Důležité právní upozornění

|

52009PC0124

Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1858/2005, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Indie  /* KOM/2009/0124 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 13.3.2009KOM(2009) 124 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1858/2005, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Indie(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká uplatňování nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005, (dále jen „základní nařízení“) v souvislosti s dovozem ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Indie. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Stávající platná opatření proti dovozu ocelových lan a kabelů, které pocházejí mimo jiné z Indie, byla uložena nařízením Rady (ES) č. 1858/2005. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení neobsahuje ustanovení týkající se obecného posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |Právní stránka návrhu |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 9. ledna 2008 zahájila Komise částečný prozatímní přezkum rozsahem omezený na posouzení dumpingu v případě vyvážejícího výrobce ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Indie. Šetřením bylo u dotčeného vyvážejícího výrobce zjištěno záporné dumpingové rozpětí. V důsledku toho by bylo tedy třeba zrušit antidumpingové clo uložené na tento vývoz. Proto se navrhuje, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které by mělo být zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie do 8. dubna 2009. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Jiné prostředky by nebyly přiměřené, protože základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |Rozpočtové důsledky |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1858/2005, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z IndieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP1. Platná opatření(1) V srpnu 1999 uložila Rada nařízením (ES) č. 1796/1999[2] (dále jen „původní šetření“) konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen „dotčená země“). Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na výrobky vyráběné společností Usha Martin Limited (dále jen „společnost UML“), byla stanovena na 23,8 %.(2) Rozhodnutím 1999/572/ES[3] přijala Komise cenový závazek společnosti UML, a v důsledku toho byl dovoz dotčeného výrobku indického původu, který vyrábí společnost UML a na něhož se vztahuje závazek, osvobozen od výše zmíněného konečného antidumpingového cla.(3) V listopadu 2005, po provedení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení, rozhodla Rada nařízením (ES) č. 1858/2005[4], že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Indie by měla být zachována (dále jen „šetření před pozbytím platnosti opatření“).(4) Vzhledem k tomu, že došlo k porušení výše zmíněného cenového závazku, pozměnila Rada v lednu 2006 nařízením (ES) č. 121/2006[5] nařízení (ES) č. 1858/2005 a Komise rozhodnutím 2006/38/EC[6] odvolala přijetí závazku.2. Žádost o prozatímní přezkum(5) V roce 2007 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost se týkala pouze posouzení dumpingu a podala ji společnost UML (dále jen „žadatel“). Žadatel uvedl, že jeho vývozní ceny do Společenství rostly rychlejším tempem než domácí ceny v Indii, což dokazuje snížení dumpingového rozpětí. Žadatel se proto domníval, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter.(6) Po konzultaci s poradním výborem Komise dospěla k závěru, že má dostatek důkazů k zahájení prozatímního přezkumu, a proto v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení zahájila částečný prozatímní přezkum omezený pouze na ověření dumpingu ve vztahu k žadateli. Oznámení o zahájení přezkumu Komise zveřejnila dne 9. ledna 2008 v Úředním věstníku Evropské unie a zahájila šetření.3. Strany dotčené šetřením(7) Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žádajícího vyvážejícího výrobce, orgány vyvážející země, organizace, které zastupují výrobce ve Společenství, a styčný výbor Evropského svazu výrobního odvětví ocelových lan (Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries, EWRIS). Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.4. Dotazníky a inspekce na místě(8) Na dotazníky, které byly zaslány společnosti UML a jejím společnostem ve spojení, odpověděly všechny zúčastněné strany ve lhůtě stanovené za tímto účelem. Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro účely svého šetření a provedla inspekce na místě v provozovnách těchto společností:a) Indie-  Usha Martin Limited (dále jen „společnost UML“), Ranchib) Spojené arabské emiráty (dále jen „SAE“)-  Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubajc) Spojené království-  Usha Martin UK Ltd. (dále jen „UMUK“), Worksop5. Období přezkumného šetření(9) Šetření dumpingu se týkalo období od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období přezkumného šetření“).B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK1. Dotčený výrobek(10) Výrobek, který je předmětem tohoto částečného prozatímního přezkumu, se běžně nazývá „ocelové lano“ a jedná se o tentýž výrobek, který byl definován již v rámci původního šetření a šetření před pozbytím platnosti, která vedla k uložení nyní platných opatření. Přezkoumávaným výrobkem jsou ocelová lana a kabely včetně uzavřených lan s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“), nyní kódu KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98.2. Obdobný výrobek(11) Bylo zjištěno, že ocelová lana vyráběná společností UML a prodávaná na indickém domácím trhu mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a použití jako ocelová lana, která společnost UML vyváží do Společenství. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.(12) Aby bylo lze náležitě porozumět dotčenému a obdobnému výrobku, je třeba připomenout, že proces výroby ocelových lan spočívá v uzavření určitého počtu ocelových pramenů, které se samy skládají ze svazku ocelových drátů tvořených válcovanými ocelovými dráty. Běžnou součástí šetření je definice kontrolních čísel výrobku (PCN – Product Control Number) zahrnujících jeho podrobnou charakteristiku, aby bylo lze rozlišovat mezi různými typy výrobků vyráběných a prodávaných vyvážejícím výrobcem na domácím trhu dotčené země a výrobky, které jsou vyváženy do Společenství.(13) Výrobci ve Společenství uvedli, že pokud jde o výpočet dumpingu, nebyly v definici navrhovaných kontrolních čísel výrobku vzaty v úvahu dva klíčové prvky, a to jmenovitě typ výplně a pevnost v tahu drátěné součásti.