by mělo být zveřejněno po jeho přijetí.

               2018/0175 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru CETA zřízeném podle Komplexní hospodářské a obchodní dohody mezi Kanadou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé k přijetí jednacího řádu Smíšeného výboru CETA a specializovaných výborů

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91, čl. 100 odst. 2 a čl. 207 odst. 4 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rozhodnutí Rady (EU) 2017/37
                  3
                schvaluje podpis Komplexní hospodářské a obchodní dohody (CETA) mezi Kanadou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé jménem Evropské unie (dále jen „dohoda“). Dohoda byla podepsána dne 30. října 2016.

               (2)Rozhodnutí Rady (EU) 2017/38
                  4
                stanoví prozatímní provádění dohody, včetně zřízení Smíšeného výboru CETA a specializovaných výborů. Dohoda je prozatímně prováděna od 21. září 2017.

               (3)Podle čl. 26.1 odst. 4 písm. d) dohody smíšený výbor CETA schvaluje svůj jednací řád.

               (4)Podle čl. 26.2 odst. 4 dohody specializované výbory stanoví nebo mění vlastní jednací řády, považují-li to za vhodné.

               (5)Dohoda stanoví, že Smíšený výbor CETA během svého prvního zasedání schválí svůj jednací řád.

               (6)Pokud jednotlivé specializované výbory podle čl. 26.2 odst. 4 nerozhodnou jinak, uvedený jednací řád se použije obdobně pro specializované výbory.

               (7)Aby bylo zajištěno účinné provádění dohody, je vhodné stanovit postoj, který má být na základě připojeného návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru CETA zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru CETA k jeho jednacímu řádu,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie během prvního zasedání Smíšeného výboru CETA zřízeného podle Komplexní hospodářské a obchodní dohody mezi Kanadou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé k jednacímu řádu Smíšeného výboru CETA a specializovaných výborů, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru CETA připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Rozhodnutí Smíšeného výboru CETA se po přijetí zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 11, 14.1.2017, s. 1.

                     (2)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI: EU: C: 2014: 2258, body 61 až 64.

                     (3)

                        Úř. věst. L 11, 14.1.2017, s. 1.

                     (4)

                        Úř. věst. L 11, 14.1.2017, s. 1080.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne25.5.2018
            COM(2018) 344 final
            PŘÍLOHA

            Návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru CETA zřízeném podle Komplexní hospodářské a obchodní dohody mezi Kanadou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé k přijetí jednacího řádu Smíšeného výboru CETA a specializovaných výborů

               DODATEK

               ROZHODNUTÍ
                  SMÍŠENÉHO VÝBORU CETA č. […/2018]

               ze dne ...,

               kterým se přijímá jeho jednací řád
                  a jednací řád specializovaných výborů

               SMÍŠENÝ VÝBOR CETA,

               s ohledem na Komplexní hospodářskou a obchodní dohodu (CETA) mezi Kanadou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, a zejména na čl. 26.1 odst. 4 písm. d) a čl. 26.2 odst. 4 uvedené dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V souladu s čl. 30.7 odst. 3 dohody jsou části dohody prozatímně prováděny od 21. září 2017.

               (2)Podle čl. 26.1 odst. 4 písm. d) dohody má Smíšený výbor CETA schválit svůj jednací řád.

               (3)Podle čl. 26.2 odst. 4 dohody specializované výbory stanoví nebo mění vlastní jednací řády, považují-li to za vhodné,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               Přijímá se jednací řád Smíšeného výboru CETA a jeho specializovaných výborů uvedený v příloze.

               V … dne...

                        Za Smíšený výbor CETA

                        spolupředsedové

               PŘÍLOHA

               JEDNACÍ ŘÁD SMÍŠENÉHO VÝBORU CETA

               Článek 1

               Složení a předsednictví

               1.Smíšený výbor CETA, zřízený podle čl. 26.1 Komplexní hospodářské a obchodní dohody (CETA) mezi Kanadou na jedné straně a Evropskou Unií a jejími členskými státy na straně druhé (dále jen „dohoda“), bude plnit své úkoly stanovené v článku 26.1 dohody, ponese odpovědnost za provádění a uplatňování dohody a bude podporovat její obecné cíle.

               2.Na základě čl. 26.1 odst. 1 dohody se Smíšený výbor CETA skládá ze zástupců stran dohody a spolupředsedají mu ministr mezinárodního obchodu Kanady a člen Evropské komise odpovědný za obchod. Spolupředsedové mohou být zastoupeni příslušnými jmenovanými osobami, jak stanoví čl. 26.1 odst. 1 dohody.

               3.Stranami se v tomto jednacím řádu rozumějí strany definované v článku 1.1 dohody.

               Článek 2

               Zastoupení

               1.Každá strana dohody předá druhé straně dohody seznam svých zástupců ve Smíšeném výboru CETA. Tento seznam bude spravovat a aktualizovat sekretariát Smíšeného výboru CETA.

               2.Spolupředseda Smíšeného výboru CETA může být zastoupen jmenovanou osobou, pokud se nemůže zúčastnit zasedání. Spolupředseda nebo jím jmenovaná osoba písemně oznámí toto jmenování druhému spolupředsedovi a příslušnému kontaktnímu místu co nejdříve před konáním zasedání.

               3.Jmenovaný zástupce spolupředsedy Smíšeného výboru CETA vykonává práva příslušného spolupředsedy v rozsahu jmenování. V tomto jednacím řádu se nadále zástupci a spolupředsedy budou rozumět rovněž osoby jmenované jako jejich zástupci.

               Článek 3

               Sekretariát Smíšeného výboru CETA

               Kontaktní místa CETA určená stranami dohody v souladu s článkem 26.5 dohody vykonávají funkci sekretariátu Smíšeného výboru CETA.

               Článek 4

               Zasedání

               1.Podle čl. 26.1 odst. 2 dohody zasedá Smíšený výbor CETA jednou ročně nebo na žádost kterékoli ze stran dohody. Zasedání se konají střídavě v Bruselu a v Ottawě, pokud spolupředsedové nerozhodnou jinak.

               2.V souladu s čl. 26.6 odst. 1 dohody se zasedání Smíšeného výboru CETA mohou konat prostřednictvím videokonference nebo telekonference.

               3.Všechna zasedání Smíšeného výboru CETA svolává sekretariát Smíšeného výboru CETA na den a místo, o nichž rozhodnou strany dohody. Jak je stanoveno v čl. 26.6 odst. 2, strany dohody se vynasnaží sejít do 30 dní ode dne, kdy některá strana dohody obdrží žádost druhé strany dohody o setkání.

               Článek 5

               Delegace

               Zástupci Smíšeného výboru CETA mohou být doprovázeni vládními úředníky. Před každým zasedáním jsou spolupředsedové Smíšeného výboru CETA informováni o plánovaném složení delegace každé strany dohody.

               Článek 6

               Dokumenty

               Pokud jednání Smíšeného výboru CETA vycházejí z písemných podkladů, sekretariát Smíšeného výboru CETA tyto dokumenty očísluje a rozešle jako dokumenty Smíšeného výboru CETA.

               Článek 7

               Korespondence

               1.Korespondence určená spolupředsedům Smíšeného výboru CETA se současně zasílá sekretariátu Smíšeného výboru CETA, aby se s ní případně obeznámili zástupci Smíšeného výboru CETA.

               2.Korespondenci od spolupředsedů Smíšeného výboru CETA zasílá adresátům sekretariát Smíšeného výboru CETA, který ji očísluje a případně rozešle zástupcům Smíšeného výboru CETA.

               Článek 8

               Program zasedání

               1.Předběžný program každého zasedání vypracuje sekretariát Smíšeného výboru CETA. Tento předběžný program se společně s příslušnými dokumenty zašle nejpozději 10 kalendářních dnů přede dnem zahájení zasedání zástupcům Smíšeného výboru CETA včetně spolupředsedů.

               2.Předběžný program zasedání obsahuje body, o jejichž zařazení do programu podaly jednotlivé strany dohody žádost sekretariátu Smíšeného výboru CETA, společně s příslušnými dokumenty, a to nejpozději 14 dnů před zahájením zasedání.

               3.Před konáním zasedání zveřejní spolupředsedové Smíšeného výboru CETA společně schválené znění předběžného programu zasedání tohoto výboru, s výhradou použití článku 26.4 dohody.

               4.Program zasedání přijme Smíšený výbor CETA na začátku každého zasedání. Pokud tak strany dohody rozhodnou, mohou být na program zasedání zařazeny i jiné body, než které jsou uvedeny v předběžném programu zasedání.

