               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 28.11.2018
            COM(2018) 782 final
            2018/0401(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se stanoví složení Výboru regionů

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Článek 305 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) stanoví, že počet členů Výboru regionů (dále jen „výbor“) nesmí překročit 350.

               Složení výboru bylo až do vstupu Lisabonské smlouvy v platnost stanoveno ve Smlouvách. Lisabonská smlouva v čl. 305 druhém pododstavci SFEU stanoví, že Rada na návrh Komise jednomyslně přijme rozhodnutí, kterým se stanoví složení výboru.

               Je třeba připomenout, že čl. 300 odst. 5 SFEU stanoví, že Rada pravidelně přezkoumává pravidla, která se týkají složení poradních institucí, „aby zohlednila hospodářský, sociální a demografický vývoj v Unii. K tomuto účelu přijímá Rada na návrh Komise rozhodnutí.“

               Od 1. července 2013 bylo složení výboru upraveno na základě čl. 24 odst. 1 aktu o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky
                  1
               , přičemž čl. 24 odst. 2 s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky stanovil dočasné zvýšení počtu členů výboru na 353. Pro období 2015–2020 přijala Rada dne 16. prosince 2014 rozhodnutí, kterým se stanoví složení výboru
                  2
               , aby byl dodržen maximální počet 350 stanovený ve Smlouvě. V důsledku uvedeného rozhodnutí přišly delegace Estonska, Kypru a Lucemburska každá o jedno místo.

               Současné funkční období výboru skončí dne 25. ledna 2020. Je proto nezbytné, aby Rada přijala rozhodnutí o složení výboru včas předtím, než Rada zahájí postup pro obnovení výboru na období 2020–2025.

               Vystoupení Spojeného království z Evropské unie dne 30. března 2019 bude mít za následek 24 neobsazených míst ve výboru.

               Komise zastává názor, že stávající rovnováha ve složení výboru by měla být pokud možno zachována, neboť je výsledkem několika na sebe navazujících mezivládních konferencí.

               Navrhuje se tedy, aby Estonsku, Kypru a Lucembursku byla navrácena tři místa, o která přišly na základě posledního rozhodnutí, kterým se stanovilo složení výboru, a ponechat zbytek uvolněných míst jako rezervu pro případná budoucí rozšíření. Výbor by se potom v období 2020–2025 skládal z 329 členů.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Nepoužije se

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Komise přijímá tento návrh současně s návrhem o složení Hospodářského a sociálního výboru. Je třeba zachovat stejné rozdělení míst mezi členské státy v obou výborech.

               Smlouvy neobsahují žádné ustanovení o způsobu složení Hospodářského a sociálního výboru nebo Výboru regionů v rámci maximálního počtu 350 členů. To je v protikladu ke kritériím pro složení Evropského parlamentu, která jsou uvedena v čl. 14 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii. Zatímco Parlament se skládá z přímo volených zástupců občanů Unie, výbor se skládá ze zástupců regionálních a místních samosprávných celků (čl. 300 odst. 3 SFEU). Proto by prvořadým zájmem mělo být zajištění toho, aby byly ve výboru hlasy regionů a místních samosprávných celků slyšet, spíše než vytvoření přímé souvislosti s počtem obyvatel příslušných členských států.

               Ve sdělení „Posílení úlohy zásady subsidiarity a proporcionality při tvorbě politik EU“
                  3
                jsou uvedeny způsoby, jak zajistit, aby se místní a regionální orgány a jejich organizace mohly účinněji podílet na přípravě a provádění politik Unie, přičemž významnou úlohu při realizaci tohoto cíle by měl sehrát Výbor regionů.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Návrh vychází z článku 305 SFEU, jenž stanoví jednomyslné rozhodnutí Rady, kterým se stanoví složení výboru.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nepoužije se

               •Proporcionalita

                  Nepoužije se

               •Volba nástroje

                  V čl. 305 druhém pododstavci SFEU se stanoví, že Rada na návrh Komise jednomyslně přijme rozhodnutí, kterým se stanoví složení výboru.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nepoužije se

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Při přípravě tohoto návrhu vedla Komise intenzivní dialog se zástupci členských států a uspořádala s nimi několik jednání. Výbor zaslal Komisi své doporučení na základě rozhodnutí svého předsednictva ze dne 3. července 2018
                     4
                   obnovit tři místa pro Estonsko, Kypr a Lucembursko a nepřidělovat žádná další volná místa, čímž se počet členů na mandát pro období 2020–2025 stanoví na 329.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nepoužije se

               •Posouzení dopadů

                  K tomuto návrhu není přiloženo samostatné posouzení dopadů, neboť se nepředpokládá, že by měl širší hospodářské, sociální a environmentální dopady.

               •Účelnost právních předpisů a jejich zjednodušení

                  Nepoužije se

               •Základní práva

                  Nepoužije se

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Snížení počtu míst v důsledku vystoupení Spojeného království z Evropské unie by se mohlo projevit ve snížení celkového rozpočtu výboru.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Nepoužije se

               •Informativní dokumenty (v případě směrnic)

                  Nepoužije se

               •Vstup v platnost

               Navrhuje se, aby Rada odložila použití tohoto rozhodnutí až do dne následujícího po skončení současného funkčního období výboru.

               2018/0401 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se stanoví složení Výboru regionů

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Článek 300 Smlouvy stanoví pravidla pro složení Výboru regionů.

               (2)Rozhodnutím Rady (2014/930/EU)
                  5
                bylo složení Výboru regionů upraveno s ohledem na přistoupení Chorvatska. Členské státy Estonsko, Kypr a Lucembursko přišly každý o jedno místo s cílem odstranit rozdíl mezi maximálním počtem členů stanoveným Smlouvou a počtem členů po přistoupení Chorvatska.

               (3)V preambuli rozhodnutí Rady (2014/930/EU) se uvádí, že uvedené rozhodnutí se přezkoumá včas před začátkem funkčního období výboru v roce 2020.

               (4)Dne 3. července 2018 přijal Výbor regionů doporučení Komisi a Radě ohledně svého budoucího složení
                  6
               .

               (5)Stávající rovnováha ve složení Výboru regionů by měla být pokud možno zachována, neboť je výsledkem několika na sebe navazujících mezivládních konferencí.

               (6)Vystoupení Spojeného království z Evropské unie bude mít za následek 24 neobsazených míst ve výboru. V důsledku toho lze obnovit rovnováhu v přidělování míst, která existovala před přijetím rozhodnutí Rady (2014/930/EU),

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Složení členů Výboru regionů je následující:

               Belgie
                     12

               Bulharsko
                     12

               Česká republika
                     12

               Dánsko
                     9

               Německo
                     24

               Estonsko
                     7

               Irsko
                     9

               Řecko
                     12

               Španělsko
                     21

               Francie
                     24

               Chorvatsko
                     9

               Itálie
                     24

               Kypr
                     6

               Lotyšsko
                     7

               Litva
                     9

               Lucembursko
                     6

               Maďarsko
                     12

               Malta
                     5

               Nizozemsko
                     12

               Rakousko
                     12

               Polsko
                     21

               Portugalsko
                     12

               Rumunsko
                     15

               Slovinsko
                     7

               Slovensko
                     9

               Finsko
                     9

               Švédsko
                     12.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se ode dne 26. ledna 2020.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Akt o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky a o úpravách Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, Úř. věst. L 112, 24.4.2012, s. 6.

                     (2)

                        Rozhodnutí Rady (2014/930/EU), Úř. věst. L 365, 19.12.2014, s. 143.

                     (3)

                        COM(2018) 703 final přijaté dne 23. října 2018.

                     (4)

                        Dopis předsedy výboru Komisi ze dne 27. července 2018.

                     (5)

                        Rozhodnutí Rady (2014/930/EU), Úř. věst. L 365, 19.12.2014, s. 143.

