               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 4.10.2018
            COM(2018) 667 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základěžádosti Řecka – EGF/2018/003 EL/Attica publishing

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               SOUVISLOSTI NÁVRHU

               1.Pravidla pro poskytování finančních příspěvků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  1
                (dále jen „nařízení o EFG“).

               2.Dne 22. května 2018 předložilo Řecko žádost EGF/2018/003 EL/Attica publishing o finanční příspěvek z EFG v souvislosti s propouštěním
                  2
                v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 58 (Vydavatelské činnosti) v regionu úrovně NUTS 2 Aττική (Attika) (EL30) v Řecku.

               3.Po posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu se všemi příslušnými ustanoveními nařízení o EFG k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG jsou splněny.

               SHRNUTÍ ŽÁDOSTI

                        Žádost o prostředky z EFG

                        EGF/2018/003 EL/Attica publishing

                        Členský stát

                        Řecko

                        Dotčený region / dotčené regiony (úroveň NUTS
                           3
                         2)

                        Aττική (Attika) (EL30)

                        Datum podání žádosti

                        22. května 2018

                        Datum potvrzení přijetí žádosti

                        22. května 2018

                        Datum žádosti o poskytnutí dalších informací

                        1. srpna 2018

                        Lhůta pro poskytnutí dalších informací

                        12. září 2018

                        Lhůta pro vyhotovení posouzení

                        24. října 2018

                        Kritérium pro pomoc

                        Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG

                        Počet dotčených podniků

                        3

                        Odvětví hospodářské činnosti

                        (oddíl NACE Revize 2)
                           4

                        Oddíl 58 (Vydavatelské činnosti)

                        Referenční období (devět měsíců):

                        29. května 2017 – 28. února 2018

                        Celkový počet propuštěných pracovníků

                        550

                        Celkový počet způsobilých příjemců pomoci

                        550

                        Celkový počet cílových příjemců pomoci

                        550

                        Rozpočet na individualizované služby (v EUR)

                        3 697 500

                        Rozpočet na provádění EFG
                           5
                         (v EUR)

                        150 000

                        Celkový rozpočet (v EUR)

                        3 847 500

                        Příspěvek z EFG (60 %) (v EUR)

                        2 308 500

               POSOUZENÍ ŽÁDOSTI

               Postup

               4.Řecko podalo žádost EGF/2018/003 EL/Attica publishing dne 22. května 2018, tedy do dvanácti týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria pro pomoc stanovená v článku 4 nařízení o EFG. Téhož dne Komise potvrdila příjem žádosti a 1. srpna 2018, do dvou týdnů ode dne, kdy obdržela překlad žádosti, požádala Řecko o další informace. Tyto další informace byly poskytnuty do šesti týdnů od vyžádání, dne 1. srpna 2018. Lhůta dvanácti týdnů od obdržení úplné žádosti, během níž by Komise měla dokončit své posouzení, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, uplyne dne 24. října 2018.

               Způsobilost žádosti

               Kritéria pro pomoc

               5.Řecko předložilo žádost v souladu s kritérii pro pomoc uvedenými v čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG, která vyžadují, aby v jednom členském státě v podnicích působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném v oddíle NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 během referenčního období v délce devíti měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500 osob. V hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 58 (Vydavatelské činnosti) v regionu úrovně NUTS 2 Aττική (Attika) (EL30), bylo propuštěno 550 osob.

               6.Devítiměsíční referenční období v případě uvedené žádosti trvalo od 29. května 2017 do 28. února 2018.

               Dotčené podniky a příjemci pomoci

               7.Podniky a počet propuštěných osob během referenčního období:

                        Podniky

                        Počet propuštěných osob během referenčního období

                        Lambrakis Press SA (DOL)

                        324

                        Ethnos Publications SA

                        185

                        Pegasus Magazines Publications

                        41

                        Celkový počet podniků: 3

                        Celkový počet propuštěných osob:

                        550

               Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti

               8.Všechny případy propuštění během referenčního období byly určeny podle data jednotlivých výpovědí z pracovního poměru, kterými zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr.

               Způsobilí příjemci pomoci

               9.Celkový počet způsobilých příjemců pomoci je 550.

               Přímá souvislost mezi propouštěním a celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, která je předmětem nařízení (ES) č. 546/2009

               10.Za účelem prokázání souvislosti mezi propouštěním a finanční a hospodářskou krizí podle nařízení (ES) č. 546/2009 Řecko uvádí, že za období 2008–2016 klesl řecký reálný HDP na obyvatele o 25 % (z 22 600 EUR na 17 000 EUR) a nezaměstnanost se zvýšila o téměř 16 procentních bodů (ze 7,8 % na 23,6 %).

               HDP na obyvatele v tisících EUR
                  (2005–2016, stálé ceny roku 2010)

                        EU–28

                        Řecko

               Zdroj INE GSEE
                  6
               , založeno na údajích AMECO
                  7
               .

               Celková míra nezaměstnanosti (v %)
               − Procentní podíl ekonomicky aktivního obyvatelstva −

                        EU–28

                        Řecko

               Zdroj: Eurostat
                  8

               11.Kvůli splácení zahraničního dluhu přijímá navíc řecká vláda od roku 2008 nepopulární opatření, jako je zvýšení sazeb daní, zefektivnění veřejných výdajů a snížení platů státních zaměstnanců. Ve snaze zvýšit konkurenceschopnost řeckého hospodářství dochází také ke snížení platů v soukromém sektoru.

               12.V období od ledna 2008 do ledna 2018 došlo v členských státech EU k růstu minimální mzdy. Jedině Řecko zaznamenalo pokles minimální mzdy o 14 %.

               Minimální mzdy
                  (leden 2008 a leden 2018)

                        Minimální mzdy (v EUR za měsíc)

                        Průměrná roční míra změny (v %)

                        Bulharsko

                        Litva

                        Rumunsko

                        Lotyšsko

                        Maďarsko

                        Chorvatsko (*)

                        Česká republika

                        Slovensko

                        Estonsko

                        Polsko

                        Portugalsko

                        Řecko

                        Malta

                        Slovinsko

                        Španělsko

                        Spojené království

                        Německo (*)

                        Francie

                        Belgie

                        Nizozemsko

                        Irsko

                        Lucembursko

                        Skupina 1

                        Skupina 2

                        Skupina 3

                        Minimální mzdy, leden 2008 (stupnice vlevo)

                        Minimální mzdy, leden 2018 (stupnice vlevo)

                        Průměrná roční míra změny, leden 2008 až leden 2018 (stupnice vpravo)

                        Pozn.: V Dánsku, Itálii, na Kypru, v Rakousku, ve Finsku a Švédsku minimální mzda neexistuje

                        (1) červenec 2008 místo ledna 2008

                        (2) leden 2008 a průměrná roční míra změny nejsou k dispozici

                        Zdroj: Eurostat (kód údajů on-line: earn_mw_cur)

               13.Podle výsledků šetření pracovních sil ve druhém čtvrtletí roku 2016 se procento pracovníků/zaměstnanců s měsíčním výdělkem méně než 700 EUR zvýšilo v období 2009–2016 o přibližně 26 procentních bodů (z 13,1 % na 38,8 %); počet pracovníků/zaměstnanců s výdělkem více než 700 EUR se přitom snížil ve všech platových třídách
                  9
               .

               Vývoj mezd v soukromém sektoru v Řecku
                  (2009–2016)

               (*) Neví nebo neodpověděli

               Zdroj INE/GSEE, na základě údajů řeckého statistického úřadu ELSTAT, šetření pracovních sil (2. čtvrtletí 2009 a 2. čtvrtletí 2016)
                  10

               14.Z důvodu narůstající nezaměstnanosti a klesajících mezd se v Řecku od počátku finanční a hospodářské krize v roce 2008 snižoval příjem domácností. Snížení příjmů domácností se bezprostředně odrazilo v poklesu spotřeby. Spotřeba domácností v Řecku ustavičně klesala v období 2008–2013 a od té doby stagnuje. Domácnosti zásadním způsobem zredukovaly všechny nepodstatné výdaje a omezily některé nezbytné výdaje.

               Příjmy a spotřeba domácností (v EUR)
                  (Řecko, 4. čtvrtletí 2008 – 2. čtvrtletí 2016, stálé ceny roku 2010)

                        Disponibilní příjmy

                        Spotřeba

               Zdroj INE GSEE
                  11
               , založeno na údajích Eurostatu.

               15.V období 2011–2017 v Řecku prudce poklesl prodej denního a periodického tisku. Prodej deníků klesl ze 144 milionů výtisků v roce 2011 na 57 milionů v roce 2017 a prodej časopisů klesl z 60 milionů výtisků na 23 milionů. Neustálý pokles je důsledkem finanční a hospodářské krize, která stále ovlivňuje řecké hospodářství (omezení příjmů domácností, vysoká nezaměstnanost atd.), a rychlého digitálního vývoje, který transformuje vydavatelský sektor.