               5.Spolupředsedové Smíšeného výboru CETA mohou po vzájemné dohodě přizvat k účasti na zasedání pozorovatele, včetně zástupců jiných subjektů stran dohody, nebo nezávislé odborníky, aby poskytli informace o konkrétních tématech.

               6.Spolupředsedové Smíšeného výboru CETA mohou po vzájemné dohodě zkrátit nebo prodloužit lhůty uvedené v odstavcích 1 a 2, aby se zohlednily okolnosti konkrétního případu.

               Článek 9

               Zápis

               1.Návrh zápisu z každého zasedání vypracuje sekretariát Smíšeného výboru CETA obvykle do 21 dnů od ukončení zasedání, pokud není po vzájemné dohodě rozhodnuto jinak.

               2.V zápisu se zpravidla shrnou jednotlivé body programu zasedání a popřípadě se zde konkrétně uvedou:

               a)dokumenty předložené Smíšenému výboru CETA;

               b)veškerá prohlášení, která se na požádání člena Smíšeného výboru CETA mají zapsat, a

               c)přijatá rozhodnutí, doporučení, společně schválená prohlášení a pracovní závěry přijaté k jednotlivým bodům.

               3.Zápis obsahuje seznam jmen, titulů a příslušnosti všech účastníků zasedání v jakékoli funkci.

               4.Spolupředsedové zápis písemně schválí do 28 dnů ode dne zasedání nebo v jakékoli jiné lhůtě, o níž strany dohody rozhodnou. Po schválení zápisu podepíšou kontaktní místa sekretariátu Smíšeného výboru CETA dvě jeho vyhotovení a každá ze stran obdrží jedno z těchto originálních vyhotovení. Strany mohou rozhodnout, že tomuto požadavku vyhovují podpis a výměna elektronického vyhotovení. Kopie podepsaného zápisu ze zasedání se rozešlou zástupcům Smíšeného výboru CETA.

               5.Sekretariát Smíšeného výboru CETA rovněž vypracuje krátké a obecné shrnutí zápisu. Po schválení spolupředsedové Smíšeného výboru CETA shrnutí zveřejní, s výhradou použití článku 26.4 dohody.

               Článek 10

               Rozhodnutí a doporučení

               1.Smíšený výbor CETA přijímá rozhodnutí ve všech záležitostech stanovených v této dohodě a může rovněž vydávat vhodná doporučení. Smíšený výbor CETA jedná po vzájemné dohodě, jak stanoví čl. 26.3 odst. 3 dohody.

               2.V době mezi zasedáními může Smíšený výbor CETA přijímat rozhodnutí nebo doporučení písemným postupem, pokud tak strany dohody po vzájemné dohodě rozhodnou. Znění návrhu za tímto účelem písemně rozešlou zástupcům Smíšeného výboru CETA spolupředsedové postupem podle článku 7 s lhůtou, během níž členové vyjádří veškeré připomínky nebo změny, které si přejí zapracovat. Po uplynutí lhůty se přijaté návrhy sdělí postupem podle článku 7 a zaznamenají se v zápisu z příštího zasedání.

               3.V případech, kdy je Smíšený výbor CETA zmocněn podle dohody k přijímání rozhodnutí, doporučení nebo výkladů, musí být tyto akty označeny jako „rozhodnutí“, „doporučení“ nebo „výklad“. Sekretariát Smíšeného výboru CETA přidělí každému rozhodnutí, doporučení nebo výkladu pořadové číslo, datum přijetí a popis předmětu. Každé rozhodnutí stanoví den, ke kterému nabývá účinku.

               4.Každé rozhodnutí, doporučení nebo výklad podepíší spolupředsedové Smíšeného výboru CETA.

               5.Strany dohody zajistí, aby rozhodnutí, doporučení nebo výklady přijaté Smíšeným výborem CETA byly zveřejněny, s výhradou použití článku 26.4 dohody.

               6.V případě, že Smíšený výbor CETA rozhodne o změně protokolů a příloh dohody podle čl. 30.2 odst. 2 dohody, mají všechna jazyková znění stejnou platnost, jak je stanoveno v článku 30.11 dohody.

               Článek 11

               Účast veřejnosti a důvěrnost

               1.Pokud není v dohodě stanoveno jinak nebo pokud spolupředsedové nerozhodnou jinak, zasedání Smíšeného výboru CETA nejsou přístupná veřejnosti.

               2.Pokud některá strana dohody předloží Smíšenému výboru CETA, kterémukoli specializovanému výboru nebo jinému subjektu zřízenému podle dohody informace, jež jsou podle jejích právních předpisů považovány za důvěrné nebo chráněné před zveřejněním, nakládá druhá strana dohody s takovými informacemi jako s důvěrnými, jak je stanoveno v čl. 26.4 dohody.

               Článek 12

               Jazyky

               1.Úředními jazyky Smíšeného výboru CETA jsou úřední jazyky stran dohody.

               2.Pracovními jazyky Smíšeného výboru CETA jsou angličtina a/nebo francouzština. Pokud spolupředsedové nerozhodnou jinak, probíhají jednání Smíšeného výboru CETA na základě dokumentů vypracovaných v uvedených jazycích.

               Článek 13

               Náklady

               1.Každá strana dohody hradí výdaje, které jí vzniknou v důsledku účasti na zasedáních Smíšeného výboru CETA.

               2.Výdaje související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů hradí strana dohody, která zasedání pořádá.

               3.Výdaje související s tlumočením do a z pracovních jazyků Smíšeného výboru CETA během zasedání hradí strana dohody, která zasedání pořádá. Strana dohody, která žádá o tlumočení a překlad do nebo z jiných jazyků, než jsou pracovní jazyky uvedené v článku 12, hradí náklady na tyto služby.

               Článek 14

               Specializované výbory a jiné subjekty

               1.Podle čl. 26.1 odst. 4 písm. b) dohody dohlíží Smíšený výbor CETA na práci všech specializovaných výborů a jiných subjektů zřízených podle dohody.

               2.Specializované výbory nebo jiné subjekty zřízené podle dohody písemně oznámí Smíšenému výboru CETA určení kontaktních míst. Veškerá příslušná korespondence, dokumentace a komunikace mezi kontaktními místy každého specializovaného výboru týkající se provádění dohody se současně zasílá sekretariátu Smíšeného výboru CETA.

               3.Podle čl. 26.2 odst. 6 informují specializované výbory Smíšený výbor CETA o výsledcích a závěrech každého zasedání.

               4.Pokud podle čl. 26.2 odst. 4 dohody jednotlivé specializované výbory nerozhodnou jinak, použije se tento jednací řád obdobně pro specializované výbory a pro jiné subjekty zřízené podle dohody.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 25.5.2018
            COM(2018) 333 final
            2018/0167(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unieve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 Dohody o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody(Rozpočtová položka 02 03 01 Vnitřní trh a rozpočtová položka 02 03 04 Nástroje pro správu a řízení vnitřního trhu)
            (Text s významem pro EHP)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Pro zajištění nezbytné právní jistoty a jednotnosti vnitřního trhu má Smíšený výbor EHP začleňovat veškeré příslušné právní předpisy EU co nejdříve po jejich přijetí do Dohody o EHP a také umožnit, aby se státy ESVO EHP podílely na opatřeních nebo programech EU, které jsou relevantní pro EHP.

                  Návrh rozhodnutí Smíšeného výboru EHP (připojený k tomuto návrhu rozhodnutí Rady) má pozměnit protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody tak, aby bylo státům ESVO EHP (Norsko, Island a Lichtenštejnsko) umožněno podílet se na opatřeních Unie souvisejících s rozpočtovou položkou 02 03 01 „Vnitřní trh“ a rozpočtovou položkou 02 03 04 „Nástroje pro správu a řízení vnitřního trhu“, zapsanými do souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2018.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Připojený návrh rozhodnutí Smíšeného výboru je plně v souladu s cílem Dohody o EHP, kterým je podpořit trvalé a vyvážené upevňování obchodních a hospodářských vztahů mezi smluvními stranami za rovných podmínek hospodářské soutěže a dodržování těchto pravidel za účelem vytvoření jednotného Evropského hospodářského prostoru.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Rozhodnutí Smíšeného výboru je v souladu rovněž s ostatními politikami Unie, zejména prostřednictvím svého cíle, kterým je chránit jednotnost vnitřního trhu EU.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Podle čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2894/94
                  1
                o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o EHP zaujímá postoj Unie k takovým rozhodnutím Rada na návrh Komise.

