				|

		52012PC0093

			Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o účetních pravidlech a akčních plánech týkajících se emisí skleníkových plynů a jejich pohlcení v důsledku činností souvisejících s využíváním půdy, změnami využívání půdy a lesnictvím /* COM/2012/093 final - 2012/0042 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
Opatření, která jsou v
současnosti v oblasti změny klimatu nezbytná
V kontextu Rámcové úmluvy OSN o
změně klimatu (UNFCCC) se koncem roku 2010 usoudilo, že globální
oteplování nesmí přesáhnout teploty běžné před průmyslovou
revolucí o více než 2˚ C[1].
Má to zásadní význam pro omezení negativního vlivu lidské činnosti na
klimatický systém. Celosvětové emise se tedy musí začít snižovat. Jde
o dlouhodobý cíl, který stanoví, že se do roku 2050 musí celosvětové emise
skleníkových plynů snížit nejméně o 50 % pod úroveň v roce 1990[2].
Rozvinuté země jako celek by měly
své emise snížit do roku 2050 o 80–95 % pod úroveň referenčního roku
1990. Ve střednědobém horizontu do roku 2020 se Unie zavázala snížit
emise skleníkových plynů o 20 % pod úroveň v roce 1990, a pokud
pro to budou podmínky, pak o 30 %[3].
Odvětví využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví
(LULUCF) není součástí tohoto závazku.
Směrnice Evropského parlamentu a Rady
2009/29/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 2003/87/ES s cílem zlepšit a
rozšířit systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových
plynů ve Společenství[4]
(systém pro obchodování s emisemi v EU, „EU ETS“), a rozhodnutí Evropského
parlamentu a Rady č. 406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států
snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky
Společenství (rozhodnutí o „sdílení úsilí“), nicméně podotýká, že na
dosažení cílů Unie snížit emise skleníkových plynů do roku 2020[5] by se měla podílet všechna
ekonomická odvětví. Článek 9 rozhodnutí č. 406/2009/ES vyzývá
Komisi, aby posoudila podmínky pro začlenění emisí a pohlcování z
činností souvisejících s odvětvím LULUCF do závazku Unie snížit emise
a případně předložila legislativní návrh, přičemž
zajistí trvalý přínos a environmentální vyváženost odvětví a
zároveň přesné monitorování a účetnictví.
Komise po rozsáhlé konzultaci s členskými
státy a zúčastněnými stranami a po posouzení dopadů
připravila návrh rozhodnutí, kterým se v první etapě stanoví právní rámec
důsledných, harmonizovaných a komplexních účetních pravidel v
odvětví LULUCF navržených tak, aby vyhovovala specifickému charakteru
tohoto odvětví. Návrh stanoví právní rámec pro odvětví LULUCF
odděleně od rámcových předpisů upravujících stávající závazky
(EU ETS a rozhodnutí o „sdílení úsilí“), což znamená, že odvětví by
v této fázi nemělo být oficiálně zařazeno do cíle snížení
emisí skleníkových plynů o 20 %. Jako odvětví by se LULUCF mělo oficiálně zařadit do cíle
EU snížit emise až poté, co bude zaveden důsledný účetní systém,
monitorování a podávání zpráv. S tímto záměrem Komise rovněž
připravila návrh na zrušení rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
č. 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismu monitorování emisí
skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského
protokolu[6],
na jeho nahrazení rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady o mechanismu
monitorování emisí skleníkových plynů a podávání zpráv o těchto
emisích a pro podávání dalších informací souvisejících se změnou klimatu
na národní úrovni a úrovni Unie[7].
Úloha využívání půdy a lesnictví
v problematice změny klimatu
Emise skleníkových plynů v Unii
pocházejí především z energetiky a další lidské činnosti.
Zároveň dochází k absorpci uhlíku (pohlcování) z atmosféry
fotosyntézou a k jeho ukládání ve stromech a souvisejících výrobcích ze
dřeva, v dalších rostlinách a v půdě. Vhodnými způsoby
využívání půdy a postupy obhospodařování v lesnictví a
zemědělství se tedy mohou emise uhlíku omezit a jejich pohlcování z
atmosféry se může podpořit. Takové postupy patří do odvětví
LULUCF, které převážně zahrnuje emise a pohlcení oxidu
uhličitého (CO2) ze suchozemských ekosystémů, obecně
odhadované jako změny zásoby uhlíku[8].
V roce 2009 se v odvětví LULUCF pohltilo z atmosféry množství
uhlíku, které odpovídá 9 % emisí skleníkových plynů vyprodukovaných
ostatními odvětvími v Unii dohromady.
Zemědělství, lesnictví, související
odvětví a energetika jsou nejvýznamnějšími ekonomickými
odvětvími LULUCF a mohou různými způsoby přispět ke
snížení emisí a zvyšování propadů. Opatření v zemědělství,
zaměřená na omezení přeměny travních porostů a ztráty
uhlíku z obhospodařování organické půdy, mohou zahrnout zlepšení
zemědělských postupů jako je větší druhová pestrost plodin
(např. více luštěnin) a rozšiřování střídání plodin.
Zemědělsko-lesnické postupy, které zvyšují zásoby uhlíku
v půdě, mohou pomoci tím, že soustředí pastvu dobytka nebo
pěstování potravinářských plodin na stejnou plochu, na které
zároveň pěstují stromy pro dřevo využitelné ve stavebnictví, energetice
nebo ke zpracování na jiné výrobky ze dřeva. Organický materiál se také
může vracet zpět do půdy nebo v ní ponechat a zvýšit
úrodnost orné půdy a travních porostů, zatímco zavodnění,
vynětí z produkce nebo neodvodňování organické půdy
včetně rašelinišť a obnova znehodnocené půdy mohou mít
významný zmírňující vliv a být přínosem pro biodiverzitu. Vzhledem
k uvedenému představuje začlenění obhospodařování orné
půdy a travních porostů do účetnictví emisí nezbytný krok
k plnému uznání příspěvku těchto činností
k plnění závazků v oblasti změny klimatu.
Lesnictví má pro zmírnění klimatických
změn také významný potenciál. Patří sem
aktivity jako přeměna nezalesněné půdy na lesní porosty
(např. zalesňování)[9],
zamezování přeměny lesní půdy na jiný typ půdy (např.
odlesňování), skladování uhlíku ve stávajících lesích díky delšímu
obmýtí, zamezení holosečí (např. hospodařením využívajícím
prořezávání nebo selektivní těžbu) a přeměna
v nenarušené lesní porosty a další šíření používání preventivních
opatření k omezení dopadů škodlivých činitelů, jako jsou
požáry, škůdci a vichřice. Neméně důležitá je možnost
zvýšení produkce v lesích úpravou obmýtí k dosažení produkce bližší
produkčnímu maximu, zvýšení produkce nízko-produkčních lesů,
zvýšení využití odpadního dřeva z těžby za předpokladu
zachování biodiverzity, úrodnosti půdy a podílu organického materiálu
v půdě. Vliv by mohla mít také změna druhového složení a
přírůstků.
Kromě možností přímo souvisejících
s lesnictvím a zemědělstvím mají potenciál zmírnit změny
klimatu také související průmyslová odvětví (např. výroba
papíru a celulózy, dřevozpracovatelský průmysl) a odvětí
obnovitelných zdrojů energie, pokud je lesní a zemědělská
půda obhospodařovaná za účelem výroby dřeva a energie.
Uhlík uskladněný ve stromech, dalších rostlinách a v půdě
může být zároveň několik desetiletí skladován ve výrobcích
(např. ve dřevě pro stavebnictví). Průmyslové a
spotřebitelské strategie mohou značně přispět ke
zvýšení dlouhodobého používání a recyklování dřeva a/nebo výroby celulózy,
dřeva a výrobků ze dřeva, které mohou nahradit obdobné výrobky,
při jejichž výrobě dochází k vyšším únikům emisí (např.
beton, ocel, plasty vyráběné z fosilních paliv). Průmysl založený na
biotechnologiích může používat plodiny pěstované pro nahrazení jiných
materiálů (konopí a trávu jako izolační materiál místo
skleněných vláken, slámu jako materiál pro nábytkářský průmysl,
len nebo sisal pro výrobu dveřních panelů automobilů, bioplasty)
nebo pro výrobu energie (např. náhrada fosilních paliv biomasou). Jak
vyplývá ze studií, dá se očekávat, že každá tuna uhlíku ve výrobcích ze
dřeva nahrazujících výrobky z jiného materiálu sníží průměrné
emise skleníkových plynů přibližně o dvě tuny uhlíku[10].
Zavedením povinného účetnictví pro
obhospodařování lesní půdy, orné půdy a pastvin může
zviditelnit opatření přijímaná zemědělci, lesníky,
dřevozpracujícím a papírenským průmyslem a poskytnout východisko pro
plánování strategických pobídek k posílení jejich role při
zmírňování dopadu změny klimatu. Pokud
se jejich úsilí zahrne do účetnictví, zohlední se přesněji
jejich celkový vliv na množství skleníkových plynů a zvýší se
pravděpodobně i efektivita nákladů potřebných
k dosažení cílů snížení emisí.
Vzhledem k tomu, že využití
zemědělské půdy, lesnictví a související průmyslová
odvětví se mezi členskými státy v rámci Unie výrazně liší,
pokud jde o jejich emisní potenciál, nehodí se na ně jednotná strategická
koncepce. Různé způsoby využívání půdy a obhospodařování lesů
vyžadují individuální přístup. Základním předpokladem pro ochranu
zásob uhlíku, jejich zvyšování a zvyšování míry pohlcení je vytvoření
stejné výchozí pozice pro různé typy opatření v různých
odvětvích jednotlivých členských států (např. v
obhospodařování pastvin nebo energetickém využívání biomasy), a to
zavedením přesného a harmonizovaného účetnictví emisí a pohlcení z
odvětví LULUCF.
Současné strategie nejsou
dostatečné
Ačkoli odvětví LULUCF se ještě
nezapočítává do cíle Unie snížit emise do roku 2020,
částečně se počítá do závazku, který na sebe vzala Unie
podle Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně
klimatu („Kjótský protokol“), schváleného rozhodnutím Rady 2002/358/ES[11] na období let 2008–2012. Současná mezinárodní účetní pravidla,
která jsou kombinací dobrovolných a povinných postupů, mají však výrazné
nedostatky. Zejména se podle stávajících účetních pravidel většina
činností odvětví LULUCF účtuje dobrovolně, zejména
v oblasti obhospodařování lesů (což představuje 70 %
odvětví) a v obhospodařování půdy a pastvin (což
představuje 17 % odvětví). V
důsledku toho se v prvním kontrolním období Kjótského protokolu
účetnictví jednotlivých členských států značně liší.
Další slabinou je nedostatek pobídek ke zmírňování dopadů
změny klimatu v lesnictví. Zlepšení účetnictví je nezbytné
k tomu, aby se v členských státech vytvořily stejné výchozí
podmínky pro zemědělství, lesnictví a související odvětví a
energetiku, a zajistilo se tak jednotné zacházení s těmito
odvětvími v rámci vnitřního trhu Unie.
Důsledný a harmonizovaný odhad emisí a
pohlcení v zemědělství a lesnictví vyžaduje investice do kapacit
pro zajišťování monitoringu a podávání zpráv. Nedostatky
však stále přetrvávají a úroveň přesnosti a úplnosti údajů
poskytovaných prostřednictvím zpráv se musí zlepšit, zejména pokud jde o
údaje o zemědělské půdě. Zlepšením
monitorování a podávání zpráv se nepodpoří jen účetnictví,
vznikne také důsledný, jasný a názorný ukazatel pokroku
v zemědělství a lesnictví.
Podpora součinnosti
s obecnějšími strategickými cíli má také
svůj význam. Existují pobídky na podporu
energetického využívání biomasy[12],
ale v odvětví LULUCF neexistuje v současné době
jednotný přístup ke zmírňování dopadů změny klimatu
prostřednictvím opatření v zemědělství, lesnictví a
souvisejících odvětvích.
Zmírňování
dopadu změny klimatu tedy může hrát čím dál významnější