               Prodej denního a periodického tisku v období 2012–2017
                  v % v jednotlivých letech

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        2016

                        2017

                        Denní tisk
                           (noviny)

                        –18,9

                        –10,5

                        –8,9

                        –10,7

                        –15,9

                        –19,6

                        Periodický tisk
                           (časopisy)

                        –22

                        –15,0

                        –7,3

                        –19,8

                        –9,0

                        –15,4

               Zdroj: IBHS na základě šetření denního a periodického tisku, které provedl úřad ELSTADT v roce 2017
                  12

               16.Současná žádost navazuje na žádost EGF/2014/018 GR Attica publishing. Argumenty poskytnuté v souvislosti s dřívější žádostí zůstávají platné.

               17.Do dnešního dne byly v odvětví vydavatelských činností podány další tři žádosti o prostředky z EFG, z nichž všechny byly podány z důvodu celosvětové finanční a hospodářské krize
                  13
               .

               Události vedoucí k propouštění a ukončení činnosti

               18.Mezi události vedoucí k propouštění patří omezení výdajů na reklamu ze strany velkých inzerentů, jako jsou výrobci aut a banky, a pokles prodeje denního a periodického tisku, přičemž oba uvedené faktory byly důsledkem hospodářského útlumu. Pokles prodeje souvisí rovněž s tím, že čtenáři přešli od tištěných novin a časopisů k jejich elektronické verzi, protože je okamžitě a snadno přístupná, ale je způsobován také tím, že digitální verze deníků je do značné míry dostupná zdarma (64 % respondentů šetření o vlivu elektronických médií na měnící se postoje čtenářů vůči tisku souhlasilo s tím, že jako zdroj informací již nepoužívají tištěnou verzi novin a časopisů, a to kvůli ceně
                  14
               ).

               19.Vzhledem k tomu, že se v období krize zhoršil obrat, vydavatelství se setkala se závažnými problémy z hlediska životaschopnosti. V období 2005–2014 klesl obrat v tomto odvětví o 56,4 %. V průběhu posledních tří let obrat dále klesl o 14,3 % v roce 2015, o 8,3 % v roce 2016 a o 19,5 % v roce 2017, což bylo odrazem poklesu příjmů z reklamy a příjmů z prodeje. Obtížný přístup k úvěrům a nedostatečný peněžní tok jako vedlejší účinky recese řecké ekonomiky spolu s problémy podniků ve vydavatelském odvětví vedly k pozastavení činnosti, dražbám podniků a propouštění.

               Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální nebo národní hospodářství a zaměstnanost

               20.Ke všem případům propouštění došlo v regionu Attika. Očekávaný dopad na tomto území souvisí s obtížemi, s nimiž je spojeno nalezení nového zaměstnání, které plynou z nedostatku pracovních příležitostí a velkého počtu uchazečů o zaměstnání, zejména dlouhodobě nezaměstnaných.

               21.Ačkoli se míra nezaměstnanosti v Řecku od roku 2014, kdy dosáhla nejvyššího vrcholu (27,2 %), snižuje, v lednu 2018 ještě přesahovala 20 %
                  15
                a dlouhodobá nezaměstnanost (delší než dvanáct měsíců) představovala 55,2 % celkové nezaměstnanosti
                  16
               .

               22.Na region Attika připadá 34,7 % celkové nezaměstnanosti v Řecku a 36 % dlouhodobé nezaměstnanosti. Kromě toho dlouhodobě nezaměstnaní uchazeči o zaměstnání v tomto regionu tvoří 57,4 % celkového počtu uchazečů o zaměstnání (o dva procentní body více, než je národní průměr)
                  17
               .

               Cíloví příjemci pomoci a navržené akce

               Cíloví příjemci pomoci

               23.Očekává se, že se opatření zúčastní všech 550 propuštěných pracovníků. Rozdělení pracovníků podle pohlaví, státní příslušnosti a věkové skupiny je následující:

                        Kategorie

                        Počet
                           cílových příjemců pomoci

                        Pohlaví:

                        Muži:

                        320

                        (58,18 %)

                        Ženy:

                        230

                        (41,82 %)

                        Státní příslušnost:

                        Občané EU:

                        549

                        (99,82 %)

                        Občané zemí, které nejsou členy EU:

                        1

                        (0,18 %)

                        Věková skupina:

                        15–24 let:

                        3

                        (0,55 %)

                        25–29 let:

                        6

                        (1,09 %)

                        30–54 let:

                        460

                        (83,63 %)

                        55–64 let:

                        80

                        (14,55 %)

                        nad 64 let:

                        1

                        (0,18 %)

               Způsobilost navrhovaných opatření

               24.Individualizované služby pro propuštěné pracovníky budou tvořit následující akce:

               –Profesní poradenství: Toto doprovodné opatření bude nabídnuto všem účastníkům ve formě individuálních konzultací (kromě všeobecné informativní schůzky, která bude kolektivní) s těmito etapami:

               1. Všeobecné informace. Toto první opatření je určeno všem pracovníkům a poskytuje základní informace o projektu a o možnostech účastníků.

               2. Přijetí a registrace. Sem spadá poskytování informací o dostupných službách a programech odborné přípravy a rovněž o požadavcích na kvalifikace a odbornou přípravu.

               3. Vypracování osobního a profesního profilu. Účelem je pomoci pracovníkům rozpoznat své silné a slabé stránky a rovněž příležitosti, které odpovídají jejich zájmům, a vypracovat realistický plán profesního dráhy. Po tomto posouzení bude sestaven osobní a profesní profil, ve kterém bude uveden individuální projekt a akční plán.

               4. Pomoc při hledání zaměstnání a profesní poradenství. Zahrnuje: 1) odbornou přípravu v průřezových tématech, jako je rozvíjení sociálních dovedností, přizpůsobování se novým situacím a rozhodování; 2) pomoc při hledání zaměstnání zahrnující informace o dostupných pracovních místech, aktivní hledání pracovních příležitostí na místní a regionální úrovni, techniky vyhledávání zaměstnání a školení zaměřené na sestavení životopisu, průvodního dopisu a přípravu na přijímací pohovor; 3) profesní poradenství. Poradci budou propuštěným pracovníkům poskytovat poradenství pro volbu povolání a budou je směrovat ke konkrétním pracovním nabídkám.

               5. Poradenství na cestě k zaměstnání. Poradci budou rovněž pracovníkům k dispozici během jejich odborné přípravy a plnění individuálních plánů k opětovnému zařazení do pracovního procesu. Účastníkům, kteří mají zájem podnikat, bude v rámci této etapy poskytnuta všeobecná pomoc a poradenství v této oblasti.

               6. Monitorování. Zahrnuje sledování účastníků po dobu šesti měsíců od okamžiku, kdy budou opatření provedena. Náklady spojené s monitorováním ponesou členské státy.

               –Odborná příprava, rekvalifikace a odborné vzdělávání. Toto opatření spočívá v pořádání kurzů odborné přípravy, které odrážejí stávající potřeby trhu práce a potřeby v oblastech a odvětvích s dobrou perspektivou rozvoje. Odborná příprava bude rovněž reagovat na potřeby pracovníků, které byly vymezeny v rámci profesního poradenství. Budou se poskytovat dva typy odborné přípravy: programy odborné přípravy (300 hodin na každý program) a specializované kurzy, jejichž absolventi získají certifikát nebo licenci, a vzdělávací programy. Plánovaná nabídka odborné přípravy odráží nejčastěji volené zaměření programů u pracovníků v případě Attika I
                  18
               , což je například řízení podniku, elektronické obchodování, prodej, marketing a sociální média, základní a pokročilé dovednosti v oblasti informačních technologií, tvorba internetových stránek a logistika. Konečná nabídka odborné přípravy však bude odpovídat výstupu profesního poradenství.

               –Příspěvek na zahájení podnikání. Pracovník, který si založí vlastní podnik, obdrží příspěvek na pokrytí nákladů spojených se založením podniku ve výši maximálně 15 000 EUR. Jedním z největších problémů podnikatelů v Řecku při zahajování podnikání je přístup k financování. Banky zamítají většinu žádostí o úvěr kvůli nedostatku peněžních prostředků. Toto opatření má za cíl podpořit podnikání poskytnutím uvedené finanční pomoci.

               –Příspěvek při hledání zaměstnání a příspěvek na odbornou přípravu. Na pokrytí výdajů spojených s účastí na činnostech profesního poradenství budou příjemci dostávat částku 40 EUR za den účasti. U účasti na odborné přípravě bude příspěvek činit 3,33 EUR za hodinu.

               –Pobídky k zaměstnávání. Propuštěným pracovníkům se díky této platbě usnadní opětovné zaměstnání v jiném podniku. Podnik, který pracovníka zaměstná, bude dostávat částku 650 EUR měsíčně po dobu nejvýše šesti měsíců, a to pod podmínkou, že tento pracovník bude své pracovní místo zastávat alespoň dalších šest měsíců po skončení vyplácení této pobídky.

               25.Navržené akce, které jsou zde popsány, představují aktivní opatření na trhu práce v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG. Tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.

               26.Řecko poskytlo požadované informace o akcích, které jsou pro dotyčný podnik povinné podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv. Rovněž potvrdilo, že finanční příspěvek z EFG nebude taková opatření nahrazovat.

               Odhadovaný rozpočet

               27.Celkové odhadované náklady činí 3 847 500 EUR, což zahrnuje výdaje na individualizované služby ve výši 3 697 500 EUR a výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování a propagace, kontroly a výkaznictví ve výši 150 000 EUR.

               28.Celkový požadovaný finanční příspěvek z EFG činí 2 308 500 EUR (60 % celkových nákladů).