               Komise ve spolupráci s ESVČ předkládá návrh rozhodnutí Smíšeného výboru EHP Radě, aby je Rada přijala jako postoj Unie. Komise doufá, že bude moci tento postoj předložit Smíšenému výboru EHP co nejdříve.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity z tohoto důvodu:

               cíle tohoto návrhu, kterým je zejména zajistit jednotnost vnitřního trhu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu účinků lépe dosaženo na úrovni Unie.

               •Proporcionalita

                  Tento návrh v souladu se zásadou proporcionality nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení jeho cíle, tedy zajištění jednotnosti vnitřního trhu.

               •Volba nástroje

                  V souladu s článkem 98 Dohody o EHP je zvoleným nástrojem rozhodnutí Smíšeného výboru EHP. Smíšený výbor EHP zajišťuje účinné provádění a fungování Dohody o EHP. Za tímto účelem přijímá rozhodnutí v případech stanovených v této dohodě.

               3.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Státy ESVO EHP finančně přispívají do rozpočtové položky 02 03 01 „Vnitřní trh“ a rozpočtové položky 02 03 04 „Nástroje pro správu a řízení vnitřního trhu“. Přesná částka bude stanovena v souladu s ustanoveními Dohody o EHP, jakmile bude přijat tento návrh rozhodnutí Rady.

               4.OSTATNÍ PRVKY

               V souladu s rozpočtovou politikou EU je jakákoliv účast na činnostech EU možná, pouze pokud je uhrazen odpovídající finanční příspěvek. V souladu s protokolem 32 k Dohodě o EHP je však roční finanční příspěvek států ESVO EHP splatný každoročně do 31. srpna, a to v návaznosti na výzvu ze strany EU k poskytnutí prostředků, kterou stanoví Evropská komise a do 15. srpna ji předkládá státům ESVO EHP.

               Aby bylo možné překlenout období od ledna do srpna, má návrh rozhodnutí Smíšeného výboru zpětnou působnost od ledna. Během celého kalendářního roku tak bude zajištěna kontinuita spolupráce, jak je stanoveno v Dohodě o EHP.

               Zpětná působnost se nedotýká práv a povinností dotčených osob a je v souladu se zásadou legitimního očekávání.

               2018/0167 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie
                  ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 Dohody o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

                  (Rozpočtová položka 02 03 01 Vnitřní trh a rozpočtová položka 02 03 04 Nástroje pro správu a řízení vnitřního trhu)

               (Text s významem pro EHP)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru
                  2
               , a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o Evropském hospodářském prostoru
                  3
                (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.

               (2)Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně protokolu 31 k Dohodě o EHP.

               (3)Protokol 31 k Dohodě o EHP obsahuje ustanovení o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody.

               (4)Je vhodné pokračovat ve spolupráci smluvních stran Dohody o EHP na akcích Unie financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, které se týkají fungování a rozvoje vnitřního trhu zboží a služeb, jakož i nástrojů pro správu a řízení vnitřního trhu.

               (5)Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2018.

               (6)Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, je založen na návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6–8.

                     (2)

                        Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (3)

                        Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne25.5.2018
            COM(2018) 333 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unieve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 Dohody o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody(Rozpočtová položka 02 03 01 Vnitřní trh a rozpočtová položka 02 03 04 Nástroje pro správu a řízení vnitřního trhu)

               PŘÍLOHA
               ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. .../2018
                  ze dne ..,
                  kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

               SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

               s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Je vhodné pokračovat ve spolupráci smluvních stran Dohody o EHP na akcích Unie financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, které se týkají fungování a rozvoje vnitřního trhu zboží a služeb, jakož i nástrojů pro správu a řízení vnitřního trhu.

               (2)Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2018,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Článek 7 protokolu 31 k Dohodě o EHP se mění takto:

               1.V odstavci 12 se slova „a 2017“ nahrazují slovy „, 2017 a 2018“.

               2.V odstavci 14 se slova „rozpočtový rok 2017“ nahrazují slovy „rozpočtové roky 2017 a 2018“.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP*.

                  1Použije se ode dne 1. ledna 2018.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne

                     Za Smíšený výbor EHP

                     předseda/předsedkyně

                     tajemníci
                     Smíšeného výboru EHP

                     (1)
                  *
                        Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.5.2018
            COM(2018) 280 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti za účelem financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami, jakož i rozšíření programu na podporu strukturálních reforem

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
                  1
               , umožňuje uvolnit prostředky z nástroje pružnosti k financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více okruhů víceletého finančního rámce.

               V souladu s článkem 11 nařízení Rady č. 1311/2013 a bodem 12 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  2
                a poté, co byly ve výdajových okruzích Hospodářská, sociální a územní soudržnost (podokruh 1b) a Bezpečnost a občanství (okruh 3) posouzeny všechny možnosti k přerozdělení prostředků a co v nich byla vyčerpána všechna nepřidělená rozpětí, navrhuje Komise uvolnit v roce 2019 prostředky z nástroje pružnosti. Roční částka, která je k dispozici, činí 600 milionů EUR (v cenách roku 2011), což odpovídá 703 milionům EUR v běžných cenách. Kromě toho je k dispozici 520 milionů EUR v části na rok 2018

               Předmětná částka uvolňovaná nad rámec stropu okruhu 3 víceletého finančního rámce činí 927,5 milionu EUR. Financována z ní má být podpora opatření k řízení migrační, uprchlické a bezpečnostní krize. Kromě toho se navrhuje uvolnit částku 38,1 milionu EUR nad rámec stropu podokruhu 1b pro zajištění finančních prostředků na rozšíření programu na podporu strukturálních reforem.

               Orientační výše prostředků na platby, jež odpovídá navrhovanému uvolnění prostředků z nástroje pružnosti, byla vypočtena podle pravidel, která platí pro předběžné financování, schvalování předběžného financování a konečnou výši plateb u různých druhů opatření určených k financování. Tyto orientační částky jsou uvedeny v tabulce níže:

               (v mil. EUR, v běžných cenách)

                        Rok

                        Prostředky na platby plynoucí z uvolnění prostředků z nástroje pružnosti v roce 2019

                        2019

                        486,6

                        2020

                        194,7

                        2021

                        116,1

                        2022

                        116,9

                        2023

                        51,3

                        Celkem

                        965,6

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti za účelem financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami, jakož i rozšíření programu na podporu strukturálních reforem

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  3
               , a zejména na bod 12 této dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nástroj pružnosti má umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více jiných okruhů.

               (2)Podle článku 11 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
                  4
                činí strop pro roční částku disponibilní pro nástroj pružnosti 600 000 000 EUR (v cenách z roku 2011).

               (3)Za účelem řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami, jakož i rozšíření programu na podporu strukturálních reforem je nutné urychleně uvolnit další, významné částky na financování příslušných opatření.

               (4)Po prozkoumání všech možností přerozdělení prostředků v rámci výdajového stropu okruhu 3 (Bezpečnost a občanství) a podokruhu 1b (Hospodářská, sociální a územní soudržnost) je nutné uvolnit prostředky z nástroje pružnosti, aby byly doplněny finanční prostředky dostupné v souhrnném rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2019 o částku ve výši 927 518 138 EUR nad rámec stropu okruhu 3 za účelem financování opatření v oblasti migrace, uprchlické krize a bezpečnosti a o částku ve výši 38 069 903 EUR nad rámec stropu podokruhu 1b pro zajištění dalších finančních prostředků na rozšíření programu na podporu strukturálních reforem
                  5
               .

               (5)Na základě očekávaného profilu plateb by prostředky na platby odpovídající prostředkům uvolněným z nástroje pružnosti měly být rozloženy do několika rozpočtových let.

               (6)Aby bylo možné uvedené finanční prostředky urychleně využít, mělo by se toto rozhodnutí použít od začátku rozpočtového roku 2019,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               1)Pro potřeby souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2019 se z nástroje pružnosti uvolňuje částka ve výši 927 518 138 EUR ke krytí prostředků na závazky v okruhu 3 (Bezpečnost a občanství) a částka ve výši 38 069 903 EUR ke krytí prostředků na závazky v podokruhu 1b (Hospodářská, sociální a územní soudržnost).

               Částky uvedené v prvním pododstavci se použijí k financování opatření zaměřených na řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami, jakož i rozšíření programu na podporu strukturálních reforem.

               2)Na základě očekávaného profilu plateb jsou odpovídající prostředky na platby uvolněné z nástroje pružnosti odhadovány v této výši:

               a)486 597 803 EUR v roce 2019;

               b)194 720 174 EUR v roce 2020;

               c)116 110 590 EUR v roce 2021;

               d)116 871 924 EUR v roce 2022;

               e)51 287 550 EUR v roce 2023.