roli ve společné zemědělské politice (SZP). Strategie Unie pro rozvoj venkova na období po roce
2013 může zmírnění dopadů změny klimatu řešit
přípravou lepších pobídek pro ukládání uhlíku v zemědělství
a lesnictví. Díky některým z nich by
se mohly zároveň zvýšit zásoby uhlíku a jejich ochrana a mohly by
přinést i další užitek z hlediska biodiverzity a
přizpůsobování se změně klimatu tím, že se zvýší kapacita
zadržování vláhy v půdě a omezí se eroze. Povinné
účetnictví souvisejících uhlíkových toků může zviditelnit kladný
vliv těchto opatření a zajistit jejich maximální příspěvek
k řešení problémů spojených se změnou klimatu. Účetnictví odvětví LULUCF může také
ozřejmit přínosy udržitelného energetického využívání biomasy tím, že
se lépe vyhodnotí související emise, a zejména emise ze spalování biomasy,
které se v současné době neberou vždy v úvahu. Podpoří
to pobídky, které jsou dány kritérii udržitelnosti v rámci cílů využívání
obnovitelných zdrojů energie.
Odvětví LULUCF je nicméně
odvětví, které se od ostatních liší. Pohlcování a emise skleníkových
plynů v tomto odvětví vyplývají z relativně pomalých
přírodních procesů. Než se projeví vliv zalesňování, mohou
uplynout desítky let. Opatření ke zvýšení pohlcování a snižování emisí
v lesnictví a zemědělství by se proto měla posuzovat
v dlouhodobém výhledu. Navíc emise a pohlcování jsou reverzibilní jevy.
Reverzi mohou způsobit extrémní jevy ovlivňující lesy a pokryv území,
jako jsou požáry, vichřice, sucho nebo škůdci, nebo ji mohou
způsobit rozhodnutí související s obhospodařováním (např.
těžba nebo vysazování stromů). Roční výkyvy
v množství emisí a pohlcení v lesích jsou navíc značné a mohou
dosahovat až 35 % celkového ročního množství emisí některých
členských států, což je důsledek přírodních škodlivých
činitelů a těžby. Pro členské státy by tak mohlo být
dodržení ročních cílů obtížné.
Ačkoli jsou o emisích a pohlceních
v odvětví LULUCF podávány zprávy v souladu s Rámcovou
úmluvou OSN o změně klimatu a emise a pohlcení jsou částečně
zaúčtovány podle Kjótského protokolu, bylo toto odvětví ponecháno
mimo závazky Unie dané klimaticko-energetickým balíčkem vzhledem
k závažným nedostatkům v mezinárodních pravidlech pro
účtování emisí a pohlcení z tohoto sektoru. V době stanovení
cíle EU snížit emise se předpokládalo, že z vrcholné schůzky
v Kodani v roce 2009 vzejde mezinárodní dohoda o klimatické
změně, jejíž součástí budou přepracovaná pravidla pro
odvětví LULUCF, která by pak EU mohla převzít. K tomu však
nedošlo.
V rámci 17. konference stran Rámcové
úmluvy OSN o změně klimatu jednající jako zasedání smluvních stran
Kjótského protokolu v Durbanu v prosinci 2011 se však pokroku
dosáhlo. Rozhodnutí -/CMP.7 v tomto kontextu stanoví pravidla, definice a
podmínky pro účtování v odvětví LULUCF od druhého kontrolního období
podle Kjótského protokolu. Povinné bude zejména účetnictví pro
činnosti obhospodařování lesů včetně výrobků
z vytěženého dřeva, a zavádějí se definice „přirozených
škodlivých činitelů“ a „odvodňování mokřadů a
zavodňování“. Proto je důležité postupovat na úrovni Unie
souběžně s mezinárodním děním. Právní návrh Unie o
účtování emisí a pohlcení z činností souvisejících
s odvětvím LULUCF musí být v souladu s rozhodnutími
přijímanými na mezinárodní úrovni, aby se tak zajistila odpovídající
úroveň souladu; zároveň by tím Unii mělo být umožněno, aby
šla příkladem uzavření mezinárodní dohody pro druhé kontrolní období
podle Kjótského protokolu.
Cílem tohoto návrhu je proto postupně
začlenit odvětví LULUCF do politiky Unie v oblasti ochrany klimatu
prostřednictvím odděleného právního rámce, který zohlední specifický
profil odvětví, a důsledného a harmonizovaného účetního rámce.
Návrh by měl především doplnit účetnictví emisí skleníkových
plynů antropogenního původu ze všech ekonomických činností v
rámci Unie. Zároveň by se tím zviditelnily probíhající a nové snahy o
zmírnění dopadů změny klimatu v zemědělství, lesnictví
a souvisejících průmyslových odvětvích a vytvořilo by se východisko
pro odpovídající koncepční pobídky (např. ve společné
zemědělské politice nebo s ohledem na Plán pro Evropu
méně náročnou na zdroje[13]).
Zavedení společných účetních pravidel Unie by také mohlo vyrovnat
výchozí podmínky jednotlivých členských států. Zachytila by
změny v zásobách uhlíku dané využíváním lokálně produkované biomasy,
což by doplnilo do účetnictví energetiku z obnovitelných zdrojů na
ekonomické úrovni. Posílila by se environmentální soudržnost politiky
v oblasti ochrany klimatu na úrovni Unie. A konečně by to mohlo
znamenat významný a nezbytný posun v hledání nákladově efektivních
způsobů k dosažení ambicióznějších cílů v ochraně
klimatu. Aby bylo možné docílit výše uvedeného, je třeba zavést
důsledná a harmonizovaná účetní pravidla pro toto odvětí, a
zajistit tak jeho příspěvek k řešení problému klimatické
změny.
2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Konzultace se zúčastněnými
stranami
Počátkem roku 2010 byla v rámci
Evropského programu změny klimatu vytvořena odborná skupina ke
strategii změny klimatu pro odvětví LULUCF. Skupina se skládala ze
široké řady zúčastněných stran: environmentálních nestátních
neziskových organizací, obchodních společností, odborníků z řad
veřejné správy a výzkumných pracovníků. Cílem skupiny bylo zjistit,
jaká jsou kritická místa spojená se zařazením odvětví LULUCF do snah
Unie o zmírnění dopadů změny klimatu a poskytnout o nich vstupní
informace. Komisi to pomohlo stanovit rozsah a směřování její práce.
Souhrnná zpráva s hlavními zjištěními je přístupná na
příslušných internetových stránkách Komise[14].
V roce 2010 proběhla veřejná on-line
konzultace, která shromáždila názory na výhody a nevýhody spojené se
zařazením odvětví LULUCF do závazků Unie snížit emise
skleníkových plynů[15].
Celkem přišlo 153 odpovědí, vyjadřujících názory soukromých společností,
podnikatelských a průmyslových společností, jednotlivců a
soukromých vlastníků půdy, nestátních neziskových organizací,
zástupců akademické obce a výzkumu a představitelů veřejné
správy. Stejné otázky byly následně položeny ve zvláštních konzultacích s
členskými státy a bylo obdrženo 14 odpovědí. Z údajů
shromážděných internetovou veřejnou konzultací byly sestaveny tyto
body:
·
většina respondentů je
přesvědčena, že činnosti související s využitím půdy
by mohly přispět ke zmírnění dopadů změny klimatu i v
krátkodobém výhledu (do roku 2020) a v delším horizontu let 2020 až 2050;
·
většina odpověděla, že odvětví
LULUCF by mělo být součástí cíle Unie snížit emise skleníkových
plynů do roku 2020, s tím, že se k zařazení odvětví
přiklání pouze v případě, že Unie přistoupí k přijetí
ambicióznějších závazků;
·
respondenti se klonili k možnosti
odděleného účetního rámce pro odvětví LULUCF, spíše než
k jeho zařazení do EU ETS nebo rozhodnutí o „sdílení úsilí“;
·
většina respondentů se také shodla na
tom, že je v rámci Unie třeba větší harmonizace a normalizace
podávání zpráv a monitorování;
·
převážná většina respondentů
považuje současné strategie na úrovni Unie a vnitrostátních úrovních za
nedostatečné k zajištění příspěvku činností
využívání půdy ke zmírnění dopadů změny klimatu.
Celé výsledky internetové veřejné
konzultace a konzultace s členskými státy jsou přístupné na
příslušných stránkách Komise[16].
Na závěr uspořádala Komise 28. ledna
2011 jednání se zúčastněným stranami v Bruselu. Diskuse se
zúčastnilo přibližně 75 zástupců členských států,
obchodních sdružení, environmentálních nestátních neziskových organizací a
výzkumných institucí. Zápisy z jednání jsou rovněž přístupné na
příslušných internetových stránkách Komise[17].
Posouzení dopadů
Posouzení dopadů prověřovalo
tři klíčové otázky, které je třeba vzít v úvahu při
posuzování způsobu, jakým by mohlo být odvětví LULUCF
začleněno do závazků Unie na snížení emisí skleníkových
plynů, zejména jak:
·
zajistit důsledná účetní pravidla pro
emise a pohlcení;
·
dosáhnout důsledného monitorování a podávání
zpráv;
·
zavést odpovídající strategický kontext, aby se
toto odvětví zařadilo do závazků Unie v oblasti změny
klimatu.
Posouzení dopadů, vycházející ze
strategického kontextu pro zařazení odvětví do závazků Unie
zakotvených v současné době v rozhodnutí o „sdílení úsilí“ a EU ETS,
posoudilo tři možnosti začlenění odvětví LULUCF,
konkrétně jeho začlenění do rozhodnutí o „sdílení úsilí“,
vytvoření odděleného právního rámce nebo odklad začlenění
jako takového. Každá varianta se zabývala účetnictvím a monitorováním.
Detailně byl posouzen možný sociální, ekonomický a environmentální dopad
různých variant.
Posouzení
dopadů došlo k závěru, že nyní existují přesvědčivé
důvody pro zařazení odvětví LULUCF do závazků Unie snížit
emise skleníkových plynů, zejména proto, že by se zvýšila soudržnost,
environmentální jednota a ekonomická efektivita. To
bude ale možné jedině tehdy, pokud bude pro odvětví LULUCF zaveden
správný strategický kontext. Výrazné kolísání
emisí a pohlcení v lesích znamená, že je nevhodné stanovovat cíle jako
roční snížení emisí, jako je tomu v ostatních odvětvích. Rovněž velká prodleva mezi přijetím
opatření a jeho výsledkem staví odvětví LULUCF stranou většiny
ostatních sektorů. Posouzení dopadů
proto ukázalo, že vhodnější variantou je zavést pro odvětví LULUCF oddělený
právní rámec. Z hlediska účetnictví
se jako vhodná ukázala možnost, která zahrnuje povinné účetnictví emisí
a pohlcování jak z lesnictví, tak ze zemědělských činností
a přiznává opatřením na zmírnění dopadů změny klimatu
stejnou váhu, ať už se realizují v lesnictví, zemědělství a
průmyslových odvětvích nebo energetice. Je to nákladově
efektivnější a zajistí to stejnou výchozí pozici jak pro členské státy,
tak pro různá odvětví na vnitřním trhu Unie. Poskytne to také rámec pro pobídky
ke zmírňování dopadů změn klimatu
zemědělcům, lesníkům a souvisejícímu průmyslu, díky
čemuž se zajistí, že se jejich opatření zviditelní a správně
zaevidují. Široké pokrytí emisí a pohlcení
zároveň zajistí, že potenciální reverze dějů se zanese do
účetního systému. Opatření na
zmírnění dopadů změny klimatu by se přesto neměla
odkládat. Mohou být zpracovány národní plány
pro strategie v odvětví LULUCF a výhledy v tomto odvětví.
Představovalo by to mezikrok směrem k začlenění odvětví
do současných strategií. Posouzení
dopadů navíc zjistilo, že je třeba zlepšit monitorování a podávání
zpráv, aby se podpořil účetní rámec a indikátory mapující pokroky
v zemědělství a lesnictví. Komise
navrhuje, aby se toho dosáhlo v rámci odděleného právního rámce, tj.
revizí rozhodnutí o monitorovacím mechanismu. Také
by se mohly lépe využívat celounijní nástroje pro monitorování, jako je LUCAS a
CORINE, čímž by se zajistila porovnatelnost a efektivní využívání
nákladů.
Kompletní výsledky jsou uvedeny v posouzení
dopadů jako příloha tohoto návrhu.
Shrnutí návrhu
Hlavním cílem
tohoto rozhodnutí je zavést důsledná a komplexní účetní pravidla pro