                        Akce

                        Odhadovaný počet účastníků

                        Odhadované náklady na účastníka
                        (v EUR)

                        Odhadované celkové náklady

                        (v EUR)
                           19

                        Individualizované služby (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a c) nařízení o EFG)

                        Profesní poradenství
                           (Επαγγελματική συμβουλευτική)

                        550

                        1 250

                        687 500

                        Odborná příprava, rekvalifikace a odborné vzdělávání
                           (Επαγγελματική Κατάρτιση, Εξειδικευμένη κατάρτιση)

                        550

                        1 573

                        865 000

                        Příspěvek na zahájení podnikání
                           (Συνεισφορά για σύσταση επιχείρησης)

                        60

                        15 000

                        900 000

                        Mezisoučet a):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb

                        –

                        2 452 500

                        (66,33 %)

                        Příspěvky a pobídky (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG)

                        Příspěvek při hledání zaměstnání

                        550

                        1 000

                        550 000

                        Příspěvek na odbornou přípravu

                        500

                        1 000

                        500 000

                        Pobídky k zaměstnávání
                           (Επιδότηση θέσεων εργασίας)

                        50

                        3 900

                        195 000

                        Mezisoučet b):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb:

                        –

                        1 245 000

                        (33,67 %)

                         Akce podle čl. 7 odst. 4 nařízení o EFG

                        1. Přípravné činnosti

                        –

                        10 000

                        2. Řízení

                        –

                        80 000

                        3. Informační a propagační činnosti

                        –

                        30 000

                        4. Kontrolní a vykazovací činnosti

                        –

                        30 000

                        Mezisoučet c):

                        Procentní podíl na celkových nákladech:

                        –

                        150 000

                        (3,90 %)

                        Celkové náklady (a + b + c):

                        –

                        3 847 500

                        Příspěvek z EFG (60 % celkových nákladů)

                        –

                        2 308 500

               29.Náklady na akce uvedené v tabulce výše jakožto akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG nepřesahují 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb. Řecko potvrdilo, že tyto akce jsou podmíněny aktivní účastí cílových příjemců pomoci na hledání zaměstnání nebo profesní přípravě.

               30.Řecko potvrdilo, že náklady na investice do samostatně výdělečné činnosti, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci nepřekročí částku 15 000 EUR na příjemce pomoci.

               Období způsobilosti výdajů

               31.Řecko cílovým příjemcům pomoci začalo poskytovat individualizované služby dne 22. srpna 2018. Výdaje na akce jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 22. srpna 2018 do 22. srpna 2020.

               32.Řecku začaly vznikat administrativní výdaje spojené s prováděním EFG dne 22. června 2018. Výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování a propagace, kontroly a výkaznictví jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 22. června 2018 do 22. února 2021.

               Doplňkovost s akcemi financovanými z vnitrostátních fondů nebo fondů Unie

               33.Zdrojem vnitrostátního předfinancování nebo spolufinancování je národní program veřejných investic řeckého ministerstva pro hospodářství a rozvoj.

               34.Řecko potvrdilo, že výše popsaná opatření, která získají finanční příspěvek z EFG, neobdrží zároveň finanční příspěvky z jiných finančních nástrojů Unie.

               Postupy pro konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery a s místními a regionálními orgány

               35.Řecko uvedlo, že o koordinovaném balíčku individualizovaných služeb dne 11. května 2018 diskutovali zástupci unie novinářů aténských deníků (ΕΣΗΕΑ), zástupci sdružení pracovníků aténských denních publikací (ΕΠΗΕΑ) a ministerstva práce.

               Řídicí a kontrolní systémy

               36.Žádost obsahuje popis řídicího a kontrolního systému, který specifikuje povinnosti dotčených orgánů. Řecko Komisi informovalo, že finanční příspěvek z EFG bude řízen a kontrolován následovně:

               –jako řídicí orgán bude jednat výkonné ředitelství pro NSRR
                  20
                Ministerstva práce, sociálního zabezpečení a sociální solidarity,

               –jako auditní orgán bude jednat EDEL (výbor pro finanční audit) a

               –jako certifikační orgán bude jednat Zvláštní útvar pro vydávání osvědčení a ověřování spolufinancovaných programů Ministerstva hospodářství, infrastruktury, cestovního ruchu a námořnictva.

               Závazky poskytnuté dotčeným členským státem

               37.Řecko poskytlo všechny nezbytné záruky týkající se těchto bodů:

               –při přístupu k navrženým akcím a jejich provádění budou dodržovány zásady rovného zacházení a nediskriminace,

               –byly splněny požadavky stanovené vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU, které se týkají hromadného propouštění,

               –propouštějící podniky, které pokračují ve své činnosti i po propuštění pracovníků, dodržují své zákonné povinnosti upravující propouštění a své pracovníky příslušným způsobem zabezpečí,

               –navržené akce neobdrží finanční podporu z jiných fondů či finančních nástrojů Unie a zamezí se jakémukoliv dvojímu financování,

               –navržené akce se budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů,

               –finanční příspěvek z EFG bude v souladu s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu.

               ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Rozpočtový návrh

               38.EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
                  21
               .

               39.Po posouzení žádosti s ohledem na podmínky stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení o EFG a při zohlednění počtu cílových příjemců pomoci, navržených akcí a odhadovaných nákladů navrhuje Komise uvolnit z EFG částku 2 308 500 EUR, která představuje 60 % celkových nákladů na navržené akce, aby se v souvislosti s dotčenou žádostí poskytl finanční příspěvek.

               40.Návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme společně Evropský parlament a Rada, jak stanoví bod 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  22
               .

               Související akty

               41.Současně s tímto návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků ve výši 2 308 500 EUR do příslušné rozpočtové položky.

               42.Současně s přijetím tohoto návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou navržené rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě
                  žádosti Řecka – EGF/2018/003 EL/Attica publishing

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  23
               , a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,

               s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  24
               , a zejména na bod 13 této dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) má za cíl poskytovat podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni, a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat těmto osobám při jejich opětovném začlenění na trh práce.

               (2)EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
                  25
               .

               (3)Dne 22. května 2018 předložilo Řecko žádost o uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s propouštěním v hospodářském odvětví klasifikovaném podle statistické klasifikace ekonomických činností v Evropském společenství („NACE“) Revize 2 do oddílu 58 (Vydavatelské činnosti) v klasifikaci územních statistických jednotek („NUTS“)
                  26
                v regionu úrovně 2 Aττική (Attica) (EL30) v Řecku. Tato žádost byla doplněna o další informace poskytnuté v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1309/2013. Žádost splňuje požadavky na stanovení výše finančního příspěvku z EFG podle článku 13 nařízení (EU) č. 1309/2013.

               (4)V souvislosti s uvedenou žádostí Řecka by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na poskytnutí finančního příspěvku ve výši 2 308 500 EUR.

               (5)Aby byly prostředky z EFG uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné ode dne jeho přijetí,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2018 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 2 308 500 EUR v prostředcích na závazky a na platby.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne [datum přijetí]*.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)

                        Ve smyslu článku 3 nařízení o EFG.

                     (3)

                        Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)

                        Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)

                        V souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1309/2013.

                     (6)

                  Zdroj INE/GSEE. Hellenic economy and employment. Výroční zpráva za rok 2017.

                     (7)

                        AMECO je každoroční makroekonomická databáze Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitost Evropské komise.

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tps00203

                     (9)

                  Zdroj INE/GSEE. Řecká ekonomika a zaměstnanost. Výroční zpráva za rok 2017.

                     (10)

                        Tamtéž.

                     (11)

                        Tamtéž.

                     (12)

                  https://www.ibhs.gr/joomla-pages/joomla-content/list-all-categories/23-news/arthrography/172-newspapers-magazines

                     (13)

                        EGF/2009/024 NL Noord Holland a Zuid Holland publishing, KOM(2010) 532.
                     EGF/2014/018 GR Attica publishing, COM(2015) 040 a současná žádost.

                     (14)

                  Vliv elektronických médií na měnící se postoje čtenářů vůči tisku. Karamanlis Michalis, Atény, září 2016.

                     (15)

                        Zdroj: ELSTAT,
                  tisková zpráva ze dne 12. dubna 2018
                  .

                     (16)

                        Zdroj: OAED.
                  Nezaměstnaní uchazeči o zaměstnání evidovaní řeckým úřadem pro zaměstnanost OAED, leden 2018.

                     (17)

                        Tamtéž.

                     (18)

                        EGF/2014/018 GR Attica publishing, COM(2015) 040.

                     (19)

                        ** Celkové částky se z důvodu zaokrouhlení neshodují.

                     (20)

                        Národní strategický referenční rámec (NSRR).

                     (21)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (22)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (23)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (24)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (25)

                        Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (26)

                        Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 7.12.2018
            COM(2018) 799 final
            2018/0410(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o podpisu dohody mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko jménem Unie

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               V čl. 54 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1624 ze dne 14. září 2016 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži
                  1
                se stanoví, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž může koordinovat operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v oblasti správy vnějších hranic. V této souvislosti může provádět činnosti na vnějších hranicích, jichž se účastní jeden či více členských států a třetí země sousedící alespoň s jedním z těchto členských států, pokud s tímto tato sousední země souhlasí, a to i na území dotčené třetí země.