(14) Kontrolní čísla výrobků však byla pro účely stanovení dumpingového rozpětí společnosti UML určena podle systému kódování výrobků, který používá sama společnost, aby bylo lze zaručit, že fyzikální vlastnosti výrobků prodávaných na domácím trhu jsou srovnatelné s vlastnostmi výrobků vyvážených do Společenství.(15) Výše uvedené skutečnosti vedly k závěru, že kontrolní čísla výrobků není třeba měnit, a proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.(16) Žadatel tvrdil, že velmi podobné typy výrobků by měly být zahrnuty do porovnávání vyvážených typů výrobků s výrobky prodávanými na jejich domácím trhu a že by měly být brány v úvahu údajné minimální rozdíly v průměru lana, jako typ a směr vinutí drátů v pramenech, počet pramenů v kombinacích pramen / drát nebo vlastnosti drátů, tedy je-li povrch drátu galvanizovaný či nikoliv.(17) Bylo však usouzeno, že šetření ohledně údajné změny okolností by mělo být provedeno pokud možno s použitím těch parametrů, které byly použity v předchozích šetřeních. Přezkoumáním požadavku se dále zjistilo, že možný dopad na závěry šetření je nepatrný. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.C. DUMPING1. Běžná hodnota(18) Pokud jde o určení běžné hodnoty, bylo nejprve zjišťováno, je-li celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku společností UML reprezentativní ve srovnání s jejím celkovým objemem vývozu do Společenství. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považoval za reprezentativní, pokud jeho celkový objem představoval alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Společenství. Bylo zjištěno, že všechny prodeje společnosti UML na domácím trhu byly uskutečněny v reprezentativních objemech.(19) Následně byly označeny ty typy dotčeného výrobku prodávaného společností UML na domácím trhu, které byly totožné a přímo srovnatelné s typy vyváženými do Společenství.(20) U každého typu výrobku prodávaného společností UML na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s typy vyváženými do Společenství, bylo stanoveno, zda je jeho domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení.(21) Bylo také zkoumáno, zda domácí prodej každého typu může být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se v období přezkumného šetření u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu.(22) U těch typů výrobků, u nichž se nejméně 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu, která nebyla nižší než náklady na jednotku, tj. průměrná prodejní cena dotčeného typu výrobku se rovnala průměrným výrobním nákladům na dotčený typ výrobku, nebo tyto náklady převyšovala, byla běžná hodnota vypočtena jako průměrná cena veškerého domácího prodeje daného typu výrobku bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.(23) U těch typů výrobků, u nichž se nejvýše 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu, která nebyla nižší než náklady na jednotku, byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná prodejní cena těch operací, které byly uskutečněny minimálně ve výši jednotkových nákladů na daný typ.(24) V případě, že všechny operace určitého typu výrobku proběhly na domácím trhu se ztrátou, mělo se za to, že dotčený typ výrobku nebyl prodán v běžném obchodním styku, a proto byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení zjištěna početně.(25) V případech, kdy se běžná hodnota zjišťovala početně, se pro tyto účely v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení vycházelo z výrobních, prodejních, správních a režijních nákladů na dotčený typ výrobku a přiměřeného ziskového rozpětí. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě průměrných prodejních, správních a režijních nákladů a zisku při prodeji obdobného výrobku, který společnost UML uskutečnila v běžném obchodním styku.2. Vývozní cena(26) Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel pro nezávislé odběratele ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a tedy na základě skutečně zaplacených vývozních cen nebo vývozních cen, které bylo třeba zaplatit.(27) V případech, kdy se prodej uskutečnil prostřednictvím dovozce ve spojení nebo obchodníka, byla vývozní cena stanovena na základě cen při dalším prodeji, kdy uvedený dovozce ve spojení nebo obchodník prodal výrobek nezávislým odběratelům ve Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení došlo k úpravě všech nákladů vzniklých v období mezi dovozem a dalším prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku, kterého dovozce ve spojení dosáhl ve Společenství v období přezkumného šetření. Byly provedeny úpravy nákladů na vnitrozemskou a námořní dopravu, pojištění, manipulaci, balení, úpravy nákladů spojených s úvěrem a dovozními poplatky, které byly všechny odečteny od prodejní ceny na trhu Společenství, a to za účelem stanovení cen ze závodu.3. Srovnání(28) Pro každý typ dotčeného výrobku byla průměrná běžná hodnota porovnána s průměrnou vývozní cenou na základě ceny ze závodu a při stejné úrovni obchodu. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny úpravy slev z cen, úpravy nákladů na vnitrozemskou a námořní dopravu, pojištění, manipulaci, balení a úpravy nákladů spojených s úvěrem, které byly všechny odečteny od vývozní ceny na trhu Společenství, aby bylo lze stanovit ceny ze závodu.(29) Pokud jde o vývozní ceny pro společnosti ve spojení, požádala společnost UML o úpravu úrovně obchodu mezi domácím prodejem obchodníkům a vývozním prodejem společnostem, které jsou ve spojení se společností UML, s odůvodněním, že má se všemi těmito subjekty dlouhodobé obchodní vztahy.(30) Šetřením však bylo zjištěno, že v případě dalšího prodeje jsou dovozci ve spojení pouhými prostředníky mezi společností UML a zákazníky ve Společenství, kteří nejsou ve spojení. Proto není srovnání mezi domácím prodejem obchodníkům a konečným uživatelům a vývozním dalším prodejem stejné kategorii zákazníků ve Společenství ovlivněno úrovní obchodu prostředníků. Proto byla tato žádost zamítnuta.(31) Společnost UML dále požádala o úpravu ve věci nepříznivého vývoje směnných kurzů eura, amerického dolaru a britské libry k indické rupii, který nastal v období přezkumného šetření. Tato žádost byla zamítnuta, neboť nepříznivý vývoj nebyl považován za stálý jev, a také proto, že kromě přímého prodeje v eurech zákazníkům ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, se požadované úpravy týkaly také transferových cen společnostem ve spojení.4. Dumpingové rozpětí(32) V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí vypočítáno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženými průměrnými vývozními cenami.