               Konkrétní částky na krytí prostředků na platby na jednotlivé rozpočtové roky se schvalují v souladu s ročním rozpočtovým procesem.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se ode dne 1. ledna 2019.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda/předsedkyně
                        předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (2)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (3)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (4)

                        Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (5)

                        COM(2017) 825, 6.12.2017


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 31.5.2018
            COM(2018) 359 final
            2018/0192(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném podle dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů v souvislosti s předpokládaným přijetím jeho jednacího řádu
            (Text s významem pro EHP)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném podle dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů v souvislosti s předpokládaným přijetím jeho jednacího řádu.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů

               Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů (dále jen „dohoda“) má za cíl propojit systém Unie pro obchodování s emisemi (EU ETS) se švýcarským systémem tak, aby bylo možno s povolenkami vydanými jedním státem obchodovat a používat je pro účely dosažení souladu ve státě druhém, čímž se rozšíří možnosti zmírňování změny klimatu. Dohoda byla podepsána dne 23. listopadu 2017. Vstoupí v platnost dne 1. ledna poté, co si strany vymění listiny o ratifikaci nebo schválení. V dohodě je však stanoveno, že články 11 až 13 se prozatímně provádějí od data podpisu dohody.

               2.2.Smíšený výbor

               Smíšený výbor zřízený článkem 12 dohody je odpovědný za správu dohody a zajištění jejího řádného provádění. Může rozhodovat o přijetí nových příloh dohody nebo změně těch stávajících. Může také projednávat změny článků dohody, zprostředkovávat výměnu názorů ohledně právních předpisů smluvních stran a přezkoumávat ustanovení dohody.

               Smíšený výbor je bilaterální orgán složený ze zástupců smluvních stran (EU a Švýcarska). Rozhodnutí přijatá smíšeným výborem musí být dohodnuta oběma stranami.

               2.3.Zamýšlený akt smíšeného výboru

               Během svého prvního zasedání dne 27. června 2018 má smíšený výbor přijmout svůj jednací řád.

               Cílem tohoto zamýšleného aktu je stanovit pravidla, na jejichž základě bude smíšený výbor fungovat a pracovat na svých úkolech.

               Ustanovení čl. 12 odst. 4 dohody stanoví, že smíšený výbor přijme svůj jednací řád.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Tento návrh stanoví postoj Unie vzhledem k přijetí jednacího řádu, kterým se bude řídit smíšený výbor. Návrh jednacího řádu obsahuje standardní ustanovení, která regulují fungování orgánu: jeho složení, předsednické funkce a funkce sekretariátu, pravidla týkající se budoucích zasedání, sestavování programu, způsob rozhodování atd. Stanoví také možnost vytvářet pracovní skupiny v souladu s čl. 12 odst. 5 dohody.

               Přijetí jednacího řádu smíšeným výborem je nezbytné proto, aby mohl výbor začít pracovat na přípravách na provádění dohody. Díky tomu bude možné přijmout praktická opatření, která povedou ke skutečnému propojení systémů obchodování s emisemi.

               Rozvoj dobře fungujícího mezinárodního trhu s uhlíkem prostřednictvím propojování systémů obchodování s emisemi zdola je dlouhodobým cílem politiky EU a mezinárodního společenství, zejména jako prostředek směřující k dosažení klimatických cílů v rámci Pařížské dohody. Článek 25 směrnice o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (EU ETS) v této souvislosti umožňuje propojení EU ETS s jinými systémy obchodování s emisemi za předpokladu, že jsou tyto systémy závazné, mají stanovený absolutní strop pro emise a jsou slučitelné, jako je tomu v případě švýcarského systému. Aby se zajistilo, že bude slučitelnost EU ETS a švýcarského ETS i nadále pokračovat, měl by smíšený výbor začít pracovat na jejím provádění.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“
                  1
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Smíšený výbor je orgán zřízený dohodou mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů.

               Akt, který má smíšený výbor přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt má právní účinky, protože stanoví pravidla pro smíšený výbor, což je orgán, který spravuje dohodu a může rozhodovat o přijetí nových příloh nebo pozměnění stávajících příloh dohody.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat. Sledujeli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lzeli jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká životního prostředí.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 191 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 191 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2018/0192 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném podle dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů v souvislosti s předpokládaným přijetím jeho jednacího řádu

               (Text s významem pro EHP)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 191 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 23. listopadu 2017.

               (2)Podle článku 22 dohody se do vstupu této dohody v platnost články 11 až 13 provádějí prozatímně od data podpisu této dohody.

               (3)Podle článku 12 dohody přijme smíšený výbor během svého prvního zasedání dne 27. června 2018 svůj jednací řád.

               (4)Vzhledem k tomu, že jednací řád stanoví fungování tohoto orgánu zodpovědného za správu a řádné provádění dohody, je vhodné stanovit postoj, který má být ve smíšeném výboru zaujat jménem Evropské unie.

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném podle dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů v souvislosti s předpokládaným přijetím jeho jednacího řádu, by mělo být založeno na návrhu rozhodnutí smíšeného výboru připojeném k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI: EU: C: 2014: 2258, body 61 až 64.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne31.5.2018
            COM(2018) 359 final
            PŘÍLOHA

            NÁVRHU ROZHODNUTÍ RADY
            o rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujt ve smíšeném výboru zřízeném podle dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů v souvislosti s předpokládaným přijetím jeho jednacího řádu

               Příloha

               ROZHODNUTÍ Č. 1/2018 SMÍŠENÉHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO DOHODOU MEZI EVROPSKOU UNIÍ A ŠVÝCARSKOU KONFEDERACÍ O PROPOJENÍ JEJICH SYSTÉMŮ OBCHODOVÁNÍ S EMISEMI SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ,

               kterým se přijímá jeho jednací řád

               SMÍŠENÝ VÝBOR ZŘÍZENÝ DOHODOU MEZI EVROPSKOU UNIÍ A ŠVÝCARSKOU KONFEDERACÍ

               S ohledem na dohodu mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů a zejména na článek 12 této dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               1) Články 11 až 13 dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů se prozatímně používají od data jejího podpisu.

               2) V souladu s čl. 12 odst. 1 dohody se zřizuje smíšený výbor složený ze zástupců smluvních stran.

               3) Podle čl. 12 odst. 4 dohody má smíšený výbor přijmout svůj jednací řád.

               4) V souladu s čl. 12 odst. 5 dohody může smíšený výbor rozhodnout o vytvoření pracovních skupin, které mu budou nápomocné při jeho práci.

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               Jediný článek

               Přijímá se jednací řád smíšeného výboru uvedený v příloze tohoto rozhodnutí.

               Vyhotoveno v angličtině v Curychu.

               Za smíšený výbor

               předseda/předsedkyně

               státní tajemník pro Evropskou unii

               státní tajemník pro Švýcarsko

               Jednací řád SMÍŠENÉHO VÝBORU EVROPSKÉ UNIE A ŠVÝCARSKA PRO ETS („SMÍŠENÝ VÝBOR“)

               Článek 1

               Složení smíšeného výboru

               1. Členy smíšeného výboru jsou na jedné straně zástupci Evropské komise (dále jen „Komise“), kteří jednají jménem Unie, a na straně druhé zástupci Švýcarské konfederace (dále jen „Švýcarsko“). Obě strany budou dále označovány jednotlivě jako „strana“ nebo společně jako „strany“.

               2. Zástupci mohou být doprovázeni dalšími úředníky jednajícími jménem stran.

               Článek 2

               Předsednictví

               1. Předsednictví smíšeného výboru se střídá mezi stranami každých 12 měsíců. Během prvního kalendářního roku bude předsednictví vykonávat Švýcarsko.

               2. Strana, která vykonává předsednictví, jmenuje předsedu smíšeného výboru a jeho zástupce.

               3. Předseda řídí práci smíšeného výboru.

               Článek 3

               Pozorovatelé

               Smíšený výbor může po vzájemné dohodě stran rozhodnout, že přizve odborníky nebo zástupce jiných subjektů k účasti na zasedáních smíšeného výboru jako pozorovatele, aby poskytli informace o konkrétních tématech. Smíšený výbor se dohodne na podmínkách, za nichž se tito pozorovatelé mohou zasedání zúčastnit.

