Důležité právní upozornění

|

52008PC0159

Návrh Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady o Evropském roku tvořivosti a inovace (2009)  /* KOM/2008/0159 konečném znení - COD 2008/0064 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 28.3.2008KOM(2008) 159 v konečném znění2008/0064 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo Evropském roku tvořivosti a inovace (2009)(PřEDLOžENÁ KOMISÍ)DůVODOVÁ ZPRÁVAEvropský rok tvořivosti a inovace (2009)1. ÚVODEvropa musí posílit svou schopnost tvořivosti a inovace jak ze sociálních, tak z hospodářských důvodů. Evropská rada opakovaně uznala, že inovace je rozhodující pro schopnost Evropy účinně reagovat na výzvy a příležitosti globalizace. Například v prosinci 2006 upozornila, že „Evropa potřebuje strategický přístup zaměřený na vytvoření prostředí příznivého pro inovace, ve kterém jsou znalosti přetvářeny v inovační výrobky a služby“[1]. Moderní hospodářství, které klade důraz na vytváření přidané hodnoty lepším využíváním znalostí a rychlou inovací, vyžaduje rozšíření základny tvůrčích dovedností zahrnující veškeré obyvatelstvo. Zejména je zapotřebí dovedností a odborné způsobilosti, jež lidem umožní přijmout změnu jako příležitost a otevřít se novým myšlenkám, které podporují inovaci a aktivní účast v kulturně rozmanité společnosti založené na znalostech.Inovační schopnost je úzce spojena s tvořivostí jako osobním předpokladem založeným na kulturních a mezilidských dovednostech a hodnotách. Pro využití veškerých jejích výhod je zapotřebí, aby byla obecně rozšířena mezi obyvatelstvem. Úlohu vzdělávání a odborné přípravy jakožto určujícího faktoru při zvyšování tvořivosti, úrovně inovací a konkurenceschopnosti znovu zdůraznila Evropská rada v březnu 2007, kdy předložila koncept „znalostního trojúhelníku“, který tvoří vzdělávání, výzkum a inovace[2].Pracovní program „Vzdělávání a odborná příprava 2010“[3] a akční programy Společenství v oblasti politik celoživotního učení a mládeže a v souvisejících oblastech jako např. kultuře nabízejí na celoevropské úrovni příležitosti pro výměnu zkušeností a osvědčených postupů a umožňují zúčastněným stranám lepší pochopení způsobů podpory tvořivosti a inovační schopnosti. Zejména doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení[4] poskytuje evropský referenční rámec obsahující osm klíčových schopností (vymezených jako „znalosti, dovednosti a postoje“), které obsahují široký program pro vzdělávání a odbornou přípravu ve všech fázích života. Mnohé z těchto schopností jsou důležité pro tvořivost a inovaci v osobní, mezilidské a mezikulturní oblasti a zahrnují „matematickou schopnost a základní schopnosti v oblasti vědy a technologií“, „schopnost práce s digitálními technologiemi“, „schopnost učit se“, „sociální a občanské schopnosti“, „smysl pro iniciativu a podnikavost“ a „kulturní povědomí a vyjádření“.Vyhlášení evropského roku je účinný způsob, jak pomoci plnit náročné úkoly zvyšováním obecného povědomí, šířením informací o osvědčených postupech, podněcováním výzkumu, tvořivosti a inovace a podporou politické diskuse a změny. Kombinací aktivit na úrovni Společenství a na vnitrostátní, regionální i místní úrovni a vytvářením prostoru pro účast zúčastněných stran lze dosáhnout součinnosti při zvyšování informovanosti a povědomí a pomoci soustředit politickou diskusi na konkrétní otázku.Cílem pro rok 2009 je podporovat tvořivost a schopnost inovace jakožto klíčové schopnosti pro všechny. To je v souladu se sdělením Komise „ Široce založená inovační strategie pro EU “, které uvádí, že „bez vzdělávání jako klíčové politiky zůstanou inovace bez opory. Vzdělávání musí od samého počátku podporovat nadání a kreativitu[5].“ Program celoživotního učení je tak důležitým nástrojem pro podporu této iniciativy. Další politiky a programy v souvisejících oblastech, jakou jsou podnikání, informační společnost, výzkum, soudržnost a rozvoj venkova, tento evropský rok dle potřeby podpoří.2. SOUVISLOSTITvořivost je lidskou vlastností, která se projevuje v mnoha oblastech a souvislostech, od uměleckých děl, designu a řemesel až po vědecké průlomy a podnikání, včetně sociálních iniciativ. Vícerozměrný charakter tvořivosti naznačuje, že znalosti v mnoha různých oborech – technických i netechnických – mohou být základem tvořivosti a inovace. Inovace spočívá v úspěšné realizaci nových myšlenek; tvořivost je nezbytnou podmínkou inovace. Nové výrobky, služby, postupy, strategie a organizace vyžadují, aby lidé přicházeli s novými myšlenkami a vzájemně je propojovali. Schopnosti jako tvůrčí myšlení a vyspělé řešení problémů jsou tedy nezbytné jak v hospodářské a sociální oblasti, tak v oblasti umělecké.Společenství tvořivosti a inovace – v oblasti umění na straně jedné a v oblasti technologie a obchodu na straně druhé – nejsou často dobře propojena. Důležitým přínosem evropského roku bude sblížení těchto světů prostřednictvím konkrétních příkladů významu zohledňování konceptů tvořivosti a inovace společně v mnoha oborech, např. v rámci škol, univerzit, soukromých a veřejných organizací.Důležitý a často opomíjený zdroj inovace lze najít vně organizace: je jím uživatel. Potřeby uživatele mohou být výchozím bodem pro rozvoj, zlepšování a/nebo navrhování nových, konkurenceschopnějších výrobků a služeb. S potřebnými schopnostmi mohou uživatelé nejen poskytnout tržní prostředí vstřícné k inovacím jako spotřebitelé, ale také řešit neočekávané problémy a podílet se na rozvoji samotných výrobků a služeb. Příznivý vliv zapojení spotřebitele objasňuje, proč jsou výrobci nových technologií, kteří úzce spolupracují s uživateli, při inovování tak úspěšní.Vztah mezi schopnostmi a inovací je dynamický – postoje lidí, jakož i jejich dovednosti a znalosti pomáhají podněcovat inovaci a inovace zase přispívá k měnícím se požadavkům na dovednosti na úrovni společenské i podnikatelské. Žádná konkrétní kombinace dovedností není receptem na úspěšnou inovaci za všech okolností. Inovační procesy jsou čím dál propojenější, víceoborové a zaměřené na řešení problémů a kladou stále vyšší požadavky na obecné dovednosti, jako např. schopnost učit se a schopnost účinně spolupůsobit s ostatními. Proto je důležité uznat schopnosti jako „znalosti, dovednosti a postoje“, jak činí doporučení o klíčových schopnostech. Postoje ke změně mohou být stejně důležité jako formálnější kvalifikace.Základní vlastností, která je oporou tvůrčí a inovační schopnosti, je motivace a smysl pro iniciativu. Základy těchto vlastností jsou položeny v počátečních fázích osobního rozvoje. Tvořivost zaujímá významný podíl osnov v prvních letech školní docházky, ale ten se v průběhu vzdělávání žáků prudce snižuje. Jedním z náročných úkolů, které musí vzdělávací systémy řešit, je způsob, jak v dětech a mládeži udržet zaujetí pro tvořivost. Reakce zahrnovaly například kladení většího důrazu na tvůrčí předměty, rozvoj nových přístupů k učení a podporu různých mimoškolních činností.Pro přípravu jedinců na jejich efektivní a konstruktivní účast na společenském a pracovním životě, zejména ve stále rozmanitějších společnostech, jsou zároveň velmi důležité mezikulturní a mezilidské schopnosti. Občanské schopnosti jedinci umožňují plné zapojení do občanského života na základě znalostí sociálních a politických pojmů a struktur a aktivní a demokratickou účast. Tyto soubory dovedností a znalostí jsou tedy důležité také pro podporu tvořivosti a schopnosti inovace.Narůstající tlak na rozvoj tvůrčích, inovačních a kritických dovedností naznačuje, že tradiční přístupy k výuce založené na přímém vyučování nebo přednáškách již nejsou dostatečné. Jsou nahrazovány modely více zaměřenými na studující, které jsou založeny na aktivním zapojení studujících do procesu myšlení a interpretace. Učení probíhá společně s ostatními, přičemž se tvořivě mění sociální postupy a zvyky. Organizační kultura podporující otevřenost a tvořivost je základním předpokladem pro úspěšné učení a inovaci.3. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A OčEKÁVANÝ DOPAD3.1. Konzultace zúčastněných stranProběhla neformální jednání s poslanci Evropského parlamentu a členskými státy o organizaci Evropského roku tvořivosti a inovace založeného na stávajících programech. Podstata iniciativy byla všeobecně uvítána a rostoucí počet žádostí o více informací obdržených od mnoha zúčastněných stran ukazuje, že je o takovou iniciativu velký zájem.3.2. Očekávaný dopadPracovní program Vzdělávání a odborná příprava 2010 má mnoho výstupů, včetně dvouletých zpráv o spolupráci v celé řadě otázek týkajících se vzdělávání a odborné přípravy a doporučení nebo jiných nezávazných zásad či nástrojů zabývajících se konkrétními tématy, jako je např. uznávání výsledků neformálního a informálního vzdělávání nebo celoživotní poradenství. Mnohé z jeho činností a výstupů jsou však určeny především praktikům a politikům a nejsou pro širokou veřejnost dostatečně viditelné.Evropský rok, který se zaměřuje na rozvíjení tvořivosti a schopnosti inovace, by poskytl příležitost upozornit na některé z těchto výstupů širokou veřejnost způsobem, který je přístupný a dokáže veřejnost zaujmout, přičemž by vycházel z výsledků analýz a doporučení politik na evropské úrovni již podporovaných. Účast v celoevropské iniciativě by zúčastněným stranám, včetně institucí a organizací občanské společnosti působících na evropské, vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni, také poskytla příležitost dosáhnout většího vlivu a získat širší uznání jejich úsilí. Evropský rok tedy pomůže posílit dopad stávajících postupů v rámci pracovního programu Vzdělávání a odborná příprava 2010 a vytvořit kritické množství činností zaměřených na rozvoj dovedností souvisejících s tvořivostí a inovací. Bude rovněž vycházet z výsledků Evropského roku mezikulturního dialogu (2008) tím, že bude klást důraz na důležitost mezilidských a mezikulturních schopností v rámci podpory tvořivosti a schopnosti inovace v kulturně rozmanitém prostředí.Očekává se, že evropský rok tak bude mít alespoň stejně velký dopad jako předchozí iniciativy tohoto druhu v oblasti vzdělávání, například jako Evropský rok celoživotního učení (1996) a Evropský rok výchovy prostřednictvím sportu (2004). Současný důraz na konkurenceschopnost, znalosti a dovednosti v souvislosti s Lisabonskou strategií může poskytnout prostředí, ve kterém budou zúčastněné strany ještě přístupnější výsledkům evropského roku.Činnosti v dalších souvisejících politických oblastech, jakou jsou např. podnikání, média, soudržnost, rozvoj venkova a výzkum, se již na podpoře tvořivosti a inovační schopnosti přímo či nepřímo podílejí. Komise bude ke zvýšení dopadu evropského roku z těchto činností vycházet.4. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU4.1. Shrnutí cílů akce a navrhovaných opatřeníCelkovým cílem evropského roku je podporovat v celé společnosti tvořivost jako hnací sílu inovace a jako klíčový faktor rozvoje osobních, pracovních, podnikatelských a sociálních schopností celoživotním učením.V souladu s konceptem celoživotního učení schváleným usnesením Rady ze dne 27. června 2002 o celoživotním učení[6] bude podpora tvořivosti a schopnosti inovace přizpůsobena všem fázím celoživotního učení, od učení v raném věku přes povinnou školní docházku a další vzdělávání a odbornou přípravu, celý pracovní život až do důchodového věku. Bude se vztahovat na formální, neformální a informální vzdělávací prostředí.Stejně jako v jiných evropských rocích budou opatření zahrnovat informační a propagační kampaně, akce a iniciativy na evropské, vnitrostátní, regionální i místní úrovni, které budou tlumočit klíčová sdělení a šířit informace o příkladech osvědčených postupů. Evropský rok bude prováděn za pomoci stávajících programů Společenství, zejména programu celoživotního učení (2007–2013)[7] a programu Kultura (2007–2013)[8], a dalších programů a iniciativ v rámci priorit stanovených pro každý nástroj na období zahrnující rok 2009[9]. Tyto priority zahrnují odvětvově zaměřené cíle jako například podněcování a posilování tvořivosti a inovací nebo rozvoj inovačních pedagogických přístupů zapojujících tvůrčí umělecké obory a vědu na školách; propagaci „znalostního trojúhelníku“ vytvořením „učících se regionů“ s centry na univerzitách jako hnací síly regionálního rozvoje; podporu rozvoje a přenosu inovací prostřednictvím odborného vzdělávání; podporu seberealizace dospělých rozvíjením jejich kulturního povědomí a schopnosti tvůrčího vyjadřování a inovace prostřednictvím vzdělávání dospělých; u všech článků řetězce celoživotního učení pak komunikační činnosti a akce zaměřené na šíření a uplatňování výsledků.Aby bylo zajištěno, že činnosti organizované během evropského roku jsou přizpůsobeny potřebám a okolnostem v jednotlivých členských státech a že bude dosaženo maximálního využití zkušeností získaných na evropské úrovni, členské státy se vyzývají, aby určily národního koordinátora, který bude pověřen organizací jejich účasti na Evropském roku tvořivosti a inovace, pokud tuto úlohu nemůže vhodným způsobem převzít národní koordinátor pro Lisabonskou strategii. Evropská řídící skupina, včetně zástupců národních koordinátorů, bude činnosti koordinovat na evropské úrovni.4.2. Právní základZákladem této iniciativy jsou články 149 a 150 Smlouvy o ES. Tyto dva články jsou běžně spojovány v souladu s přístupem k celoživotnímu učení, který je uznáván mnoha texty Společenství po více než desetiletí, včetně textů uvedených v úvodní části.4.3. Zásada subsidiarityTento návrh je v souladu se zásadou subsidiarity stejně jako stávající program celoživotního učení, který bude důležitým nástrojem pro provádění evropského roku. Ani v tomto případě cílů návrhu nelze uspokojivě dosáhnout pouze činností jednotlivých členských států, protože činnost na vnitrostátní úrovni by nevyužívala evropského rozměru výměny zkušeností a osvědčených postupů mezi členskými státy zaměřených na podporu klíčových schopností v konkrétní oblasti tvořivosti a inovace.Cílů návrhu lze lépe dosáhnout činností Společenství, protože evropské roky se obvykle připravují s cílem splnit náročné úkoly, které Evropa musí řešit společně, dosažením kritického množství prostřednictvím zvyšování veřejného povědomí v kombinaci s podporou politické diskuse.4.4. Zásada proporcionalityNavrhovaný postup je jednoduchý. Počítá se stávajícími programy a se zaměřením komunikačních činností na témata tohoto evropského roku a neznamená nepřiměřené omezení činnosti správních orgánů pověřených jeho prováděním.4.5. Volba nástrojeNejvhodnější nástroj pro zajištění plného zapojení legislativních orgánů do přípravy evropského roku představuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady.5. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYEvropský rok nevyžaduje žádné další finanční prostředky. Flexibilita určování priorit na jednoleté nebo víceleté období v rámci programu celoživotního učení a v jiných souvisejících programech poskytuje dostatečné finanční rezervy na podporu kampaně pro zvyšování povědomí v rozsahu obdobném jako předchozí evropské roky. Správní zdroje nezbytné k provádění evropského roku lze také zajistit v rámci stávajících správních rozpočtů.2008/0064 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo Evropském roku tvořivosti a inovace (2009)Text s významem pro EHPROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 149 a 150 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[10],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[11],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[12],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[13],vzhledem k těmto důvodům:(1) Evropa musí posílit svou schopnost tvořivosti a inovace ze sociálních i hospodářských důvodů, aby mohla účinně reagovat na rozvoj znalostní společnosti: schopnost inovace je úzce spojena s tvořivostí jakožto osobním předpokladem a k jejímu plnému využití je zapotřebí, aby byla obecně rozšířena mezi obyvatelstvem. To vyžaduje přístup založený na celoživotním učení.(2) Systémy vzdělávání a odborné přípravy by měly dostatečně a na všech příslušných úrovních zajišťovat rozvoj klíčových schopností pro podporu tvořivosti a inovace za účelem nalézání inovačních a originálních řešení v osobním, pracovním i společenském životě.(3) Evropská rada na zasedání v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000 dospěla k závěru, že klíčovým opatřením reakce Evropy na globalizaci a přechod ke znalostním ekonomikám by měl být evropský rámec, jenž by definoval nové základní dovednosti získávané celoživotním učením, a zdůraznila, že hlavním aktivem Evropy jsou lidské zdroje.(4) Sdělení Komise nazvané „Uskutečnění evropského prostoru celoživotního učení“ a následné usnesení Rady ze dne 27. června 2002 o celoživotním učení[14] stanovily jako prioritu „nové základní dovednosti“ a zdůraznily, že celoživotní učení musí probíhat od předškolního věku po důchodový věk.