                     (6)

                        Rozhodnutí předsednictva Výboru regionů ze dne 3. července 2018.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 31.1.2019
            COM(2019) 32 final
            2019/0022(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změnám přílohy IX (Finanční služby) Dohody o EHP(nařízení o trzích finančních nástrojů (MiFIR) a směrnice o trzích finančních nástrojů (MiFID II))
            (Text s významem pro EHP)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Cílem předlohy rozhodnutí Smíšeného výboru EHP (připojeného k navrhovanému rozhodnutí Rady) je změnit přílohu IX (Finanční služby) Dohody o EHP tak, aby do ní bylo začleněno nařízení o trzích finančních nástrojů (MiFIR) a směrnice o trzích finančních nástrojů (MiFID II)
                     1
                  .

               Úpravy uvedené v předlohách připojených rozhodnutí Smíšeného výboru EHP překračují rámec úprav, které lze považovat za úpravy pouze technické povahy ve smyslu nařízení Rady č. 2894/94. Postoj Unie proto zaujme Rada.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Připojená předloha rozhodnutí Smíšeného výboru EHP rozšiřuje stávající politiku EU na státy ESVO EHP (Norsko, Island a Lichtenštejnsko).

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Rozšíření acquis EU na státy ESVO EHP jeho začleněním do Dohody o EHP probíhá v souladu s cíli a zásadami uvedené dohody, jejímž cílem je vytvoření dynamického a jednotného Evropského hospodářského prostoru založeného na společných pravidlech a rovných podmínkách hospodářské soutěže.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právní předpisy, které mají být začleněny do Dohody o EHP, jsou založeny na článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie.

               Podle čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2894/94
                  2
                o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o EHP zaujímá postoj Unie k takovým rozhodnutím Rada na návrh Komise.

               Evropská služba pro vnější činnost spolu s útvary Komise předkládá návrhy rozhodnutí Smíšeného výboru EHP Radě, aby je Rada přijala jako postoj Unie. Evropská služba pro vnější činnost doufá, že je bude moci předložit Smíšenému výboru EHP co nejdříve.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity z tohoto důvodu:

               cíle tohoto návrhu, kterým je zejména zajistit jednotnost vnitřního trhu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu účinků lépe dosaženo na úrovni Unie.

               Proces začleňování acquis EU do Dohody o EHP probíhá v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru, které přijatý přístup potvrzuje.

               •Proporcionalita

               V souladu se zásadou proporcionality nepřekračuje tento návrh rámec toho, co je nezbytné pro dosažení jeho cíle.

               •Volba nástroje

               V souladu s článkem 98 Dohody o EHP je zvoleným nástrojem rozhodnutí Smíšeného výboru EHP. Smíšený výbor EHP zajišťuje účinné provádění a fungování Dohody o EHP. Za tímto účelem přijímá rozhodnutí v případech stanovených v Dohodě o EHP.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Nevztahuje se na tento návrh.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Neočekávají se žádné důsledky pro rozpočet vyplývající ze začlenění výše uvedeného nařízení do Dohody o EHP.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Články 11–13, čl. 41 odst. 2 – Obezřetnostní posuzování navrhovaných nabyvatelů, kteří nejsou rezidenty (Společné prohlášení k rozhodnutí Smíšeného výboru) a doložka nejvyšších výhod pro společnosti z EHP (úprava f) ve vztahu k směrnici 2014/65/EU)

               Dohoda o EHP v zásadě neslouží k regulaci vztahů smluvních stran s třetími zeměmi (viz zejména 16. bod odůvodnění preambule Dohody o EHP). Dohoda o EHP neobsahuje ustanovení o liberalizaci kapitálových toků ani neposkytuje nerezidentům práva týkající se svobody usazování nebo účasti na kapitálu společností (viz články 31 a 34, 40 a 124 Dohody o EHP).

               Ve společném prohlášení k rozhodnutí Smíšeného výboru se proto uvádí, že smluvní strany sdílejí názor, že začleněním směrnice 2014/65/EU do Dohody o EHP nejsou dotčeny obecně platné vnitrostátní předpisy týkající se prověření přímých zahraničních investic z důvodu bezpečnosti nebo veřejného pořádku.

               Kromě toho se v úpravě f) objasňuje, že se společnostmi ze třetích zemí, které byly schváleny příslušným vnitrostátním nebo odvětvovým orgánem EHP, nesmí být zacházeno příznivěji než se společnostmi z EHP.Výjimky pro kapitálové nástroje (úprava g) ve vztahu k nařízení (EU) č. 600/2014)

               V čl. 4 odst. 4 nařízení o trzích finančních nástrojů (MiFIR) se stanoví, že orgán ESMA sleduje uplatňování výjimek udělených vnitrostátními nebo odvětvovými orgány a předkládá Komisi výroční zprávu. Jelikož ESMA bude mít také pravomoc sledovat uplatňování výjimek ve státech ESVO EHP, úprava g) bod i) zajistí, aby orgán ESMA rovněž předkládal svou výroční zprávu Kontrolnímu úřadu ESVO, aby mu umožnil vykonávat jeho funkci dohledu podle článku 109 Dohody o EHP.

                  Kromě toho se úpravou g) bodem ii) upravuje datum uzávěrky pro výjimky, které poskytly příslušné vnitrostátní nebo odvětvové orgány států ESVO EHP podle právních předpisů platných před vstupem nařízení MiFIR v platnost a které má orgán ESMA v souladu s čl. 4 odst. 7 nařízení MiFIR do 3. ledna 2019 přezkoumat, aby se zohlednilo datum vstupu nařízení MiFIR v platnost v kontextu EHP.

               Oznámení obchodních systémů, že si nepřejí být vázány (úprava i) ve vztahu k nařízení (EU) č. 600/2014)

               Podle čl. 36 odst. 5 nařízení MiFIR oznámí obchodní systém orgánu ESMA a svému příslušnému orgánu, že si nepřeje být vázán článkem 36 ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému.

               Pokud jde o obchodní systémy ve státech ESVO EHP, je příslušným orgánem dohledu, kterému se zasílají tato oznámení, Kontrolní úřad ESVO. Úpravou i) bodem i) se tedy upravuje znění čl. 36 odst. 5 nařízení MiFIR za tímto účelem.

                  Aby byla zajištěna transparentnost informací o rozšířeném vnitřním trhu pro všechny hospodářské subjekty v EHP, úprava i) bod ii) stanoví, že orgán ESMA do seznamu ke zveřejnění zahrne také oznámení doručená Kontrolnímu úřadu ESVO.

               Povinnost poskytovat licence na nové referenční hodnoty (úprava j) ve vztahu k nařízení (EU) č. 600/2014)

               V souladu s článkem 7 Dohody o EHP jsou pro státy ESVO EHP závazné pouze akty, které byly začleněny do Dohody o EHP. Povinnost poskytovat licence na nové referenční hodnoty vypracované po vstupu nařízení MiFIR v platnost se tudíž může uplatnit pouze ode dne vstupu v platnost rozhodnutí Smíšeného výboru, kterým je toto nařízení začleněno do Dohody o EHP. Úpravou j) bodem i) se za tímto účelem upravuje znění čl. 37 odst. 2 nařízení MiFIR.

                  Kromě toho se úpravou j) bodem ii) odkazy na články 101 a 102 SFEU týkající se pravidel hospodářské soutěže upravují na odkazy na články 53 a 54 Dohody o EHP, které tvoří společný referenční rámec mezi smluvními stranami Dohody o EHP.

               2019/0022 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změnám přílohy IX (Finanční služby)
                  Dohody o EHP

                  (nařízení o trzích finančních nástrojů (MiFIR) a směrnice o trzích finančních nástrojů (MiFID II))

               (Text s významem pro EHP)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru
                  3
               , a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o Evropském hospodářském prostoru
                  4
                (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.

               (2)Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně přílohy IX Dohody o EHP, která obsahuje ustanovení o finančních službách.

               (3)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014
                  5
                a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU
                  6
                by měly být začleněny do Dohody o EHP.