               Článek 4

               Sekretariát

               1. Funkci tajemníků smíšeného výboru zastávají společně jeden úředník Evropské komise a jeden úředník švýcarské vlády.

               2. Tajemníci smíšeného výboru odpovídají za komunikaci mezi stranami, včetně předávání dokumentů.

               3. Funkce sekretariátu spadají do příslušnosti strany, která vykonává předsednictví.

               Článek 5

               Zasedání smíšeného výboru

               1. Smíšený výbor se schází podle potřeby, zpravidla jednou ročně. Předseda po konzultaci se stranami svolá zasedání smíšeného výboru, a to na místě a v čase, na kterých se strany vzájemně dohodly. Pokud s tím obě strany souhlasí, lze rovněž uspořádat telekonference a videokonference. Na žádost Evropské unie nebo Švýcarska svolá předseda zvláštní zasedání smíšeného výboru. Smíšený výbor se sejde do 30 dnů od vznesení žádosti podle čl. 12 odst. 2 dohody.

               2. Smíšený výbor se schází v Bruselu nebo ve Švýcarsku, podle strany vykonávající předsednictví, pokud se strany nedohodnou jinak.

               3. Předseda zašle zástupcům stran nejpozději 21 pracovních dnů před zasedáním oznámení o konání zasedání společně s předběžným programem a podklady. Podklady pro zasedání svolaná v souladu s čl. 12 odst. 2 dohody se zašlou nejméně sedm kalendářních dní před zahájením zasedání.

               4. S ohledem na okolnosti konkrétního případu může předseda po dohodě se stranami lhůty uvedené v odstavci 3 zkrátit.

               5. Předseda je informován o složení delegací obou stran nejméně sedm kalendářních dnů před každým zasedáním.

               6. Schůze smíšeného výboru jsou neveřejné, pokud strany nerozhodnou jinak.

               Článek 6

               Program jednání

               1. Předseda, jemuž je nápomocen sekretariát, vypracuje pro každé zasedání předběžný program jednání.

               2. Každá smluvní strana může navrhovat další body, které mají být na program jednání zařazeny. Každá taková žádost musí být řádně odůvodněna a zaslána v písemné formě předsedovi nejméně sedm kalendářních dní před zahájením jednání.

               3. Program jednání schválí smíšený výbor na začátku každého zasedání.

               Článek 7

               Pracovní skupiny smíšeného výboru

               1. Složení a fungování pracovních skupin nebo podvýborů, které mají být zřízeny podle čl. 12 odst. 5 dohody, musí být odsouhlaseno smíšeným výborem.

               2. Pracovní skupiny nebo podvýbory uplatňují tento jednací řád obdobně.

               3. Pracovní skupiny nebo podvýbory pracují pod vedením smíšeného výboru, jemuž po každém svém zasedání podávají zprávu. Nejsou oprávněny přijímat rozhodnutí, avšak mohou předkládat doporučení smíšenému výboru.

               4. Smíšený výbor může v souladu s článkem 8 jednacího řádu rozhodovat o změnách nebo o ukončení mandátu pracovní skupiny nebo podvýboru.

               Článek 8

               Rozhodnutí a doporučení

               1. Smíšený výbor přijímá rozhodnutí a navrhuje doporučení po vzájemné dohodě obou stran v souladu s dohodou. Jsou označeny názvem „rozhodnutí“ nebo „doporučení“, po kterém následuje pořadové číslo, datum přijetí a uvedení předmětu.

               2. Rozhodnutí a doporučení smíšeného výboru podepisuje předseda a tajemníci a zasílají se oběma stranám.

               3. Každá strana může rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí nebo doporučení smíšeného výboru ve svém příslušném úředním věstníku. Strany se o svém záměru zveřejnit rozhodnutí nebo doporučení vzájemně informují.

               4. Smíšený výbor může přijímat rozhodnutí nebo doporučení písemným postupem, pokud se tak smluvní strany dohodnou. Písemný postup spočívá ve výměně nót mezi oběma tajemníky jednajícími se souhlasem stran. Za tímto účelem se znění návrhu rozešle, přičemž lhůta pro vyslovení jakýchkoli výhrad nebo provedení změn činí alespoň 21 kalendářních dní. Předseda může s ohledem na zvláštní okolnosti a po konzultaci se stranami tyto lhůty zkrátit. Jakmile je znění dohodnuto, rozhodnutí nebo doporučení podepíše předseda a tajemníci.

               5. Rozhodnutí smíšeného výboru, jimiž se mění přílohy dohody, se přijímají v původních jazycích dohody.

               6. Během prozatímního provádění článků 11 až 13 dohody může smíšený výbor připravovat rozhodnutí, která jsou nezbytná pro provádění dohody. Formální rozhodnutí smíšeného výboru se závazným účinkem nabydou účinnosti až po vstoupení dohody v platnost.

               Článek 9

               Zápisy ze zasedání

               1. Sekretariát vypracuje návrh zápisu z každého zasedání. Návrh obsahuje přijatá rozhodnutí a navržená doporučení. Návrh zápisu ze zasedání se předkládá smíšenému výboru k přijetí. Jakmile je zápis přijat smíšeným výborem, podepíše jej předseda a tajemníci.

               2. Návrh zápisu ze zasedání je vypracován nejpozději do 21 kalendářních dnů po zasedání a předložen ke schválení smíšenému výboru buď písemně, nebo na následujícím zasedání smíšeného výboru.

               Článek 10

               Korespondence

               Veškerá korespondence předsedy smíšeného výboru nebo jemu určená se zašle sekretariátu smíšeného výboru.

               Článek 11

               Pravidelná výměna informací a konzultace

               1. V souladu s čl. 10 odst. 2 dohody si strany oznámí, pokud na jejich straně dojde k vývoji v právních přepisech v oblasti týkající se této dohody.

               2. Za tímto účelem budou prostřednictvím tajemníků smíšeného výboru probíhat mezi stranami pravidelné výměny informací a konzultace.

               Článek 12

               Zachování důvěrnosti

               Pokud jedna strana smíšenému výboru předloží informace, které jsou označené jako důvěrné, nakládá s nimi druhá strana jako s takovými.

               Článek 13

               Náklady

               Každá strana nese veškeré náklady, které vzniknou v souvislosti s její účastí na zasedáních smíšeného výboru a schůzích pracovních skupin nebo podvýborů.

               Článek 14

               Změna

               Tento jednací řád může být změněn rozhodnutím smíšeného výboru v souladu s článkem 8.

               Článek 15

               Prozatímní provádění

               Během prozatímního uplatňování článků 11 až 13 dohody se jednací řád uplatňuje obdobně.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 31.5.2018
            COM(2018) 360 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Bulharsku, Řecku, Litvě a Polsku

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Souvislosti návrhu

               Toto rozhodnutí se týká uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie (FSEU) v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002
                  1
                (dále jen „nařízení“) ve výši 33 992 206 EUR na poskytnutí pomoci Bulharsku, Řecku, Litvě a Polsku v návaznosti na katastrofy, k nimž v těchto zemích došlo v průběhu roku 2017. Doprovodným dokumentem k tomuto rozhodnutí je návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 4/2018
                  2
               , v němž se navrhuje zapsat potřebné prostředky do souhrnného rozpočtu na rok 2018.

               2.Informace a podmínky

               2.1Bulharsko – záplavy

               Ve dnech 25. a 26. října 2017 nastaly v jihovýchodní části Bulharska nezvykle intenzivní dešťové srážky a prudké bouře, které způsobily poškození mostů, odvodňovacích kanálů a podpůrných zdí, jakož i základní infrastruktury.

               1)Bulharsko požádalo o příspěvek z Fondu solidarity dne 11. ledna 2018, tedy ve lhůtě 12 týdnů od zaznamenání prvních škod dne 25. října 2017. Žádost byla předložena s odvoláním na „regionální katastrofu“ podle čl. 2 odst. 3 nařízení.

               2)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít Fond solidarity EU.

               3)Bulharské orgány odhadují celkové přímé škody způsobené touto katastrofou na 90,3 milionu EUR. Žádost byla předložena na základě ustanovení o „regionálních katastrofách“ uvedených v čl. 2 odst. 3 nařízení, která „regionální katastrofu“ definují jako jakoukoli přírodní katastrofu, jež má v regionu na úrovni NUTS 2 některého způsobilého státu za následek přímé škody přesahující 1,5 % HDP daného regionu. Škody způsobené záplavami v Burgasu představují 1,6 % HDP příslušného regionu úrovně NUTS 2 Yugoiztochen
                  3
               , a přesahují tedy prahovou hodnotu 1,5 % stanovenou v nařízení. Žádost Bulharska tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z FSEU.