(5) Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení[15] stanovilo zejména „matematickou schopnost a základní schopnosti v oblasti vědy a technologií“, „schopnost učit se“, „schopnost práce s digitálními technologiemi“, „smysl pro iniciativu a podnikavost“, „kulturní povědomí a vyjádření“ a „sociální a občanské schopnosti“.(6) Na svém zasedání ve dnech 8. a 9. března 2007 Evropská rada uvedla, že vzdělávání a odborná příprava jsou nezbytnými předpoklady dobře fungujícího znalostního trojúhelníku (vzdělávání – výzkum – inovace) a hrají klíčovou úlohu při zvyšování růstu a zaměstnanosti. Vyzvala k zaměření zvláštní pozornosti na podporu potenciálu malých a středních podniků, včetně podniků v kulturních a tvůrčích odvětvích, s ohledem na jejich úlohu jakožto hnací síly růstu, vytváření pracovních míst a inovace.(7) Vyhlášení Evropského roku tvořivosti a inovace je účinný způsob, jak pomoci plnit náročné úkoly, kterým Evropa čelí, zvyšováním obecného povědomí, šířením informací o osvědčených postupech a podporou výzkumu a politické diskuse. Vytvořením prostředí pro souběžnou podporu těchto cílů na evropské, vnitrostátní, regionální i místní úrovni lze dosáhnout větší součinnosti a kritického množství než nesourodým úsilím na různých úrovních.(8) Jelikož podpora tvořivosti a schopnosti inovace prostřednictvím celoživotního učení spadá mezi cíle stávajících programů, zejména programu celoživotního učení[16], může být tento evropský rok prováděn prostřednictvím uvedeného programu ve stávajícím rozpětí, které program stanoví ohledně finančních priorit na jednoleté nebo víceleté období; programy a politiky v jiných oblastech, jako je podnikání, soudržnost, rozvoj venkova, výzkum a informační společnost, také přispívají k podpoře tvořivosti a schopnosti inovace a mohou tuto iniciativu podpořit v rámci svých příslušných právních rámců.(9) Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a může jich být proto lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy.(10) V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1PředmětRok 2009 se vyhlašuje „Evropským rokem tvořivosti a inovace“.Článek 2Cíle1. Obecným cílem Evropského roku tvořivosti a inovace je posílit snahy členských států při podpoře tvořivosti prostřednictvím celoživotního učení jakožto hnací síly inovace a jakožto klíčového faktoru pro rozvoj osobních, pracovních, podnikatelských a sociálních schopností a blahobytu všech jedinců ve společnosti.2. Konkrétním cílem Evropského roku tvořivosti a inovace je zdůraznit mimo jiné následující faktory, které mohou přispět k podpoře tvořivosti a schopnosti inovace:a) zajištění prostředí, které je příznivě nakloněné inovaci, flexibilitě a přizpůsobivosti v rychle se měnícím světě a tvůrčímu řízení rozmanitosti; je zapotřebí přihlédnout ke všem formám inovace, včetně inovace sociální a podnikatelské;b) podněcování estetického cítění, citového rozvoje, nekonvenčního myšlení a intuice a podpora tvořivosti u všech dětí od ranných fází vývoje, včetně předškolního věku;c) zvyšování povědomí o významu tvořivosti, inovace a podnikavosti pro osobní rozvoj, jakož i pro hospodářský růst a zaměstnanost; a podpora podnikatelského přístupu, zejména mezi mládeží;d) podpora vzdělávání v základních i pokročilých matematických, vědeckých a technologických dovednostech napomáhajících technologické inovaci;e) podpora otevřenosti vůči změnám, tvořivosti a řešení problémů jakožto schopností napomáhajících inovaci, které jsou použitelné i v mnoha jiných pracovních a sociálních souvislostech;f) zlepšování přístupnosti a omezování rozdílů v přístupnosti různých tvůrčích forem sebevyjadřování prostřednictvím formálního vzdělávání, a zejména v období života, kdy je mládež nejvíce formována, aby osobní rozvoj některých jedinců nebyl brzděn;g) zvyšování obecného povědomí o tom, že v době rychlých technologických změn a globální integrace jsou tvořivost, znalosti a flexibilita důležité pro úspěšný a naplňující život; příprava na zlepšování kariérních příležitostí ve všech oblastech, kde tvořivost a schopnost inovace hrají důležitou úlohu;h) podpora užších vazeb mezi uměním, obchodní činností a školami a univerzitami;i) rozvoj tvořivosti a schopnosti inovace prostřednictvím neformálních a informálních aktivit mládeže;j) podpora těch, kteří nejsou na trhu práce, při rozvíjení jejich tvůrčího potenciálu pro seberealizaci a těch, kteří hledají zaměstnání, při zvyšování jejich přitažlivosti na trhu práce;k) podpora designu jako tvůrčí činnosti, která významně přispívá k inovaci, jakož i schopností řídit inovace a design, včetně základního povědomí o ochraně duševního vlastnictví;l) zdůrazňování otevřenosti vůči kulturní rozmanitosti jakožto prostředku podpory mezikulturní komunikace a vzájemného uměleckého obohacování; am) rozvoj tvořivosti a inovační schopnosti v soukromých a veřejných organizacích prostřednictvím odborné přípravy a podněcování organizací k lepšímu využívání tvůrčích schopností jedinců, zaměstnanců, jakož i zákazníků nebo uživatelů.Článek 3Obsah opatřeníOpatření související s cíli a tématy Evropského roku tvořivosti a inovace přijatá za účelem dosažení cílů stanovených v článku 2 zahrnují tyto činnosti na evropské, vnitrostátní, regionální i místní úrovni:a) konference, akce a iniciativy na podporu diskuse a zvyšování povědomí o významu tvořivosti a schopnosti inovace;b) informační a propagační kampaně za účelem šíření klíčových sdělení;c) stanovení příkladů osvědčených postupů a šíření informací o podpoře tvořivosti a schopnosti inovace;d) průzkumy a studie na úrovni Společenství nebo na vnitrostátní úrovni.Kromě činností spolufinancovaných Společenstvím podle článku 6 mohou Komise nebo členské státy stanovit i jiné činnosti, které přispějí k naplňování cílů evropského roku, a povolit používání názvu evropského roku při podpoře takových činností, pokud přispívají k dosažení cílů stanovených v článku 2.Článek 4Spolupráce s členskými státyKaždý členský stát určí národního koordinátora, který bude pověřen organizací účasti státu na Evropském roce tvořivosti a inovace, pokud tuto úlohu nemůže vhodným způsobem převzít národní koordinátor pro Lisabonskou strategii. Koordinátor zajišťuje na vnitrostátní úrovni koordinaci činností spojených s Evropským rokem tvořivosti a inovace.Článek 5Koordinace na evropské úrovniKomise svolává zasedání národních koordinátorů ke koordinaci provádění Evropského roku tvořivosti a inovace na evropské úrovni a k výměně informací o jeho provádění na vnitrostátní úrovni.Článek 6FinancováníAniž je dotčena podpora, kterou může evropský rok získat z programů a politik v jiných oblastech, jako je podnikání, soudržnost, výzkum a informační společnost, spolufinancování činností v rámci evropského roku na evropské úrovni musí být v souladu s prioritami a pravidly vztahujícími se na stávající programy v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, a zejména na program celoživotního učení.Článek 7Vstup v platnostToto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 8Toto rozhodnutí je určeno členských státům.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyně[…] […] [1] Závěry předsednictví – Brusel, 14. a 15. prosince 2006, odstavec 28.[2] Závěry předsednictví – Brusel, 8. a 9. března 2007.[3] Vzdělávání a odborná příprava 2010 – úspěch Lisabonské strategie závisí na naléhavých reformách : společná zpráva přijatá Radou a Komisí dne 26. února 2004. Viz také podrobný pracovní program průběžné kontroly plnění cílů vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy v Evropě, Úř. věst. C 142, 14.6.2002, s. 1.[4] Doporučení 2006/962/ES, Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 10.[5] KOM(2006) 502 v konečném znění.[6] Úř. věst. C 163, 9.7.2002, s. 1.[7] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1720/2006/ES ze dne 15. listopadu 2006 (Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 45): http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/index_en.html .[8] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES ze dne 27. prosince 2006 (Úř. věst. L 372, 27.12.2006, s. 22).[9] http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/call08/prior_en.pdf .[10] Úř. věst. C , , s. .[11] Úř. věst. C , , s. .[12] Úř. věst. C , , s. .[13] Úř. věst. C , , s. .[14] Úř. věst. C 163, 9.7.2002, s. 1.[15] Doporučení 2006/962/ES, Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 10.[16] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1720/2006/ES ze dne 15. listopadu 2006 (Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 45).