               (4)Příloha IX Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (5)Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z připojené předlohy rozhodnutí,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně přílohy IX (Finanční služby) Dohody o EHP, vychází z předlohy rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojených k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012, ve znění oprav v Úř. věst. L 270, 15.10.2015, s. 4, Úř. věst. L 187, 12.7.2016, s. 30 a Úř. věst. L 278, 27.10.2017, s. 54.Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU, ve znění oprav v Úř. věst. L 188, 13.7.2016, s. 28, Úř. věst. L 273, 8.10.2016, s. 35 a Úř. věst. L 64, 10.3.2017, s. 116.

                     (2)

                        Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (3)

                        Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (4)

                        Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012, ve znění oprav v Úř. věst. L 270, 15.10.2015, s. 4, Úř. věst. L 187, 12.7.2016, s. 30 a Úř. věst. L 278, 27.10.2017, s. 54.

                     (6)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU, ve znění oprav v Úř. věst. L 188, 13.7.2016, s. 28, Úř. věst. L 273, 8.10.2016, s. 35 a Úř. věst. L 64, 10.3.2017, s. 116.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 31.1.2019
            COM(2019) 32 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změnám přílohy IX (Finanční služby) Dohody o EHP(nařízení o trzích finančních nástrojů (MiFIR) a směrnice o trzích finančních nástrojů (MiFID II))

               PŘÍLOHA

               ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
                  č.

               ze dne …,

               kterým se mění příloha IX (Finanční služby) Dohody o EHP

               SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

               s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012
                  1
               , ve znění oprav v Úř. věst. L 270, 15.10.2015, s. 4, Úř. věst. L 187, 12.7.2016, s. 30 a Úř. věst. L 278, 27.10.2017, s. 54, by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

               (2)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1033 ze dne 23. června 2016, kterým se mění nařízení (EU) č. 600/2014 o trzích finančních nástrojů, nařízení (EU) č. 596/2014 o zneužívání trhu a nařízení (EU) č. 909/2014 o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů
                  2
               , by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

               (3)Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU
                  3
               , ve znění oprav v Úř. věst. L 188, 13.7.2016, s. 28, Úř. věst. L 273, 8.10.2016, s. 35 a Úř. věst. L 64, 10.3.2017, s. 116, by měla být začleněna do Dohody o EHP.

               (4)Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1034 ze dne 23. června 2016, kterou se mění směrnice 2014/65/EU o trzích finančních nástrojů
                  4
               , by měla být začleněna do Dohody o EHP.

               (5)Směrnice 2014/65/EU zrušuje směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES
                  5
               , která je začleněna do Dohody o EHP, a která by proto měla být v Dohodě o EHP zrušena.

               (6)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 stanoví případy, v nichž Evropský orgán pro bankovnictví (dále jen „EBA“) a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (dále jen „ESMA“) mohou dočasně zakázat nebo omezit některé finanční činnosti, a podmínky, za jakých tak mohou učinit, a to v souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010
                  6
                a případně nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010
                  7
               . Pro účely Dohody o EHP by tyto pravomoci v souvislosti se státy ESVO měl vykonávat Kontrolní úřad ESVO v souladu s body 31g a 31i přílohy IX Dohody o EHP a za podmínek v nich stanovených. Aby bylo zajištěno začlenění odborných poznatků EBA a ESMA do celého procesu a byla zabezpečena soudržnost obou pilířů Dohody o EHP, budou taková rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO přijímána na základě návrhů, které vypracuje EBA nebo případně ESMA. Tím zůstanou zachovány klíčové výhody dohledu vykonávaného jediným orgánem. Smluvní strany sdílejí názor, že se tímto rozhodnutím provádí dohoda, která se promítla v závěrech
                  8
                ministrů financí a hospodářství zemí EU a zemí ESVO EHP ze dne 14. října 2014 ohledně začlenění nařízení týkajících se evropských orgánů dohledu EU do Dohody o EHP.

               (7)Příloha IX Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Příloha IX Dohody o EHP se mění takto:

               1.V bodě 13b (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/92/ES) se doplňují nová slova a nová odrážka, které znějí:

               „, ve znění:

               –32014 L 0065: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349), ve znění oprav v Úř. věst. L 188, 13.7.2016, s. 28, Úř. věst. L 273, 8.10.2016, s. 35 a Úř. věst. L 64, 10.3.2017, s. 116.“

               2.Znění bodu 31ba (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES) se nahrazuje tímto:

               „32014 L 0065: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349), ve znění oprav v Úř. věst. L 188, 13.7.2016, s. 28, Úř. věst. L 273, 8.10.2016, s. 35 a Úř. věst. L 64, 10.3.2017, s. 116, ve znění:

               –32016 L 1034: směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1034 ze dne 23. června 2016 (Úř. věst. L 175, 30.6.2016, s. 8).

               Pro účely této dohody se směrnice upravuje takto:

               a)Bez ohledu na ustanovení protokolu 1 k této dohodě a není-li v této dohodě stanoveno jinak, se má za to, že se „členskými státy“ a „příslušnými orgány“ rozumí kromě významu stanoveného ve směrnici také státy ESVO a jejich příslušné orgány.

               b)Odkazy na „členy ESCB“ je třeba chápat tak, že vedle významu stanoveného ve směrnici zahrnují také národní centrální banky států ESVO.

               c)Odkazy na jiné akty ve směrnici jsou považovány za významné v rozsahu a ve formě, v nichž jsou tyto akty začleněny do Dohody.

               d)V čl. 3 odst. 2 se s ohledem na státy ESVO slova „před 2. červencem 2014“ nahrazují slovy „přede dnem vstupu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. …/… ze dne … [toto rozhodnutí] v platnost“ a slova „do 3. července 2019“ se nahrazují slovy „po dobu pěti let poté“.

               e)V čl. 16 odst. 11 se s ohledem na státy ESVO slova „před 2. červencem 2014“ nahrazují slovy „přede dnem vstupu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. .../... ze dne ... [toto rozhodnutí] v platnost“.

               f)V čl. 41 odst. 2 se slovo „Unie“ nahrazuje slovem „EHP“.

               g)V článku 57:

               i)v odst. 5 druhém pododstavci se slova „přijme opatření“ nahrazují slovy „přijme ESMA nebo případně Kontrolní úřad ESVO opatření“;

               ii)v odstavci 6 se za slovo „ESMA“ vkládají slova „nebo případně Kontrolní úřad ESVO“.

               h)V čl. 70 odst. 6 písm. f) a g) se s ohledem na státy ESVO slova „k 2. červencem 2014“ nahrazují slovy „ke dni vstupu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. .../... ze dne ... [toto rozhodnutí] v platnost“.

               i)V článku 79:

               i)v odst. 1 druhém pododstavci se za slovo „ESMA“ vkládají slova „nebo případně Kontrolní úřad ESVO“ v příslušném mluvnickém tvaru;

               ii)v odst. 1 pátém pododstavci se za slova „Komisi, orgánu ESMA“ vkládají slova ‚,, Kontrolnímu úřadu ESVO“.

               j)V čl. 81 odst. 5, čl. 82 odst. 2 a čl. 87 odst. 1 se za slovo „ESMA“ vkládají slova „nebo případně Kontrolní úřad ESVO“ v příslušném mluvnickém tvaru.

               k)V článku 86 se slovo „ESMA, který“ nahrazuje slovy „ESMA nebo případně Kontrolní úřadu ESVO, který“.

               l)V čl. 95 odst. 1 se s ohledem na státy ESVO slova „k 3. lednu 2018“ nahrazují slovy „ke dni vstupu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. .../... ze dne ... [toto rozhodnutí] v platnost“.“

               3.Znění bodu 31baa (zrušeno) se nahrazuje tímto:

               „32014 R 0600: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 84), ve znění oprav v Úř. věst. L 270, 15.10.2015, s. 4, Úř. věst. L 187, 12.7.2016, s. 30 a Úř. věst. L 278, 27.10.2017, s. 54, ve znění:

               –32016 R 1033: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1033 ze dne 23. června 2016 (Úř. věst. L 175, 30.6.2016, s. 1).