               4)Bulharské orgány ve své žádosti požádaly o vyplacení zálohy. Po předběžném posouzení žádosti dospěla Komise k názoru, že uváděná výše škody, která jen nepatrně přesahuje požadovaný práh způsobilosti, vyžaduje důkladnější posouzení, a že vyplacení zálohy tudíž není odůvodněné.

               5)Žádost bulharských orgánů obsahuje podrobný popis meteorologické situace a dopadů bouře. Mezi 25. a 26. říjnem 2017 zasáhly území okresu Burgas intenzivní přívalové deště, silný vítr a bouřlivý příliv z Černého moře, což vedlo ke kritické situaci. Byl vyhlášen výjimečný stav a byl aktivován regionální plán pro ochranu před katastrofami. Povodeň si vyžádala pět obětí na životech a postihla přibližně 6 000 osob, zaplaveno bylo 142 obytných a více než 1 200 nebytových nemovitostí. Zvýšené hladiny řek a přílivové vlny zaplavily mosty a zničily silniční infrastrukturu, odvodňovací kanály, kanalizaci a podpůrné zdi, včetně sítě státních silnic. Došlo k poškození nebo zničení městské infrastruktury, včetně silnic, mostů, vodních potrubí, podpůrných zdí, odvodňovací ochrany, hrází, řečišť, zdravotnické infrastruktury a infrastruktury pro péči o děti. Regionální skládka pevného odpadu byla silně poškozena a dočasně vyřazena z provozu. Čistička odpadních vod v obci Dolno Ezerovo byla zaplavena a dočasně mimo provoz.

               6)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Bulharsko odhadlo na 90,1 milionu EUR a rozdělilo je podle typu opatření. Zdaleka nejvyšší podíl způsobilých nákladů (téměř 65 milionů EUR) se týká dopravního sektoru.

               7)Bulharské orgány uvedly, že 0,33 % způsobilých nákladů je pojištěno. Ty proto nemohou příspěvek z FSEU obdržet.

               8)Zasažené oblasti jsou „méně rozvinutými regiony“ ve smyslu klasifikace pro účely ESI fondů (2014–2020). Bulharské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přesunout z programů v rámci ESI fondů prostředky na obnovu postižených oblastí.

               9)Bulharsko neaktivovalo mechanismus civilní ochrany Unie.

               10)Pokud jde o provádění právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti proti Bulharsku vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti.

               11)Žádost bulharských orgánů obsahuje stručný popis provedení právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof v souvislosti s povahou této katastrofy. Směrnice 2000/60/ES (rámcová směrnice o vodě) a směrnice 2007/60/ES (směrnice o povodních) byly provedeny v bulharském zákoně o vodě. Směrnice Rady 2008/114/ES o kritických infrastrukturách byla provedena v bulharském zákoně o ochraně před katastrofami.

               2.2Řecko – zemětřesení na ostrově Kos v roce 2017

               Dne 20. července 2017 zasáhlo region Jižní Egeis mezi Bodrumem (Turecko) a ostrovem Kos (Řecko) zemětřesení o síle 6,6 stupně Richterovy stupnice, po němž následovala řada následných otřesů. Vzniklé škody postihly především veřejnou infrastrukturu a majetek, jakož i významná místa kulturního dědictví.

               1)Řecko požádalo o příspěvek z fondu FSEU dne 11. října 2017, tedy ve lhůtě 12 týdnů od zaznamenání prvních škod dne 21. července 2017. Žádost byla předložena s odvoláním na „regionální katastrofu“ podle čl. 2 odst. 3 nařízení. Dne 9. března 2018 Řecko v návaznosti na žádost Komise poskytlo doplňující informace nezbytné pro dokončení posouzení tohoto případu.

               2)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít Fond solidarity EU.

               3)Řecké orgány odhadují celkové přímé škody způsobené touto katastrofou na 101,4 milionu EUR. Žádost byla předložena na základě ustanovení o „regionálních katastrofách“ uvedených v čl. 2 odst. 3 nařízení, která „regionální katastrofu“ definují jako jakoukoli přírodní katastrofu, jež má v regionu na úrovni NUTS 2 některého způsobilého státu za následek přímé škody přesahující 1,5 % HDP daného regionu. Škody způsobené zemětřesením na Kosu představují 1,8 % HDP příslušného regionu úrovně NUTS 2 Jižní Egeis
                  4
               , a přesahují tedy prahovou hodnotu 1,5 % stanovenou v nařízení. Žádost Řecka tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z FSEU.

               4)Řecké orgány ve své žádosti požádaly o vyplacení zálohy. Komise dospěla k závěru, že vyplacení zálohy není odůvodněné, jelikož pro předběžné posouzení stanovené v článku 4a nařízení byly zapotřebí požádat Řecko o doplňující informace.

               5)V reakci na zemětřesení byly nasazeny záchranné týmy, které posoudily situaci, prováděly záchranné akce, obnovily základní funkce na ostrově (přístav, letiště, nemocnice) a koordinovaly místní orgány pro zvládání mimořádných situací. Byli mobilizováni hasiči a státní záchranná služba s cílem hledat zasypané a zraněné osoby. Zvláštní týmy obnovily přerušená elektrická vedení. Řecko nahlásilo deset obětí na životech a více než 100 zraněných. Obyvatelé a mnozí turisté museli strávit několik nocí ve školách, v parcích a na otevřených prostranstvích. Přístav na ostrově Kos utrpěl podle zjištění významné škody a několik dnů nemohl být používán. Je třeba opravit 150 obydlí a znovu vystavět dalších deset. Dále je nutné opravit 33 podniků a pět jich znovu vystavět. Zasaženy byly rovněž tři veřejné budovy. Byla poškozena řada statků kulturního dědictví, především na východní straně ostrova, která byla blíže k epicentru zemětřesení, konkrétně památky a archeologická naleziště ve městě Kos.

               6)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Řecko odhadlo na 93,9 milionu EUR a rozdělilo je podle typu opatření. Nejvyšší podíl způsobilých nákladů (více než 47,8 milionu EUR) se týká opatření na ochranu kulturního dědictví. Druhý největší podíl (přibližně 41,1 milionu EUR) se týká nákladů na obnovu dopravní infrastruktury.

               7)Řecké orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.

               8)Zasažená oblast je „rozvinutějším regionem“ ve smyslu klasifikace pro účely ESI fondů (2014–2020). Řecké orgány Komisi oznámily, že mají v úmyslu přesunout prostředky z programů v rámci ESI fondů na opatření na obnovu.

               9)Řecko neaktivovalo mechanismus civilní ochrany Unie.

               10)Jako vedlejší efekt zemětřesení vzniklo lokální tsunami, které postihlo pobřeží poloostrova Bodrum a části pobřeží ostrova Kos. Po události byl proveden průzkum situace mezinárodním týmem složeným z vědců z Turecka, Řecka a Společného výzkumného střediska Komise.

               11)Pokud jde o provádění právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti proti Řecku vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti.

               12)Žádost řeckých orgánů obsahuje popis provedení právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof v souvislosti s povahou této katastrofy. Na základě série silných zemětřesení, která Řecko postihla v letech 1978–1981, řecká vláda vytvořila politiku pro prevenci a řízení rizika přírodních katastrof. Jejím cílem je zvýšit odolnost místních komunit prostřednictvím rámce pro provádění politik na snižování známých rizik, řízení dopadu zemětřesení a postupů/opatření k prevenci nových rizik.

               2.3Litva – záplavy

               Během léta a podzimu byla Litva postižena vytrvalými dešti, které vedly k tomu, že plně nasycená půda již nebyla schopna absorbovat přebytečnou vodu. To mělo za následek záplavy, které způsobily škody především na síťové infrastruktuře a v odvětví zemědělství.

               1)Litva požádala o příspěvek z Fondu solidarity dne 22. prosince 2017, tedy ve lhůtě 12 týdnů od zaznamenání prvních škod dne 4. října 2017. Žádost byla předložena s odvoláním na „závažnou katastrofu“ podle čl. 2 odst. 2 nařízení. Dne 6. února 2018 Litva předložila doplňující informace.

               2)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít Fond solidarity EU.

               3)Litevské orgány odhadly celkové přímé škody v důsledku záplav na 407,4 milionu EUR. Uvedená částka přesahuje prahovou hodnotu 214,9 milionu EUR (tj. 0,6 % hrubého národního důchodu dle údajů z roku 2015) pro uvolňování prostředků z FSEU na pomoc při „závažných katastrofách“, která v roce 2017 pro Litvu platila. Vzhledem k tomu, že celkové odhadované přímé škody překračují uvedenou prahovou hodnotu, naplňuje předmětná katastrofa znaky „závažné přírodní katastrofy“, a tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z FSEU.