Důležité právní upozornění

|

52009PC0280

Návrh rozhodnutí Rady a Komise o postoji Společenství v rámci Rady stabilizace a přidružení, pokud jde o přechod do druhé etapy přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie na straně druhé podle článku 5 Dohody o stabilizaci a přidružení  /* KOM/2009/0280 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 7.10.2009KOM(2009) 280 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADY A KOMISEo postoji Společenství v rámci Rady stabilizace a přidružení, pokud jde o přechod do druhé etapy přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie na straně druhé podle článku 5 Dohody o stabilizaci a přidruženíDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. ÚVODDohoda o stabilizaci a přidružení (DSP) zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie na straně druhé vstoupila v platnost dnem 1. dubna 2004.Ustanovení čl. 5 odst. 1 DSP stanoví, že „přidružení bude uskutečněno během období v trvání nejvýše deseti let, rozděleného na dvě po sobě následující etapy“. Účelem tohoto rozdělení na po sobě následující etapy je „provést postupně ustanovení DSP“.Odstavec 3 téhož odstavce stanoví, že „čtyři roky po vstupu této dohody v platnost vyhodnotí Rada stabilizace a přidružení dosažený pokrok a rozhodne o přechodu do druhé etapy a její délce, stejně jako o veškerých možných změnách ohledně obsahu ustanovení, jimiž se druhá etapa řídí.“Potom, co Komise obdržela dopis od vlády Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, ve kterém ji informuje o své připravenosti na zahájení přípravy na přechod do druhé etapy, začala Komise v únoru 2008 hodnotit pokrok, kterého tato země v této souvislosti dosáhla.Komise požádala Bývalou jugoslávskou republiku Makedonie, aby poskytla aktuální informace týkající se oblastí, kde druhou etapu upravují zvláštní ustanovení DSP, tj. usazování, poskytování služeb a běžných plateb a pohyb kapitálu.2. PLNěNÍ POVINNOSTÍ V RÁMCI PRVNÍ ETAPY DSPAnalýza odpovědí, kterou Komise uskutečnila, vedla k závěru, že země je schopna plnit povinnosti, které vyplývají z přechodu do druhé etapy. Komise ve své zprávě o pokroku z roku 2008[1] uvedla, že „země plní své závazky v rámci první etapy provádění hlavy V (Pohyb pracovníků, usazování, poskytování služeb, kapitál) DSP“.3. POVINNOSTI V RÁMCI DRUHÉ ETAPY DSPPřechod do druhé etapy přidružení má tyto dopady:Usazování-  Podle čl. 48 odst. 5 písm. c) DSP Rada stabilizace a přidružení:-  prověří možnost rozšířit právo nabývat majetková práva k nemovitostem a užívat jich na pobočky společností Společenství, pokud jsou tato práva nezbytná pro výkon hospodářských činností, za jejichž účelem jsou zřízeny.Podle tohoto článku strany projednají rozšíření práv, která během první etapy požívaly pouze dceřiné společnosti společností Společenství, i na pobočky společností Společenství.Bývalá jugoslávská republika Makedonie již nicméně učinila určité kroky s cílem liberalizovat svůj trh s nemovitostmi. Společnost Společenství již může svobodně nabývat vlastnická práva k bytům a obytným budovám prostřednictvím svých poboček po přijetí následujících právních předpisů:-  zákon, kterým se mění zákon o vlastnických a jiných práv k nemovitostem (přijat v červenci 2008, Úřední věstník č. 92/08), obsahuje ustanovení, na základě kterých užívají fyzické a právnické osoby Společenství stejných práv jako občané země, pokud jde o vlastnictví nemovitostí, včetně stavebních pozemků a dlouhodobého pronájmu zemědělské půdy,-  zákon o stavebních pozemcích (přijat v červenci 2008, Úřední věstník č. 82/08), který upřesňuje práva a povinnosti související se stavebními pozemky.Vlastnické právo společností Společenství ke stavebnímu pozemku vyžaduje předchozí schválení a zůstávají zachována omezení týkající se nabývání zemědělské půdy.-  Podle článku 54 DSP Bývalá jugoslávská republika Makedonie:-  má možnost zavést nebo zachovat opatření, která se odchylují od kapitoly DSP „Usazování“, pokud jde o usazování společností a státních příslušníků Společenství pro některá odvětví pouze, pokud to povolí Rada stabilizace a přidružení a za podmínek, které tato stanoví.Tato opatření musí být přiměřená a nezbytná k nápravě situace a přestanou se uplatňovat nejpozději dva roky po skončení první etapy.Článek 54 se použije na odvětví, v nichž probíhá restrukturalizace (nebo která čelí závažným obtížím), jimž hrozí zánik (nebo drastické snížení celkového podílu na trhu), nebo nově vznikající odvětví v zemi.Ačkoli během první etapy přidružení může Bývalá jugoslávská republika Makedonie uplatňovat tato opatření bez povolení Rady stabilizace a přidružení, nikdy této možnosti nevyžila.Poskytování služeb-  Podle článku 55 DSP Rada stabilizace a přidružení:-  činí od druhé etapy opatření nutná k postupnému provedení čl. 55 odst. 1, pokud DSP předpokládá, že bude společnostem nebo státním příslušníkům Společenství nebo Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, usazeným na území strany, která není totožná se stranou osoby, pro niž jsou služby určeny, umožněno postupně povoleno poskytovat služby.Ustanovení čl. 55 odst. 2 stanoví, že ve shodě s liberalizačním procesem zmíněným ve výše uvedeném odstavci umožní strany dočasný pohyb fyzických osob, které poskytují služby nebo které jsou zaměstnávány poskytovatelem služeb jako klíčový personál (podle článku 53). Toto ustanovení se vztahuje i na fyzické osoby, které zastupují společnost nebo státního příslušníka Společenství nebo Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a která usiluje o dočasný vstup za účelem jednání o prodeji služeb nebo uzavření dohod na prodej služeb pro tohoto poskytovatele služeb, pokud tito zástupci nebudou zapojeni do přímého prodeje nebo do poskytování služeb veřejnosti.Pro výše uvedená opatření se vezme v úvahu pokrok, kterého strany dosáhly ve sbližování jejich právních předpisů. Potom, co země v této oblasti dosáhne pokroku, Rada stabilizace a přidružení může dále projednávat konkrétní podrobnosti týkající se provádění těchto opatření.S ohledem na čl. 55 odst. 3 DSP by měly smluvní strany pokračovat v průběžném přezkoumávání a zjednodušování požadavků a postupů, které se použijí na oblast poskytování služeb na jejich území.Běžné platby a pohyb kapitálu-  Podle čl. 59 odst. 2 DSP Bývalá jugoslávská republika Makedonie:-  zajistí volný pohyb kapitálu spojený s portfoliovými investicemi, finančními půjčkami a úvěry s dobou splatnosti kratší než jeden rok.Bývalá jugoslávská republika Makedonie již zajistila, že od vstupu do druhé etapy budou provedena výše uvedená ustanovení, a to na základě následujících právních předpisů:-  Zákon o devizových transakcích (Úřední věstník č. 34/2001, 49/2001 a 103/2001, naposledy pozměněn v červenci 2008, Úřední věstník č. 81). Článek 59 tohoto zákona (přechodná ustanovení) výslovně stanoví, že „po skončení první etapy dohody o stabilizaci a přidružení“ stávající omezení portfoliových investic rezidentů do cenných papírů „pozbývají platnosti“.-  Zrušení rozhodnutí o způsobech a podmínkách operací s cennými papíry pro nerezidenty (zrušeno v prosinci 2007, Úřední věstník č. 159/07), kterým země liberalizovala portfoliové investice, s výjimkou některých omezení pro rezidenty, která budou automaticky zrušena přechodem do druhé etapy (jak stanoví článek 59 zákona o devizových transakcích – viz výše).-  Podle článku 60 DSP Rada stabilizace a přidružení:-  přezkoumá způsoby, které umožní používání pravidel Společenství pro pohyb kapitálu v plném rozsahu.Podle tohoto článku strany podrobně projednají postupné sbližování právních předpisů Bývalé jugoslávské republiky Makedonie s acquis v oblasti pohybu kapitálu s cílem dosáhnout jejich úplného souladu.Podle tohoto ustanovení může Rada stabilizace a přidružení během druhé etapy projednat problematiku otevírání a vlastnění bankovních účtů v zahraničí rezidenty Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. Stávající právní předpisy země v této souvislosti obsahují určitá omezení. To může v praxi rezidentům země bránit v portfoliových investicích v členských státech EU bez ohledu na to, že jim toto právo přiznává čl. 59 odst. 2 DSP.Postupné sbližování právních předpisů-  Podle článku 68 DSP Bývalá jugoslávská republika Makedonie vyvine úsilí, aby zajistila, že se její právní předpisy postupně stanou slučitelnými s právními předpisy Společenství. Toto postupné sbližování by se mělo v první etapě týkat především acquis souvisejícího s vnitřním trhem a „jiných oblastí souvisejících s obchodem“.Pokračující proces postupného sbližování právních předpisů Bývalé jugoslávské republiky Makedonie s acquis EU se však dotýká všech oblastí již v první etapě, stejně jako v případě všech ostatních kandidátských zemí, včetně těch, u kterých se sbližování mělo uskutečnit až v druhé etapě. Tento postupný proces sbližování bude proto pokračovat.NávrhROZHODNUTÍ RADY A KOMISEo postoji Společenství v rámci Rady stabilizace a přidružení, pokud jde o přechod do druhé etapy přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie na straně druhé podle článku 5 Dohody o stabilizaci a přidruženíRADA EVROPSKÉ UNIE,KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 odst. 2 druhým pododstavcem této smlouvy,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 druhý pododstavec této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie na straně druhé vstoupila v platnost dnem 1. dubna 2004.(2) Článek 5 Dohody o stabilizaci a přidružení stanoví přechodné období v trvání maximálně deseti let, které je rozděleno na dvě po sobě jdoucí etapy.(3) První etapa byla zahájena dne 1. dubna 2004, kdy vstoupila v platnost Dohoda o stabilizaci a přidružení.(4) Podle čl. 5 odst. 3 Dohody o stabilizaci a přidružení vyhodnotí Rada stabilizace a přidružení čtyři roky potom, co dohoda vstoupila v platnost, dosažený pokrok a rozhodne o přechodu do druhé etapy a její délce, stejně jako o veškerých možných změnách ohledně obsahu ustanovení, jimiž se druhá etapa řídí.(5) Strany jsou odhodlány dodržet povinnosti, které souvisejí s přechodem do druhé etapy přidružení.(6) Bývalá jugoslávská republika Makedonie činí opatření, která jsou nezbytná pro dodržení všech povinností, které vyplývají z přechodu do druhé etapy,PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:Jediný článekPřiložená předloha rozhodnutí Rady stabilizace a přidružení je rozhodnutím, které má Společenství učinit v rámci Rady stabilizace a přidružení, která byla zřízena na základě Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie na straně druhé, pokud jde o přechod do druhé etapy přidružení.V Bruselu dneZa Radu Za Komisipředseda / předsedkyně předseda / předsedkyněPŘÍLOHAPředloha rozhodnutí č. …/09 Rady stabilizace a přidruženíze dne … 2009O přechodu do druhé etapy přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie na straně druhé podle článku 5 Dohody o stabilizaci a přidruženíRADA STABILIZACE A PřIDRUžENÍs ohledem na Dohodu o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie na straně druhé, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedené Dohody,vzhledem k těmto důvodům:1.  Ustanovení čl. 5 odst. 1 Dohody o stabilizaci a přidružení stanoví přechodné období v trvání maximálně deseti let, které je rozděleno na dvě po sobě jdoucí etapy.2.  První etapa byla zahájena dne 1. dubna 2004, kdy vstoupila v platnost Dohoda o stabilizaci a přidružení.3.  Podle čl. 5 odst. 3 Dohody o stabilizaci a přidružení vyhodnotí Rada stabilizace a přidružení dosažený pokrok a rozhodne o přechodu do druhé etapy a její délce, stejně jako o veškerých možných změnách ohledně obsahu ustanovení, jimiž se druhá etapa řídí.4.  Strany jsou odhodlány dodržet povinnosti, které souvisejí s přechodem do druhé etapy přidružení.5.  Bývalá jugoslávská republika Makedonie činí opatření, která jsou nezbytná pro dodržení všech povinností, které vyplývají z přechodu do druhé etapy,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Tímto vstupuje v účinnost přechod do druhé etapy podle čl. 5 odst. 3 Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie na straně druhé.Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí Radou stabilizace a přidružení.V Bruselu dne …. 2009.Za Radu stabilizace a přidruženípředseda / předsedkyně[1] SEK(2008) 2695 v konečném znění, Zpráva o pokroku z roku 2008: Bývalá jugoslávská republika Makedonie, 5.11.2008, Brusel.