(33) V souladu s výše popsanými podmínkami bylo na stejné úrovni obchodu provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčného výrobku.(34) Dumpingové rozpětí vyjádřené jako podíl čisté ceny s dodáním na hranice Společenství, před proclením, činilo během období přezkumného šetření 2,6 % pro přímý prodej odvislým společnostem ve Společenství, zatímco dumpingové rozpětí pro prodej prostřednictvím společností ve spojení činilo -3,9 %, což vedlo k celkovému zápornému dumpingovému rozpětí ve výši -2,8 %.D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ(35) Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda zjištěné existující změněné okolnosti lze přiměřeně označit za okolnosti trvalé povahy.(36) Bylo zjištěno, že od šetření před pozbytím platnosti společnost UML významně restrukturalizovala a především diversifikovala svoji výrobu a rozšířila svoji celosvětovou prodejní síť. Tato skutečnost však neměla na šetření žádný zvláštní negativní vliv, neboť systém, kterým skupina zaznamenává celý proces od výroby po prodej, plně umožňuje zpětné dohledání informací.(37) Výrobci ve Společenství uvedli, že společnost UML vyvážela do Společenství ocelová lana a prameny pocházející z Indie prostřednictvím svých výrobců ve spojení ve Spojeném království a Spojených arabských emirátech, čímž měnila původ ocelových lan prodávaných na trhu Společenství.(38) Vzhledem k výše uvedenému tvrzení se šetření z důvodů úplnosti týkalo také různých převodů v rámci skupiny a přeměny pramenů na ocelová lana, kterou prováděly výrobci ve spojení ve Spojeném království a Spojených arabských emirátech. Bylo zjištěno, že tyto převody nikterak neovlivňují závěry tohoto přezkumného šetření.(39) Co se týče výrobce ve spojení ve Spojených arabských emirátech, bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření nevyvážel tento výrobce do Společenství žádná ocelová lana, která by zakoupil v Indii od společnosti UML. Byly prověřeny všechny prodejní transakce výrobce a bylo zjištěno, že se týkají ostatních zemí světa.(40) Ohledně transformace pramenů na ocelová lana bylo zjištěno, že u obou výrobců ve spojení je tato transformace důležitá.(41) Jak již bylo zmíněno v 36. bodě odůvodnění, skupina Usha Martin restrukturalizovala a diversifikovala svoji výrobu. Vyrábí ocelová lana nejenom v Indii, ale i v ostatních provozovnách, které vlastní po celém světě. Skupina nadále uskutečňuje podpůrné a výrobní investice v Indii, ale současně se stává celosvětovým hráčem a investuje ve všech částech světa, a to i ve Společenství.(42) Stojí také za zmínku, že podle údajů poskytnutých Eurostatem mají od roku 2004 průměrné dovozní ceny ocelových lan dovážených z Indie do Společenství stoupající tendenci. Nárůst průměrných dovozních cen byl skutečně zřetelnější u dovozu z Indie než z ostatních částí světa.(43) Vzhledem k výše uvedenému se očekává, že pokud bude zrušeno stávající antidumpingové clo pro společnost UML, k vyššímu dovozu ocelových lan nebo k dalšímu dumpingovému dovozu indických ocelových lan do Společenství nedojde.(44) Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění současného přezkumu. Změny se proto považují za trvalé.E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ(45) Z předchozího vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení a s ohledem na závěry šetření, tedy že v období přezkumného šetření nedošlo k dumpingu a neexistují náznaky, že by k němu v budoucnu mělo dojít, měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Indie vůči společnosti UML zrušena.(46) Stranám byla sdělena základní fakta a důvody, které vedly k doporučení zrušit vůči společnosti UML stávající antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Indie, a dostaly možnost zaujmout stanovisko.(47) Strany této možnosti využily. Jejich stanoviska však nezměnila výše uvedené závěry,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Tabulka v čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1858/2005 se v položce týkající se společnosti Usha Martin Limited mění takto:Země | Společnost | Sazba cla (%) | Doplňkový kód TARIC |Indie | Usha Martin Limited 2A, Shakespeare Sarani Calcutta 700 071, Západní Bengálsko, Indie | 0 | 8613 |Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.[2] Úř. věst. L 217, 17.8.1999, s. 1.[3] Úř. věst. L 217, 17.8.1999, s. 63.[4] Úř. věst. L 299, 16.11.2005, s. 1.[5] Úř. věst. L 22, 26.1.2006, s. 1.[6] Úř. věst. L 22, 26.1.2006, s. 54.


Důležité právní upozornění

|

52005PC0266

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se stanoví doprovodná opatření pro země s protokolem o cukru, jež jsou dotčeny reformou režimu cukru v EU {SEK(2005) 828}  /* KOM/2005/0266 konecném znení - COD 2005/0117 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 22.6.2005KOM(2005) 266 v konečném znění2005/0117 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se stanovídoprovodná opatření pro země s protokolem o cukru, jež jsou dotčeny reformou režimu cukru v EU(předložená Komisí) {SEK(2005) 828}DŮVODOVÁ ZPRÁVAReforma EU v odvětví cukru s navrhovaným snížením cen může mít závažné dopady a vyvolat potřebu úprav, se širokými sociálně hospodářskými důsledky v zemích AKT, které jsou signatáři protokolu o cukru a jsou závislé na přednostním vývozu cukru do EU, většinou od roku 1975. V souvislosti s budoucím režimem v odvětví cukru se mohou tržní podmínky dále vyvíjet působením vnitřních i vnějších faktorů, jako jsou obchodní toky v rámci iniciativy „Vše kromě zbraní“. Proto se ve svém návrhu reformy nazvaném Uskutečnění udržitelného zemědělského modelu pro Evropu prostřednictvím reformované společné zemědělské politiky – reforma odvětví cukru[1] Komise zavázala provázet postup přizpůsobování, který je v těchto zemích zapotřebí.V rámci dohody z Cotonou se totiž Společenství zavázalo podporovat země AKT na jejich cestě ke snížení chudoby a k dosažení udržitelného rozvoje. Mimoto se svým akčním plánem pro zemědělské komodity[2], přijatým v dubnu 2004, EU zapojila do pomoci hospodářstvím závislým na komoditách, jako je cukr, za účelem řešení problémů těchto odvětví. Konečně i samotné země AKT vyzvaly v reakci na reformní návrh Komise k vypracování programů přizpůsobení.Komise vypracovala v lednu 2005 interní pracovní materiál nazvaný Akční plán doprovodných opatření pro země s protokolem o cukru, jichž se dotýká reforma režimu cukru v EU[3]. Tento materiál stanoví široký směr, v němž by Komise mohla