               V čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624 se stanoví, že v případech, kdy je plánováno nasazení jednotek ve třetí zemi při činnostech, při nichž budou mít příslušníci těchto jednotek výkonné pravomoci, nebo v případech, kdy to jiné činnosti ve třetích zemích vyžadují, uzavře Unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek. Dohoda o postavení jednotek se bude týkat všech aspektů nezbytných pro provádění těchto činností. Zejména v ní bude vymezen rozsah operace, občanskoprávní a trestní odpovědnost a úkoly a pravomoci příslušníků jednotek. Dohoda o postavení jednotek zajistí plné dodržování základních práv během operací.

               Na základě směrnic pro jednání přijatých Radou sjednala Evropská komise s Republikou Srbsko Dohodu o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko (dále jen „dohoda o postavení jednotek“) s cílem vytvořit právní rámec, který na základě operačních plánů umožní jednat okamžitě, jakmile bude třeba rychlé reakce. Ačkoliv jsou migrační toky v regionu mnohem nižší než v letech 2015 a 2016, sítě organizované trestné činnosti dokáží své trasy a metody převaděčství nelegálních migrantů rychle přizpůsobit jakékoliv nové situaci. Po uzavření dohody o postavení jednotek budou odpovědné orgány Republiky Srbsko a členských států EU, koordinované Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, mnohem lépe připraveny k rychlé reakci na takový možný vývoj.

               Připojený návrh rozhodnutí Rady představuje právní nástroj pro podpis dohody o postavení jednotek mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko.

               Dne 21. února 2017 Komise obdržela zmocnění Rady k zahájení jednání s Republikou Srbsko o dohodě o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko.

               Jednání o dohodě o postavení jednotek byla zahájena dne 7. dubna 2017 a druhé kolo se uskutečnilo 11. května 2017. Nakonec bylo dohody dosaženo dne 3. srpna 2018. Dohodu o postavení jednotek parafoval komisař pro migraci, vnitřní věci a občanství D. Avramopoulos a ministr vnitra Republiky Srbsko N. Stefanović dne 20. září 2018 v Bělehradě.

               Komise se domnívá, že cílů, které Rada stanovila ve svých směrnicích pro jednání, bylo dosaženo a že předloha dohody o postavení jednotek je pro Unii přijatelná.

               Členské státy byly informovány a konzultovány prostřednictvím příslušných pracovních skupin Rady.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Šestnáct členských států má nyní s Republikou Srbsko dvoustranné dohody, které se týkají mimo jiné řady společných opatření, jako jsou hraniční kontroly, ostraha, společné hlídky, navracení atd. Existuje již také pracovní ujednání mezi ministerstvem vnitra Republiky Srbsko a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, které zahrnuje zejména pravidelnou účast zástupců srbské pohraniční policie – v roli pozorovatelů na území členských států a na základě souhlasu hostitelského členského státu – na koordinovaných společných operacích Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Evropský program pro migraci
                  2
                je založen na čtyřech pilířích. Jedním z nich je správa hranic: ta zahrnuje lepší správu vnějších hranic EU, zejména prostřednictvím solidarity vůči členským státům, které se nacházejí na vnějších hranicích, a účinnější správu hraničních přechodů. Posílená ochrana hranic Republiky Srbsko bude mít také pozitivní dopad na vnější hranice EU, zejména na vnější hranice Bulharska, Chorvatska, Maďarska a Rumunska, jakož i na hranice Republiky Srbsko. Další posílení bezpečnosti na vnějších hranicích je také v souladu s Evropským programem pro bezpečnost
                  3
               .

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právním základem tohoto návrhu rozhodnutí Rady je čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) a čl. 79 odst. 2 písm. c) SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 5 SFEU.

               Uzavření dohody o postavení jednotek ze strany Evropské unie je výslovně uvedeno v čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624, který stanoví, že v případech, kdy je plánováno nasazení jednotek ve třetí zemi při činnostech, při nichž budou mít příslušníci těchto jednotek výkonné pravomoci, nebo v případech, kdy to jiné činnosti ve třetích zemích vyžadují, uzavře Unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek.

               Podle čl. 3 odst. 2 SFEU je uzavření mezinárodní smlouvy, pokud je stanoveno legislativním aktem Unie, ve výlučné pravomoci Unie. Podle čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624 uzavře Evropská unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek. Připojená dohoda s Republikou Srbsko tudíž spadá do výlučné pravomoci Evropské unie.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Proporcionalita

               S ohledem na sítě organizované trestné činnosti, které rychle přizpůsobují své trasy a metody převaděčství nelegálních migrantů, je pro zlepšení kontrol na hranicích Republiky Srbsko zapotřebí zapojení EU. Dohoda o postavení jednotek je nezbytná k tomu, aby mohly odpovědné orgány Republiky Srbsko a členských států EU, koordinované Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, rychle reagovat na takový možný vývoj. Dohoda umožní Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž vyslat do Republiky Srbsko v případě náhlého přílivu nelegálních migrantů jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže.

               •Volba nástroje

                  Tento návrh je v souladu s čl. 218 odst. 5 SFEU, jenž stanoví, že rozhodnutí o mezinárodních dohodách přijímá Rada. Neexistuje žádný jiný právní nástroj, který by mohl být použit za účelem dosažení cíle vyjádřeného v tomto návrhu.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Pro jednání o dohodě o postavení jednotek nebylo třeba žádné posouzení dopadů.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

               Jelikož se jedná o novou dohodu, nemohla být provedena hodnocení nebo kontroly účelnosti stávajících nástrojů.

               •Základní práva

                  Dohoda o postavení jednotek obsahuje ustanovení, jež zajišťují, že základní práva osob dotčených činnostmi příslušníků jednotky zapojených do činnosti koordinované Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž jsou chráněna.

                  Ustanovení týkající se základních práv jsou dále vysvětlena v bodě 5 „Ostatní prvky“.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Dohoda o postavení jednotek nemá sama o sobě žádné finanční dopady. Až skutečné vyslání jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže na základě operačního plánu a příslušné grantové dohody s sebou přinese náklady, které ponese rozpočet Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. Budoucí operace v rámci dohody o postavení jednotek budou financovány prostřednictvím vlastních zdrojů Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Komise zajistí řádné monitorování plnění dohody o postavení jednotek.

               Republika Srbsko a Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž společně vyhodnotí každou společnou operaci či zásah rychlé reakce na hranicích.

               Zejména pak Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, Republika Srbsko a členské státy, které se účastní konkrétní činnosti, vypracují na konci každé činnosti zprávu o uplatňování ustanovení dohody, včetně zpracování osobních údajů.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Oblast působnosti dohody

               Tato dohoda umožňuje Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž vysílat do Republiky Srbsko jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže s výkonnými pravomocemi za účelem provádění společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích. Ačkoli tato dohoda nerozšiřuje oblast působnosti Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Srbsko o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob (dále jen „dohoda mezi ES a Republikou Srbsko o zpětném přebírání osob“)
                  4
               , umožňuje rovněž jednotkám Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, aby v rámci konkrétní návratové operace pomáhaly Republice Srbsko při identifikaci osob, které mají být v souladu s dohodou mezi ES a Republikou Srbsko o zpětném přebírání osob převzaty zpět do Republiky Srbsko.

               Jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže mohou být vyslány na území Republiky Srbsko pouze do regionů sousedících s vnějšími hranicemi EU a příslušníci jednotky musí mít v těchto oblastech Republiky Srbsko výkonné pravomoci, jak jsou stanoveny v operačním plánu.

               Zahájení činnosti

               Podnět k zahájení činnosti může podat agentura. Příslušné orgány Republiky Srbsko mohou agenturu požádat, aby zvážila zahájení činnosti. Provedení činnosti vyžaduje souhlas příslušných orgánů Republiky Srbsko i agentury.

               Operační plán

               Před každou společnou operací nebo zásahem rychlé reakce na hranicích musí být mezi agenturou a Republikou Srbsko dohodnut operační plán. S tímto operačním plánem musí rovněž souhlasit členský stát či členské státy sousedící s operační oblastí.

               Plán podrobně stanoví organizační a procesní prvky společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích, jako je popis a posouzení situace, operační cíl a jednotlivé cíle, druh technického vybavení, jež má být použito, plán provádění, spolupráce s jinými třetími zeměmi, jinými agenturami a institucemi Unie nebo mezinárodními organizacemi, ustanovení týkající se základních práv včetně ochrany osobních údajů, koordinace, velení, kontrola a systém komunikace a podávání zpráv, organizační ujednání a logistika, hodnocení a finanční aspekty společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích.

               Úkoly a pravomoci příslušníků jednotky

               Obecně platí, že jednotky mají oprávnění plnit úkoly a vykonávat výkonné pravomoci nezbytné pro ochranu hranic a návratové operace. Musí též dodržovat vnitrostátní právní předpisy Republiky Srbsko.

               Jednotky působí na území Republiky Srbsko pouze pod velením a za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo jiných příslušníků policie Republiky Srbsko.

               Příslušníci jednotky používají podle potřeby své vlastní uniformy, na nichž nosí viditelné identifikační osobní údaje a na rukávě modrou pásku se znakem Evropské unie a agentury. Rovněž u sebe nosí úřední doklad, aby mohli být jasně identifikováni vnitrostátními orgány Republiky Srbsko.