               Pro účely této dohody se uvedené nařízení upravuje takto:

               a)Bez ohledu na ustanovení protokolu 1 k této dohodě a není-li v této dohodě stanoveno jinak, se má za to, že se „členskými státy“ a „příslušnými orgány“ rozumí kromě významu stanoveného v nařízení také státy ESVO a jejich příslušné orgány.

               b)Odkazy na členy ESCB je třeba chápat tak, že vedle významu stanoveného v nařízení zahrnují také národní centrální banky států ESVO.

               c)Není-li v této dohodě stanoveno jinak, Evropský orgán pro bankovnictví (dále jen „EBA“) nebo případně Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (dále jen „ESMA“) a Kontrolní úřad ESVO pro účely tohoto nařízení spolupracují, sdílejí informace a vedou vzájemné konzultace, zejména předtím, než přijmou jakékoli opatření.

               d)Odkazy na jiné akty v nařízení jsou považovány za významné v rozsahu, v jakém jsou tyto akty začleněny do Dohody.

               e)Odkazy na pravomoci ESMA podle článku 19 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 v nařízení se v případech, které jsou uvedeny v bodě 31i této přílohy a které jsou s tímto bodem v souladu, považují s ohledem na státy ESVO za odkazy na pravomoci Kontrolního úřadu ESVO.

               f)V čl. 1 odst. 1 písm. e):

               i)se s ohledem na státy ESVO slovy „příslušných orgánů, orgánu ESMA a orgánu EBA“ rozumí „příslušných orgánů a Kontrolního úřadu ESVO“;

               ii)se za slova „pravomoci orgánu ESMA“ vkládají slova „nebo, s ohledem na státy ESVO, pravomoci Kontrolního úřadu ESVO“.

               g)V článku 4:

               i)v odst. 4 se za slovo „Komisi“ vkládají slova „a Kontrolnímu úřadu ESVO“;

               ii)v odst. 7 se za slova „3. lednem 2018“ vkládají slova „nebo v případě výjimek poskytnutých příslušnými orgány států ESVO přede dnem vstupu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. .../... ze dne ... [toto rozhodnutí] v platnost“.

               h)V čl. 7 odst. 1, čl. 9 odst. 2, čl. 11 odst. 1 a čl. 19 odst. 1 se za slovo „Komisi“ vkládají slova „a Kontrolnímu úřadu ESVO“.

               i)V čl. 36 odst. 5:

               i)v první a druhé větě se s ohledem na státy ESVO slova „orgánu ESMA“ nahrazuje slovy „Kontrolnímu úřadu ESVO“;

               ii)se za slova „Orgán ESMA uveřejní seznam všech oznámení, která obdrží“ doplňují slova „, a do seznamu zahrne všechna oznámení doručená Kontrolnímu úřadu ESVO“.

               j)V čl. 37 odst. 2:

               i)se s ohledem na státy ESVO slova „po dni 3. ledna 2018“ nahrazují slovy „po dni vstupu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. .../... ze dne ... [toto rozhodnutí] v platnost“;

               ii)se slova „článků 101 a 102 Smlouvy o fungování EU“ nahrazují slovy „článků 53 a 54 Dohody o EHP“.

               k)V článku 40:

               i)se s ohledem na státy ESVO v odstavcích 1 až 4, 6 a 7 slova „orgán ESMA“ v příslušném mluvnickém tvaru nahrazuje slovy „Kontrolní úřad ESVO“ v příslušném mluvnickém tvaru;

               ii)v odstavci 2 se s ohledem na státy ESVO slova „právních předpisů Unie“ nahrazují slovy „Dohody o EHP“;

               iii)v odstavci 3 se slova „po konzultaci s veřejnými orgány“ nahrazují slovy „po konzultaci orgánu ESMA s veřejnými orgány“;

               iv)v odstavci 3 se slova „aniž by vydával stanovisko“ nahrazují slovy „aniž by orgán ESMA vydával stanovisko“;

               v)v odstavci 5 se slova „o každém rozhodnutí přijmout jakékoli opatření“ nahrazují slovy „o každém svém rozhodnutí přijmout opatření“;

               vi)v odstavci 5 se za slova „podle tohoto článku“ vkládá tento text: „. Kontrolní úřad ESVO uveřejní na své internetové stránce oznámení o každém ze svých rozhodnutí přijmout jakékoli opatření podle tohoto článku. Odkaz na zveřejnění oznámení Kontrolním úřadem ESVO se umístí na internetové stránce orgánu ESMA“.

               l)V článku 41:

               i)se s ohledem na státy ESVO v odstavcích 1 až 4, 6 a 7 slova „orgán EBA“ v příslušném mluvnickém tvaru nahrazuje slovy „Kontrolní úřad ESVO“ v příslušném mluvnickém tvaru;

               ii)v odstavci 2 se s ohledem na státy ESVO slova „práva Unie “ nahrazují slovy „Dohody o EHP“;

               iii)v odstavci 3 se slova „aniž by vydával stanovisko“ nahrazují slovy „aniž by orgán EBA vydával stanovisko“;

               iv)v odstavci 5 se slova „o každém rozhodnutí přijmout jakékoli opatření“ nahrazují slovy „o každém svém rozhodnutí přijmout opatření“;

               v)v odstavci 5 se za slova „podle tohoto článku“ vkládá tento text: „. Kontrolní úřad ESVO uveřejní na své internetové stránce oznámení o každém ze svých rozhodnutí přijmout jakékoli opatření podle tohoto článku. Odkaz na zveřejnění oznámení Kontrolním úřadem ESVO se umístí na internetové stránce orgánu EBA“.

               m)V článku 45:

               i)v odstavci 1 se za slova „orgán ESMA“ vkládají slova „nebo, s ohledem na státy ESVO, Kontrolní úřad ESVO“;

               ii)v odstavcích 2, 4, 5, 8 a 9 a v odst. 3 prvním pododstavci se za slova „orgán ESMA“ v příslušném mluvnickém tvaru vkládají slova „nebo případně Kontrolní úřad ESVO“ v příslušném mluvnickém tvaru;

               iii)v odst. 3 druhém a třetím pododstavci se slova „přijme jakékoli opatření, které se týká“ nahrazují slovy „ přijme jakékoli opatření nebo případně připraví návrhy pro Kontrolní úřad ESVO, které se týkají“;

               iv)v odstavci 6 se slova „o každém rozhodnutí“ nahrazují slovy „o každém ze svých rozhodnutí“;

               v)v odstavci 6 se za slova „v odst. 1 písm. c).“ vkládá tento text: „Kontrolní úřad ESVO na svých internetových stránkách zveřejní oznámení o každém ze svých rozhodnutí uložit nebo obnovit opatření uvedené v odst. 1 písm. c). Odkaz na zveřejnění oznámení Kontrolním úřadem ESVO se umístí na internetových stránkách orgánu ESMA.“;

               vi)v odstavci 7 se za slova „v okamžiku uveřejnění oznámení“ vkládají slova „na internetových stránkách orgánu ESMA nebo, pokud jde o opatření přijatá Kontrolním úřadem ESVO, v okamžiku zveřejnění oznámení na internetových stránkách Kontrolního úřadu ESVO“.“

               4.V bodě 31bc (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012) se doplňuje nová odrážka, která zní:

               „–32014 R 0600: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 84), ve znění oprav v Úř. věst. L 270, 15.10.2015, s. 4, Úř. věst. L 187, 12.7.2016, s. 30 a Úř. věst. L 278, 27.10.2017, s. 54.“

               Článek 2

               Znění nařízení (EU) č. 600/2014, ve znění oprav v Úř. věst. L 270, 15.10.2015, s. 4, Úř. věst. L 187, 12.7.2016, s. 30 a Úř. věst. L 278, 27.10.2017, s. 54, a (EU) 2016/1033 a směrnic 2014/65/EU, ve znění oprav v Úř. věst. L 188, 13.7.2016, s. 28, Úř. věst. L 273, 8.10.2016, s. 35 a Úř. věst. L 64, 10.3.2017, s. 116, a (EU) 2016/1034 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po učinění posledního oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP*.