odvětví LULUCF a zároveň umožnit budoucím strategiím rozvíjet se
směrem k plnému začlenění odvětví LULUCF do závazků
Unie snížit emise skleníkových plynů, jakmile to podmínky dovolí. K tomuto
účelu rozhodnutí stanoví rámec pro:
·
povinnost členských států vést povinné
účetnictví emisí skleníkových plynů ze zdrojů a jejich
pohlcování pomocí propadů spojených s činnostmi v
zemědělství a lesnictví v odvětví LULUCF a dobrovolné
účetnictví pro obnovu vegetace a odvodňování mokřadů a
jejich zavodňování;
·
obecná účetní pravidla, která se musí
dodržovat;
·
specifická účetní pravidla pro
zalesňování, opětovné zalesnění, odlesňování,
obhospodařování lesů, změny v zásobách výrobků
z vytěženého dřeva, obhospodařování orné půdy a
pastvin, obnovu vegetace a odvodňování mokřadů a
zavodňování;
·
specifická pravidla pro účtování
přírodních škodlivých činitelů;
·
přijetí akčních plánů členských
států pro odvětví LULUCF navržených k omezení nebo snížení emisí ze
zdrojů a k udržení úrovně nebo zvýšení pohlcení pomocí propadů
spojených s činnostmi v odvětví LULUCF a hodnocení těchto
plánů Komisí;
·
pravomoc Komise aktualizovat definice stanovené
článkem 2 s ohledem na změny definic přijatých orgány
Rámcové dohody OSN o změně klimatu nebo Kjótským protokolem nebo
jinou mnohostrannou dohodou související se změnou klimatu uzavřenou
Unií, změnit přílohu I doplněním účetních období a zajistit
soudržnost mezi těmito účetními obdobími a odpovídajícími obdobími
platnými pro závazky Unie snižovat emise v ostatních odvětvích,
změnit přílohu II aktualizací referenčních úrovní v souladu
s referenčními úrovněmi předloženými členskými státy
podle článku 6, který se v souladu s tímto rozhodnutím opraví,
revidovat informace v příloze III v souladu s vědeckým
pokrokem a s ohledem na něj revidovat podmínky čl. 9 odst. 2
vztahující se k účetním pravidlům pro přírodní škodlivé
činitele nebo zohlednit revize předpisů přijatých orgány
Rámcové úmluvy OSN nebo Kjótského protokolu.
3. právní stránka návrhu
Právní základ
Právní základ tohoto legislativního návrhu je
čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Návrh sleduje
oprávněný cíl v rozsahu působnosti čl. 191 odst. 1 Smlouvy
o fungování Evropské unie, zejména boj se změnou klimatu. Cílem právního
návrhu je zabezpečit, aby členské státy vedly přesné a
konzistentní účetnictví emisí ze zdrojů a pohlcování pomocí
propadů souvisejících s odvětvím LULUCF, a zvýšit tak dostupnost
informací pro strategie a rozhodovací procesy v souvislosti se závazky
Unie v oblasti změny klimatu a poskytovat pobídky ke snaze zmírnit
dopady změny klimatu. Tohoto cíle se nedá dosáhnout méně
restriktivním prostředkem, než je návrh právního předpisu.
Zásada subsidiarity
Aby bylo opatření Unie oprávněné, je
třeba dodržovat zásadu subsidiarity.
a)           Nadnárodní charakter problému
(ověření potřebnosti)
Změna klimatu je přeshraničním
problémem, který vyžaduje společný postup členských států.
Opatření přijímaná pouze na vnitrostátní úrovni nepovedou ke
splnění společných cílů Unie snížit emise skleníkových
plynů; nedosáhlo by se tak ani cílů, ani by se nesplnily závazky
uzavřené na mezinárodní úrovni. Je proto nutné, aby Unie vytvořila
právní rámec k zabezpečení harmonizovaného účetnictví pro
odvětví LULUCF, pokud možno s cílem podpořit jeho přínos
k plnění závazků Unie v oblasti změny klimatu.
b)           Ověření účinnosti
(přidaná hodnota)
S ohledem na efektivitu by opatření na
úrovni Unie přinesla jednoznačné výhody ve srovnání s
opatřeními, která by byla přijímána na úrovni členských
států. Vzhledem k tomu, že zastřešující závazky v oblasti
změny klimatu jsou přijímány na úrovni Unie, je účinné
vypracovat na této úrovni také požadovaná účetní pravidla. Navíc je nutné,
aby pro všechny členské státy platila společná pravidla, aby bylo
možné překonat zjištěné problémy, jako je potřeba přesné a
konzistentní metodiky účetnictví pro různé druhy činností
odvětví LULUCF. Toho se dá dosáhnout jen na úrovni Unie.
Tento právní rámec zabezpečí efektivitu
zavedením harmonizovaného a řádného účetnictví a akčních
plánů pro odvětví LULUCF, což umožní detailnější posouzení a
vyhodnocení pokroku dosaženého členskými státy. Zabezpečí se tak
soudržnost strategie Unie v oblasti klimatu, dále zlepší environmentální
soudržnost závazků Unie v oblasti klimatické změny a zvýšení
ekonomické efektivity politiky Unie v oblasti klimatu.
Zásada proporcionality
Návrh je v souladu se zásadou
proporcionality z těchto důvodů:
Nepřekračuje rámec nezbytný
k dosažení cílů zlepšit kvalitu údajů o změně klimatu
a zajistit plnění mezinárodních a unijních požadavků a závazků.
Návrh je přiměřený celkovému
cíli Unie dosáhnout cílů Unie zakotvených v klimaticko-energetickém
balíčku, Kjótském protokolu, Kodaňské dohodě a rozhodnutích
1/CP.16, 1/CMP.6 a 2/CMP.6 („cancúnské dohody“).
Návrh stanoví provádění účetních
pravidel, která jsou podobná pravidlům, která byla projednána a používána
na mezinárodní úrovni, zejména s ohledem na rozhodnutí -/CMP.7, avšak jsou
důslednější a podrobnější.
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Jak uvádí finanční výkaz
v příloze tohoto rozhodnutí, rozhodnutí se bude provádět
s využitím stávajícího rozpočtu a nebude mít vliv na víceletý
finanční rámec.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Návrh obsahuje ustanovení, podle kterého
Komise přezkoumá účetní pravidla stanovená v tomto rozhodnutí
nejpozději jeden rok od konce prvního účetního období.
2012/0042 (COD)
Návrh
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
o účetních pravidlech a akčních
plánech týkajících se emisí skleníkových plynů a jejich pohlcení v
důsledku činností souvisejících s využíváním půdy, změnami
využívání půdy a lesnictvím
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[18],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů[19],
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unijní odvětví využívání půdy, změn
využívání půdy a lesnictví („LULUCF“) vykazuje čistý propad emisí a
je odvětvím, které z ovzduší pohlcuje skleníkové plyny
v množství, jež odpovídá významnému podílu celkových emisí Unie. V
důsledku změn v množství uhlíku ukládaného ve vegetaci a
půdě dochází k antropogenním emisím a pohlcením skleníkových
plynů. Tyto emise a pohlcení skleníkových plynů z odvětví
LULUCF se nezapočítávají do cílů Unie snížit emise skleníkových
plynů do roku 2020 o 20 % podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit
emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství
v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020[20], a podle směrnice
Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o
vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových
plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES[21], avšak započítává se z
části do kvantifikovaného cíle Unie omezení a snížení emisí podle čl.
3 odst. 3 Kjótského protokolu („Kjótský protokol“) k Rámcové úmluvě
Organizace spojených národů o změně klimatu („UNFCCC“), který
byl schválen rozhodnutím Rady 2002/358/ES[22].
(2)
Článek 9 rozhodnutí č. 406/2009/ES
vyžaduje, aby Komise posoudila podmínky, podle nichž budou emise skleníkových
plynů a pohlcení v souvislosti s využíváním půdy, změnami
využívání půdy a lesnictvím začleněny do závazku Unie v oblasti
snížení emisí skleníkových plynů, přičemž se zajistí trvalost a
ekologická vyváženost příspěvku odvětví a zároveň
důsledné monitorování a přesné účetnictví příslušných emisí
a pohlcení. Toto rozhodnutí by proto jako první krok mělo stanovit
účetní pravidla, která se použijí na emise skleníkových plynů a
pohlcení z odvětví LULUCF. Aby se mezitím zachovaly a rozšířily
zásoby uhlíku, je třeba rovněž stanovit povinnost členských
států přijmout akční plány LULUCF, které stanoví opatření
pro omezení nebo snížení emisí a pro zachování nebo zvýšení pohlcení
z odvětví LULUCF.
(3)
Na 17. zasedání konference smluvních stran UNFCCC,
která se sešla v Durbanu v prosinci 2011, bylo přijato rozhodnutí -/CMP.7
konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran
Kjótského protokolu („rozhodnutí -/CMP.7“). Uvedené rozhodnutí stanoví
účetní pravidla pro odvětví LULUCF od druhého kontrolního období v
rámci Kjótského protokolu. Toto rozhodnutí by mělo být v souladu s
uvedeným rozhodnutím, aby byla zajištěna odpovídající úroveň
soudržnosti mezi vnitřními pravidly Unie a metodikami schválenými v rámci
UNFCCC. Toto rozhodnutí by rovněž mělo zohlednit zvláštnosti unijního
odvětví LULUCF.
(4)
Účetní pravidla v rámci LULUCF by
měla odrážet úsilí vynakládané v odvětví zemědělství a
lesního hospodářství s cílem posílit přínos změn ve využití
zdrojů půdy ke snížení emisí. Toto rozhodnutí by mělo stanovit
účetní pravidla závazná pro lesnické činnosti zalesňování,
opětovného zalesňování, odlesňování, obhospodařování
lesů a zemědělské činnosti obhospodařování pastvin a
obhospodařování orné půdy. Rozhodnutí by rovněž mělo
stanovit účetní pravidla, která se dobrovolně použijí na obnovení
vegetace, odvodňování mokřadů a zavodňování.
(5)
Pro zajištění environmentální integrity
účetních pravidel vztahujících se na odvětví LULUCF by tato pravidla
měla být založena na účetních zásadách stanovených v rozhodnutí
–/CMP.7 a rozhodnutí 16/CMP.1 konference smluvních stran jednající jako
shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu.
(6)
Účetní pravidla by měla přesně
představovat člověkem vyvolané změny v emisích a pohlcení.
V tomto ohledu by toto rozhodnutí mělo stanovit používání konkrétních
metodik pro různé činnosti LULUCF. Emise a pohlcení spojené se
zalesňováním, opětovným zalesňováním a odlesňováním jsou
bezprostředním výsledkem zásahu člověka, a proto by měly
být zaúčtovány v celém rozsahu. Avšak vzhledem k tomu, že ne všechny
emise a pohlcení z obhospodařování lesů jsou antropogenní,
příslušná účetní pravidla by měla stanovit použití
referenčních úrovních, aby se vyloučily vlivy přírodních
faktorů a faktorů spjatých se zvláštnostmi jednotlivých zemí.
Referenční úrovně představují odhady ročních čistých
emisí nebo pohlcení vyplývajících z obhospodařování lesů na území
členského státu za roky zahrnuté v účetním období a měly by být
stanoveny transparentně v souladu s rozhodnutím -/CMP.7. Úrovně by
měly být aktualizovány, aby se do nich promítala zlepšení metodik nebo
údajů, které jsou v členských státech k dispozici. Vzhledem k
základním nejistotám v projekcích, na nichž se referenční úrovně
zakládají, by účetní pravidla měla stanovit horní limit vztahující se
na emise skleníkových plynů a pohlcení v případě
obhospodařování lesů, které mohou být zaúčtovány.
(7)
Účetní pravidla by měla zajistit, že
členské státy v účtech přesně zachytí dobu, kdy dojde k
emisím skleníkových plynů z vytěženého dřeva, s cílem
vytvořit pobídky pro využívání výrobků z vytěženého dřeva s
dlouhou životností. Funkce rozkladu prvního řádu použitelná na emise z
výrobků z vytěženého dřeva by proto měla odpovídat rovnici