               Příslušníci jednotky mohou nosit služební zbraně, střelivo a vybavení, které jsou povoleny v souladu s vnitrostátními právními předpisy jejich vlastního státu a právními předpisy Republiky Srbsko. Orgány Republiky Srbsko předem informují agenturu o přípustných služebních zbraních, střelivu a vybavení, jakož i o příslušném právním rámci a podmínkách pro jejich použití.

               Příslušníci jednotky mohou se souhlasem svého vlastního státu a orgánů Republiky Srbsko a za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže či jiných příslušníků policie Republiky Srbsko a v souladu s právními předpisy Republiky Srbsko použít sílu, včetně služebních zbraní, střeliva a vybavení. Orgány Republiky Srbsko mohou povolit příslušníkům jednotky, aby použili sílu i v nepřítomnosti jejich příslušníků pohraniční stráže. Příslušníci jednotky mohou zbraně používat pouze tehdy, pokud je to naprosto nezbytné v sebeobraně při útoku ohrožujícím jejich život nebo život jiné osoby, v souladu se srbskými právními předpisy.

               Příslušné orgány Republiky Srbsko mohou na požádání sdělit příslušníkům jednotky potřebné informace obsažené ve vnitrostátních databázích, je-li to nezbytné pro plnění jejich úkolů. Agentura může rovněž sdělit srbským příslušným orgánům informace nezbytné pro plnění operativních cílů.

               Pozastavení a ukončení činnosti

               Agentura i orgány Republiky Srbsko mohou pozastavit či ukončit činnost, pokud se domnívají, že druhá strana nedodržuje ustanovení dohody či operačního plánu.

               Výsady a imunity příslušníků jednotky

               Příslušníci jednotky jsou vyňati z trestní pravomoci Republiky Srbsko, pokud jde o veškeré jejich jednání při výkonu služebních povinností, avšak nejsou vyňati z trestní pravomoci Republiky Srbsko, pokud jde o veškeré jejich jednání mimo výkon služebních povinností.

               V operačním plánu jsou uvedeny konkrétní činnosti vyňaté z trestní pravomoci Republiky Srbsko.

               Pokud existuje podezření, že se příslušník jednotky dopustil trestného činu, výkonný ředitel agentury před zahájením řízení před soudem příslušným soudním orgánům Republiky Srbsko dosvědčí, zda se příslušník jednotky daného jednání dopustil při výkonu svých služebních povinností, či nikoli. Výkonný ředitel agentury přijme své rozhodnutí po důkladném zvážení všech prohlášení příslušného orgánu členského státu, který příslušníka pohraniční stráže nebo dalšího příslušného pracovníka vyslal, a příslušných orgánů Republiky Srbsko.

               Výsady poskytnuté příslušníkům jednotky a vynětí z trestní pravomoci Republiky Srbsko neznamenají, že jsou tito příslušníci vyňati z pravomoci domovského členského státu.

               Podobný režim se vztahuje na občanskoprávní a správní odpovědnost příslušníků jednotky.

               Členský stát, který dotčeného příslušníka pohraniční stráže nebo dalšího příslušného pracovníka vyslal, se může vzdát vynětí příslušníků jednotky z trestní, občanskoprávní a správní pravomoci Republiky Srbsko. Toto vzdání se vynětí musí být vždy výslovné.

               Dohoda stanoví mechanismus pro kompenzaci škod. Kompenzační mechanismus je založen na článku 42 nařízení (EU) 2016/1624 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži. Za škodu způsobenou příslušníkem jednotky při výkonu služebních povinností odpovídá Republika Srbsko. Pokud příslušník jednotky ze zúčastněného členského státu způsobil škodu při výkonu služebních povinností hrubou nedbalostí nebo úmyslným jednáním, nebo pokud se příslušník jednotky ze zúčastněného členského státu nedopustil jednání při výkonu služebních povinností, Republika Srbsko může prostřednictvím výkonného ředitele požádat agenturu, aby náhradu škody zaplatil dotčený zúčastněný členský stát. Pokud škodu způsobí zaměstnanci agentury, může Republika Srbsko požadovat, aby byla kompenzace vyplacena agenturou.

               Proti příslušníkům jednotky nemohou být provedena žádná exekuční opatření, s výjimkou případů, kdy je proti nim zahájeno trestní nebo občanskoprávní řízení nesouvisející s jejich služebními povinnostmi.

               Majetek příslušníků jednotky, jenž je nezbytný pro plnění jejich služebních povinností, je chráněn před zabavením. Příslušníci jednotky nepodléhají v občanskoprávním řízení žádným omezením osobní svobody ani jiným omezujícím opatřením.

               Na příslušníky jednotky se v souvislosti se službami poskytovanými agentuře nevztahují předpisy o sociálním zabezpečení platné v Republice Srbsko. Příslušníci jednotky jsou v Republice Srbsko také osvobozeni od všech forem zdanění platu a služebních požitků, které jim vyplácí agentura nebo jejich členské státy, a všech příjmů pocházejících odjinud než z Republiky Srbsko.

               Orgány Republiky Srbsko povolí vstup a výstup předmětů určených pro osobní potřebu příslušníků jednotky a osvobodí je od veškerých cel, daní a souvisejících poplatků, kromě poplatků za skladování, přepravu a podobné služby týkající se těchto předmětů.

               Osobní zavazadla příslušníků jednotky mohou být podrobena prohlídce pouze tehdy, existuje-li důvodné podezření, že obsahují předměty, které nejsou určeny pro osobní potřebu příslušníků jednotky, nebo předměty, jejichž dovoz nebo vývoz je zakázán zákonem nebo upraven karanténními předpisy Republiky Srbsko. V takovém případě je prohlídka osobních zavazadel prováděna pouze v přítomnosti dotčeného příslušníka či dotčených příslušníků jednotky nebo zplnomocněného zástupce agentury.

               Doklady, korespondence a majetek příslušníků jednotky jsou nedotknutelné, s výjimkou exekučních opatření. Příslušníci jednotky nemají povinnost vypovídat jako svědci.

               Úřední doklad

               Agentura vydá ve spolupráci s Republikou Srbsko každému příslušníku jednotky úřední doklad, kterým jeho držitel prokazuje svou totožnost vnitrostátním orgánům Republiky Srbsko a který slouží jako důkaz o tom, že má jeho držitel právo plnit úkoly a vykonávat pravomoci podle této dohody a operačního plánu. Úřední doklad ve spojení s platným cestovním dokladem opravňuje příslušníka jednotky ke vstupu do Republiky Srbsko bez víza či předchozího povolení. Úřední doklad se po skončení činnosti vrátí agentuře. Před začátkem uplatňování dohody a vždy při změně vzoru poskytne agentura příslušným srbským orgánům vzor tohoto akreditačního dokumentu.

               Základní práva

               Příslušníci jednotky při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí plně ctí základní práva a svobody, a to i pokud jde o přístup k azylovému řízení, lidskou důstojnost, zákaz mučení, nelidského a ponižujícího zacházení, právo na svobodu, zásadu nenavracení a zákaz hromadného vyhošťování, práva dítěte a právo na respektování soukromého a rodinného života. Nesmějí svévolně diskriminovat osoby z žádných důvodů, například na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku či sexuální orientace. Veškerá opatření zasahující do těchto základních práv a svobod musí být přiměřená cílům, jež uvedená opatření sledují, a respektovat podstatu těchto základních práv a svobod.

               Každá strana musí zřídit mechanismus pro řešení stížností na údajné porušení základních práv, jehož se měli dopustit její pracovníci. Agentura vytvořila mechanismus pro podávání a vyřizování stížností uvedený v článku 72 nařízení (EU) 2016/1624 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži, a tuto povinnost tedy splnila. Pokud se orgány Republiky Srbsko rozhodnou nezřídit mechanismus, jehož konkrétním úkolem by bylo řešit stížnosti podané podle této dohody, mohl by se stížnostmi na údajné porušení základních práv zabývat veřejný ochránce práv Republiky Srbsko.

               Zpracování osobních údajů

               Členové jednotky zpracovávají osobní údaje, pokud je to nezbytné a přiměřené, v souladu s pravidly platnými pro agenturu a členské státy EU. Zpracování osobních údajů Republikou Srbsko se řídí vnitrostátními právními předpisy této země.

               Agentura, zúčastněné členské státy a orgány Republiky Srbsko vypracují na konci každé činnosti společnou zprávu o zpracování osobních údajů příslušníky jednotky. Tato zpráva se zašle úředníkovi agentury pro otázky základních práv a pověřenci agentury pro ochranu osobních údajů, jakož i příslušnému orgánu pro ochranu osobních údajů v Republice Srbsko. Úředník agentury pro otázky základních práv i pověřenec agentury pro ochranu osobních údajů informují výkonného ředitele agentury.

               Spory a výklad dohody

               Veškeré otázky vzniklé v souvislosti s uplatňováním této dohody posuzují společně příslušné orgány Republiky Srbsko a zástupci agentury, která konzultuje členský stát či členské státy sousedící s Republikou Srbsko.

               Neexistuje-li předchozí ujednání, řeší se spory ohledně výkladu nebo uplatňování této dohody výhradně cestou jednání mezi Republikou Srbsko a Evropskou komisí, která konzultuje jakýkoli členský stát sousedící s Republikou Srbsko.