                  9Článek 4

               Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne

                     Za Smíšený výbor EHP

                     předseda/předsedkyně

                     tajemníci
                     Smíšeného výboru EHP

               Společné prohlášení smluvních stran

               k rozhodnutí č. […], kterým se směrnice 2014/65/EU začleňuje do Dohody o EHP

               [k přijetí společně s rozhodnutím a ke zveřejnění v Úředním věstníku]

               Smluvní strany sdílejí názor, že začleněním směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU do Dohody o EHP nejsou dotčeny obecně platné vnitrostátní předpisy týkající se prověření přímých zahraničních investic z důvodu bezpečnosti nebo veřejného pořádku.

                     (1)

                        Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 84.

                     (2)

                        Úř. věst. L 175, 30.6.2016, s. 1.

                     (3)

                        Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349.

                     (4)

                        Úř. věst. L 175, 30.6.2016, s. 8.

                     (5)

                        Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1.

                     (6)

                        Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12.

                     (7)

                        Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84.

                     (8)

                        Závěry Rady ministrů financí a hospodářství zemí EU a zemí ESVO EHP, 14178/1/14 REV 1.

                     (9)
                  *
                        [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.2.2019
            COM(2019) 105 final
            2019/0055(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném podle Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé, pokud jde o přijetí rozhodnutí o jeho jednacím řádu

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.PŘEDMĚT NÁVRHU

                  Návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru zřízeném podle Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé, pokud jde o zamýšlené přijetí rozhodnutí o jednacím řádu smíšeného výboru

               2.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               2.1Dohoda o strategickém partnerství mezi EU a Japonskem

               Dohoda o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé (dále jen „dohoda“) má za cíl posílit partnerství mezi EU a jejími členskými státy a Japonskem a prohloubit a zlepšit dvoustrannou spolupráci v otázkách společného zájmu, jež jsou výrazem sdílených hodnot a společných zásad. Splnění tohoto cíle bude dosaženo prostřednictvím kroků, jako je zintenzivnění dialogu na vysoké úrovni. Dohoda vytvoří soudržný a právně závazný rámec pro vztahy EU s Japonskem. Dohoda byla podepsána dne 17. července 2018 v Tokiu a ode dne 1. února 2019 je prozatímně prováděna.

               2.2Smíšený výbor

               Článkem 42 dohody se zřizuje smíšený výbor. Jeho hlavním úkolem je koordinovat globální partnerství, které vychází z dohody, a zajistit její řádné fungování a účinné provádění. Smíšený výbor má rovněž následující funkce: 1) představuje fórum pro účely vysvětlení veškerých změn politik, programů nebo pravomocí souvisejících s dohodou, 2) rozhoduje o dalších oblastech spolupráce, které nejsou uvedeny v dohodě, za předpokladu, že jsou v souladu s cíli dohody, a 3) usiluje o vyřešení případných sporů, jež vyvstanou při výkladu, uplatňování či provádění dohody.

               Smíšený výbor má vydávat doporučení a přijímat rozhodnutí a, ve vhodných případech, usnadňovat konkrétní aspekty spolupráce na základě dohody. Smíšený výbor funguje na základě konsensu a měl by se scházet jednou ročně střídavě v Tokiu a Bruselu. Smíšený výbor přijme svůj jednací řád.

               2.3Zamýšlený akt smíšeného výboru

               Cílem zamýšleného aktu je přijmout v souladu s čl. 42 odst. 5 dohody jednací řád, který bude základem pro organizaci smíšeného výboru, aby bylo možné dohodu provádět.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie, by měl být zaměřen na přijetí jednacího řádu smíšeného výboru. Postoj by měl vycházet z návrhů rozhodnutí smíšeného výboru.

               4.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               4.1Procesněprávní základ

               4.1.1Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou […] rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  1
               .

               4.1.2Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Smíšený výbor je orgán zřízený Dohodou o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé.

               Akt, který má smíšený výbor přijmout, představuje akt s právními účinky. Podle čl. 42 odst. 2 písm. g) dohody má smíšený výbor přijímat rozhodnutí, jež jsou závazná pro strany dohody.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2Hmotněprávní základ

               4.2.1Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sledujeli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lzeli jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Jednací řád upravuje obecné fungování orgánu zřízeného na základě dohody. Oblast, do níž zamýšlené rozhodnutí spadá, musí být proto posuzována s ohledem na dohodu v celém jejím rozsahu
                  2
               .

               S přihlédnutím k počtu a povaze ustanovení týkajících se SZBP v dohodě souvisí hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu s ekonomickou, finanční a technickou spoluprací s třetími zeměmi.  Jedná se o tento případ, přestože podpis dohody byl založen na článku 37 SEU a čl. 212 odst. 1 SFEU. Posouzení se změnilo na základě pozdějšího rozsudku Soudu ve věci C-244/17 Komise v. Rada (Kazachstán). Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 212 odst. 1 SFEU.

               4.3Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by proto měl být čl. 212 odst. 1 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2019/0055 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném podle Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé, pokud jde o přijetí rozhodnutí o jeho jednacím řádu

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 212 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé
                  3
                (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 17. července 2018 v Tokiu a je prozatímně prováděna ode dne 1. února 2019.

               (2)Dohoda svým čl. 42 odst. 1 zřídila smíšený výbor, jehož úkolem je koordinovat globální partnerství, které vychází z dohody (dále jen „smíšený výbor“).

               (3)V čl. 42 odst. 5 dohody se stanoví, že smíšený výbor má přijmout svůj jednací řád.

               (4)Aby se zajistilo účinné provádění dohody, jednací řád smíšeného výboru by měl být přijat co nejdříve.

               (5)Vzhledem k tomu, že jednací řád určí fungování smíšeného výboru, který je pověřen správou dohody a zajišťováním jejího řádného provádění, je vhodné stanovit postoj, který má být ve smíšeném výboru zaujat jménem Unie,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postojem, který má být jménem Unie zaujat na prvním zasedání smíšeného výboru zřízeného článkem 42 Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé, pokud jde o přijetí jeho jednacího řádu, je podpořit přijetí jednacího řádu smíšeného výboru, jak je uveden v návrhu rozhodnutí smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Věc C-399/12, Německo v. Rada (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, body 61–64.

                     (2)

                        Věc C-244/17, Komise v. Rada (Kazachstán), ECLI:EU:C:2018:662, bod 40.

                     (3)

                        Úř. věst. L 216, 24.8.2018, s. 4.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.2.2019
            COM(2019) 105 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném podle Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé, pokud jde o přijetí rozhodnutí o jeho jednacím řádu

               PŘÍLOHA

               ROZHODNUTÍ č. 1/2019
                  SMÍŠENÉHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO
                  DOHODOU O STRATEGICKÉM PARTNERSTVÍ MEZI EU A JAPONSKEM

               ze dne 0.0.0

               kterým se přijímá jeho jednací řád

               SMÍŠENÝ VÝBOR,

               s ohledem na Dohodu o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé
                  1
                (dále jen „dohoda“), a zejména na článek 42 uvedené dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Určité části dohody se provádějí ode dne 1. února 2019 do vstupu dohody v platnost.

               (2)Aby se zajistilo účinné uplatňování dohody až do jejího vstupu v platnost, měl by být smíšený výbor zřízen co nejdříve.

               (3)V souladu s čl. 42 odst. 5 dohody by smíšený výbor měl tudíž přijmout svůj jednací řád,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               1.Přijímá se jednací řád smíšeného výboru uvedený v příloze.

               2.Rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

               V … dne ….

                     Za smíšený výbor

                     spolupředsedové

               Příloha rozhodnutí č. 1/2019

               Dohoda o strategickém partnerství
                  mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně
                  a Japonskem na straně druhé

               Jednací řád smíšeného výboru

               Článek 1

               Úkoly a složení

               1.Smíšený výbor bude vykonávat úkoly stanovené v článku 42 Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy (dále jen „strana Unie“) na jedné straně a Japonskem na straně druhé (dále jen „dohoda“).

               2.Smíšený výbor bude složen ze zástupců stran.

               Článek 2

               Předseda

               Smíšenému výboru předsedají zástupci strany Unie a Japonska (dále společně jen „strany“ a jednotlivě „strana“).