12.1 pokynů Mezivládního panelu pro změnu klimatu („IPCC“) pro
národní inventarizaci skleníkových plynů z roku 2006 a příslušné
hodnoty standardního poločasu rozkladu by měly vycházet z tabulky
3a.1.3 pokynů IPCC pro správnou praxi při využívání půdy,
změny využívání půdy a lesnictví z roku 2003.
(8)
Jelikož emise skleníkových plynů a pohlcení v
důsledku zemědělských činností meziročně kolísají
mnohem méně než emise a pohlcení z činností v oblasti lesnictví,
členské státy by měly účtovat emise skleníkových plynů a
pohlcení v důsledku činností obhospodařování orné půdy a
pastvin k referenčnímu roku v souladu s jejich revidovanou původní
zprávou o emisních údajích za referenční rok předloženou UNFCCC podle
rozhodnutí 13/CMP.1 konference smluvních stran jednající jako shromáždění
smluvních stran Kjótského protokolu („rozhodnutí 13/CMP.1“).
(9)
Přírodní škodliví činitelé jako jsou
požáry, hmyzí škůdci nebo nákaza, extrémní počasí a škodliví
činitelé geologického původu mohou vést k emisím skleníkových
plynů nebo dočasným snížením emisí v odvětví LULUCF nebo mohou
způsobit reverzi předchozích pohlcení. Protože reverze může být
způsobena rovněž rozhodnutími učiněnými v rámci
obhospodařování, jako jsou rozhodnutí o těžbě nebo výsadbě
stromů, mělo by toto rozhodnutí zajistit, aby byly člověkem
vyvolané reverze pohlcení vždy přesně zaneseny do účtů
v odvětví LULUCF. Toto rozhodnutí by mělo členským
státům navíc poskytnout alespoň omezenou možnost vyloučit
z účtů LULUCF emise způsobené škodlivými činiteli,
které jsou mimo jejich kontrolu. Způsob, jakým členské státy
uplatňují tato ustanovení, by však neměl vést k příliš nízkému
zaúčtování.
(10)
Pravidla podávání zpráv o emisích skleníkových
plynů a podávání dalších informací, které se vztahují ke změně
klimatu, včetně informací o odvětví LULUCF, spadají do
působnosti nařízení (EU) č. …/… [návrh Komise nařízení
Evropského parlamentu a Rady o mechanismu monitorování a vykazování emisí
skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských
států a Unie vztahujících se ke změně klimatu (KOM/2011/789 v
konečném znění – 2011/0372 (COD)], a oblast působnosti tohoto
rozhodnutí se proto na ně nevztahuje.
(11)
Kvůli meziročnímu kolísání emisí a
pohlcení, časté potřebě přepočítat některé
oznámené údaje a dlouhé době potřebné k tomu, aby
změněné postupy obhospodařování v zemědělství a
lesnictví měly dopad na množství uhlíku uloženého ve vegetaci a
půdě, by účty LULUCF byly nepřesné a nespolehlivé, pokud by
se sestavovaly na ročním základě. Toto rozhodnutí by proto mělo
stanovit delší a přiměřenější účetní období.
(12)
Akční plány členského státu
pro odvětví LULUCF by měly stanovit opatření, kterými se
omezí nebo sníží emise a udrží nebo zvýší pohlcení z odvětví LULUCF.
Každý akční plán v oblasti LULUCF by měl obsahovat určité
informace uvedené v tomto rozhodnutí. Na podporu osvědčených
postupů by měl být kromě toho v příloze tohoto rozhodnutí
stanoven orientační seznam opatření, která mohou být rovněž
zahrnuta do těchto plánů. Komise by měla pravidelně
hodnotit obsah a provádění akčních plánů členských
států pro odvětví LULUCF a případně poskytovat
doporučení ke zlepšení opatření členského státu.
(13)
Na Komisi by měla být přenesena pravomoc
přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské
unie s cílem aktualizovat definice stanovené v článku 2 s ohledem na
změny definic přijatých orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo
na jiné mnohostranné dohody týkající se změny klimatu uzavřené Unií,
změnit přílohu I, aby se přidala účetní období a zajistil
soulad mezi těmito účetními obdobími a příslušnými obdobími
vztahujícími se na závazky Unie v oblasti snižování emisí v jiných
odvětvích, změnit přílohu II aktualizací referenčních
úrovní v souladu s navrhovanými referenčními úrovněmi
předloženými členskými státy podle článku 6, s výhradou oprav
provedených v souladu s tímto rozhodnutím, upravit informace uvedené v
příloze III na základě vědeckého pokroku a s ohledem na
něj přezkoumat podmínky stanovené v čl. 9 odst. 2 týkající se
účetních pravidel v případě přírodních škodlivých
činitelů nebo promítnout revize aktů přijatých orgány
UNFCCC nebo Kjótského protokolu. Je zejména důležité, aby Komise
v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace,
a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání
aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit
souběžné, včasné a náležité předávání příslušných
dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
(14)
Jelikož cílů navrhovaného opatření
nemůže být vzhledem k jejich podstatě uspokojivě dosaženo
pouze na úrovni členských států, a lze jich proto
z důvodu rozsahu a účinků opatření lépe dosáhnout na
úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se
zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské
unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku
nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení
těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
a oblast působnosti
Toto rozhodnutí stanoví účetní pravidla,
která se použijí na emise a pohlcení v důsledku využívání půdy,
změn využívání půdy a lesnictví. Rozhodnutí rovněž stanoví
povinnost členských států vypracovat akční plány
pro odvětví LULUCF k omezení nebo snížení emisí a udržení nebo
zvýšení pohlcení a povinnost Komise tyto plány hodnotit.
Článek 2
Definice
1.
Pro účely tohoto rozhodnutí se:
a)      „emisemi“ rozumí antropogenní emise
skleníkových plynů ze zdrojů;
b)      „pohlcením“ rozumí pohlcení
antropogenních skleníkových plynů pomocí propadů;
c)      „zalesňováním“ rozumí
člověkem bezprostředně vyvolaná přeměna
půdy, která nejméně po dobu 50 let nebyla lesem, výsadbou, síjí
a/nebo člověkem zajištěnou podporou zdrojů přirozené
obnovy na les v případě, že se přeměna uskutečnila po
1. lednu 1990;
d)      „opětovným zalesňováním“ rozumí
člověkem bezprostředně vyvolaná přeměna
půdy, která není les, výsadbou, síjí a/nebo člověkem
zajištěnou podporou zdrojů přirozené obnovy na les na
půdě, jež byla pokryta lesním porostem, ale byla
přeměněna na půdu bez lesního porostu, pokud se
přeměna uskutečnila po 1. lednu 1990;
e)      „odlesňováním“ je člověkem
bezprostředně vyvolaná přeměna lesa na půdu, na které
není lesní porost v případě, že se přeměna uskutečnila
po 1. lednu 1990;
f)       „obhospodařováním lesů“ rozumí
činnost vyplývající ze systému postupů uplatnitelného v lesním
hospodářství a zaměřená na zlepšení ekologických,
hospodářských nebo společenských funkcí lesů;
g)      „obhospodařováním orné půdy“
rozumí činnost vyplývající ze systému postupů uplatnitelného na
půdu, na níž se pěstují zemědělské plodiny, a na půdu,
která je vyňata z produkce nebo dočasně není používána pro
rostlinnou výrobu;
h)      „obhospodařování pastvin“ rozumí
činnost vyplývající ze systému postupů uplatnitelného na půdu
využívanou pro živočišnou výrobu a zaměřená na kontrolu nebo
ovlivňování množství a druhu produkované vegetace a hospodářských
zvířat;
i)       „obnovou vegetace“ rozumí
člověkem bezprostředně vyvolaná činnost
zaměřená na zvýšení zásoby uhlíku šířením vegetace v
lokalitě, jejíž minimální plocha činí 0,05 hektaru, pokud tato
činnost nepředstavuje zalesňování nebo opětovné
zalesňování;
j)       „zásobou uhlíku“ rozumí množství uhlíku
jako prvku ukládaného v úložišti uhlíku, vyjádřené v milionech tun;
k)      „odvodňováním mokřadů a
zavodňováním“ rozumí činnost vyplývající ze systému odvodňování
nebo zavodňování půdy, jejíž minimální plocha činí 1 hektar a na
níž se nachází organická půda, pokud tato činnost nepředstavuje
jednu z ostatních činností uvedených v čl. 3 odst. 1 a pokud k
odvodnění došlo v důsledku člověkem
bezprostředně vyvolaného snížení hladiny podzemní vody a k
zavodnění došlo částečnou nebo úplnou reverzí člověkem
bezprostředně vyvolaného odvodnění;
l)       „zdrojem“ rozumí jakýkoli proces,
činnost nebo mechanismus, při kterých se do atmosféry uvolňuje
skleníkový plyn, aerosol či prekurzor skleníkového plynu;
m)     „propadem“ rozumí proces, činnost
nebo mechanismus, při kterých se z atmosféry pohlcuje skleníkový plyn,
aerosol či prekurzor skleníkového plynu;
n)      „úložištěm uhlíku“ rozumí celek nebo
část biogeochemického útvaru nebo systému na území členského státu, v
němž se ukládá uhlík, prekurzor skleníkového plynu obsahující uhlík nebo
skleníkový plyn obsahující uhlík;
o)      „prekurzorem skleníkového plynu“ rozumí
chemická sloučenina, jež vstupuje do chemických reakcí, kterými vznikají
skleníkové plyny uvedené v čl. 3 odst. 2;
p)      „výrobkem z vytěženého dřeva“
rozumí výrobek pocházející z těžby dřeva, včetně dřeva
a kůry, který opustil místo, kde bylo dřevo vytěženo;
q)      „lesem“ rozumí území o rozloze
nejméně 0,5 hektaru s korunovým zápojem stromů nebo s
odpovídajícím stupněm zakmenění nejméně 10 % plochy, pokryté
stromy s potenciálem dosáhnout v dospělosti na místě svého růstu
minimální výšky nejméně 5 metrů, včetně skupin rostoucích
semenáčů, nebo výsadba, která dosud nedosáhla korunového zápoje
stromů nebo odpovídajícího stupně zakmenění nejméně 10 %
plochy a výšky nejméně 5 metrů, včetně jakékoli plochy, která
obvykle tvoří součást zalesněné oblasti, ale na které
dočasně v důsledku zásahu člověka, například
těžby nebo jako výsledek přírodních příčin, žádné stromy
nejsou, ale u níž se očekává návrat k lesnímu porostu;
r)       „korunovým zápojem“ rozumí podíl stanovené
oblasti, která je pokryta korunami stromů, vyjádřený jako procentní
podíl;
s)       „stupněm zakmenění“ rozumí
hustota osazení stojících a rostoucích stromů na půdě pokryté
lesním porostem měřená v souladu s metodikou stanovenou členským
státem;
t)       „přírodním škodlivým
činitelem“ rozumí událost nebo faktor, které nejsou antropogenního
původu, jež způsobí značný objem emisí v lesích nebo
v zemědělské půdě a jejichž výskyt v lesích není
pod kontrolou členského státu za předpokladu, že členský stát
není zároveň objektivně schopen významně omezit vliv události
nebo faktoru na emise i poté, co k výskytu události nebo faktoru došlo;
u)      „poločasem rozkladu“ rozumí
počet let, jenž je zapotřebí k tomu, aby se obsah uhlíku ve výrobku
ze dřeva snížil na polovinu svého původního množství;
v)      „metodou okamžité oxidace“ rozumí
účetní metoda, která předpokládá, že k uvolnění celkového
množství uhlíku uloženého ve výrobcích z vytěženého dřeva do
atmosféry dochází v době, kdy členský stát zanese tyto produkty do
svých účtů podle tohoto rozhodnutí;
w)     „nahodilou těžbou“ rozumí těžba
dřeva, které bylo poškozeno v důsledku působení
přírodních škodlivých činitelů, avšak lze jej stále alespoň
částečně využít.
2.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 s cílem
změnit definice uvedené v odstavci 1 tohoto článku pro účely
aktualizace těchto definic na základě změn definic
přijatých subjekty UNFCCC nebo Kjótského protokolu nebo jiných
mnohostranných dohod týkajících se změny klimatu, které Unie uzavřela.