navrhnout podporu zemím s protokolem o cukru, a současně představuje základ pro dialog s těmito zeměmi. Z tohoto dialogu, vedeného na úrovni zemí AKT jako celku, na úrovni regionální i na úrovni jednotlivých zemí, obecně vyplývá, že tyto země přístup Komise podporují. Také postoj členských států, konzultovaných prostřednictvím Skupiny Rady pro AKT, byl všeobecně kladný.Aby Komise pomohla zemím s protokolem o cukru přizpůsobit se, zavázala se nabídnout jak obchodní opatření, tak rozvojovou pomoc. Obchodní opatření jsou vypracovávána v rámci jednání o smlouvách o hospodářském partnerství. Rozvojová pomoc je předmětem tohoto materiálu, který Komise předkládá Evropskému parlamentu a Radě a jenž představuje návrh nařízení, kterým se stanoví doprovodná opatření pro země s protokolem o cukru, jichž se dotýká reforma EU v režimu cukru.Nařízením se vytvoří právní základ pro poskytnutí pomoci v roce 2006. Aby byly vyhlídky na úspěšný přechod co nejlepší, je třeba zemím s protokolem o cukru pomoci co nejvíce předjímat možné dopady reformy v odvětví cukru, jejíž uskutečnění se navrhuje již na červenec 2006. Restrukturalizací a zpětnou přeměnou je možné zmírnit očekávané dopady reformy nejlépe tehdy, dokáže-li se tak předejít výraznému narušení úrovně hospodářské činnosti. Podobně je třeba při přípravě významných změn v co nejvyšší míře provést sociální opatření, například na podporu mobility pracovních sil.Uvážíme-li, jak složité budou postupy restrukturalizace a diverzifikace, které je třeba v zemích s protokolem o cukru uskutečnit, měl by být tento plán pomoci poměrně dlouhodobý. Komise navrhuje osm let. Na nařízení bude tedy navazovat konkrétní příděl z finančního výhledu na období 2007-2013, který bude pokryt rozvojovou částí nástroje rozvojové a hospodářské spolupráce. Pokud tento nástroj nevstoupí v platnost dne 1. ledna 2007, bude platnost nařízení zákonným opatřením prodloužena.Plán by se měl týkat 18 zemí AKT, které jsou signatáři protokolu o cukru a v současnosti vyvážejí cukr do EU. Ve dvou zemích AKT, které sice jsou signatáři protokolu o cukru, avšak v posledních letech cukr do EU nevyvezly, což jsou Uganda a Surinam, nebude reforma EU v odvětví cukru žádné speciální úpravy vyžadovat. Nejméně rozvinuté země, které nejsou signatáři protokolu o cukru, historicky na vývozu cukru do EU závislé nejsou. Další přístup na trh v rámci iniciativy „Vše kromě zbraní“, i za nižší tržní ceny EU, by měl řadě rozvojových zemí vyrábějících cukr umožnit zvýšit své výnosy z vývozu cukru do EU. Těchto nejméně rozvinutých zemí se proto předkládaný materiál netýká.Uvážíme-li rozdíly mezi jednotlivými zeměmi s protokolem o cukru z hlediska toho, jakým problémům budou čelit a jak na ně mohou reagovat, je třeba nabídnout celou škálu možností pomoci, které se přizpůsobí vždy dané konkrétní situaci. Pokud jde o oblasti podpory, měly by nabídnuté možnosti pokrývat potřeby těch zemí, které vyvinou úsilí o to, aby se zvýšila konkurenceschopnost jejich odvětví cukru, i těch zemí, v nichž si proces přizpůsobování bude vyžadovat diverzifikaci do jiných hospodářských činností, ať již s odvětvím cukru souvisejících či nikoli. Vzhledem k vícefunkční úloze odvětví cukru zvláště v určitých oblastech by se tato doprovodná opatření měla případně týkat i širších sociálních, hospodářských a environmentálních důsledků reformy.Podpora ES bude vycházet z víceleté souhrnné strategie přizpůsobování, specifické vždy pro danou zemi, která bude v této konkrétní zemi vypracována v součinnosti s Komisí. Mezi významná kritéria způsobilosti této strategie k pomoci Společenství patří její odůvodněnost z hlediska dlouhodobé udržitelnosti, zejména s ohledem na relativní vyhlídky ziskovosti odvětví cukru nebo alternativních odvětví v budoucích tržních podmínkách v rámci celkového cíle dopracovat se prostředí umožňujícího hospodářský růst a snížení chudoby. Během vypracovávání strategie a v jejích výstupech je třeba věnovat důkladnou pozornost jednotlivým zainteresovaným stranám, které jsou procesem přizpůsobování dotčeny a jež k němu mohou přispět (jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru), a to se zvláštním zřetelem na snižování chudoby. Také dopad alternativních možností na životní prostředí je třeba patřičně zvážit. Strategie by také měla mít návaznost na celkovou rozvojovou strategii země a měla by s ní být v souladu.Upřednostňovaným mechanismem poskytování podpory bude (odvětvová) rozpočtová pomoc, i když podle situace v dané zemi není vyloučena ani podpora programová. Tato podpora bude muset být doplňkem ostatních nástrojů pomoci, čímž se rozumí rozvojová pomoc a obchodní opatření, konkrétně dohody o hospodářském partnerství. Její účinnost by se měla zvýšit usilováním o dosažení synergie s ostatními nástroji.V řadě zemí s protokolem o cukru se již s procesem vypracovávání národní strategie pokročilo. Ovšem země, které v roce 2006 ještě nemají nastíněnu vhodnou strategii přizpůsobování, by měly být v onom roce způsobilé k finanční pomoci na to, aby tuto strategii vypracovaly. U zemí, které se nacházejí v politické krizi, Komise posoudí, zda situace umožňuje pomoc v odvětví cukru účinně využít, a popřípadě rozhodne, že podíl, který je v rozpočtu pro tuto zemi vyčleněn, bude rozdělen jiným způsobilým zemím.Pokud jde o rozpočet, vyvolává reforma v odvětví cukru v zemích s protokolem o cukru specifické nové problémy, které si pro proces přizpůsobování těchto zemí vyžadují další podporu. Jelikož je 9. Evropský rozvojový fond vyhrazen pro jiné účely, Komise podobně jako v případě obdobně motivovaného programu – zvláštního rámce pomoci pěstitelům banánů v zemích AKT – navrhuje, aby byly výdaje spojené s předkládaným návrhem kryty z rozpočtu Společenství. V roce 2006 musí celkový rozpočet plánu pomoci umožnit osmnácti zemím s protokolem o cukru uskutečnit přednostní investice a programy v rámci výše uvedené strategie přizpůsobování. Vyčleněná částka bude mezi jednotlivé země rozdělena podle jejich rozdílných potřeb závisejících zejména na tom, jaký dopad bude reforma v odvětví cukru mít na jejich cukrovarnický průmysl, a na tom, jaký historický význam má vývoz cukru pro jejich hospodářství. Omezené prostředky by měly být také vyhrazeny k zajištění potřebných správních kapacit, aby mohl být plán pomoci účinně řízen.Důležité je také stanovit takový způsob uskutečňování pomoci ze strany Společenství, který zajistí její účinnost. V postupech výborů bude tento požadavek zohledněn a rozpočtové postupy se budou řídit finančním nařízením o rozpočtu Společenství. V souladu se sdělením o reformě řízení pomoci Společenství ze dne 16. května 2000 bude odpovědnost za řízení akcí přenesena na delegace přijímajících zemí při ES.2005/0117 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY ,kterým se stanovídoprovodná opatření pro země s protokolem o cukru, jež jsou dotčeny reformou režimu cukru v EUEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 179 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[4],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[5],vzhledem k těmto důvodům:(1) Evropské společenství se v rámci Dohody o partnerství AKT-ES[6] zavázalo podporovat země AKT na jejich cestě ke snížení chudoby a k dosažení udržitelného rozvoje a uznává důležitost komoditních odvětví a příslušných protokolů.