               Článek 3

               Zasedání

               1.Smíšený výbor se obvykle schází jednou ročně střídavě v Tokiu a Bruselu v den stanovený na základě konsensu. Po vzájemné dohodě se také schází na žádost kterékoli strany.

               2.Smíšený výbor se obvykle schází na úrovni vyšších úředníků, nerozhodnou-li strany jinak.

               Článek 4

               Veřejnost zasedání

               Nerozhodnou-li strany jinak, jsou zasedání smíšeného výboru neveřejná.

               Článek 5

               Tajemníci

               Funkci tajemníků smíšeného výboru zastávají společně zástupce Evropské služby pro vnější činnost a zástupce japonského ministerstva zahraničních věcí. Všechna sdělení spolupředsedů smíšeného výboru a sdělení jim adresovaná se též zasílají tajemníkům.

               Článek 6

               Účastníci

               1.Spolupředsedové jsou před každým zasedáním informováni tajemníky o zamýšleném složení delegací obou stran.

               2.V odůvodněných případech a po dohodě stran může smíšený výbor k účasti na zasedání přizvat odborníky nebo zástupce příslušných subjektů jako pozorovatele, nebo aby podali informace o konkrétních záležitostech.

               Článek 7

               Programy zasedání

               1.Spolupředsedové připraví pro každé zasedání předběžný program.

               2.Předběžný program zasedání bude předložen nejpozději patnáct dnů před zahájením zasedání.

               3.Smíšený výbor přijme konečný program zasedání na začátku každého zasedání. Pokud se na tom strany dohodnou, mohou být na program zařazeny i jiné body než ty, které jsou uvedeny v předběžném programu zasedání.

               4.Spolupředsedové mohou rozhodnout o zkrácení lhůt uvedených v odstavci 2, je-li to nutné.

               Článek 8

               Zápis ze zasedání

               1.Tajemníci společně vypracují zápis z každého zasedání co nejdříve, avšak nejpozději do dvou měsíců po ukončení zasedání, nerozhodnou-li strany po dohodě jinak. Návrh zápisu ze zasedání zpravidla obsahuje konečný program zasedání a shrnutí diskusí v rámci jednotlivých bodů programu.

               2.Strany písemně schválí návrh zápisu ze zasedání co nejdříve, avšak nejpozději do dvou měsíců po ukončení zasedání, nerozhodnou-li strany po dohodě jinak.

               Článek 9

               Rozhodnutí a doporučení

               1.V rámci svých funkcí a úkolů stanovených v článku 42 dohody vydává smíšený výbor ve vhodných případech doporučení a přijímá rozhodnutí. Nesou označení „doporučení“ nebo „rozhodnutí“, za kterým následuje pořadové číslo, datum přijetí a popis daného předmětu. Každé doporučení nebo rozhodnutí obsahuje datum, ke kterému nabývá účinku.

               2.Smíšený výbor vydává doporučení a přijímá rozhodnutí na základě konsensu.

               3.Smíšený výbor se může rozhodnout vydávat doporučení a přijímat rozhodnutí písemným postupem prostřednictvím výměny nót mezi spolupředsedy smíšeného výboru.

               4.Spolupředsedové přijímají doporučení a rozhodnutí smíšeného výboru písemně.

               5.Každá strana se může rozhodnout zveřejnit doporučení a rozhodnutí smíšeného výboru v jakémkoli vhodném médiu.

               Článek 10

               Výdaje

               1.Každá strana hradí výdaje, které jí vzniknou v důsledku účasti na zasedáních smíšeného výboru, a to jak náklady na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak náklady na poštovné a telekomunikace.

               2.Výdaje související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů hradí strana, která zasedání pořádá.

               Článek 11

               Pracovní skupiny

               1.Smíšený výbor může zřídit pracovní skupiny, které mu jsou nápomocny při plnění jeho úkolů.

               2.Smíšený výbor může rozhodnout o zrušení kterékoli pracovní skupiny, již zřídil, nebo stanovit či změnit její mandát.

               3.Pracovní skupiny podávají smíšenému výboru po každém svém zasedání zprávu.

               Článek 12

               Změna jednacího řádu

               Strany mohou změnit jednací řád v souladu s článkem 9.

                     (1)

                        Úř. věst. L xxx, xx.xx.xxxx, s. x.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.3.2019
            COM(2019) 111 final
            2019/0061(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku, a kterým se zrušuje rozhodnutí 10974/1/14 REV 1

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat na zasedáních Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku („komise ICCAT“) v období 2019–2023 v souvislosti s plánovaným přijetím opatření pro zachování a řízení.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Mezinárodní úmluva na ochranu tuňáků v Atlantiku

               Cílem Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku („úmluva ICCAT“) je podporovat zřízením komise ICCAT spolupráci při udržování populací tuňáka a tuňákovitých v Atlantském oceánu na úrovních umožňujících maximální udržitelný odlov pro potravinářské a jiné účely. Úmluva vstoupila v platnost dne 21. března 1969.

               Schválením úmluvy ICCAT v souladu s rozhodnutím Rady ze dne 9. června 1986
                  1
                se Unie stala její smluvní stranou.

               2.2.Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku

               Komise ICCAT je orgán zřízený úmluvou ICCAT odpovědný za přijímání závazných rozhodnutí („doporučení“) pro zachování a řízení rybolovu ve své působnosti. Tato opatření se mohou stát pro Unii závazná.

               Unie má jako člen komise ICCAT právo účasti a hlasovací práva. Komise ICCAT přijímá rozhodnutí na základě konsensu.

               2.3.Rozhodování komise ICCAT

               Komise ICCAT je oprávněna přijímat doporučení pro zachování a řízení rybolovu ve své působnosti, která jsou pro smluvní strany závazná.

               V souladu s článkem VIII.2 úmluvy ICCAT vstoupí tato doporučení v platnost šest měsíců ode dne, kdy je smluvním stranám komise ICCAT oznámí. Pokud smluvní strana vznese proti určitému doporučení námitku a následně tuto námitku potvrdí, nebude pro ni dané doporučení závazné. Pokud námitku podpoří většina smluvních stran, sporné doporučení nevstoupí v platnost.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na výročních zasedáních regionálních organizací pro řízení rybolovu, se v současné době stanovuje na základě dvouúrovňového přístupu. Rozhodnutí Rady stanoví hlavní zásady a směry postoje Unie na víceletém základě; postoj je poté pro každé výroční zasedání upravován pracovními dokumenty Komise, které jsou projednány v pracovní skupině Rady.

               Pokud jde o komisi ICCAT, tento přístup je zakotven v rozhodnutí Rady 10974/1/14 REV 1 ze dne 20. června 2014, které stanoví postoj Unie v komisi ICCAT v období 2014–2018. Uvedené rozhodnutí obsahuje obecné zásady a směry, ale zároveň v co největší míře zohledňuje specifika komise ICCAT. Kromě toho stanoví standardní postup pro každoroční stanovení postoje Unie, jak požadují členské státy.

               Rozhodnutí 10974/1/14 REV 1 stanoví přezkum postoje Unie před výročním zasedáním v roce 2019. Tento návrh stanoví postoj Unie v rámci komise ICCAT v období 2019–2023, a rozhodnutí 10974/1/14 REV 1 tak nahradí.

               Rozhodnutí 10974/1/14 REV 1 zahrnuje zásady a směry nové společné rybářské politiky (SRP), stanovené podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  2
               , přičemž rovněž zohledňuje cíle sdělení Komise o vnější dimenzi SRP
                  3
               . Kromě toho upravuje postoj Unie podle Lisabonské smlouvy.

               Stávající revize zohledňuje v souvislosti s dopady rybolovných činností sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro plasty v oběhovém hospodářství
                  4
               , společné sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komise Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů
                  5
                a závěry Rady o uvedeném společném sdělení
                  6
               .

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Výraz „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán, a nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“
                  7
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Komise ICCAT je orgán zřízený dohodou, konkrétně úmluvou ICCAT.