                          EVROPSKÁ
                          KOMISE
                                                 V Bruselu dne 5.3.2014
                                                 COM(2014) 117 final
                                                 2014/0064 (CNS)
                                        Návrh
                                ROZHODNUTÍ RADY,
    kterým se Portugalsku povoluje uplatňovat snížené sazby spotřební daně na rum
   a likéry vyráběné a spotřebovávané místně v autonomní oblasti Madeira a na likéry
         a pálenky vyráběné a spotřebovávané místně v autonomní oblasti Azory
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                                           DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   1.        SOUVISLOSTI NÁVRHU
   Podle rozhodnutí Rady 2009/831/ES ze dne 10. listopadu 20091, přijatého na základě čl. 299
   odst. 2 Smlouvy o ES, bylo Portugalsko až do 31. prosince 2013 oprávněno uplatňovat
   sníženou sazbu spotřební daně na rum a likéry vyráběné a spotřebovávané místně v
   autonomní oblasti Madeira a na likéry a pálenky vyráběné a spotřebovávané místně v
   autonomní oblasti Azory. Článek 2 uvedeného rozhodnutí omezuje zmíněnou výjimku na
   konkrétní výrobky. Na dané výrobky může Portugalsko uplatňovat sazbu spotřební daně,
   která je nižší než plná sazba daně z alkoholu stanovená v článku 3 směrnice Rady 92/84/EHS2
   a než minimální sazba spotřební daně z alkoholu stanovená v téže směrnici, avšak sazba
   spotřební daně nesmí být snížena o více než 75 % základní vnitrostátní sazby spotřební daně z
   alkoholu.
   V rozhodnutí 2009/831/ES jsou pro přijetí konkrétních opatření uvedeny důvody, a to mimo
   jiné malá rozloha, roztříštěnost a nízká mechanizace zemědělských podniků. Mezi důvody
   figuruje také skutečnost, že když se na ostrovy dopravují některé suroviny a obalové
   materiály, které se nevyrábějí v místě, vznikají oproti pouhé přepravě hotového výrobku
   dodatečné náklady. Dodatečné náklady v těchto vzdálených ostrovních regionech dále rostou
   v souvislosti s dopravou a instalací zařízení. Dotčení výrobci hradí rovněž dodatečné náklady,
   které nesou místní ekonomiky obecně, zejména vyšší náklady na práci a na energie.
   Snížení do 75 % nepřesahuje rámec toho, co je nezbytné k vyrovnání výše dodatečných
   nákladů, jež hospodářským subjektům vznikají v důsledku zvláštních charakteristik Madeiry
   a Azor coby nejvzdálenějších regionů, jež jsou uvedeny v článku 349 SFEU.
   Jelikož daňové zvýhodnění se omezuje na míru nezbytnou k vyrovnání dodatečných nákladů
   a dotčené objemy jsou malé, opatření nenarušuje jednotnost a konzistentnost právního řádu
   Společenství. Daňové zvýhodnění je kromě toho omezeno na spotřebu v dotyčných regionech.
   Portugalské orgány požádaly o to, aby jim bylo povolení k uplatňování snížené sazby
   spotřební daně na rum a likéry vyráběné a spotřebovávané místně v autonomní oblasti
   Madeira a na likéry a pálenky vyráběné a spotřebovávané místně v autonomní oblasti Azory
   prodlouženo do 31. prosince 2020. Prodloužení musí být schváleno jednak rozhodnutím Rady
   podle článku 349 SFEU, jednak rozhodnutím Komise o státní podpoře. Rozhodnutím Rady
   podle článku 349 SFEU není dotčeno rozhodnutí Komise o prodloužení tohoto opatření podle
   pravidel státní podpory.
   2.        PŘIMĚŘENOST VÝJIMKY
   Podle článku 110 SFEU členské státy nepodrobí přímo ani nepřímo výrobky jiných členských
   států jakémukoli vyššímu vnitrostátnímu zdanění než je to, jemuž jsou přímo nebo nepřímo
   podrobeny podobné výrobky domácí. Členské státy nepodrobí dále výrobky jiných členských
   států vnitrostátnímu zdanění, které by poskytovalo nepřímou ochranu jiným výrobkům.
   1
           Rozhodnutí Rady ze dne 10. listopadu 2009, kterým se Portugalsku povoluje uplatňovat snížené sazby
           spotřební daně na rum a likéry vyráběné a spotřebovávané místně v autonomní oblasti Madeira a na
           likéry a pálenky vyráběné a spotřebovávané místně v autonomní oblasti Azory (Úř. věst. L 297,
           13.11.2009, s. 9).
   2
           Směrnice Rady 92/84/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu
           a alkoholických nápojů (Úř. věst. L 316, 31.10.1992, s. 29).
CS                                                       2                                                    CS
 ---pagebreak---    Nicméně na základě článku 349 SFEU může Rada členským státům s nejvzdálenějšími
   regiony povolit výjimku z ustanovení článku 110 SFEU tak, aby byla zohledněna strukturální
   sociální a hospodářská situace v těchto regionech, jež je ztížena dalšími faktory, které vážným
   způsobem ohrožují jejich rozvoj. Takovou výjimkou nesmí být ohrožena integrita
   a soudržnost právního řádu Unie, který zahrnuje také vnitřní trh a společné politiky, jako je
   společná politika v oblasti zdanění opírající se o článek 113 SFEU. Proto musí být takové
   výjimky přiměřené, tj. nesmějí jít dále, než je nezbytné pro nápravu nepříznivých rámcových
   podmínek, které brání hospodářskému rozvoji těchto regionů, a nesmějí přílišně narušovat
   hospodářskou soutěž na jednotném trhu. V důsledku toho by jakákoli výjimka z článku 110
   SFEU měla zůstat omezena na plnou nebo částečnou kompenzaci znevýhodnění v oblasti
   nákladů, kterým jsou výrobci z těchto regionů zasaženi.
   Zprávy předložené Portugalskem v souladu s článkem 4 rozhodnutí Rady 2009/831/ES
   zahrnují výpočet dodatečných nákladů a snížení spotřební daně za rok 2011:
   Madeira
   •   Likéry (láhev o objemu 70 cl 20º alk./obj.)
            Dodatečné náklady: 1,21 EUR
            Snížení spotřební daně: 1,06 EUR
   •   Rum (láhev o objemu 70 cl 40º alk./obj.)
            Dodatečné náklady: 2,20 EUR
            Snížení spotřební daně: 2,12 EUR
   Azory
   •   Likéry (láhev o objemu 70 cl 20º alk./obj.)
            Dodatečné náklady: 1,17 EUR
            Snížení spotřební daně: 1,08 EUR
   •   Pálenky (láhev o objemu 100 cl 40º alk./obj.)
            Dodatečné náklady: 3,31 EUR
            Snížení spotřební daně: 3,09 EUR
   Zdroj: Zprávy uvedené v článku 4 rozhodnutí Rady 2009/831/ES
   Je třeba zmínit, že do výpočtu výše uvedených dodatečných nákladů nebyly zahrnuty některé
   faktory, jež jsou obtížně kvantifikovatelné. Lze však potvrdit, že snížení běžné spotřební daně
   o 75 % nepřesahuje rámec toho, co je nezbytné k vyrovnání výše dodatečných nákladů, jež
   hospodářským subjektům vznikají v důsledku zvláštních charakteristik Madeiry a Azor coby
   nejvzdálenějších regionů.
   Zprávy rovněž zahrnují údaje týkající se tržního podílu těchto výrobků na místních trzích
   mezi lety 2004 a 2010:
CS                                                 3                                               CS
 ---pagebreak---    Madeira - Rum a míchané likéry (podle obsahu alkoholu)
   Rok                           2004     2005     2006      2007      2008      2009      2010
   Podíl místní produkce         15,86 %  20,19 %  23,03 %   20,33 %   26,91 %   30,76 %   33,89 %
   Azory - Likéry (podle obsahu alkoholu)
   Rok                           2004     2005     2006      2007      2008      2009      2010
   Podíl místní produkce         56,43 %  50,60 %  49,70 %   46,73 %   39,19 %   45,28 %   48,57 %
   Azory – Pálenky (podle obsahu alkoholu)
   Rok                           2004     2005     2006      2007      2008      2009      2010
   Podíl místní produkce         47,99 %  41,62 %  42,51 %   33,53 %   23,19 %   34,28 %   31,74 %
   Zdroj: Vlastní výpočet s využitím údajů ze zpráv uvedených v článku 4 rozhodnutí Rady
   2009/831/ES
   Tabulka potvrzuje klesající tendenci podílu místní výroby likérů a pálenek na Azorách
   a zvyšující se tendenci v případě rumu a likérů na Madeiře. V případě Madeiry je však třeba
   vzít v úvahu velmi nízký podíl místní produkce v roce 2004.
   Vývoj podílu na trhu v případě místní výroby potvrzuje, že v současnosti platná snížená sazba
   spotřební daně je vyvážená a nevedla k narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.
   Na místní úrovni dané odvětví zaměstnává na Madeiře 134 pracovníků a na Azorách 90
   pracovníků. Na Madeiře zajišťuje pěstování a zpracování cukrové třtiny a ovoce práci pro
   přibližně 1 000 rodinných zemědělských podniků.
   Udělení nového povolení Portugalsku, aby uplatňovalo sníženou sazbu spotřební daně
   v autonomní oblasti Madeira na rum a likéry vyráběné a spotřebovávané místně a
   v autonomní oblasti Azory na likéry a pálenky vyráběné a spotřebovávané místně je
   oprávněné, aby se zamezilo ohrožení rozvoje těchto nejvzdálenějších regionů, a nepředstavuje
   narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.
   3.       PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
   Shrnutí navrhovaných opatření
   Navrhované rozhodnutí opravňuje Portugalsko, aby od 1. července 2014 do 31. prosince 2020
   uplatňovalo sníženou sazbu spotřební daně v autonomní oblasti Madeira na rum a likéry
   vyráběné a spotřebovávané místně a v autonomní oblasti Azory na likéry a pálenky vyráběné
   a spotřebovávané místně, jež může být nižší než minimální sazba spotřební daně stanovená
   směrnicí 92/84/EHS, avšak ne o více než 75 % nižší, než je základní sazba spotřební daně