(2) Ustanovení o společné organizaci trhu v odvětví cukru stanovená nařízením Rady (EHS) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001[7] je třeba reformovat, jak to Komise navrhla Radě ve sdělení KOM(2005) 263[8].(3) Podle protokolu o cukru připojeného k příloze V Dohody o partnerství AKT-ES jsou některé země AKT ve svém vývozu cukru závislé na trhu EU. Reforma s největší pravděpodobností výrazně změní jejich tržní podmínky.(4) Proces přizpůsobování zemí s protokolem o cukru těmto novým tržním podmínkám může být složitý, uvážíme-li sociálně hospodářský význam odvětví cukru a jeho významnou závislost na trhu EU u řady z těchto zemí.(5) Komise se ve sdělení KOM(2004) 499 zavázala, že zemím s protokolem o cukru poskytne v procesu přizpůsobování podporu, a zásady pro své návrhy podpory stanovila v pracovním dokumentu SEK(2005) 61, který byl se zeměmi s protokolem o cukru projednán.(6) Mají-li být vyhlídky na úspěšné přizpůsobení novým podmínkám co nejlepší, je pro země s protokolem o cukru zapotřebí urychlené podpory, která bude v plné míře doplňkem současné pomoci.(7) Proto je třeba poskytnout zemím s protokolem o cukru nad rámec pomoci poskytované v rámci Dohody o partnerství AKT-ES finanční a technickou pomoc, včetně případné rozpočtové podpory, která jim umožní přizpůsobit se novým tržním podmínkám. V rámci této pomoci je třeba nabídnout těmto zemím široký rozsah podpory s uvážením rozdílné situace jak mezi jednotlivými zeměmi, tak i v rámci zemí samých. Mělo by jít o zvýšení konkurenceschopnosti odvětví cukrové třtiny, rozvoj alternativních hospodářských činností a řešení širších sociálních, environmentálních a hospodářských důsledků toho, že se sníží úloha cukru v jejich hospodářství, popřípadě o kombinaci několika těchto opatření.(8) Jelikož by tato pomoc měla odrážet specifické podmínky přizpůsobování, kterých je pro jednotlivé dodavatelské země AKT v důsledku reformy zapotřebí, je nutno vytyčit objektivní kritéria ke stanovení rozsahu této pomoci.(9) Pomoc by měla být poskytována po dobu jednoho roku, přičemž až do roku 2013 by měla být dostupná další podpora prostřednictvím rozvojové části nástroje rozvojové a hospodářské spolupráce.(10) Cíle příslušné akce, tj. doprovodit proces přizpůsobování v zemích s protokolem o cukru dotčených reformou režimu cukru v EU, nemohou být v dostatečné míře zajištěny členskými státy, lépe by se jich proto dalo s ohledem na rozsah a účinky navrhované akce dosáhnout na úrovni Společenství v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality, jak je v uvedeném článku stanovena, nezachází toto nařízení nad rámec toho, co je k dosažení tohoto cíle zapotřebí.(11) Jelikož opatření potřebná k provedení nařízení jsou řídicími opatřeními ve smyslu článku 2 rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[9], je třeba je přijmout řídicím postupem, jak stanoví článek 4 uvedeného rozhodnutí,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Předmět1. Tímto se zavádí systém finanční a technické pomoci, včetně případné rozpočtové podpory, jako doprovodná opatření k procesu přizpůsobování zemí s protokolem o cukru, které se střetávají s novými podmínkami na trhu v odvětví cukru v důsledku nadcházející reformy společné organizace trhu v odvětví cukru.2. S výhradou ustanovení čl. 11 odst. 3 se tento systém uskuteční pro rok 2006.Článek 2DefinicePro účely tohoto nařízení se:-  „zeměmi s protokolem o cukru“ rozumějí země AKT uvedené v příloze I,-  „cukrem“ rozumí surový nebo bílý třtinový cukr.Článek 3Způsobilost k získání pomoci; postup1. Země s protokolem o cukru jsou způsobilé k získání finanční a technické pomoci, včetně rozpočtové podpory tam, kde je to vhodné.2. Finanční a technická pomoc se poskytne na žádost každé jednotlivé země s protokolem o cukru. Žádosti o finanční a technickou pomoc se podávají do 60 dní ode dne, kdy toto nařízení vstoupí v platnost.3. Žádost je podložena souhrnnou víceletou strategií přizpůsobování, kterou definuje příslušná země v souladu s článkem 4 po poradě se všemi zúčastněnými stranami.4. Země s protokolem o cukru, jež si podají žádost, která nebude podložena souhrnnou víceletou strategií přizpůsobování, budou v roce 2006 způsobilé k získání finanční a technické pomoci pouze pro vypracování této strategie.Článek 4Víceletá strategie přizpůsobování1. Víceletá strategie přizpůsobování sleduje alespoň jeden z těchto cílů:1.  zvýšit tam, kde jde o udržitelný proces, konkurenceschopnost odvětví cukru a cukrové třtiny, zejména z hlediska dlouhodobé hospodářské životaschopnosti tohoto odvětví a s uvážením situace jednotlivých účastníků řetězce;2.  podpořit hospodářskou diverzifikaci oblastí závislých na cukru;3.  řešit širší dopady procesu přizpůsobování, které se mohou týkat například zaměstnanosti a sociálních služeb, využívání půdy a obnovy životního prostředí, odvětví energetiky, výzkumu a inovací a makroekonomické stability.2. Ve strategii jsou přinejmenším definovány sledované cíle a stanoven přístup a prostředky, jimiž se má těchto cílů dosáhnout, odpovědnost jednotlivých zúčastněných stran a finanční plán provádění strategie.Je v ní posouzena udržitelnost v současných i budoucích tržních podmínkách ze sociálních hledisek a z hledisek ochrany životního prostředí. Je v ní prokázáno, že je v souladu s obecnými strategiemi rozvoje příslušné země a s jejím zaměřením na snižování chudoby.3. V rámci víceleté strategie je definován konkrétní plán pomoci na rok 2006. Při sestavování plánu se věnuje zvláštní pozornost:-  usilování o efektivnost nákladů a udržitelný dopad,-  jasnému vymezení a sledování cílů a ukazatelů výsledků.