               Akty, které má komise ICCAT přijmout, představují akty s právními účinky. Zamýšlené akty budou závazné podle mezinárodního práva v souladu s článkem VIII úmluvy ICCAT a vzhledem k tomu, že doporučení ICCAT mohou doplňovat, pozměňovat nebo nahrazovat povinnosti stanovené stávajícími právními předpisy EU, mohou rovněž rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů EU, a to:

               ·nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu
                  8
               ,

               ·nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky
                  9
               ,

               ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva
                  10
               ,

               ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1627 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 302/2009
                  11
               ,

               ·nařízení Rady (ES) č. 1936/2001, kterým se stanoví kontrolní opatření pro rybolov některých populací vysoce stěhovavých ryb
                  12
               ,

               ·nařízení Rady (ES) č. 520/2007, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 973/2001
                  13
                a

               ·nařízení Rady (ES) č. 1984/2003, kterým se zavádí systém statistického sledování obchodu s tuňákem obecným, mečounem obecným a tuňákem velkookým ve Společenství
                  14
               .

               Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec úmluvy ICCAT.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel nebo složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká rybolovu. Právním základem, který stanoví zásady, jež se mají v tomto stanovisku odrážet, je nařízení (EU) č. 1380/2013.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 43 odst. 2 SFEU. Rozhodnutí má nahradit rozhodnutí 10974/1/14 REV 1, které se vztahuje na období 2014–2018.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 43 odst. 2 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2019/0061 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku, a kterým se zrušuje rozhodnutí 10974/1/14 REV 1

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rozhodnutím Rady ze dne 9. června 1986
                  15
                schválilo Evropské společenství Mezinárodní úmluvu na ochranu tuňáků v Atlantiku („úmluva ICCAT“), na jejímž základě byla zřízena Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku („komise ICCAT“).

               (2)Komise ICCAT odpovídá za přijetí opatření, jejichž cílem je zajistit dlouhodobé zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů v oblasti působnosti úmluvy ICCAT a chránit mořské ekosystémy, v nichž se tyto zdroje vyskytují. Tato opatření se mohou stát pro Unii závazná.

               (3)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  16
                stanoví, že Unie zajistí, aby činnosti v oblasti rybolovu a akvakultury byly dlouhodobě udržitelné z hlediska životního prostředí a byly řízeny způsobem, jenž je v souladu s cíli dosáhnout přínosů v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti a přispět k dostupnosti dodávek potravin. Rovněž stanoví, že Unie uplatňuje princip předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a snaží se zajistit, aby byly při využívání živých biologických mořských zdrojů obnoveny a zachovány populace lovených druhů nad úrovně, které mohou přinášet maximální udržitelný výnos. Dále stanoví, že Unie přijímá opatření pro řízení a zachování zdrojů založená na nejlepším dostupném vědeckém poradenství, podporuje rozvoj vědeckých poznatků a poradenství, postupně odstraňuje výměty a podporuje postupy při rybolovu, které přispívají k selektivnějšímu rybolovu, k zamezení nežádoucím úlovkům a jejich snižování v co největší možné míře a k rybolovu s nízkým dopadem na mořský ekosystém a rybolovné zdroje. Nařízení (EU) č. 1380/2013 konkrétně stanoví, že tyto cíle a zásady má Unie uplatňovat při provádění svých vnějších vztahů v oblasti rybolovu.

               (4)Jak je uvedeno ve společném sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů
                  17
                a v závěrech Rady o uvedeném společném sdělení
                  18
               , hlavním prvkem činnosti EU v těchto fórech je podpora opatření na povzbuzení a zvýšení účinnosti regionálních organizací pro řízení rybolovu a v příslušných případech zlepšení jejich správy.

               (5)Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro plasty v oběhovém hospodářství
                  19
                odkazuje na konkrétní opatření ke snížení znečištění plasty a znečištění moří, jakož i na snížení ztrát rybolovných zařízení nebo jejich ponechání v moři.

               (6)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních komise ICCAT v období 2019–2024, neboť ochranná opatření komise ICCAT budou pro Unii závazná a budou schopna rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah práva Unie, konkrétně nařízení Rady (ES) č. 1005/2008
                  20
               , nařízení Rady (ES) č. 1224/2009
                  21
               , nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403
                  22
               , nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1627
                  23
               , nařízení Rady (ES) č. 1936/2001
                  24
               , nařízení Rady (ES) č. 520/2007
                  25
                a nařízení Rady (ES) č. 1984/2003
                  26
               . Důvodem je, že doporučení přijatá komisí ICCAT mohou doplnit, změnit nebo nahradit povinnosti stanovené stávajícími právními předpisy EU.

               (7)V současné době je postoj, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních komise ICCAT, stanoven rozhodnutím Rady 10974/1/14 REV 1
                  27
                Je vhodné zrušit rozhodnutí 10974/1/14 REV 1 a nahradit je novým rozhodnutím na období 2019–2023.

               (8)S ohledem na vyvíjející se povahu rybolovných zdrojů v oblasti úmluvy ICCAT a skutečnost, že v postoji Unie musí být v důsledku toho zohledněny nové okolnosti, včetně nových vědeckých a jiných relevantních údajů předložených před nebo během zasedání komise ICCAT, měly by být v souladu se zásadou loajální spolupráce mezi orgány Unie zakotvené v čl. 13 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU) stanoveny postupy pro každoroční stanovení postoje Unie v období 2019–2023,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku („komise ICCAT“) je uveden v příloze I tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Každoroční stanovení postoje, který má Unie zaujmout na zasedáních komise ICCAT se provádí v souladu s přílohou II.

               Článek 3

               Postoj Unie stanovený v příloze I posoudí a případně přezkoumá Rada na návrh Komise nejpozději pro výroční zasedání komise ICCAT v roce 2024.

               Článek 4

               Rozhodnutí 10974/1/14 REV 1 ze dne 20. června 2014 se zrušuje.

               Článek 5

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady ze dne 9. června 1986 o přistoupení Společenství k Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku ve znění protokolu připojeného k závěrečnému aktu konference zplnomocněných zástupců smluvních států úmluvy, podepsaného v Paříži dne 10. července 1984 (Úř. věst. L 162, 18.6.1986, s. 33).

                     (2)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (3)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (4)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (7)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (8)

                        Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1.

                     (9)

                        Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

                     (10)

                        Úř. věst. L 347, 28.12.2017, s. 81.

                     (11)

                        Úř. věst. L 252, 16.9.2016, s. 1.

                     (12)

                        Úř. věst. L 263, 3.10.2001, s. 1.

                     (13)

                        Úř. věst. L 123, 12.5.2007, s. 3.

                     (14)

                        Úř. věst. L 295, 13.11.2003, s. 1.

                     (15)

                        Rozhodnutí Rady ze dne 9. června 1986 o přistoupení Společenství k Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku ve znění protokolu připojeného k závěrečnému aktu konference zplnomocněných zástupců smluvních států úmluvy, podepsaného v Paříži dne 10. července 1984 (Úř. věst. L 162, 18.6.1986, s. 33).

                     (16)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (17)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (18)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (19)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (20)

                        Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1).

                     (21)

                        Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Unie k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).

                     (22)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 ze dne 12. prosince 2017 o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 (Úř. věst. L 347, 28.12.2017, s. 81).

                     (23)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1627 ze dne 14. září 2016 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (Úř. věst. L 252, 16.9.2016, s. 1).

                     (24)

                        Nařízení Rady (ES) č. 1936/2001 ze dne 27. září 2001, kterým se stanoví kontrolní opatření pro rybolov některých populací vysoce stěhovavých ryb (Úř. věst. L 263, 3.10.2001, s. 1).

                     (25)

                        Nařízení Rady (ES) č. 520/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 973/2001 (Úř. věst. L 123, 12.5.2007, s. 3).

                     (26)

                        Nařízení Rady (ES) č. 1984/2003 ze dne 8. dubna 2003, kterým se zavádí systém statistického sledování obchodu s mečounem obecným a tuňákem velkookým ve Společenství (Úř. věst. L 295, 13.11.2003, s. 1).