   z alkoholu na vnitrostátní úrovni.
CS                                               4                                                CS
 ---pagebreak---    Portugalské orgány budou muset zaslat Komisi zprávu v polovině období, a to do 30. září
   2017, aby se posoudilo, zda důvody pro udělení daňové výjimky stále trvají a zda daňové
   zvýhodnění poskytnuté Portugalskem zůstává přiměřené.
   Právní základ
   Článek 349 SFEU.
   Zásada subsidiarity
   Konkrétní opatření ve prospěch nejvzdálenějších regionů, jež by přizpůsobila použití smluv
   (včetně společných politik) tak, aby se zohlednilo trvalé znevýhodnění, jež v nejvzdálenějších
   regionech ovlivňuje hospodářskou a sociální situaci, může na základě článku 349 SFEU
   přijmout pouze Rada.
   Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity.
   Zásada proporcionality
   Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:
   daňové zvýhodnění dosahuje pouze úrovně, jež je nezbytná k vyrovnání dodatečných nákladů.
   Volba nástrojů
   Navrhovaný nástroj: rozhodnutí Rady
   Jiné nástroje by nebyly přiměřené z tohoto důvodu:
   odchylky udělené podle článku 349 SFEU jsou obsaženy v rozhodnutích Rady.
   4.       ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
   Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Evropské unie.
CS                                               5                                                CS
 ---pagebreak---                                                           2014/0064 (CNS)
                                                  Návrh
                                        ROZHODNUTÍ RADY,
       kterým se Portugalsku povoluje uplatňovat snížené sazby spotřební daně na rum
      a likéry vyráběné a spotřebovávané místně v autonomní oblasti Madeira a na likéry
             a pálenky vyráběné a spotřebovávané místně v autonomní oblasti Azory
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 349 této smlouvy,
   s ohledem na návrh Evropské komise,
   po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu3,
   v souladu se zvláštním legislativním postupem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Rozhodnutí Rady 2009/831/ES ze dne 10. listopadu 2009 přijaté na základě čl. 299
           odst. 2 Smlouvy o ES (nyní článek 349 SFEU) opravňuje Portugalsko k uplatňování
           snížené sazby spotřební daně v autonomní oblasti Madeira na rum a likéry vyráběné
           a spotřebovávané místně a v autonomní oblasti Azory a na likéry a pálenky vyráběné
           a spotřebovávané místně, jež může být nižší než minimální sazba spotřební daně
           stanovená směrnicí 92/84/EHS, avšak ne o více než 75 % nižší, než je základní sazba
           spotřební daně z alkoholu na vnitrostátní úrovni.
   (2)     Dne 30. července 2013 portugalské orgány požádaly Komisi, aby předložila návrh
           rozhodnutí Rady, kterým se za stejných podmínek prodlužuje použitelnost rozhodnutí
           Rady 2009/831/ES do 31. prosince 2020. Tato žádost byla pozměněna dne 19.
           listopadu 2013, kdy Portugalsko požádalo o prodloužení použitelnosti rozhodnutí
           Rady 2009/831/ES o 6 měsíců do 30. června 2014 tak, aby se časově shodovalo se
           stávajícími pokyny k regionální podpoře; poté bude následovat další prodloužení
           použitelnosti na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020.
   (3)     Udělení nového povolení je oprávněné, aby se zamezilo ohrožení rozvoje těchto
           nejvzdálenějších regionů. Jedinými možnými odbytišti těchto výrobků jsou regionální
           trhy, které se potýkají s potížemi při vývozu mimo dotyčné regiony.
   (4)     V autonomních oblastech Azory a Madeira jsou suroviny zemědělského původu kvůli
           malé velikosti, roztříštěnosti a nízké mechanizaci zemědělských podniků dražší než při
           běžných podmínkách produkce. V případě Madeiry je mimoto výstup ze zpracování
           cukrové třtiny vzhledem k povrchu, podnebí, půdě a řemeslné produkci nižší než
           v ostatních nejvzdálenějších regionech. Doprava některých surovin a obalových
           materiálů, které se nevyrábějí místně, na ostrovy vede k dodatečným nákladům
           v porovnání s přepravou pouze hotového výrobku. V případě Azor je ostrovní povaha
   3
           Úř. věst. C, , s. .
CS                                                  6                                             CS
 ---pagebreak---            dvojí, jelikož ostrovy se rozkládají na velké ploše. Dodatečné náklady dále zvyšuje
           doprava a instalace zařízení v těchto vzdálených regionech ostrovní povahy. Totéž
           platí pro určité nezbytné cesty a zásilky na pevninu. Dodatečné náklady jsou nezbytné
           rovněž pro skladování hotových výrobků, jelikož místní spotřeba neabsorbuje výstup
           v okamžiku jeho vzniku, nýbrž je rozložena během roku. Jednotkové náklady různými
           způsoby zvyšuje malá velikost regionálního trhu, zejména kvůli nepříznivému poměru
           mezi fixními náklady a výstupem, a to s ohledem na zařízení i náklady nezbytné pro
           splnění ekologických norem. Výrobci rumu na Madeiře musí mimoto zpracovávat
           odpad ze zpracování cukrové třtiny, zatímco výrobci v ostatních regionech mohou tyto
           produkty recyklovat. Dotčení výrobci hradí rovněž dodatečné náklady, které nesou
           místní ekonomiky obecně, zejména vyšší náklady na práci a na energie.
   (5)     Podrobné výpočty ve zprávě uvedené v článku 4 rozhodnutí 2009/831/ES potvrzují, že
           snížení sazby spotřební daně o 75 % zcela nekompenzuje znevýhodnění při
           hospodářské soutěži, s nímž se potýkají destilované alkoholické nápoje vyráběné
           na Madeiře a Azorách v důsledku vyšších nákladů na jejich výrobu a uvádění na trh.
           Proto by snížení sazby spotřební daně mělo být nadále povoleno na požadované
           úrovni.
   (6)     Pečlivé ověření situace potvrzuje, že je nezbytné vyhovět žádosti Portugalska, aby
           zůstal v dotyčných nejvzdálenějších regionech zachován alkoholový průmysl.
   (7)     Jelikož daňové zvýhodnění dosahuje pouze úrovně, jež je nezbytná k vyrovnání
           dodatečných nákladů, a jelikož dotyčné objemy jsou malé a daňové zvýhodnění je
           omezeno na spotřebu v dotyčných regionech, opatření nenarušuje integritu
           a soudržnost právního řádu Společenství.
   (8)     Je nutno požadovat předložení zprávy v polovině období, aby Komise mohla posoudit,
           zda jsou nadále splněny podmínky odůvodňující udělení takovéto odchylky.
   (9)     Tímto rozhodnutím není dotčeno případné použití článků 107 a 108 SFEU,
   PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
                                               Článek 1
   Odchylně od článku 110 Smlouvy se Portugalsku povoluje uplatňovat na rum a likéry
   vyráběné a spotřebovávané místně v autonomní oblasti Madeira a na likéry a pálenky
   vyráběné a spotřebovávané místně v autonomní oblasti Azory sazbu spotřební daně, která je
   nižší než plná sazba daně z alkoholu stanovená v článku 3 směrnice 92/84/EHS.
                                               Článek 2
   Výjimka uvedená v článku 1 je omezena:
   1) na Madeiře:
   a) na rum vymezený v kategorii 1 přílohy II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
   110/2008 ze dne 15. ledna 2008 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně
   zeměpisných označení lihovin4 se zeměpisným označením „Rum da Madeira“ uvedeným v
   kategorii 1 přílohy III uvedeného nařízení;
   4
           Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 16.
CS                                                 7                                             CS
 ---pagebreak---    b) na likéry a „crème de“ vymezené v kategoriích 32 a 33 přílohy II nařízení (ES) č. 110/2008
   vyráběné z regionálního ovoce nebo rostlin;
   2) na Azorách:
   a) na likéry a „crème de“ vymezené v kategoriích 32 a 33 přílohy II nařízení (ES) č. 110/2008
   vyráběné z regionálního ovoce nebo surovin;
   b) na pálenky vyráběné z vína nebo matoliny s vlastnostmi a jakostí stanovenými v
   kategoriích 4 a 6 přílohy II nařízení (ES) č. 110/2008.
                                               Článek 3
   Snížená sazba spotřební daně vztahující se na výrobky uvedené v článku 1 může být nižší než
   minimální sazba spotřební daně z alkoholu stanovená ve směrnici 92/84/EHS, nesmí však být
   snížena o více než 75 % základní vnitrostátní sazby spotřební daně z alkoholu.
                                               Článek 4
   Nejpozději dne 30. září 2017 předloží Portugalsko Komisi zprávu, která jí umožní posoudit,
   zda přetrvávají důvody pro udělení snížené sazby.
                                               Článek 5
   Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. července 2014 do dne 31. prosince 2020.
                                               Článek 6
   Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
   V Bruselu dne
                                                 Za Radu
                                                 předseda
CS                                                 8                                             CS