               Příslušné orgány pro plnění této dohody

               Příslušným orgánem pro plnění této dohody je za Republiku Srbsko ministerstvo odpovědné za vnitřní věci. Za Evropskou unii je to Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž.

               Společná prohlášení

               Obě strany berou na vědomí, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž bude Republiku Srbsko podporovat, aby účinně kontrolovala svou hranici s jakoukoli zemí, která není členem Evropské unie, jinými prostředky než nasazením jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže s výkonnými pravomocemi.

               Obě strany se shodly na tom, že status ani vymezení území Srbska a členských států Evropské unie podle mezinárodního práva nejsou nijak dotčeny ani touto dohodou, ani žádným jednáním při plnění dohody stranami nebo jejich jménem, včetně stanovení operačních plánů nebo účasti na přeshraničních operacích.

               Ve společném prohlášení k dohodě se odráží i těsná součinnost Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska při provádění, uplatňování a rozvíjení schengenského acquis.

               2018/0410 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o podpisu dohody mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko jménem Unie

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) a čl. 79 odst. 2 písm. c) ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624
                  5
                se stanoví, že v případech, kdy je plánováno nasazení jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže ve třetí zemi k provádění činností, při nichž budou mít příslušníci těchto jednotek výkonné pravomoci, nebo v případech, kdy to jiné činnosti ve třetích zemích vyžadují, uzavře Unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek. Dohoda o postavení jednotek by se měla týkat všech aspektů nezbytných pro provádění těchto činností.

               (2)Dne 21. února 2017 Rada zmocnila Komisi k zahájení jednání s Republikou Srbsko o dohodě o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko.

               (3)Jednání o dohodě o statusu byla zahájena dne 7. dubna 2017 a byla úspěšně uzavřena parafováním Dohody mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko (dále jen „dohoda o postavení jednotek“) dne 20. září 2018.

               (4)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES
                  6
               ; Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (5)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES
                  7
               ; Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (6)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (7)Dohoda by proto měla být podepsána jménem Unie s výhradou jejího uzavření k pozdějšímu datu a připojená prohlášení by měla být schválena,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Podpis Dohody mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Unie, s výhradou jejího uzavření.

               Článek 2

               Prohlášení připojená k tomuto rozhodnutí se schvalují jménem Unie.

               Článek 3

               Generální sekretariát Rady zřídí nástroj udělující plnou moc k podepsání dohody, s výhradou jejího uzavření, osobě nebo osobám určeným vyjednavačem dohody.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 251, 16.9.2016, s. 1.

                     (2)

                        COM(2015) 240 final.

                     (3)

                        COM(2015) 185 final.

                     (4)

                        Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 46.

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1624 ze dne 14. září 2016 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 a zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007, nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 a rozhodnutí Rady 2005/267/ES (Úř. věst. L 251, 16.9.2016, s. 1).

                     (6)

                        Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).

                     (7)

                        Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 7.12.2018
            COM(2018) 799 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o podpisu dohody mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko jménem Unie

               PŘÍLOHA

               DOHODA

               mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko

               EVROPSKÁ UNIE

               a REPUBLIKA SRBSKO,

               dále jen „strany“,

               VZHLEDEM k tomu, že mohou nastat situace, kdy může Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž koordinovat operativní spolupráci mezi členskými státy EU a Republikou Srbsko, a to i na území Republiky Srbsko,

               VZHLEDEM k tomu, že by měl být stanoven právní rámec v podobě dohody o postavení jednotek pro situace, v nichž mohou mít příslušníci jednotek Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž výkonné pravomoci na území Republiky Srbsko,

               VZHLEDEM k tomu, že strany při provádění této dohody o postavení jednotek řádně zohledňují připojená prohlášení,

               BEROUCE v úvahu, že při provádění všech činností na území Republiky Srbsko by Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž měla plně dodržovat základní práva,

               SE ROZHODLY UZAVŘÍT TUTO DOHODU:

               Článek 1

               Oblast působnosti dohody

               1. Tato dohoda zahrnuje všechny prvky spolupráce mezi Republikou Srbsko a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž nezbytné pro provádění činností Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, které se mohou uskutečnit na území Republiky Srbsko a při kterých mohou mít příslušníci jednotek Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž výkonné pravomoci.

               2.Tato dohoda nerozšiřuje oblast působnosti Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Srbsko o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob (dále jen „dohoda mezi EU a Republikou Srbsko o zpětném přebírání osob“). Pokud jde o na návratové operace definované v čl. 2 písm. d), tato dohoda se týká pouze poskytování operativní podpory pro návratové operace, které jsou vykonávány v souladu s dohodou mezi EU a Republikou Srbsko o zpětném přebírání osob.

               3.Tato dohoda se vztahuje na Republiku Srbsko. Tato dohoda se nevztahuje na Kosovo
                  1
               *.

               Článek 2

               Definice

               Pro účely této dohody se rozumí:

               a)
                     „činností“ společná operace, zásah rychlé reakce na hranicích či návratová operace;

               b)
                     „společnou operací“ činnost zaměřená na potírání nedovoleného přistěhovalectví nebo přeshraniční trestné činnosti nebo na poskytování rozsáhlejší technické a operativní pomoci na vnějších hranicích členského státu sousedícího s Republikou Srbsko a prováděná na území Republiky Srbsko;

               c)
                     „zásahem rychlé reakce na hranicích“ činnost zaměřená na rychlé odvrácení situace zvláštní a nepřiměřené výzvy na hranicích Republiky Srbsko se sousedním členským státem a prováděná po omezenou dobu na území Republiky Srbsko;

               d)
                     „návratovou operací“ operace organizovaná nebo koordinovaná agenturou, při níž jeden či více členských států poskytuje technickou a operativní posilu a osoby, u nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o návratu, jsou navraceny z jednoho či více členských států buď nuceně, nebo dobrovolně do Republiky Srbsko v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím a Republikou Srbsko o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob;

               e)
                     „ochranou hranic“ kontrola osob, cestovních dokladů, dopravních prostředků a předmětů prováděná při překračování státní hranice, jež spočívá v hraničních kontrolách na hraničních přechodech a v ostraze hranic mezi hraničními přechody;

               f)
                     „příslušníkem jednotky“ pracovník agentury nebo příslušník jednotky pohraniční stráže a další příslušní pracovníci ze zúčastněných členských států, včetně příslušníků pohraniční stráže a dalších příslušných pracovníků dočasně přidělených do agentury členskými státy, kteří mají být vysláni při určité činnosti;

               g)
                     „členským státem“ členský stát Evropské unie;

               h)
                     „domovským členským státem“ členský stát, jehož příslušníkem pohraniční stráže či dalším příslušným pracovníkem je příslušník jednotky;

               i)
                     „osobními údaji“ veškeré údaje o identifikované či identifikovatelné fyzické osobě; identifikovatelnou osobou se rozumí osoba, kterou lze přímo či nepřímo identifikovat, zejména s odkazem na určitý identifikátor, například jméno, identifikační číslo, tj. jedinečné občanské identifikační číslo, lokační údaje, síťový identifikátor nebo s odkazem na jednu či více zvláštních charakteristik fyzické, fyziologické, genetické, psychické, ekonomické, kulturní nebo společenské identity této fyzické osoby;

               j)
                     „zúčastněným členským státem“ členský stát, který se poskytnutím technického vybavení, příslušníků pohraniční stráže či dalších příslušných pracovníků vyslaných v rámci jednotek účastní činnosti v Republice Srbsko;

               k)
                     „agenturou“ Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž zřízená nařízením (EU) 2016/1624 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži.

               Článek 3

               Zahájení činnosti a operační plán

               1. Podnět k zahájení činnosti může příslušným orgánům Republiky Srbsko podat agentura. Příslušné orgány Republiky Srbsko mohou agenturu požádat, aby zvážila zahájení činnosti.

               2. Provedení činnosti vyžaduje souhlas příslušných orgánů Republiky Srbsko i agentury.

               3. Agentura a Republika Srbsko se dohodnou na společném operačním plánu pro každou společnou operaci nebo zásah rychlé reakce na hranicích. Evropská komise zajistí, aby byla dodržena ustanovení čl. 54 odst. 3 nařízení o Evropské pohraniční a pobřežní stráži.

               Plán podrobně stanoví organizační a procesní prvky společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích, jako je popis a posouzení situace, operační cíl a jednotlivé cíle, druh technického vybavení, jež má být použito, plán provádění, spolupráce s jinými třetími zeměmi, jinými agenturami či institucemi Unie nebo mezinárodními organizacemi, ustanovení týkající se základních práv včetně ochrany osobních údajů, koordinace, velení, kontrola a systém komunikace a podávání zpráv, organizační ujednání a logistika, hodnocení a finanční aspekty společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích. Hodnocení společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích společně provede příslušný orgán Republiky Srbsko a agentura.

               Článek 4

               Úkoly a pravomoci příslušníků jednotky

               1.Příslušníci jednotky mají oprávnění plnit úkoly a vykonávat výkonné pravomoci nezbytné pro ochranu hranic a návratové operace.

               2.Příslušníci jednotky musí též dodržovat vnitrostátní právní předpisy Republiky Srbsko.