               4)Litva nepožadovala vyplacení zálohy.

               5)Žádost litevských orgánů obsahuje podrobný popis meteorologické situace a dopadů dlouhotrvajících dešťů. Několikaměsíční období nadměrných srážek, které dosahovaly až 280 % obvyklých hodnot, vedlo k přemokření půdy, nadměrnému objemu vnitrozemských vod a kritickému přetížení odvodňovacích systémů. Dne 4. října 2017 Litva vyhlásila celostátní stav nouze. Dlouhodobý průtok nadbytečné vody s náhlými změnami hladiny vody, půdními a odpadními částicemi a vysokým tlakem vody poškodily odvodňovací systémy a vyústily v jejich kritický stav. Systémy meliorace půdy a odvodňovací systémy v celé zemi nebyly schopny absorbovat vodu. Vylití řek z břehů vedlo k zaplavení polí, zemědělských podniků a obydlí, elektrických stanic a zasáhlo také hřbitovy. Přívalové deště poškodily také více než 100 km okresních silnic. Bylo zaznamenáno zhruba 50 výpadků elektrické energie a bylo poškozeno teplovodní potrubí a tepelná izolace.

               6)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Litva odhadla na 240,2 milionu EUR a rozdělila je podle typu opatření. Téměř všechny způsobilé náklady se týkají obnovy fungování infrastruktury v oblasti vodohospodářství / nakládání s odpadními vodami, včetně přehrad a odvodňovacích systémů. Příspěvek z FSEU však nelze použít na opravy, které jdou nad rámec stavu příslušného majetku před katastrofou.

               7)Litevské orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.

               8)Zasažená oblast je „méně rozvinutým regionem“ ve smyslu klasifikace pro účely ESI fondů (2014–2020). Litevské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přesunout z programů v rámci ESI fondů prostředky na obnovu postižených oblastí. Na žádost Litvy o podporu pro zemědělce, která byla Komisi předložena v listopadu 2017, však Komise přijala prováděcí nařízení (EU) 2018/108 o „mimořádném opatření ve formě podpory zemědělcům z důvodu záplav a přívalových dešťů v některých oblastech Litvy, Lotyšska, Estonska a Finska“. Maximální částka poskytnutá Litvě činí 9,1 milionu EUR.

               9)Litva neaktivovala mechanismus civilní ochrany Unie.

               10)Pokud jde o provádění právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti proti Litvě vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti.

               11)Žádost litevských orgánů obsahuje popis zavedených vnitrostátních postupů pro prevenci mimořádných situací, nezmiňuje však výslovně provedení právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof v souvislosti s povahou této katastrofy. Zákon o civilní ochraně Litevské republiky upravuje postupy, které mají státní a obecní instituce a zařízení, zemědělské podniky a další subjekty použít s cílem připravit se na mimořádné situace a předcházet jim. Na základě těchto právních aktů ministerstvo zemědělství, ministerstvo životního prostředí a obecní správy schválily tříleté plány opatření pro prevenci mimořádných situací. Státní plán pro zvládání mimořádných situací schválený v roce 2010 stanoví mobilizaci a řízení hmotných a lidských zdrojů v reakci na stav nouze. Podle nařízení č. 1V-114 z roku 2007 připadá povinnost informovat o událostech a mimořádných situacích způsobených hydrometeorologickými a geologickými jevy na ministerstvo životního prostředí a podřízené subjekty.

               2.4Polsko – bouře

               Mezi 9. a 12. srpnem 2017 byly části Polska postiženy mimořádně prudkými bouřemi a přívalovými dešti, které způsobily rozsáhlé škody na soukromých a obecních lesích, veřejné infrastruktuře a dalším majetku.

               1)Polsko požádalo o příspěvek z Fondu solidarity dne 25. října 2017, tedy ve lhůtě 12 týdnů od zaznamenání prvních škod dne 9. srpna 2017. Žádost byla předložena s odvoláním na „regionální katastrofu“ podle čl. 2 odst. 3 nařízení. Dne 23. března 2018 Polsko v návaznosti na žádost Komise poskytlo zásadní doplňující informace nezbytné pro dokončení posouzení tohoto případu.

               2)Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít Fond solidarity EU.

               3)Polské orgány odhadují celkové přímé škody způsobené touto katastrofou na 491,2 milionu EUR. Žádost byla předložena na základě ustanovení o „regionálních katastrofách“ uvedených v čl. 2 odst. 3 nařízení, která „regionální katastrofu“ definují jako jakoukoli přírodní katastrofu, jež má v regionu na úrovni NUTS 2 některého způsobilého státu za následek přímé škody přesahující 1,5 % HDP daného regionu. Škody způsobené bouří představují 2,0 % váženého průměru HDP dotčených tří regionů
                  5
               , totiž Kujavsko-pomořského vojvodství, Pomořského vojvodství a Velkopolského vojvodství, a přesahují tedy prahovou hodnotu 1,5 % stanovenou v nařízení. Žádost Polska tudíž splňuje podmínky k poskytnutí příspěvku z FSEU.

               4)Polsko nepožadovalo vyplacení zálohy.

               5)Žádost polských orgánů obsahuje podrobný popis meteorologické situace na začátku srpna 2017. Bouře byly doprovázeny intenzivními dešťovými srážkami a místním krupobitím, způsobily šest úmrtí a 39 osob bylo zraněno. Nejvíce byly postiženy okresy Toruň a Gdaňsk. Polsko neprodleně přijalo opatření na záchranu lidských životů, zajištění poškozených budov a odstranění popadaných stromů, které zablokovaly řadu silnic a železnic a přerušily elektrické vedení. K největším škodám došlo v odvětví lesnictví. Polsko odhaduje, že ve třech postižených regionech bylo zničeno celkem 9,8 milionu m3 dřeva. Katastrofa způsobila významné ztráty v oblasti přírodních zdrojů a postihla mimo jiné 22 lesních rezervací, 15 druhů ptáků a 134 přírodních stanovišť (Natura 2000), včetně nejstarší lesní rezervace „Czeszewský les“ v lesním okrsku Jarocin. Byla vážně poškozena lesní infrastruktura, jako jsou silnice, mosty, lesní chaty a budovy lesních vzdělávacích center, turistické lokality a další zařízení. Kromě toho bylo zasaženo více než 13 600 zemědělských podniků a přibližně 99 000 hektarů plodin. V odvětví energetiky je nutné opravit 5 000 stožárů, dále 758 trafostanic a více než 451 km elektrického vedení.

               6)Lesy v Polsku mají zvláštní význam pro životní prostředí a jsou chráněny různými předpisy. Pokrývají zhruba 30 % rozlohy Polska a 81 % z nich je veřejných. 77 % polských lesů spravuje Státní lesní podnik Státní lesy. Patří mezi ně národní parky, přírodní rezervace, chráněné krajinné oblasti, lokality sítě Natura 2000, oblasti ekologického významu, přírodní a krajinné komplexy a dokumentační lokality. Oblasti sítě Natura 2000 pokrývají přibližně 20 % rozlohy Polska.

               7)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, Polsko odhadlo na 324,5 milionu EUR a rozdělilo je podle typu opatření. Největší podíl způsobilých nákladů (více než 259,1 milionu EUR) se týká opatření souvisejících s okamžitou obnovou postižených oblastí, aby se zabránilo bezprostředním účinkům půdní eroze. Druhý největší podíl (42,4 milionu EUR) se týká nákladů na obnovu dopravní infrastruktury.

               8)Komise konstatovala, že v minulosti došlo k problémům, pokud jde o soulad činností týkajících se obhospodařování lesů s právními předpisy EU v oblasti životního prostředí. S cílem zabránit nesouladu plánovaných opatření týkajících se obhospodařování lesů s právními předpisy EU v oblasti životního prostředí může Komise do následujících prováděcích aktů zahrnout vhodná ustanovení.

               9)Polské orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.

               10)Zasažené oblasti jsou „méně rozvinutými regiony“ ve smyslu klasifikace pro účely ESI fondů (2014–2020). Polské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přesunout z programů v rámci ESI fondů prostředky na obnovu postižených oblastí.

               11)Polsko neaktivovalo mechanismus civilní ochrany Unie.

               12)Pokud jde o provádění právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti proti Polsku vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti.