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.7.2015
            COM(2015) 356 final
            2015/0156(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se stanoví postoj, jenž má být zaujat jménem Evropské unie v Radě pro obchod službami Světové obchodní organizace k přijetí preferencí oznámených členy WTO, pokud jde o služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých zemí, jiných než opatření, jež jsou uvedena v článku XVI dohody GATS

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Odůvodnění a cíle návrhu

               Navrhované rozhodnutí Rady představuje první krok k provádění výjimky WTO v oblasti služeb pro nejméně rozvinuté země. Výjimka v oblasti služeb
                  1
                umožňuje členům WTO udělit nejméně rozvinutým zemím jednostranné preference pro služby, přičemž je požadováno, aby Rada pro obchod službami (Council for Trade in Services, dále též „rada CTS“) přijala oznámené preference udělené s ohledem na opatření jiná než opatření uvedená v článku XVI dohody GATS (Přístup na trh). Navrhované rozhodnutí Rady stanoví postoj, který má v radě CTS jménem Unie zaujmout Komise.

               Navrhované rozhodnutí Rady neodkazuje na žádný druh zacházení, který nejméně rozvinutým zemím udělí samotná EU, což by byl další krok k operacionalizaci výjimky.  Plánované zacházení, jež má být oznámeno radě CTS a uděleno nejméně rozvinutým zemím, se nyní připravuje v souladu s přístupem, který byl konzultován s členskými státy a nastíněn členům WTO na zasedání rady CTS na vysoké úrovni dne 5. února 2015.

               Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky a dalšími politikami Unie

               Na 9. Konferenci ministrů WTO, která proběhla na Bali, se Evropská unie připojila ke konsensu ohledně přijetí výjimky v oblasti služeb pro nejméně rozvinuté země. EU je odhodlána přispět k úspěchu nastávající 10. Konference ministrů WTO v Nairobi v prosinci 2015, k rozhodnému posunu v jednáních v rámci rozvojového kola z Dohá a k provádění závěrů konference z Bali, včetně prvků týkajících se nejméně rozvinutých zemí.  Navrhované rozhodnutí Rady je součástí tohoto procesu provádění závěrů z Bali.

               Podporou hospodářského pokroku nejméně rozvinutých zemí přispěje navrhované přijetí preferencí oznámených dalšími členy WTO ke splnění cílů Smlouvy, jež stanoví, že EU přispívá k harmonickému rozvoji světového obchodu a vymezuje a provádí společné politiky s cílem podporovat udržitelný rozvoj v rozvojových zemích
                  2
               . Toto navrhované přijetí rovněž usnadní uzavření vyjednávání části rozvojového programu z Dohá o službách.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               Právní základ

                  Právní základ navrhovaného rozhodnutí Rady tvoří články 91, 100 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU uvádí, že má-li orgán zřízený mezinárodní dohodou přijmout akt s právními účinky, Rada na návrh Komise nebo vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku přijme rozhodnutí stanovující postoj, který má být zaujat jménem Unie s ohledem na přijetí tohoto aktu tímto orgánem. Přijetí preferencí oznámených dalšími členy WTO spadá pod toto ustanovení, protože rozhodnutí se přijímá v orgánu zřízeném mezinárodní dohodou (Rada pro obchod službami) dotýkající se práv a povinností Evropské unie.

               Plánované preference souvisí s povinnostmi podle Všeobecné dohody o obchodu službami a mohou se týkat všech oblastí služeb, včetně dopravních služeb. Na navrhované rozhodnutí se tudíž vztahují články 91, 100 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie.

               3.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Návrh nemá žádné rozpočtové důsledky.

               4.OSTATNÍ PRVKY

               Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Schválení preferenčního zacházení uděleného nejméně rozvinutým zemím dalšími členy WTO neobnáší žádný proces provádění v EU.

               2015/0156 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se stanoví postoj, jenž má být zaujat jménem Evropské unie v Radě pro obchod službami Světové obchodní organizace k přijetí preferencí oznámených členy WTO, pokud jde o služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých zemí, jiných než opatření, jež jsou uvedena v článku XVI dohody GATS

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 91, 100 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 uvedené smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Článek IX Dohody o zřízení Světové obchodní organizace (WTO) z Marrákeše stanoví postupy pro poskytnutí výjimek týkajících se mnohostranných obchodních dohod uvedených v přílohách 1A, 1B nebo 1C uvedené dohody a v jejich přílohách.

               (2)Byla podána žádost o výjimku, na jejímž základě by členové WTO mohli udělit preferenční zacházení pro služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých zemí, aniž by totéž zacházení uplatňovali na obdobné služby a dodavatele služeb z ostatních členských států WTO, prostřednictvím mimořádné odchylky od povinností podle čl. II odst. 1 Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS). Rada přijala postoj Unie podporující tuto výjimku rozhodnutím Rady ze dne 14. prosince 2011 (2012/8/EU).

               (3)Ministerské rozhodnutí WTO ze dne 17. prosince 2011, kterým se členům WTO povoluje udělit toto preferenční zacházení pro služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých členů na období 15 let, stanoví v bodech 1 a 2, že členové udělující preferenční zacházení v souladu s touto výjimkou předloží Radě pro obchod službami (dále jen „rada CTS“) oznámení a že uvedené preferenční zacházení s ohledem na uplatňování opatření jiných než opatření uvedených v článku XVI dohody GATS podléhá schválení rady CTS v souladu s jejími postupy.

               (4)Požadavek na schválení rady CTS, pokud jde o uvedená opatření, byl opětovně uveden v bodě 1.3 ministerského rozhodnutí WTO ze dne 7. prosince 2013.

               (5)Přijetí preferencí udělených dalšími členy WTO pro služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých členských zemí je v zájmu rozvojových cílů Evropské unie a usnadní uzavření vyjednávání části rozvojového programu z Dohá o službách.

               (6)Je tedy vhodné stanovit postoj, který má Unie zaujmout v radě CTS s cílem schválit preferenční zacházení udělené členy WTO, pokud jde o opatření jiná než opatření uvedená v článku XVI dohody GATS,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj Unie v Radě pro obchod službami WTO je podpořit schválení preferenčního zacházení uděleného členy WTO pro služby a dodavatele služeb z nejméně rozvinutých zemí, pokud jde o uplatňování opatření jiných než opatření uvedených v článku XVI dohody GATS („Přístup na trh“) v souladu s ministerským rozhodnutím WTO ze dne 7. prosince 2013 (WT/L/918).

               Tento postoj vyjádří Evropská komise.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     […]

                     (1)
                  Výjimky jsou povolení dočasně se odchýlit od určitých jinak platných závazků v rámci WTO; poskytuje je Generální rada nebo Konference ministrů WTO.

                     (2)
                  Článek 205 a 206 SFEU a článek 21 SEU.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0624

Návrh rozhodnutí Rady, kterým se stanoví finanční příspěvky členských států do Evropského rozvojového fondu (3. splátka na rok 2008)  /* KOM/2008/0624 konečném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 8.10.2008KOM(2008) 624 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se stanoví finanční příspěvky členských států do Evropského rozvojového fondu (3. splátka na rok 2008)(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAOd vstupu v platnost finančního nařízení pro 9. Evropský rozvojový fond (ERF) Rada rozhoduje na návrh Komise (článek 38 finančního nařízení) o každé ze tří splátek příspěvků členských států do ERF. Co se týká nástrojů 9. a 10. ERF, jež spravuje Evropská investiční banka (EIB), příspěvky hradí členské státy přímo EIB. Příspěvky týkající se dalších nástrojů jsou hrazeny Komisi.Ustanovení článku 157 finančního nařízení pro 10. ERF stanoví, že postup týkající se příspěvků členských států pro rok 2008 nadále upravuje článek 38 finančního nařízení pro 9. ERF.V souladu s článkem 121 finančního nařízení pro 9. ERF oznámila EIB Komisi aktualizované odhady závazků a plateb pro nástroje, jejichž správu zajišťuje.Současný návrh se týká třetí splátky příspěvků pro rozpočtový rok 2008. V souladu s čl. 38 odst. 2 finančního nařízení pro 9. ERF je rozpis stanovený pro tuto splátku následující: 1) návrh bude Komisi předložen k 10. říjnu; 2) Rada se k této splátce vysloví nejpozději 21 kalendářních dnů poté, co Komise předloží svůj návrh; 3) členské státy uhradí splatné příspěvky v rámci této splátky nejpozději 21 kalendářních dnů poté, co jim bude oznámeno rozhodnutí Rady.Nakonec se připomíná, že čl. 40 odst. 4 finančního nařízení pro 9. ERF stanoví, že nejsou-li splátky příspěvků uhrazeny ve stanovené lhůtě, bude příslušný členský stát požádán o zaplacení úroků z neuhrazené částky, a to v souladu s postupy stanovenými v tomtéž článku.NávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se stanoví finanční příspěvky členských států do Evropského rozvojového fondu (3. splátka na rok 2008)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na Dohodu o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy na straně jedné a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000[1] a revidovanou v Lucemburku, v Lucemburském velkovévodství dne 25. června 2005[2],s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajících v Radě, o financování a správě pomoci Společenství podle finančního protokolu k Dohodě o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy a Evropským společenstvím a jeho členskými státy, podepsané v Cotonou (Benin) dne 23. června 2000, a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, pro které platí čtvrtá část Smlouvy o ES[3], a zejména na čl. 10 odst. 1 uvedené dohody,s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajících v Radě, o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008-2013 v souladu s dohodou o partnerství AKT-ES a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, pro které platí čtvrtá část Smlouvy o ES[4], a zejména na článek 7 uvedené dohody,s ohledem na finanční nařízení pro 9. Evropský rozvojový fond[5] ze dne 27. března 2003, dále jen finanční nařízení pro 9. ERF, a zejména na čl. 38 odst. 1 a 2 třetí pododstavec uvedeného nařízení,s ohledem na finanční nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond[6] ze dne 18. února 2008, dále jen finanční nařízení pro 10. ERF, a zejména na článek 157,s ohledem na návrh Komise[7],vzhledem k těmto důvodům:(1) Ustanovení článku 157 finančního nařízení pro 10. ERF stanoví, že postup týkající se příspěvků členských států pro rok 2008 v praxi upravuje finanční nařízení pro 9. ERF.(2) Dne 14. října 2007 Komise sdělila Radě stav plateb naplánovaných pro rozpočtový rok 2008, jakož i rozpis výzev k uhrazení příspěvků. Dne 20. prosince Rada přijala rozhodnutí, kterým se pro rozpočtový rok 2008 stanoví rozpis výzev k uhrazení příspěvků členských států v rámci ERF[8].(3) Dne 20. prosince 2007 Rada rovněž přijala rozhodnutí, kterým se stanoví finanční příspěvky členských států do ERF v rámci první splátky za rok 2008[9]. Dne 8. července Rada přijala rozhodnutí, kterým se stanoví finanční příspěvky členských států do ERF v rámci druhé splátky[10].(4) V souladu s čl. 121 prvním pododstavcem finančního nařízení pro 9. ERF oznámila EIB Komisi aktualizované odhady závazků a plateb, které se jí týkají.PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Příspěvky, které členské státy hradí Komisi a Evropské investiční bance v rámci třetí splátky za rok 2008, jsou shrnuty v tabulce v příloze.Článek 2Toto rozhodnutí se použije ode dne přijetí.Článek 3Toto rozhodnutí je určeno členským státům přispívajícím do 9. ERF.V Bruselu dne .Za Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHATřetí splátka příspěvků za rok 2008 (v eurech)ZEMĚ | Evropské investiční bance | Komisi |NĚMECKO | 0 | 85 264 000 |BELGIE | 0 | 14 308 000 |DÁNSKO | 0 | 7 811 000 |ŠPANĚLSKO | 0 | 21 316 000 |FRANCIE | 0 | 88 695 000 |ŘECKO | 0 | 4 562 500 |IRSKO | 0 | 2 263 000 |ITÁLIE | 0 | 45 771 000 |LUCEMBURSKO | 0 | 1 058 500 |NIZOZEMSKO | 0 | 19 053 000 |PORTUGALSKO | 0 | 3 540 500 |SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ | 0 | 46 318 500 |RAKOUSKO | 0 | 9 672 500 |FINSKO | 0 | 5 402 000 |ŠVÉDSKO | 0 | 9 964 500 |CELKEM | 0 | 365 000 000 |[1] Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.[2] Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 27.[3] Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 355.[4] Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 32.[5] Úř. věst. L 83, 1.4.2003, s. 1.[6] Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1.[7] Úř. věst. C , , s. .[8] Dokument 15986/07[9] Dokument 15990/07[10] Dokument 11132/08