Článek 3
Povinnost
sestavit a vést účty v odvětví LULUCF
1.
Pro každé účetní období, které je uvedeno v
příloze I, jsou členské státy povinny sestavit a vést účty,
které přesně zachycují všechny emise a pohlcení v důsledku
činností na svém území, jež spadají do těchto kategorií
činností:
a)      zalesňování;
b)      opětovné zalesňování;
c)      odlesňování;
d)      obhospodařování lesů;
e)      obhospodařování orné půdy;
f)       obhospodařování pastvin.
Členské státy mohou rovněž sestavit a
vést účty, které přesně zachycují emise a pohlcení v
důsledku obnovy vegetace, odvodňování mokřadů a
zavodňování.
2.
Účty uvedené v odstavci 1 se vztahují na emise
a pohlcení těchto skleníkových plynů:
a)           oxid uhličitý (CO2);
b)           methan (CH4);
c)           oxid dusný (N2O).
3.
Členské státy do svých účtů konkrétní
činnost podle odstavce 1 zahrnou ode dne, kdy byla zahájena, nebo od 1.
ledna 2013 podle toho, co nastane později.
Článek 4
Obecná
účetní pravidla
1.
Členské státy ve svých účtech uvedených v
čl. 3 odst. 1 označí zdroje kladným znaménkem (+) a propady záporným
znaménkem (-).
2.
Emise a pohlcení v důsledku činnosti,
která spadá do jedné nebo více kategorií činností uvedených v čl. 3
odst. 1, se zaúčtují pouze do jedné kategorie.
3.
Členské státy na základě transparentních
a ověřitelných údajů určí území, na němž se provádí
činnost spadající do kategorie uvedené v čl. 3 odst. 1. Zajistí, aby
v účtu příslušné kategorie bylo možné všechna tato území
přesně identifikovat.
4.
Členské státy zahrnou do svých účtů
podle čl. 3 odst. 1 všechny změny zásob uhlíku v těchto úložištích
uhlíku:
a)           nadzemní biomasa;
b)           podzemní biomasa;
c)           podestýlka;
d)           mrtvá dřevní hmota;
e)           organický uhlík v půdě;
f)            výrobky z vytěženého
dřeva.
Členské státy však mohou rozhodnout, že do
svých účtů nezahrnou změny zásoby uhlíku v případě
úložišť uhlíku uvedených v prvním pododstavci písm. a) až e), pokud
úložiště uhlíku není snižujícím se propadem nebo zdrojem. Členské
státy mají za to, že úložiště uhlíku není snižujícím se propadem nebo
zdrojem, pouze prokazují-li to transparentní a ověřitelné údaje.
5.
Členské státy uzavřou účty uvedené v
čl. 3 odst. 1 na konci každého účetního období uvedeného v
příloze I a uvedou celkové emise a celková pohlcení zahrnuté do
těchto účtů v průběhu tohoto účetního období.
6.
Členské státy vedou úplné a přesné
záznamy o všech metodikách a údajích použitých ke splnění svých povinností
podle tohoto rozhodnutí.
7.
Komise je zmocněna k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 za účelem
změny přílohy I přidáním účetních období a zajištění
soudržnosti mezi těmito účetními obdobími a příslušnými obdobími
pro závazky Unie v oblasti snižování emisí v jiných odvětvích.
Článek 5
Účetní pravidla pro zalesňování, opětovné
zalesňování a odlesňování
1.
Do účtů týkajících se zalesňování
zanesou členské státy emise a pohlcení pocházející pouze z činností
probíhajících na půdě, na které nebyl lesní porost ke dni 1. ledna
1990.
2.
Zaúčtovávají-li členské státy čisté
změny emisí a pohlcení oxidu uhličitého (CO2)
v důsledku činností zalesňování, opětovného
zalesňování a odlesňování, představují tyto čisté
změny celkové hodnoty pohlcení a emisí za roky v každém účetním
období uvedeném v příloze; vypočítají se jako součet
rozdílů mezi zásobou uhlíku k 31. prosinci a zásobou k 1. lednu téhož roku
v každém roce daného účetního období na základě transparentních a
ověřitelných údajů.
3.
Zaúčtovávají-li členské státy emise
methanu (CH4) a oxidu dusného (N2O) v důsledku
činností zalesňování, opětovného zalesňování a
odlesňování, představují tyto emise celkové emise za jednotlivé roky
v každém účetním období uvedeném v příloze I; vypočítají se na
základě transparentních a ověřitelných údajů sečtením
emisí za každý rok v daném účetním období.
4.
Členské státy nadále sestavují a vedou
účty, které zachycují emise a pohlcení pocházející z půdy, jež byla v
účtech vykázána podle čl. 4 odst. 3 v rámci zalesňování,
opětovného zalesňování a odlesňování, i pokud se tato
činnost již na uvedené půdě neprovádí.
5.
Při výpočtech k určení lesů
spadajících do kategorie zalesňování, opětovného zalesňování a
odlesňování použijí členské státy stejnou jednotku prostorového
posouzení.
Článek 6
Účetní pravidla pro obhospodařování lesů
1.
Do účtů týkajících se
obhospodařování lesů členské státy zanesou emise a pohlcení
z uvedené činnosti; vypočítají se odečtením hodnoty získané
vynásobením počtu let v daném účetním období jejich referenční
úrovní uvedenou v příloze II od emisí a pohlcení v každém účetním
období uvedeném v příloze I.
2.
Pokud je výsledek výpočtu uvedeného
v odstavci 1 za účetní období záporný, zaúčtují členské
státy v kategorii obhospodařování lesů celkové emise a pohlcení
maximálně odpovídající 3,5 % emisí členského státu v referenčním
roce, které jsou obsažené v revidované původní zprávě tohoto
členského státu o emisních údajích v referenčním roce
vypracované podle přílohy rozhodnutí 13/CMP.1 a předložené UNFCCC,
kromě emisí a pohlcení z činností uvedených v čl. 3 odst. 1,
vynásobených počtem let v daném účetním období.
3.
Členské státy zajistí, aby metody
výpočtu, které uplatňují na účty v případě
činností souvisejících s obhospodařováním lesů, byly v souladu
s metodami výpočtu použitými pro výpočet referenčních
úrovní uvedených v příloze II s ohledem na tyto aspekty:
a)           úložiště uhlíku a skleníkové
plyny;
b)           obhospodařovaná plocha
lesů;
c)           výrobky z vytěženého
dřeva;
d)           přírodní škodliví
činitelé.
4.
Nejpozději rok před koncem každého
účetního období sdělí členské státy Komisi navrhované revidované
referenční úrovně pro následující účetní období podle metodiky
uvedené v rozhodnutí –/CMP.7 použité pro výpočet referenčních úrovní stanovených
v uvedeném rozhodnutí.
5.
Pokud se příslušná ustanovení rozhodnutí
–/CMP.7 změní, sdělí členské státy Komisi nejpozději šest
měsíců po přijetí těchto změn navrhované revidované
referenční úrovně, které tyto změny odrážejí.
6.
Pokud má členský stát k dispozici lepší
metodiku, která umožňuje vypočítat referenční úrovně
podstatně přesnějším způsobem, nebo zlepší-li se
výrazně kvalita údajů, kterými členský stát disponuje,
příslušný členský stát Komisi neprodleně oznámí navrhované
revidované referenční úrovně, které tyto změny odrážejí.
7.
Pro účely odstavců 4, 5 a 6 uvedou
členské státy výši ročních emisí v důsledku přírodních
škodlivých činitelů, které byly zahrnuty do jejich navrhovaných
referenčních úrovní, a způsob, jakým tuto výši odhadly.
8.
Komise ověří přesnost navrhovaných
revidovaných referenčních úrovní.
9.
Komise má pravomoc přijímat akty
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 za
účelem aktualizace referenčních úrovní stanovených
v příloze II.
10.
Členské státy do svých účtů pro
obhospodařování lesů promítnou dopad jakékoli změny přílohy
II pro celé příslušné účetní období.
Článek 7
Účetní pravidla pro výrobky z vytěženého dřeva
1.
Členské státy zanesou do svých účtů
podle čl. 3 odst. 1 emise z výrobků z vytěženého dřeva
obsahujících uhlík ke dni 1. ledna 2013, i v případě že byly
tyto výrobky z vytěženého dřeva vytěženy před tímto datem.
2.
Do účtů podle čl. 3 odst. 1
týkajících se výrobků z vytěženého dřeva členské státy na
základě výpočtů v souladu s funkcí rozkladu prvního
řádu a standardním poločasem rozkladu podle přílohy III zanesou
emise z těchto výrobků z vytěženého dřeva:
a)      papír;
b)      dřevěné desky;
c)      řezivo.
Členské státy mohou místo poločasu
rozkladu uvedeného v příloze III použít poločas rozkladu specifický
pro jednotlivé země za předpokladu, že členský stát tuto hodnotu
stanoví na základě transparentních a ověřitelných údajů.
V účtech týkajících se vyvážených
výrobků z vytěženého dřeva mohou členské státy místo
poločasu rozkladu uvedeného v příloze III použít poločas
rozkladu specifický pro danou zemi za předpokladu, že členský stát
tuto hodnotu stanoví na základě transparentních a ověřitelných
údajů o používání těchto výrobků z vytěženého dřeva v
dovážející zemi.
3.
Pokud členské státy zanesou do svých
účtů podle čl. 3 odst. 1 emise oxidu uhličitého (CO2)
z výrobků z vytěženého dřeva na skládkách pevného odpadu,
učiní tak na základě metody okamžité oxidace.
4.
Pokud členské státy zanesou do svých
účtů emise z výrobků z vytěženého dřeva, které
byly vytěženy pro energetické účely, učiní tak rovněž na základě
metody okamžité oxidace.
5.
Členské státy zanesou emise z výrobků z
vytěženého dřeva do svých účtů pouze
v případě, že tyto emise pocházejí z výrobků z
vytěženého dřeva, které byly přemístěny z půdy
zahrnuté do účtů členského státu podle čl. 3 odst. 1.
6.
Komise má pravomoc přijímat akty
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 za
účelem revize informací uvedených v příloze III v souladu
s vědeckým pokrokem.
Článek 8
Účetní
pravidla pro obhospodařování orné půdy, obhospodařování pastvin,
obnovu vegetace, odvodňování mokřadů a zavodňování
1.
Do účtů týkajících se
obhospodařování orné půdy a obhospodařování pastvin zanesou
členské státy emise a pohlcení v důsledku těchto
činností; vypočítají se tak, že se od emisí a pohlcení v každém účetním
období uvedeném v příloze I odečte hodnota získaná vynásobením
počtu let v daném účetním období emisemi a pohlcením členských
států z těchto činností v referenčním roce, které