               3.Příslušníci jednotky mohou plnit úkoly a vykonávat pravomoci na území Republiky Srbsko pouze pod velením a za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo jiných příslušníků policie Republiky Srbsko. Příslušný orgán Republiky Srbsko vydává podle potřeby povely jednotce v souladu s operačním plánem. Příslušný orgán Republiky Srbsko může příslušníky jednotek zmocnit k tomu, aby jednali jeho jménem, pokud celková odpovědnost a velitelské a řídicí funkce plní i nadále příslušníci pohraniční stráže nebo jiní příslušníci policie Republiky Srbsko, kteří jsou trvale přítomni.

               Agentura může prostřednictvím svého koordinátora sdělovat příslušnému orgánu Republiky Srbsko své názory na velení jednotce. V takovém případě vezme příslušný orgán Republiky Srbsko tyto názory v úvahu a v největší možné míře se jimi řídí.

               Nejsou-li povely vydávané jednotce v souladu s operačním plánem, informuje o tom koordinátor neprodleně výkonného ředitele agentury. Výkonný ředitel může přijmout příslušná opatření, včetně pozastavení či ukončení činnosti.

               4.Příslušníci jednotky používají při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí své vlastní uniformy. Příslušníci jednotky nosí alespoň viditelné identifikační osobní údaje a na rukávě modrou pásku se znakem Evropské unie a agentury. Pro účely prokázání identity příslušným orgánům Republiky Srbsko nosí u sebe příslušníci jednotky stále úřední doklad uvedený v článku 7.

               5.Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí mohou příslušníci jednotky nosit služební zbraně, střelivo a vybavení, které jsou povoleny v souladu s vnitrostátním právem domovského členského státu. Republika Srbsko před vysláním příslušníků jednotky informuje agenturu o přípustných služebních zbraních, střelivu a vybavení, jakož i o příslušném právním rámci a podmínkách pro jejich použití. Agentura předloží příslušnému orgánu Republiky Srbsko předem seznam služebních zbraní příslušníků jednotky, zejména informace o typu a sériovém čísle zbraní a typu a množství střeliva.

               6.Příslušníci jednotky jsou při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí oprávněni použít sílu, včetně služebních zbraní, střeliva a vybavení, se souhlasem domovského členského státu a Republiky Srbsko, za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo jiných příslušníků policie Republiky Srbsko a v souladu s vnitrostátním právem tohoto státu. Republika Srbsko může povolit příslušníkům jednotky, aby použili sílu v nepřítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo jiných příslušníků policie Republiky Srbsko. Příslušníci jednotky mohou zbraně používat pouze tehdy, pokud je to naprosto nezbytné v sebeobraně při útoku ohrožujícím jejich život nebo život jiné osoby, v souladu s vnitrostátními právními předpisy Republiky Srbsko.

               7.Příslušný orgán Republiky Srbsko může na požádání sdělit příslušníkům jednotky potřebné informace obsažené ve vnitrostátních databázích, je-li to nezbytné pro plnění operačních cílů uvedených v operačním plánu a pro provádění činností. Příslušníkům jednotky mohou být sděleny pouze informace o relevantních skutečnostech, které jsou nezbytné pro plnění jejich úkolů a výkon jejich pravomocí. Agentura může příslušným orgánům Republiky Srbsko sdělit relevantní informace, které jsou nezbytné pro plnění operačních cílů uvedených v operačním plánu a pro provádění společných činností.

               8. Pro účely plnění operačních cílů uvedených v operačním plánu a provádění činností si příslušný orgán Republiky Srbsko a příslušníci jednotky mohou vyměňovat další informace a zjištění.

               9. Příslušníci jednotky podle odstavců 1 a 3 až 6 nezahrnují zaměstnance agentury.

               Článek 5

               Pozastavení a ukončení činnosti

               1. Výkonný ředitel agentury může poté, co písemně informuje příslušný orgán Republiky Srbsko, pozastavit či ukončit činnost, pokud Republika Srbsko řádně neprovádí ustanovení této dohody či operační plán. Výkonný ředitel oznámí příslušnému orgánu Republiky Srbsko důvody tohoto rozhodnutí.

               2. Republika Srbsko může poté, co písemně informuje agenturu, pozastavit či ukončit činnost, pokud agentura nebo kterýkoli zúčastněný členský stát řádně neprovádí ustanovení této dohody či operační plán. Příslušný orgán Republiky Srbsko oznámí agentuře důvody tohoto rozhodnutí.

               3. Výkonný ředitel agentury nebo Republika Srbsko mohou pozastavit či ukončit činnost zejména v případě porušení základních práv, porušení zásady nenavracení nebo porušení pravidel pro ochranu osobních údajů.

               4. Ukončením činnosti nejsou dotčena žádná práva ani povinnosti vyplývající z uplatňování této dohody či operačního plánu před takovým ukončením.

               Článek 6

               Výsady a imunity příslušníků jednotky

               1. Doklady, korespondence a majetek příslušníků jednotky jsou nedotknutelné, s výjimkou exekučních opatření povolených podle odstavce 6 tohoto článku.

               2. Příslušníci jednotky jsou vyňati z trestní pravomoci Republiky Srbsko, pokud jde o veškeré jejich jednání při výkonu služebních povinností v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               V případě obvinění z trestného činu, kterého se dopustil příslušník jednotky, informuje příslušný orgán uvedený v čl. 12 odst. 1 této dohody neprodleně výkonného ředitele agentury a příslušný orgán domovského členského státu.

               Po důkladném zvážení všech prohlášení domovského členského státu a Republiky Srbsko a na základě informací poskytnutých oběma stranami potvrdí výkonný ředitel agentury, zda k dotyčnému jednání došlo při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               V případě, že výkonný ředitel agentury potvrdí, že k dotyčnému jednání došlo při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem, bude příslušník jednotky vyňat z trestní pravomoci Republiky Srbsko a toto vynětí se bude týkat jednání při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               3. Příslušníci jednotky jsou vyňati z občanskoprávní a správní pravomoci Republiky Srbsko, pokud jde o veškeré jejich jednání při výkonu služebních povinností v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               Je-li zahájeno jakékoli občanskoprávní řízení proti příslušníkům jednotky před jakýmkoli soudem, informuje příslušný orgán uvedený v čl. 12 odst. 1 této dohody neprodleně výkonného ředitele agentury a příslušný orgán domovského členského státu.

               Po důkladném zvážení všech prohlášení domovského členského státu a Republiky Srbsko a na základě informací poskytnutých oběma stranami potvrdí výkonný ředitel agentury, zda k dotyčnému jednání došlo při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               V případě, že výkonný ředitel agentury potvrdí, že k dotyčnému jednání došlo při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem, bude příslušník jednotky vyňat z občanskoprávní a správní pravomoci Republiky Srbsko a toto vynětí se bude týkat jednání při výkonu služebních povinností příslušníka jednotky v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               4. V souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku se domovský členský stát může případně vzdát vynětí příslušníků jednotky z trestní, občanskoprávní a správní pravomoci Republiky Srbsko. Toto vzdání se vynětí musí být vždy výslovné.

               5. Příslušníci jednotky nemají povinnost vypovídat jako svědci.

               6.Za všechny škody způsobené příslušníkem jednotky při výkonu služebních povinností v rámci činností prováděných v souladu s operačním plánem odpovídá Republika Srbsko.

               Je-li škoda způsobena hrubou nedbalostí nebo úmyslným jednáním, nebo pokud se příslušník jednotky ze zúčastněného členského státu nedopustil jednání při výkonu služebních povinností, může Republika Srbsko prostřednictvím výkonného ředitele požádat o zaplacení kompenzace dotčený zúčastněný členský stát.

               Je-li škoda způsobena hrubou nedbalostí nebo úmyslným jednáním, nebo pokud se příslušník jednotky, který je pracovníkem agentury, nedopustil jednání při výkonu služebních povinností, může Republika Srbsko požádat o zaplacení kompenzace agenturu.

               V případě škody způsobené v Republice Srbsko v důsledku vyšší moci nenese žádnou odpovědnost ani Republika Srbsko, ani zúčastněný členský stát, ani agentura.

               7. Proti příslušníkům jednotky nemohou být provedena žádná exekuční opatření, s výjimkou případů, kdy je proti nim zahájeno trestní nebo občanskoprávní řízení nesouvisející s jejich služebními povinnostmi. Majetek příslušníků jednotky, u kterého výkonný ředitel agentury dosvědčí, že je nezbytný pro plnění jejich služebních povinností, je chráněn před zabavením pro účely výkonu rozsudku, rozhodnutí nebo příkazu. Příslušníci jednotky nepodléhají v občanskoprávním řízení žádným omezením osobní svobody ani jiným omezujícím opatřením.

               8. Vynětí příslušníků jednotky z pravomoci Republiky Srbsko neznamená jejich vynětí z pravomoci příslušného domovského členského státu.

               9.  Na příslušníky jednotky se v souvislosti se službami poskytovanými agentuře nevztahují předpisy o sociálním zabezpečení platné v Republice Srbsko.

               10. Příslušníci jednotky jsou v Republice Srbsko osvobozeni od všech forem zdanění platu a služebních požitků, které jim vyplácí agentura nebo domovský členský stát, a všech příjmů pocházejících odjinud než z Republiky Srbsko.