				|

		52014PC0626

			Návrh PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY, kterým se Lotyšské republice povoluje uplatňovat opatření odchylující se od článku 287 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty /* COM/2014/0626 final - 2014/0290 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Podle čl. 395 odst. 1 směrnice
2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně
z přidané hodnoty (dále jen „směrnice o DPH“) může Rada
jednomyslně na návrh Komise povolit kterémukoli členskému státu, aby
uplatnil zvláštní opatření odchylující se od uvedené směrnice,
jejichž cílem je zjednodušit postup výběru DPH nebo zabránit určitým
druhům daňových úniků či vyhýbání se daňovým
povinnostem.
Lotyšsko požádalo dopisem, který Komise
zaevidovala dne 1. července 2014, o povolení osvobodit od
daně osoby povinné k dani, jejichž roční obrat nepřesahuje
50 000 EUR. V souladu s čl. 395 odst. 2 směrnice o DPH
uvědomila Komise o žádosti Lotyšska ostatní členské státy dopisem ze
dne 7. srpna 2014. Dopisem ze dne 11. srpna 2014 oznámila Komise
Lotyšsku, že má k dispozici všechny údaje potřebné k posouzení
žádosti.
Obecné souvislosti
Podle hlavy XII kapitoly 1 směrnice o DPH
mohou členské státy uplatňovat zvláštní režimy pro malé podniky,
k čemuž patří i možnost osvobodit od daně osoby povinné
k dani, jejichž roční obrat nepřekročí určitou
částku. Z tohoto osvobození vyplývá, že osoba povinná k dani
nemusí účtovat DPH na své dodávky, a nemá proto nárok na odpočet DPH
na vstupu.
Lotyšsku byla tato výjimka poprvé udělena
prováděcím rozhodnutím Rady 2010/584/EU[1],
jehož platnost skončila dne 31. prosince 2013. Opatření se
odchylovalo od hlavy XII směrnice o DPH pouze v tom smyslu, že
prahová hodnota ročního obratu osob povinných k dani v rámci
zvláštního režimu byla vyšší, než jaká je v současnosti Lotyšsku
povolena podle čl. 287 bodu 10 směrnice o DPH, tedy
17 200 EUR.
Na základě těchto zkušeností
nyní Lotyšsko požádalo o povolení znovu uplatňovat toto
opatření, které by v každém případě bylo pro osoby povinné
k dani volitelným.
Z informací poskytnutých Lotyšskem
vyplývá, že dopad opatření na příjmy z daní vybraných ve fázi
konečné spotřeby je zanedbatelný.
Proto se navrhuje odchylku stanovit, a to
na omezenou dobu do 31. prosince 2017.
Platné předpisy vztahující se na oblast
návrhu
Obdobná odchylka byla povolena i dalším
členským státům.
Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
Opatření je v souladu s cíli
Unie pro malé podniky, jež uvádí sdělení Komise „Zelenou malým
a středním podnikům“ – „Small Business Act“ pro Evropu (KOM(2008)
394 ze dne 25. června 2008).
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Konzultace se zúčastněnými
stranami
Nevztahuje se na tento návrh.
Sběr a využití výsledků
odborných konzultací
Nebylo třeba využít externích odborných
konzultací.
Posouzení dopadů
Cílem rozhodnutí je zavést zjednodušující
opatření, které odstraní mnoho povinností k DPH u podniků,
jejichž roční obrat nepřesahuje určitou částku.
S ohledem na úzkou oblast působnosti
odchylky a její omezenou časovou platnost bude její dopad v každém
případě omezený.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Shrnutí navrhovaných opatření
Povolení pro Lotyško uplatnit opatření
odchylující se od směrnice o DPH, pokud jde o zavedení zjednodušujícího
opatření pro podniky, jejichž roční obrat nepřesahuje
50 000 EUR.
Právní základ
Článek 395 směrnice o DPH.
Zásada subsidiarity
Vzhledem k ustanovení směrnice
o DPH, z něhož návrh vychází, návrh spadá do výlučné
pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
Zásada proporcionality
Návrh je v souladu se zásadou
proporcionality z těchto důvodů:
Toto rozhodnutí se týká povolení
uděleného členskému státu na základě jeho vlastní žádosti a
nepředstavuje žádnou povinnost.
Vzhledem k omezené oblasti
působnosti odchylky je zvláštní opatření úměrné sledovanému
cíli.
Volba nástrojů
Navrhovaný nástroj: prováděcí rozhodnutí
Rady.
Jiné prostředky by nebyly
přiměřené z těchto důvodů:
Podle článku 395 směrnice o DPH je
odchylka od společných pravidel pro DPH možná pouze v případě,
že ji jednomyslně povolí Rada na návrh Komise. Prováděcí rozhodnutí
Rady je jediným vhodným nástroje, neboť může být určeno
jednotlivému členskému státu.
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Návrh nemá žádné důsledky pro
rozpočet Unie, jelikož Lotyšsko provede výpočet náhrady v souladu
s článkem 6 nařízení Rady (EHS, EURATOM) č. 1553/89.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Návrh je časově omezen.
2014/0290 (NLE)
Návrh
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se Lotyšské republice povoluje uplatňovat
opatření odchylující se od článku 287 směrnice 2006/112/ES
o společném systému daně z přidané hodnoty
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady
2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému
daně z přidané hodnoty[2]
(dále jen „směrnice o DPH“), a zejména na čl. 395
odst. 1 uvedené směrnice,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Lotyšská republika požádala
dopisem, který Komise zaevidovala dne 1. července 2014, o povolení
opatření odchylujícího se od čl. 287 bodu 10 směrnice
o DPH, jehož účelem je osvobodit od daně určité osoby povinné
k dani, jejichž roční obrat nepřesahuje 50 000 EUR. Na
základě tohoto opatření by byly tyto osoby povinné k dani osvobozeny
od určitých či všech povinností souvisejících s daní z přidané
hodnoty (DPH) podle hlavy XI kapitol 2 až 6 směrnice o DPH. Takové
opatření již bylo Lotyšské republice povoleno prováděcím rozhodnutím
Rady 2010/584/EU[3],
jehož platnost skončila dne 31. prosince 2013.
(2)       Komise o žádosti Lotyšska
uvědomila ostatní členské státy dopisem ze dne 7. srpna 2014. Dopisem
ze dne 11. srpna 2014 oznámila Komise Lotyšsku, že má
k dispozici všechny údaje potřebné k posouzení žádosti.
(3)       Členské státy již mohou
využívat zvláštní režim pro malé podniky podle hlavy XII směrnice o DPH.
Opatření se odchyluje od hlavy XII směrnice o DPH pouze v tom
smyslu, že prahová hodnota ročního obratu osob povinných k dani
v rámci zvláštního režimu je vyšší, než jaká je Lotyšsku povolena podle
čl. 287 bodu 10 směrnice o DPH, tedy 17 200 EUR.
(4)       Vyšší prahová hodnota
zvláštního režimu je zjednodušujícím opatřením, neboť může
podstatně snížit povinnosti nejmenších podniků spojené s DPH,
přičemž je tento zvláštní režim pro osoby povinné k dani
volitelný a umožňuje, aby se podniky rozhodly nadále využívat
běžný režim DPH.
(5)       Z informací poskytnutých
Lotyšskem vyplývá, že odchylka bude mít na celkovou částku
příjmů z daní vybraných ve fázi konečné spotřeby pouze
zanedbatelný dopad.
(6)       Odchylka nemá dopad na
vlastní zdroje Unie pocházející z daně z přidané hodnoty,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylně od čl. 287 bodu 10 směrnice
2006/112/ES se Lotyšské republice povoluje osvobodit od DPH osoby povinné k
dani, jejichž roční obrat nepřesahuje částku 50 000 EUR.
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije do 31. prosince
2017.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské
republice.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 256, 30.9.2010, s. 29.
[2]               Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.
[3]               Úř. věst. L 256, 30.9.2010, s. 29.