jsou obsažené v revidované původní zprávě tohoto členského státu
o emisních údajích v referenčním roce vypracované podle přílohy
rozhodnutí 13/CMP.1 a předložené UNFCCC.
2.
Jestliže členský stát rozhodne, že sestaví a
povede účty pro obnovu vegetace a/nebo odvodňování mokřadů
a zavodňování, použije metodu výpočtu uvedenou v odstavci 1.
Do účtů týkajících se odvodňování
mokřadů a zavodňování zanesou členské státy emise a
pohlcení v důsledku těchto činností všude, kde byla půda od
roku 1990 odvodněna, a všude, kde byla půda od roku 1990
zavodněna.
Článek 9
Účetní pravidla pro přírodní škodlivé činitele
1.
Jsou-li splněny podmínky stanovené v odstavci
2, mohou členské státy z výpočtů, které se týkají jejich
účetních povinností podle čl. 3 odst. 1 písm. a), b), d), e) a f),
vyloučit emise skleníkových plynů ze zdrojů, které vznikly v
důsledku přírodních škodlivých činitelů a které nejsou
antropogenního původu. Pokud členské státy tyto emise vyloučí,
musejí rovněž vyloučit všechna následná pohlcení na půdě,
kde se tito přírodní škodliví činitelé vyskytli. Nevyloučí však
emise skleníkových plynů ze zdrojů, které nejsou antropogenního
původu a které vznikly v důsledku přírodních škodlivých
činitelů, zahrnuté do výpočtu jejich referenční úrovně
podle čl. 6 odst. 4, 5 nebo 6.
2.
Členské státy mohou v souladu s odstavcem 1 z
výpočtů, které se týkají jejich účetních povinností podle
čl. 3 odst. 1 písm. a), b) a d), vyloučit emise skleníkových
plynů ze zdrojů, které nejsou antropogenního původu, pokud tyto
emise skleníkových plynů, které nejsou antropogenního původu, vzniklé
v důsledku přírodních škodlivých činitelů v jednom roce
překročí 5 % celkových emisí členského státu v referenčním
roce, které jsou obsažené v revidované původní zprávě tohoto
členského státu o emisních údajích v referenčním roce vypracované
podle přílohy rozhodnutí 13/CMP.1 a předložené UNFCCC, s výjimkou emisí
a pohlcení z činností podle čl. 3 odst. 1 za předpokladu, že
jsou splněny tyto podmínky:
a)           členský stát identifikuje
všechny půdní plochy vyloučené z účelu účtů
členských států podle čl. 3 odst. 1 písm. a), b) a d),
včetně jejich zeměpisného umístění, roku a druhů
přírodních škodlivých činitelů;
b)           členský stát odhadne roční
emise skleníkových plynů ze zdrojů, které nejsou antropogenního
původu, vzniklé v důsledku přírodních škodlivých
činitelů a následná pohlcení na vyloučených půdních plochách;
c)           na vyloučených půdních
plochách nedošlo ke změně ve využívání půdy a členský stát
používá transparentní a ověřitelné metody a kritéria ke zjištění
změn ve využívání půdy na těchto půdních plochách;
d)           pokud je to možné, členský stát
podniká opatření s cílem řídit nebo kontrolovat dopad
přírodních škodlivých činitelů;
e)           pokud je to možné, členský stát
podniká opatření pro sanaci vyloučených půdních ploch;
f)            emise z výrobků z
vytěženého dřeva, které byly získány nahodilou těžbou
dřeva, nebyly vyloučeny z účetnictví.
3.
Členské státy mohou rovněž
odděleně v souladu s odstavcem 1 z výpočtů, které se týkají
jejich účetních povinností podle čl. 3 odst. 1 písm. e) a f), vyloučit
emise skleníkových plynů ze zdrojů, které nejsou antropogenního
původu, pokud tyto emise skleníkových plynů, které nejsou
antropogenního původu, vzniklé v důsledku přírodních škodlivých
činitelů v jednom roce překročí 5 % celkových emisí
členského státu v referenčním roce, které jsou obsažené v
revidované původní zprávě tohoto členského státu o emisních
údajích v referenčním roce vypracované podle přílohy rozhodnutí
13/CMP.1 a předložené UNFCCC, s výjimkou emisí a pohlcení z činností
podle čl. 3 odst. 1 za předpokladu, že jsou splněny podmínky
stanovené v čl. 9 odst. 2.
4.
Členské státy zahrnou do svých účtů
podle čl. 3 odst. 1 emise z výrobků z vytěženého dřeva,
které byly získány nahodilou těžbou dřeva v souladu s článkem 7.
5.
Komise je zmocněna k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 12 za
účelem revize podmínek uvedených v odst. 2 prvním pododstavci
s ohledem na vědecký pokrok nebo za účelem zohlednění
revizí aktů přijatých orgány UNFCCC nebo Kjótského protokolu.
Článek 10
Akční
plány pro odvětví LULUCF
1.
Nejpozději šest měsíců po
začátku každého účetního období uvedeného v příloze I
členské státy vypracují a předají Komisi návrh akčních
plánů pro odvětví LULUCF na omezení nebo snížení emisí a udržení
nebo zvýšení pohlcení vzniklých v důsledku činností uvedených v
čl. 3 odst. 1. Členské státy zajistí, aby byla konzultována široká škála
zúčastněných stran.
Návrh akčních plánů
pro odvětví LULUCF se vztahuje na dobu trvání příslušného
účetního období uvedeného v příloze I.
2.
Členské státy zahrnou do svých návrhů
akčních plánů pro odvětví LULUCF tyto informace týkající se
všech činností uvedených v čl. 3 odst. 1:
a)           popis minulých trendů emisí a
pohlcení;
b)           projekce emisí a pohlcení za
příslušné účetní období;
c)           analýzu potenciálu omezení nebo
snížení emisí a udržení nebo zvýšení pohlcení;
d)           seznam opatření,
včetně případně těch, která jsou uvedena v
příloze IV a mají být přijata v zájmu vyčerpání potenciálu
zmírňování dopadů na změny klimatu, jenž byl eventuálně
zjištěn analýzou podle písmene c);
e)           strategie určené k
provádění opatření uvedených v písmenu d), včetně popisu
očekávaného účinku těchto opatření na emise a pohlcení;
f)            rozvrh přijetí a
provádění opatření uvedených v písmenu d).
3.
Komise zhodnotí akční plán členského
státu pro odvětví LULUCF do tří měsíců od obdržení všech
příslušných informací od tohoto členského státu. Komise zveřejní
výsledky tohoto hodnocení a může případně vydat doporučení
v zájmu zvýšení úsilí členských států o omezení nebo snížení
emisí a udržení nebo zvýšení pohlcení.
Členské státy náležitě zohlední
zjištění Komise a do tří měsíců od obdržení hodnocení
Komise své akční plány pro odvětví LULUCF zveřejní v
elektronické podobě a zpřístupní veřejnosti.
4.
Členské státy předloží Komisi do dne
odpovídajícího polovině každého účetního období uvedeného v
příloze I a na konci každého účetního období uvedeného v příloze
I zprávu, v níž popíšou pokrok v provádění svých akčních plánů
pro odvětví LULUCF.
5.
Komise zhodnotí provádění akčních
plánů členských států pro odvětví LULUCF do šesti
měsíců od obdržení zpráv podle odstavce 4.
Komise zveřejní tyto zprávy a výsledky tohoto
hodnocení a může případně vydat doporučení v zájmu zvýšení
úsilí členských států o omezení nebo snížení emisí a o udržení nebo
zvýšení pohlcení. Členské státy náležitě zohlední zjištění
Komise.
Článek 11
Přezkum
Komise přezkoumá účetní pravidla v
tomto rozhodnutí nejpozději do jednoho roku od konce prvního účetního
období uvedeného v příloze I.
Článek 12
Výkon
přenesené pravomoci
1.
Pravomoc přijímat akty v přenesené
pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto
článku.
2.
Přenesená pravomoc uvedená
v čl. 2 odst. 2, čl. 4 odst. 7, čl. 6 odst. 9,
čl. 7 odst. 6 a čl. 9 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu
neurčitou od data vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.
3.
Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení
pravomocí uvedené v čl. 2 odst. 2, čl. 4 odst. 7, čl. 6
odst. 9, čl. 7 odst. 6 a čl. 9 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím
o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže
určených. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po
zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k
pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se
platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4.
Přijetí aktu v přenesené pravomoci
Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu
a Radě.
5.
Akt v přenesené pravomoci přijatý podle
čl. 2 odst. 2, čl. 4 odst. 7, čl. 6 odst. 9, čl. 7 odst. 6
a čl. 9 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský
parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců
ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada
před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky
nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato
lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 13
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1.
ledna 2013.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno členským
státům.
V Bruselu dne 12.3.2012.
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda / předsedkyně                                 předseda
/ předsedkyně
PŘÍLOHA I
ÚČETNÍ
OBDOBÍ PODLE ČL. 3 ODST. 1
 Účetní období || Roky
 První účetní období || Od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2020
PŘÍLOHA II
REFERENČNÍ
ÚROVNĚ ČLENSKÝCH STÁTŮ PODLE ČLÁNKU 6
 Členský stát || Ekvivalenty oxidu uhličitého (CO2) v tisících tun ročně
 Rakousko || -6516
 Belgie || -2499
 Bulharsko || -7950
 Kypr || -157
 Česká republika || -4686
 Dánsko || 409
 Estonsko || -2741
 Finsko || -20466
 Francie || -67410
 Německo || -22418
 Řecko || -1830
 Maďarsko || -1000
 Irsko || -142
 Itálie || -22166
 Lotyšsko || -16302
 Litva || -4552
 Lucembursko || -418
 Malta || -49
 Nizozemsko || -1425
 Polsko || -27133
 Portugalsko || -6830
 Rumunsko || -15793
 Slovensko || -1084
 Slovinsko || -3171
 Španělsko || -23100
 Švédsko || -41336
 Spojené království || -8268
PŘÍLOHA III
FUNKCE ROZKLADU PRVNÍHO ŘÁDU A POLOČAS ROZKLADU PODLE
ČLÁNKU 7
Funkce rozkladu
prvního řádu s počáteční hodnotou a pokračující do
současného roku:

      ,
kde:
rok
 zásoba
uhlíku v úložišti výrobků z vytěženého dřeva na začátku
roku(v tisících tun za
rok)
konstanta
rozkladu prvního řádu v jednotkách za rok , kde HL je
poločas rozkladu úložiště výrobků z vytěženého dřeva
během let.)
přísun
uhlíku do výrobků z vytěženého dřeva během roku
(v tisících tun za rok)
změna
zásoby uhlíku ve výrobcích z vytěženého dřeva během roku
(v tisících tun za rok)
Standardní
poločas rozkladu (HL):
            2 roky
pro papír
            25 let
pro dřevěné desky
            35 let
pro řezivo.
PŘÍLOHA IV
OPATŘENÍ, KTERÁ MOHOU BÝT PODLE ČL. 10 ODST. 2 PÍSM. D)
ZAHRNUTA DO AKČNÍCH PLÁNŮ PRO ODVĚTVÍ LULUCF
a)           opatření týkající se
obhospodařování orné půdy, jako je:
–
zlepšení agronomických postupů výběrem
vhodnějších odrůd plodin,
–
rozšíření střídání plodin a zamezení nebo
omezení použití půdy ležící ladem,
–
zlepšení hospodaření s živinami,
obdělávání půdy / hospodaření s rezidui a vodohospodářství,
–
podpora zemědělsko-lesnických
postupů a potenciálu změny pokryvu (využití) půdy;
b)           opatření týkající se
obhospodařování pastvin a zlepšení kvality pastvin, jako je:
–
zabránění přeměně pastvin na
ornou půdu a zpětný přechod z orné půdy na přirozenou
vegetaci,
–
zlepšení obhospodařování pastvin
zařazením změn v intenzitě a načasování pastvy,
–
zvyšování produktivity,
–
zlepšení hospodaření s živinami,
–
lepší zvládání požárů,
–
zavedení vhodnějších druhů a zejména
hluboce kořenících druhů;
c)           opatření ke zlepšení
obhospodařování zemědělských organických půd, zejména
rašelinišť, jako je:
–
stimulace udržitelného obhospodařování
mokřadních stanovišť,
–
stimulace přizpůsobených
zemědělských postupů, jako je minimalizace narušení půdy
nebo extenzivní postupy;
d)           opatření k zamezení
odvodňování a k vytváření pobídek pro zavodnění
mokřadů;
e)           opatření týkající se
stávajících nebo částečně odvodněných rašelinišť, jako
je:
–
předcházení dalšímu odvodnění,
–
vytváření pobídek k zavodnění a
obnově rašelinišť,
–
předcházení požárům rašelinišť;
f)            obnovení znehodnocené půdy;
g)           opatření týkající se lesnických
činností, jako je:
–
zamezení odlesňování,
–
zalesňování a opětovné zalesňování,
–
zachování uhlíku ve stávajících lesích,
–
zlepšování produkce ve stávajících lesích,
–
zvýšení zásoby výrobků z vytěženého
dřeva,
–
zlepšení obhospodařování lesů, též
prostřednictvím optimalizovaného složení druhů, výchovy, probírky a
prostřednictvím ochrany půdy;
h)           posílení ochrany proti
přírodním škodlivým činitelům, jakými jsou požár, škůdci a
vichřice.
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle
              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Rozhodnutí
Evropského parlamentu a Rady o účetních pravidlech a akčních plánech
týkajících se emisí skleníkových plynů a jejich pohlcení v důsledku
činností souvisejících s využíváním půdy, změnami využívání
půdy a lesnictvím