               11. Republika Srbsko povolí v souladu s právními předpisy, které případně přijme, vstup předmětů určených pro osobní potřebu příslušníků jednotky a osvobodí je od veškerých cel, daní a souvisejících poplatků, kromě poplatků za skladování, přepravu a podobné služby. Republika Srbsko také povolí vývoz těchto předmětů.

               12. Osobní zavazadla příslušníků jednotky mohou být podrobena prohlídce pouze tehdy, existuje-li důvodné podezření, že obsahují předměty, které nejsou určeny pro osobní potřebu příslušníků jednotky, nebo předměty, jejichž dovoz nebo vývoz je zakázán zákonem nebo upraven karanténními předpisy Republiky Srbsko. V takovém případě je prohlídka osobních zavazadel prováděna pouze v přítomnosti dotčeného příslušníka či dotčených příslušníků jednotky nebo zplnomocněného zástupce agentury.

               Článek 7

               Úřední doklad

               1. Agentura vydá ve spolupráci s Republikou Srbsko každému příslušníku jednotky doklad v úředním jazyce či jazycích Republiky Srbsko a v úředním jazyce orgánů Evropské unie, kterým jeho držitel prokazuje svou totožnost vnitrostátním orgánům Republiky Srbsko a který slouží jako důkaz o tom, že má právo plnit úkoly a vykonávat pravomoci uvedené v článku 4 této dohody a v operačním plánu. Tento doklad obsahuje o každém příslušníku tyto údaje: jméno a státní příslušnost, hodnost nebo název pracovní pozice; aktuální digitální fotografii a úkoly, k jejichž provádění je během svého vyslání oprávněn. Dále bude na dokladu uvedeno, že jeho držitel má právo pobývat na území Republiky Srbsko po dobu trvání činnosti bez dalších postupů.

               2. Úřední doklad ve spojení s platným cestovním dokladem opravňuje příslušníka jednotky ke vstupu do Republiky Srbsko bez víza či předchozího povolení.

               3. Úřední doklad se po skončení činnosti vrátí agentuře.

               4. Agentura poskytne příslušnému orgánu Republiky Srbsko vzor úředního dokladu uvedeného v odstavci 1 před zahájením uplatňování této dohody a vždy, když se jeho vzor změní.

               Článek 8

               Základní práva

               1. Příslušníci jednotky při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí plně ctí základní práva a svobody, zejména pokud jde o přístup k azylovému řízení, lidskou důstojnost, zákaz mučení, nelidského a ponižujícího zacházení, právo na svobodu, zásadu nenavracení a zákaz hromadného vyhošťování, práva dítěte a právo na respektování soukromého a rodinného života. Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí nesmějí z žádných důvodů diskriminovat osoby, zejména nikoli na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku či sexuální orientace. Veškerá opatření zasahující do základních práv a svobod, která učiní při plnění svých úkolů a výkonu pravomocí, musí být přiměřená cílům, jež uvedená opatření sledují, a respektovat podstatu těchto základních práv a svobod.

               2. Každá strana využívá stávající mechanismus pro řešení stížností na údajné porušení základních práv, jehož se měli dopustit její pracovníci při výkonu svých služebních povinností v rámci společné operace, zásahu rychlé reakce na hranicích nebo návratové operaci prováděných podle této dohody.

               Článek 9

               Zpracování osobních údajů

               1. Zpracování osobních údajů se provádí pouze tehdy, je-li to nezbytné pro plnění této dohody Republikou Srbsko, agenturou nebo zúčastněnými členskými státy.

               2. Zpracování osobních údajů příslušným orgánem Republiky Srbsko se řídí vnitrostátními právními předpisy této země.

               3. Zpracování osobních údajů pro administrativní účely agenturou a zúčastněným členským státem či státy, včetně v případě předávání osobních údajů Republice Srbsko, se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů, směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů, rámcovým rozhodnutím Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech a opatřeními přijatými agenturou pro uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 uvedenými v čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1624.

               4. V případě, kdy zpracování osobních údajů zahrnuje jejich předávání, určí členské státy a agentura při předávání osobních údajů příslušnému orgánu Republiky Srbsko jakákoli omezení přístupu k nim či omezení jejich použití, ať obecná, nebo konkrétní, a to i v souvislosti s předáváním, vymazáním nebo zničením informací. Pokud potřeba těchto omezení vyjde najevo po předání osobních údajů, členské státy a agentura o tom uvědomí příslušný orgán Republiky Srbsko.

               5. Osobní údaje shromážděné a dále zpracované při určité činnosti pro administrativní účely může zpracovávat agentura, zúčastněný členský stát a příslušný orgán Republiky Srbsko v souladu s platnými právními předpisy o ochraně údajů.

               Pro účely provádění této dohody vede příslušný orgán Republiky Srbsko záznamy o osobních údajích shromážděných a dále zpracovávaných podle tohoto článku. Uvedené záznamy se vedou o těchto údajích: jménu a příjmení, datu narození, místu narození, zemi původu, čísle a typu osobních nebo jiných dokladů, místu a čase zpracování údajů a důvodu pro sběr a zpracování údajů.

               Údaje obsažené v těchto záznamech se uchovávají po dobu tří let od jejich sběru.

               6. Agentura, zúčastněné členské státy a Republika Srbsko vypracují na konci každé činnosti společnou zprávu o uplatňování odstavců 1 až 5 tohoto článku. Tato zpráva se zašle příslušným orgánům Republiky Srbsko, úředníkovi agentury pro otázky základních práv a pověřenci agentury pro ochranu osobních údajů. Úředník agentury pro otázky základních práv a pověřenec agentury pro ochranu osobních údajů informují výkonného ředitele agentury.

               Článek 10

               Spory a výklad dohody

               1. Veškeré otázky vzniklé v souvislosti s uplatňováním této dohody posuzují společně příslušné orgány Republiky Srbsko a zástupci agentury.

               2. Neexistuje-li předchozí ujednání, řeší se spory ohledně výkladu nebo uplatňování této dohody výhradně cestou jednání mezi příslušnými orgány Republiky Srbsko a Evropskou komisí.

               3. Pro účely odstavců 1 a 2 musí být Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž a Evropská komise v neustálém kontaktu s členským státem nebo členskými státy sousedícími s operační oblastí.

               Článek 11

               Vztah k dalším mezinárodním závazkům

               Touto dohodou nejsou dotčeny závazky přijaté Republikou Srbsko nebo Evropskou unií na základě mezinárodních smluv a dohod v souladu s obecně uznávanými zásadami mezinárodního práva a není jí dotčeno jejich uplatňování.

               Článek 12

               Příslušné orgány pro plnění této dohody

               1. Příslušným orgánem pro plnění této dohody je v Republice Srbsko ministerstvo odpovědné za vnitřní věci.

               2. Příslušným orgánem Evropské unie pro plnění této dohody je agentura.

               Článek 13

               Vstup v platnost, trvání, pozastavení a vypovězení dohody

               1. Tuto dohodu schválí strany v souladu se svými vnitřními právními postupy.

               2. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po dni, kdy si strany navzájem oznámí dokončení vnitřních právních postupů podle odstavce 1.

               3. Dohoda může být vypovězena nebo pozastavena písemnou dohodou mezi stranami nebo ji může jednostranně vypovědět kterákoliv ze stran. V druhém uvedeném případě oznámí strana, která si přeje dohodu vypovědět nebo pozastavit, svůj záměr písemně a diplomatickou cestou druhé straně.

               Pozastavení nabývá účinku deset (10) pracovních dnů po obdržení oznámení.

               Vypovězení nabývá účinku prvním dnem druhého měsíce následujícího po měsíci, kdy bylo učiněno oznámení.

               4. Oznámení učiněná v souladu s tímto článkem se zašlou v případě Evropské unie Generálnímu sekretariátu Rady Evropské unie a v případě Republiky Srbsko ministerstvu zahraničních věcí Republiky Srbsko.

               V …. dne …..

               Sepsáno ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a srbském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

               SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ K ČL. 2 PÍSM. b)

               Strany dohody berou na vědomí, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž bude Republiku Srbsko podporovat, aby účinně kontrolovala svou hranici s jakoukoli zemí, která není členem Evropské unie, jinými prostředky než nasazením jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže s výkonnými pravomocemi.

               Společné prohlášení o statusu a vymezení území

               Status a vymezení území Srbska a území, na nichž platí Smlouva o Evropské unii a Smlouva o fungování Evropské unie, podle mezinárodního práva nejsou nijak dotčeny ani touto dohodou, ani žádným jednáním při plnění dohody stranami nebo jejich jménem, včetně stanovení operačních plánů nebo účasti na přeshraničních operacích.

               SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ S OHLEDEM NA ISLAND, NORSKO, ŠVÝCARSKO A LICHTENŠTEJNSKO

               Smluvní strany berou na vědomí těsný svazek mezi Evropskou unií a Norskem, Islandem, Švýcarskem a Lichtenštejnskem, zejména na základě dohod ze dne 18. května 1999 a 26. října 2004 o přidružení těchto zemí k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis.

               Za těchto okolností je žádoucí, aby orgány Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska na jedné straně a Republiky Srbsko na straně druhé bezodkladně uzavřely dvoustranné dohody o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Republice Srbsko za podobných podmínek, jaké stanoví tato dohoda.

                     (1)
                  * Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/1999 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.