               13)Žádost Polska obsahuje popis provedení právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, jako je „směrnice o povodních“, směrnice 2007/60/ES o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik, jakož i směrnice 2008/114/ES o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu a směrnice 2012/18/EU o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek. V současné době neexistují žádné právní předpisy Unie týkající se konkrétně bouří.

               2.5Závěr

               Katastrofy uvedené v žádostech, které podaly Bulharsko, Řecko, Litva a Polsko, z výše uvedených důvodů splňují podmínky pro uvolnění prostředků z fondu FSEU stanovené v nařízení.

               3.Financování z přídělů z FSEU na rok 2018

               Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
                  6
                (dále jen „nařízení o VFR“), a zejména článek 10 uvedeného nařízení, umožňuje uvolnit z FSEU prostředky do výše ročního stropu 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011). Způsoby uvolnění prostředků z fondu jsou stanoveny v bodě 11 Interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  7
               .

               Jelikož hlavním důvodem zřízení FSEU byla solidarita, zastává Komise názor, že pomoc z fondu by měla být progresivní. To znamená, že v souladu s dosavadní praxí by na část škody, která přesahuje prahovou hodnotu částky pro uvolnění finančních prostředků FSEU v případě „závažné přírodní katastrofy“ (tj. 0,6 % HND nebo 3 miliardy EUR v cenách roku 2011, podle toho, která částka je nižší), měla být poskytnuta pomoc vypočítaná podle vyšší sazby než na část škody do výše prahové hodnoty. V minulosti se při stanovování příspěvků na závažné katastrofy používala sazba 2,5 % z objemu celkových přímých škod pod úrovní stropu a sazba 6 % z objemu škod nad úrovní stropu. U regionálních katastrof a katastrof uznávaných v rámci ustanovení o „sousedním státu“ se použije sazba 2,5 %.

               Příspěvek nesmí přesáhnout celkové odhadované náklady na způsobilá opatření. Metodika výpočtu pomoci byla stanovena ve výroční zprávě FSEU (2002–2003) a schválena Radou a Evropským parlamentem.

               V reakci na žádosti Bulharska, Řecka, Litvy a Polska byl finanční příspěvek z FSEU vypočten na základě odhadu celkových přímých škod takto:

                        Členský stát

                        Zařazení katastrofy

                        Celkové přímé škody

                        (v mil. EUR)

                        Strop pro závažnou katastrofu

                        (v mil. EUR)

                        2,5 % přímých škod do výše stropu

                        (v EUR)

                        6 % přímých škod převyšujících strop

                        (v EUR)

                        Celková výše navrhované pomoci

                        (v EUR)

                        Vyplacená záloha

                        (v EUR)

                        BULHARSKO

                        regionální

                        (čl. 2 odst. 3)

                        90,329

                        288,020

                        2 258 225

                        –

                        2 258 225

                        0

                        ŘECKO

                        regionální

                        (čl. 2 odst. 3)

                        101,432

                        1 057,800

                        2 535 796

                        –

                        2 535 796

                        0

                        LITVA

                        závažná

                        (čl. 2 odst. 2)

                        407,366

                        214,944

                        5 373 600

                        11 545 341

                        16 918 941

                        0

                        POLSKO

                        regionální

                        (čl. 2 odst. 4)

                        491,170

                        2 501,280

                        12 279 244

                        –

                        12 279 244

                        0

                        CELKEM

                        33 992 206

                        0

               V souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení o VFR bylo na počátku roku 2018 na uvolnění prostředků z FSEU k dispozici celkem 421 142 057 EUR. Jedná se o součet zbývajícího přídělu na rok 2018 ve výši 280 371 754 EUR (tj. rozdíl částky 574 342 834 EUR a částky 293 971 080 EUR uvolněné již v roce 2017
                  8
               ) a zbývajícího přídělu na rok 2017 ve výši 140 770 303 EUR, jenž zůstal nevyčerpán a byl přenesen do roku 2018.

               V této fázi roku 2018 lze z FSEU uvolnit částku ve výši 173 389 397 EUR. Tato částka odpovídá rozdílu celkové částky, kterou bylo možno z FSEU uvolnit na počátku roku 2018 (421 142 057 EUR), a částky ve výši 143 585 709 EUR, jejímž zadržením ve FSEU je plněna povinnost podle čl. 10 odst. 1 nařízení o VFR ponechat zde 25 % z přídělu na rok 2018 do 1. října 2018, a dále částky ve výši 104 166 951 EUR, která již byla v letošním roce uvolněna pro Řecko, Španělsko, Francii a Portugalsko
                  9
               .

                        Financování z FSEU – souhrn

                        Částka

                        v EUR

                        Příděl na rok 2017 přenesený do roku 2018

                        140 770 303

                        Příděl na rok 2018

                        574 342 834

                        Příděl na rok 2018 přidělený v předstihu již v roce 2017 v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení o VFR

                        –293 971 080

                        ----------------

                        Na počátku roku 2018 k dispozici celkem

                        421 142 057

                        Minus částka, která již byla v roce 2018 uvolněna pro Řecko, Španělsko, Francii a Portugalsko

                        –104 166 951

                        Minus zadržených 25 % z přídělu na rok 2018

                        –143 585 709

                        ----------------

                        Maximální aktuálně disponibilní částka (příděly na rok 2017 a 2018)

                        173 389 397

                        Celková částka navrhované podpory, která má být uvolněna pro Bulharsko, Řecko, Litvu a Polsko

                        –33 992 206

                        Zbývající disponibilní částka do 1. října 2018

                        139 397 191

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Bulharsku, Řecku, Litvě a Polsku

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie
                  10
               , a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,

               s ohledem na Interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  11
               , a zejména na bod 11 této dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Cílem Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „fond“) je umožnit Unii rychle, účinně a pružně reagovat na nouzové situace a projevit solidaritu s obyvatelstvem oblastí postižených přírodními katastrofami.

               (2)Podle článku 10 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
                  12
                nesmí výše fondu přesáhnout maximální roční částku 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011).

               (3)V návaznosti na záplavy způsobené intenzivními dešťovými srážkami a prudkými bouřemi ve dnech 25. a 26. října 2017 předložilo Bulharsko dne 11. ledna 2018 žádost o uvolnění prostředků z fondu.

               (4)V návaznosti na zemětřesení, které dne 20. července 2017 zasáhlo region Jižní Egeis a ostrov Kos, předložilo Řecko dne 11. října 2017 žádost o uvolnění prostředků z fondu.

               (5)V návaznosti na záplavy způsobené vytrvalými dešti v létě a na podzim roku 2017 předložila Litva dne 22. prosince 2017 žádost o uvolnění prostředků z fondu.

               (6)V návaznosti na mimořádně prudké bouře a přívalové deště, k nimž došlo mezi 9. a 12. srpnem 2017, předložilo Polsko dne 25. října 2017 žádost o uvolnění prostředků z fondu.

               (7)Žádosti Bulharska, Řecka, Litvy i Polska splňují podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z fondu podle článku 4 nařízení (ES) č. 2012/2002.

               (8)Z fondu by proto měly být uvolněny prostředky na finanční příspěvek Bulharsku, Řecku, Litvě a Polsku.

               (9)Aby byly prostředky z fondu uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné od data jeho přijetí,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2018 se z Fondu solidarity Evropské unie uvolňuje ve prospěch Bulharska částka ve výši 2 258 225 EUR, ve prospěch Řecka částka ve výši 2 535 796 EUR, ve prospěch Litvy částka ve výši 16 918 941 EUR a ve prospěch Polska částka ve výši 12 279 244, a to formou prostředků na závazky a prostředků na platby.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se ode dne … [datum jeho přijetí]**.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                     (1)

                        Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (2)

                        COM(2018) 361, 31.5.2018.

                     (3)

                        BG34 = HDP regionu Yugoiztochen na základě údajů z roku 2015 činí 5 327 milionů EUR.

                     (4)

                        EL42 = HDP regionu Notio Aigaio / Jižní Egeis podle údajů z roku 2014 činí 6 045 milionů EUR.

                     (5)

                        Vážený průměr HDP dotčených regionů na základě údajů z roku 2014 činí 24,1 milionu EUR.

                     (6)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (7)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (8)

                        Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1599 ze dne 13. září 2017 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Itálii (Úř. věst. L 245, 23.9.2017) a připojený opravný rozpočet č. 4/2017 (Úř. věst. L 330, 13.12.2017).

                     (9)

                        Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Řecku, Španělsku, Francii a Portugalsku (COM(2018) 150, 22.2.2018) a připojený návrh opravného rozpočtu č. 1/2018 (COM(2018) 150, 22.2.2018).

                     (10)

                        Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (11)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (12)

                        Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).