                     (27)

                        Rozhodnutí Rady ze dne 20. června 2014 o postoji, který se má jménem Evropské unie zaujmout v rámci v rámci Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.3.2019
            COM(2019) 111 final
            PŘÍLOHY

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku, a kterým se zrušuje rozhodnutí 10974/1/14 REV 1

               PŘÍLOHA I

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie v rámci Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku („komise ICCAT“)

               1.ZÁSADY

               Unie v rámci komise ICCAT:

               a) jedná v souladu s cíli a zásadami, které Unie sleduje v rámci společné rybářské politiky (SRP), a to zejména uplatňováním principu předběžné opatrnosti a cílů souvisejících s maximálním udržitelným výnosem stanovených v čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, s cílem podpořit zavádění ekosystémového přístupu k řízení rybolovu, zamezit nežádoucím úlovkům a co možná nejvýrazněji je snížit, postupně eliminovat výměty a v co možná nejvyšší míře snížit dopad rybolovných činností na mořské ekosystémy a jejich stanoviště, a dále pak podporou hospodářsky životaschopného a konkurenceschopného odvětví rybolovu v Unii, s cílem zajistit odpovídající životní úroveň osobám, které jsou závislé na rybolovných činnostech, a zároveň zohlednit zájmy spotřebitelů;

               b) usiluje o odpovídající zapojení zúčastněných stran do přípravné fáze opatření komise ICCAT a zajistí, aby opatření přijatá v rámci komise ICCAT byla v souladu s úmluvou ICCAT;

               c) zajistí, aby opatření přijatá v rámci komise ICCAT byla v souladu s mezinárodním právem, a zejména s ustanoveními Úmluvy OSN o mořském právu z roku 1982, Dohody OSN týkající se zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995, Dohody k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři z roku 1993, jakož i Dohody Organizace pro výživu a zemědělství o opatřeních přístavních států z roku 2009;

               d) podporuje postoje, které jsou v souladu s osvědčenými postupy regionálních organizací pro řízení rybolovu (RFMO) v téže oblasti;

               e) usiluje o soudržnost a soulad s politikami, které Unie provádí jako součást dvoustranných vztahů s třetími zeměmi v oblasti rybolovu, a zajišťuje soudržnost s ostatními politikami, zejména v oblasti vnějších vztahů, zaměstnanosti, životního prostředí, obchodu, rozvoje, výzkumu a inovací;

               f)zajistí, aby byly dodržovány mezinárodní závazky Unie;

               g) řídí se závěry Rady ze dne 19. března 2012 týkajícími se sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky
                  1
               ;

               h) usiluje o vytvoření rovných podmínek pro loďstvo Unie v rámci oblasti, na kterou se vztahuje úmluva, na základě stejných zásad a standardů, jako jsou ty, jež jsou platné podle práva Unie, a o podporu jednotného uplatňování těchto zásad a standardů;

               i) jedná v souladu se společným sdělením vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů
                  2
                a se závěry Rady o uvedeném společném sdělení
                  3
                a podporuje opatření na povzbuzení a zvýšení účinnosti komise ICCAT, případně i na zlepšení její správy a výkonnosti (zejména pokud jde o vědu, soulad, transparentnost a rozhodování), čímž přispívá k udržitelné správě oceánů ve všech jejích dimenzích;

               j) podporuje účinnější koordinaci mezi regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a regionálními úmluvami pro mořské prostředí, případně i spolupráci se světovými organizacemi v rámci jejich oblasti působnosti, a zejména pak spolupráci v rámci úmluv OSPAR, HELCOM a Barcelonské úmluvy, jichž je Unie rovněž smluvní stranou;

               k)podporuje koordinaci a spolupráci v otázkách společného zájmu s jinými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu tuňáka, zejména prostřednictvím reaktivace procesu zahájeného v Kóbe pro regionální organizace pro řízení rybolovu tuňáka a jeho rozšířením na všechny regionální organizace pro řízení rybolovu.

               2.SMĚRY

               Tam, kde je to vhodné, usiluje Unie o to, aby byla v rámci komise ICCAT přijata následující opatření:

               a) opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů v oblasti úmluvy ICCAT založená na nejlepších dostupných vědeckých doporučeních, včetně ročních celkových přípustných odlovů a kvót nebo regulace intenzity odlovu živých biologických mořských zdrojů, na něž se vztahuje úmluva ICCAT, která tam, kde je to možné, umožní dosáhnout míry využití umožňující maximální udržitelný výnos do roku 2015 nebo postupně nejpozději do roku 2020. Tam, kde je to nutné, zahrnou tato opatření pro zachování a řízení zvláštní opatření pro populace, které jsou nadměrně loveny, tak aby intenzita rybolovu odpovídala dostupným rybolovným právům;

               b) opatření pro předcházení, potírání a odstranění nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností v oblasti působnosti úmluvy, včetně vytvoření seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov;

               c) opatření pro sledování, kontrolu a dozor v oblasti působnosti úmluvy ICCAT, aby byla zajištěna účinnost kontroly a dodržování opatření přijatých v rámci komise ICCAT;

               d) opatření k minimalizaci negativního dopadu rybolovných činností a akvakultury na biologickou rozmanitost moří, mořské ekosystémy a jejich stanoviště, včetně opatření ke snížení znečištění moří, předcházení vypouštění plastů do moří a snížení dopadu přítomnosti plastů v mořích na biologickou rozmanitost moří a mořské ekosystémy, opatření na ochranu citlivých mořských ekosystémů v oblasti úmluvy ICCAT v souladu s rezolucemi Valného shromáždění OSN, opatření k předcházení nežádoucím úlovkům a co největšímu snížení nežádoucích úlovků, zejména zranitelných mořských druhů, a opatření k postupnému odstranění výmětů;

               e)opatření k řízení používání lovných zařízení s uzavíracím mechanismem, zejména s cílem zlepšit sběr údajů, aby bylo možné sledovat a monitorovat používání lovných zařízení a přesně určit jejich množství, snížit jejich dopady na zranitelné populace tuňáků, zmírnit jejich možné dopady na cílové a necílové druhy, jakož i na ekosystém, a omezit hromadění mořského odpadu;

               f)opatření ke snížení dopadu opuštěných, ztracených či jinak odhozených lovných zařízení v oceánu a usnadnění identifikace a zpětného získávání těchto zařízení;

               g) opatření mající za cíl zákaz rybolovu prováděného výhradně za účelem odběru žraločích ploutví a opatření požadující, aby všichni žraloci byli vykládáni se všemi ploutvemi přirozeně připojenými k tělu;

               h)doporučení, která podporují provedení úmluvy Mezinárodní organizace práce o práci v odvětví rybolovu (tam, kde je to vhodné, a v rozsahu povoleném příslušnými ustavujícími dokumenty);

               i) dodatečná technická opatření založená na doporučeních podpůrných orgánů a pracovních skupin komise ICCAT.

               PŘÍLOHA II

               Každoroční stanovení postoje Unie, který má být zaujat

               na zasedáních Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku

               Před každým zasedáním komise ICCAT, na kterém má tento orgán přijmout rozhodnutí, která mohou být pro Unii závazná, je třeba podniknout nezbytné kroky, aby postoj, který má být jménem Unie vyjádřen, zohledňoval nejnovější vědecké a jiné relevantní údaje předložené Evropské komisi v souladu se zásadami a směry stanovenými v příloze I.

               Za tímto účelem na základě uvedených údajů předá Evropská komise Radě nebo jejím přípravným orgánům s dostatečným předstihem před každým zasedáním komise ICCAT písemný dokument obsahující podrobnosti o navrhovaném stanovení postoje Unie, aby se podrobnosti o postoji, jenž má být jménem Unie vyjádřen, projednaly a schválily.

               Nelze-li v průběhu zasedání komise ICCAT, a to ani přímo na místě, dosáhnout dohody tak, aby bylo možno v postoji Unie zohlednit nové prvky, postoupí se záležitost Radě nebo jejím přípravným orgánům.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.