Článek 5Opatření přijatá Komisí1. Po poradě s příslušnou zemí s protokolem o cukru bude víceletá strategie přizpůsobování přijata v souladu s článkem 4 postupem stanoveným v čl. 7 odst. 2.2. Zvláštní pozornost bude věnována situaci v každé jednotlivé zemi s protokolem o cukru. U zemí nacházejících se ve stavu politické krize, která nesouvisí s vývojem v odvětví cukru, posoudí Komise pomoc v rámci tohoto nařízení vždy případ od případu.3. Pomoc zemím s protokolem o cukru, které nemají vypracovánu víceletou strategii přizpůsobování, bude v roce 2006 podléhat jednoročnímu pracovnímu programu přijatému postupem podle čl. 7 odst. 2.4. Pomocí poskytovanou podle tohoto nařízení se doplňuje a posiluje pomoc poskytovaná v rámci dalších nástrojů rozvojové pomoci.Článek 6Provádění opatřeníOpatření financovaná podle tohoto nařízení se provádějí v souladu s obecnými pravidly stanovenými nařízením Rady (ES) č. 1605/2002[10], tj. s finančním nařízením o souhrnném rozpočtu Evropských společenství. Co se týče řídicích postupů, jde zejména o čl. 53 odst. 1a a odst. 2 finančního nařízení a o článek 36 nařízení Komise (ES) č. 2342/2002, tj. prováděcích pravidel finančního nařízení[11].Článek 7Postup projednávání ve výboru1. Komisi bude nápomocen zeměpisně příslušný výbor pro rozvoj .2. Tam, kde se odkazuje na tento odstavec, se použijí články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES, a to s ohledem na ustanovení jeho článku 8. Doba stanovená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES se stanovuje na 30 dní.3. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 8Celková částkaFinanční referenční částka pro provedení tohoto nařízení představuje pro rok 2006 obnos 40 milionů eur.Článek 9Rozdělení celkové částky1. V rámci celkové částky vyčleněné pro rok platnosti tohoto nařízení stanoví Komise nejvyšší částky, jež budou dány k dispozici jednotlivým zemím s protokolem o cukru k financování činností podle čl. 4 odst. 3 a čl. 3 odst. 3, a to na základě jejich potřeb zejména s ohledem na dopad reformy na odvětví cukru v dané zemi a na význam odvětví cukru pro její národní hospodářství. Měřítko pro přidělovací kritéria bude vycházet z údajů kampaní před rokem 2004.2. Další pokyny k rozdělení celkové částky mezi země s protokolem o cukru se stanoví rozhodnutím Komise v souladu s postupem uvedeným v čl. 7 odst. 2.3. Finanční referenční částka pro provedení finanční a technické pomoci podle čl. 3 odst. 4 s cílem napomoci vypracování víceleté strategie činí 300 000 EUR.4. Z celkové částky se použije orientační částka 3 % na zajištění lidských a materiálových zdrojů potřebných pro účinnou správu pomoci a dohled nad ní.Článek 10Ochrana finančních zájmů Společenství1. Veškeré dohody vyplývající z tohoto nařízení musejí obsahovat ustanovení zajišťující v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, (Euratom, ES) č. 2185/96 a (ES, Euratom) č. 1073/1999 ochranu finančních zájmů Společenství, zejména pokud jde o podvod, korupci nebo jiné nekalé jednání.2. Dohody musejí výslovně opravňovat Komisi a Účetní dvůr k tomu, aby mohly provádět audit dokumentů nebo audit na místě kteréhokoliv dodavatele nebo subdodavatele, který obdržel jakékoliv finanční prostředky Společenství. Dohody musejí rovněž výslovně opravňovat Komisi provádět kontroly a inspekce na místě tak, jak to stanoví nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96.3. Veškeré smlouvy vyplývající z provádění pomoci zajistí pro období během plnění smluv a po něm práva Komise a Účetního dvora podle odstavce 2.Článek 11Doba platnosti1. Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .2. Použije se do 31. prosince 2006. Použije se i nadále pro právní akty a závazky vztahující se k provádění rozpočtového roku 2006.3. Pokud nástroj rozvojové a hospodářské pomoci nevstoupí dne 1. ledna 2007 v platnost, povoluje se Komisi platnost tohoto nařízení prodloužit a přijmout další potřebná opatření.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyněPříloha ISeznam uvedený v článku 2Země s protokolem o cukru1. Barbados2. Belize3. Guyana4. Jamajka5. Svatý Kryštof a Nevis6. Trinidad a Tobago7. Fidži8. Kongo9. Pobřeží slonoviny10. Keňa11. Madagaskar12. Malawi13. Mauricius14. Mosambik15. Svazijsko16. Tanzanie17. Zambie18. ZimbabweLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTThis document is intended to accompany and complement the Explanatory Memorandum. As such, when completing this Legislative Financial Statement, and without prejudice to its legibility, an attempt should be made to avoid repeating information contained in the Explanatory Memorandum. Before filling in this template, please refer to the specific Guidelines that have been drafted to provide guidance and clarification for the items below.1. NAME OF THE PROPOSAL :Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council, establishing accompanying measures for Sugar Protocol countries affected by the reform of the EU sugar regime2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy Area(s) concerned and associated Activity/Activities : 21 03 - Development and relations with African, Caribbean and Pacific (ACP) States - Relations with sub-Saharan Africa, the Caribbean, Pacific and Indian Ocean and overseas countries and territories.3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines)) including headings: operational budget line 21 03 19 and administrative assistance line under chapter 21 01 04.3.2. Duration of the action and of the financial impact: assistance for Sugar Protocol countries has been proposed to last 8 years, since they involve complex restructuring and diversification processes. From 2007 to 2013, the legal basis for this assistance will be the Development Cooperation and Economic Cooperation Instrument (DCECI). The present regulation is hence needed for 1 year only (2006), until the DCECI enters into force. If the DCECI were not in force on 1 January 2007, the validity of the present regulation could be extended. As the sugar reform is expected to be implemented in 2006, it is important for the Sugar Protocol countries to undertake as early as possible their adaptation process.3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |21 03 19 | Non-comp | Diff[12]/ [13] | YES | /NO | NO | No [4…] |21 01 04… | Non-comp | Non-diff | YES/ | /NO | /NO | No [4] |4. SUMMARY OF RESOURCES4.1. Financial Resources4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EUR million (to 3 decimal places)Expenditure type | Section no. | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 and later | Total |Operational expenditure[14] |Commitment Appropriations (CA) | 8.1 | a | 38,8 |Payment Appropriations (PA) | b | 20 | 18,8 |Administrative expenditure within reference amount[15] |Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c | 1,2 |TOTAL REFERENCE AMOUNT |Commitment Appropriations (*) | a+c | 40 |Payment Appropriations (*) | b+c | 21,2 | 18,8 |Remark: The Regulation covers the year 2006. However the programme is expected to continue until 2013 (8 years duration), and will be based on the proposed DCEC instrument as from 2007. Future annual amounts will most probably exceed the 2006 level. The reasons are that the reform of the CAP for sugar only begins mid-2006 (hence the impact on Sugar protocol countries will be lower the first year), and 2006 essentially target preparatory activities and priority investments. Administrative expenditure not included in reference amount[16] |Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0,398 |Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 0,08 |Total indicative financial cost of interventionTOTAL CA including cost of Human Resources | a+c+d+e | 40,478 |TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | 21,678 | 18,8 |Co-financing detailsIf the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):EUR million (to 3 decimal places)Co-financing body | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 and later | Total |…………………… | F |TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f |The adaptation process of Sugar Protocol countries will be based on comprehensive national strategies. The cost of their implementation will be covered not only by EC assistance, but also likely by the national governments, the sugar industry, and/or other donors or financial institutions. The process of elaboration of these strategies is however on-going in 2005, which does not allow at this stage to quantify co-financing commitments.4.1.2. Compatibility with Financial Programming( Proposal is compatible with existing financial programming.( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.× Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[17] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).4.1.3. Financial impact on Revenue× Proposal has no financial implications on revenue( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.EUR million (to one decimal place)Prior to action [Year n-1] | Situation following action |Total number of human resources |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVESDetails of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:5.1. Need to be met in the short or long termThe adjustments required from the ACP Sugar Protocol countries, due to the EU sugar reform, will be significant in many cases. This is why an 8 year assistance scheme is being proposed (although the present regulation covers only 1 year – see point 3.2). It is also important to support their adjustment process in the short term, i.e. 2006, because the impacts of the reform on certain countries will be felt immediately (the reform is expected to enter in force in 2006), because the likelihood of success in mitigating the impacts of the reform will be enhanced if adaptation takes place as early as possible, and also because this confirms the commitment of the EC to address the needs of the ACP in relation to trade shocks in a broader context (i.a. the Doha Development Agenda).5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy-  The need for this assistance scheme is linked to a Community policy (the CAP, as well as indirectly EC trade policy since a recent WTO panel requires the EU to modify its sugar regime). The sugar reform creates specific, new challenges to Sugar Protocol countries, which require additional support for their adaptation process. The EC is ready to provide such a temporary financial assistance This support is to be provided in full consistency with the country’s overall development strategy, as well as with the existing cooperation strategy of the EC in these countries.-  The Sugar Protocol is part of the Cotonou agreement and the countries concerned mostly receive financial assistance from the Community through the EDF. As 9th EDF funds have already been reserved for other purposes, the Commission proposes that expenses linked to the present proposal be covered by the Community budget. For a similar programme, which support ACP banana producers, the budget authority also decided to fund it out of the Community budget, so that the programme became additional to other EDF resources. The Commission has already announced this to the ACP.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkThe objectives of these accompanying measures is to help Sugar Protocol countries to adjust to the changing market conditions on the sugar market, by enhancing the competitiveness of their sugar sector, by diversifying into other economic activities, and/or by addressing the broader social, economic, and/or environmental impacts of these changes. The expected results depend on the type of objective pursued in a given country, but can include more competitive sugar exports (including lower production costs) and increased value of alternative sectors, leading to avoid or limit the loss of export revenues, employment and other economic and social parameters, and to more sustainable development in the long term.5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[19] chosen for the implementation of the action.(x Centralised Management(x Directly by the Commission( Indirectly by delegation to:( Executive Agencies( Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation( National public-sector bodies/bodies with public-service mission( x Shared or decentralised management( With Member states(x With Third countries( Joint management with international organisations (please specify)Relevant comments:The assistance scheme may be implemented under different modalities in different Sugar Protocol countries: through budget support as far as possible, or in through programme support. Centralised management through EC delegations applies in the first case, while the second case may require shared or decentralised management with third countries. The management of the actions will be devolved to the EC delegations in the beneficiary countries.MONITORING AND EVALUATION5.5. Monitoring systemThis will depend on the type of delivery mechanism of support in each country (budget or programme support).5.6. Evaluation5.6.1. Ex-ante evaluationThe likely impact of the EU sugar reform on ACP Sugar Protocol countries has been analysed in the overall Extended Impact Assessment made in 2003 for the sugar reform, as well as specifically for the Protocol countries in a more in-depth analysis by Commission services. A price reduction of the order of magnitude of the ones to be tabled by the Commission in its sugar reform proposals of July 2004 and June 2005 (reduction in the institutional price for raw sugar between 35% and 45%) would likely lead several of the less competitive Sugar Protocol countries to stop their sugar exports to the EU, and in some cases could lead to the closure of their sugar industry. In other countries, the sugar sector could adjust with more or less significant restructuring efforts.The total annual loss of export revenues of Sugar Protocol countries is likely to be significant, with consequences on the social, economic and land use situation of the countries, especially where the impact of the reform is expected to be greater, and where the sector relies on the EU market. The budget of € 40 million in the first year is of a preparatory nature, to allow the ACP countries, which are already developing an adaptation strategy, to launch immediate investments and programmes, in order to anticipate as much as possible the impacts of the reform. In the following years, the budget to be programmed will likely be influenced by the final shape of the sugar reform, yet to be decided.5.6.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)Not applicable (first intervention of this kind in this sector so no evaluations are available).5.6.3. Terms and frequency of future evaluationThe assistance scheme should be evaluated after a period of implementation of three years, but this will be done under the DCECI, rather than under this regulation.6. Anti-fraud measuresThe financing agreement with the beneficiary country shall include amongst others the following provisions:- The beneficiary undertakes to check regularly that the operations financed with the Community funds have been properly implemented. It shall take appropriate measures to prevent irregularities and fraud and, if necessary, bring prosecutions to recover funds wrongly paid.- The beneficiary shall immediately inform the Commission of any element brought to its attention which arouses suspicions of irregularities or fraud and of any measure taken to deal with them.- The beneficiary undertakes to take every appropriate measure to remedy any practices of active or passive corruption whatsoever at any stage of the procedure for the award of contracts or grants or in the implementation of the related contracts.- The beneficiary agrees to the Commission, OLAF and the Court of Auditors of the European Communities conducting documentary and on-the-spot checks on the use made of Community funding under the financing agreement. The checks and audits shall also apply to contractors and subcontractors who have received Community funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1 Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)8.2.2 Description of tasks deriving from the actiona => DEV: support to delegations in the dialogue with beneficiary countries on and assessment of the adaptation strategies, management of different proposals i.a. referred to in Articles 5 and 9.b => AIDCO (management and presentation of various proposals according to procedures referred to in Article 7)c => AIDCO support to bd => Contractual Agents in delegations: management of the budget line and assistance programmes8.2.3 Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)( Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extendeda × Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)b x Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4 Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Budget line (number and heading) | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later | TOTAL |Other technical and administrative assistance |- intra muros | 1,200 |- extra muros |Total Technical and administrative assistance | 1,200 |8.2 .5 Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,306 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) | 0,092 |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,398 |Calculation– Officials and Temporary agentsReference should be made to Point 8.2.1, if applicableThe average cost of an official is € 108.000.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02Reference should be made to Point 8.2.1, if applicableThe average cost of a contractual agent is € 91.680.8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | 0 |XX 01 02 11 03 – Committees[25] |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | 0,050 |XX 01 02 11 05 - Information systems | 0 |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | 0 |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | 0 |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,080 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountTotal required amount for missions: € 30.0002 missions to the Pacific: (average cost/mission € 6.000) = € 12.0002 missions to Austral Africa (average cost/ mission; € 5.000) = € 10.0002 missions to the Caribbean (average cost/mission: € 4.000) = € 8.000A study will be required for an amount of € 50.000[1] Sdělení Komise KOM(2004)499.[2] Sdělení Komise KOM(2004) 89 a závěry Rady ve složení pro všeobecné záležitosti ze dne 27. dubna 2004.[3] SEK(2005) 61.[4] Úř. věst. C , s. .[5] Úř. věst. C , s. .[6] Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.[7] Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 39/2004 (Úř. věst. L 6, 10.1.2004, s. 16).[8] Úř. věst. C , s. .[9] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[10] Úř. věst. L 248, 16.9.2002.[11] Úř. věst. L 357, 31.12.2002.[12] Differentiated appropriations.[13] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA.[14] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[15] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[16] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[17] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[18] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years.[19] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point.[20] As described under Section 5.3.[21] Cost of which is NOT covered by the reference amount.[22] Cost of which is NOT covered by the reference amount.[23] Cost of which is included within the reference amount.[24] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.[25] Specify the type of committee and the group to which it belongs.