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[23]

ŽIVOTNÍ
PROSTŘEDÍ A OBLAST KLIMATU [07]

1.3.
Povaha návrhu/podnětu

x Návrh/podnět se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu
/ přípravné akci[24]
¨ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Návrh
je v souladu se strategií Evropa 2020 a jeho cílem je přispět k
realizaci cílů týkajících se snížení emisí Unie.

1.4.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

Specifický cíl č.
Provádění politiky a právních předpisů EU
týkajících se oblasti klimatu (ABB kód 07 12)
Příslušné aktivity ABM/ABB
07 12 01 (Provádění politiky a právních
předpisů Unie týkajících se oblasti klimatu)

1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte účinky, které by
návrh/podnět měl mít na příjemce / cílovou skupinu obyvatelstva.
Návrh stanoví stabilní a harmonizovaný právní rámec pro
účtování emisí skleníkových plynů a jejich pohlcení v důsledku
činností souvisejících s využíváním půdy, změnami využívání
půdy a lesnictvím (LULUCF) v Unii a umožňuje podrobné posouzení
pokroku v členských státech. Konkrétně:
– stimuluje úsilí o zmírňování dopadů změn
klimatu zlepšeným pohlcením a snížením emisí v zemědělství a
lesnictví a produkcí výrobků z vytěženého dřeva
v průmyslu a zlepšuje viditelnost těchto opatření;
– posiluje environmentální integritu závazků
zajištěním správného účtování emisí a pohlcení a zabezpečuje
udržitelné a k životnímu prostředí šetrné energetické využití biomasy
doplněním stávajících opatření a
– zlepšuje hospodářskou účinnost při
sledování ambicióznějších cílů, k jejichž realizaci mohou
přispět všechna odvětví.
Ukazatele výsledků a dopadů
Upřesněte ukazatele, podle kterých
je možno sledovat uskutečňování návrhu/podnětu.
Následující ukazatele odpovídají obecným, specifickým a
operativním cílům návrhu:
– trendy v oblasti emisí a pohlcení;
– počet případů nedodržení předpisů
členskými státy, včasné předložení akčních plánů
členských států pro odvětví LULUCF a zpráv Komisi,
včasné předložení referenčních úrovní členských států
Komisi;
– soulad zpráv členských států s požadavky návrhu;
– úplnost zpráv členských států předkládaných
Komisi a míra uplatňování společných účetních pravidel
členskými státy;
– dostupnost údajů a informací v oblastech, na něž
se návrh zaměřuje.

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v
krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Cíle tohoto návrhu jsou dva:
– zajistit důkladné a harmonizované účtování emisí
a pohlcení z odvětví LULUCF v členských státech;
– stimulovat úsilí členských států o zmírnění
dopadů změn klimatu vypracováním a prováděním akčních
plánů pro odvětví LULUCF;

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Přijetí opatření na úrovni Unie by vzhledem ke své
účinnosti přineslo ve srovnání s opatřeními na úrovni
jednotlivých členských států jednoznačné výhody. Jelikož se
zastřešující závazky v oblasti klimatu přijímají na úrovni Unie,
je rovněž efektivní vytvořit potřebná účetní pravidla na
této úrovni. Kromě toho k překonání zjištěných
problémů, jako je například potřeba mít přesná a
konzistentní účetní pravidla pro různé činnosti
v odvětví LULUCF, je zapotřebí společný přístup ve
všech členských státech, který může být zajištěn pouze na úrovni
Unie.
Tento právní rámec, který stanoví společné a
přesné účetnictví ve všech členských státech, vypracování
akčních plánů a díky tomu podrobnější posouzení a hodnocení
pokroku v členských státech, zajistí skutečnou přidanou
hodnotu. Zajistí soudržnost politiky Unie v oblasti klimatu, dále zlepší
environmentální integritu unijních závazků v oblasti změn
klimatu a ekonomickou efektivnost politiky Unie v oblasti klimatu.

1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v
minulosti

Návrh
vychází ze zkušeností, jichž bylo dosaženo na mezinárodní úrovni, a má
řešit nedostatky stávajících účetních pravidel podle Kjótského
protokolu. V zájmu navržení důkladného a harmonizovaného rámce pro
účetnictví v odvětví LULUCF bylo provedeno podrobné posouzení.

1.5.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními
nástroji

Návrh je v souladu se strategií Evropa 2020 a se stěžejní
iniciativou strategie Evropa 2020 – za Evropu méně náročnou na
zdroje. Doplňuje rovněž stávající politiku Unie v oblasti
klimatu, energetiky a sociálních politik.
Doplňuje i společnou zemědělskou
politiku po roce 2013, pokud jde o provádění „ekologické složky“, a
v rámci politiky Unie v oblasti rozvoje venkova by se mohly
výrazně zlepšit pobídky k sekvestraci uhlíku v zemědělství a
lesnictví. Řádné účetnictví souvisejících kladných toků uhlíku
by více zviditelnilo pozitivní přínos těchto opatření prováděných
prostřednictvím SZP.
Účtování v odvětví LULUCF by proto
podpořilo udržitelné energetické využití biomasy a rovněž poskytlo
spolehlivý, jasný a viditelný ukazatel pokroku v oblasti zemědělství
a lesnictví. Bez komplexního povinného účtování činností
v odvětví LULUCF se úsilí investované členskými státy,
zemědělci a lesníky o zmírňování klimatických změn neodrazí
ve snaze Unie o dosažení jejího cíle snížení skleníkových plynů.

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

¨ Časově
omezený návrh/podnět
¨         Návrh/podnět s platností od
[DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
¨         Finanční dopad od RRRR do RRRR
x Časově
neomezený návrh/podnět
Předpokládá
se, že provádění bude zahájeno 1. ledna 2013 v závislosti na pokroku
učiněném v rámci legislativního postupu.

1.7.
Předpokládaný způsob řízení[25]

x Přímé
centralizované řízení Komisí
¨ Nepřímé
centralizované řízení, při kterém jsou úkoly
plnění rozpočtu svěřeny:
¨         výkonným agenturám
¨         subjektům zřízeným
Společenstvími[26]
¨         vnitrostátním veřejnoprávním
subjektům / subjektům pověřeným výkonem veřejné služby
¨         osobám pověřeným
prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii
a označeným v příslušném základním právním aktu ve smyslu
článku 49 finančního nařízení
¨ Sdílené
řízení s členskými státy
¨ Decentralizované
řízení s třetími zeměmi
¨ Společné
řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte
je v části „Poznámky“.
Poznámky
Za
provádění podstatné části návrhu ponesou odpovědnost
členské státy. Komise posoudí informace obsažené ve zprávách
předaných členskými státy a vydá případně doporučení.

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Upřesněte četnost a podmínky.
Členské státy zahrnují do svých účtů
v odvětví LULUCF informace každý rok a zaúčtovávají emise a
pohlcení z odvětví LULUCF podle tohoto návrhu na konci každého
účetního období.
Zprávy připravené podle tohoto návrhu bude pro každé
účetní období hodnotit Komise na základě technických odborných
posudků.
K posouzení provádění tohoto rozhodnutí v rámci
ustanovení o přezkumu by byla nezbytná studie.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

Jelikož
se u tohoto návrhu jedná o rozhodnutí, jsou rizika týkající se provádění
omezená, neboť navrhované závazky jsou založeny na již zavedených
mezinárodních pravidlech, která členské státy uplatňují v rámci svých
závazků podle Kjótského protokolu.

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

Opatření
zabývající se případnými riziky se bude skládat z: konstruktivního dialogu
a spolupráce s členskými státy, udržování kontaktů s
příslušnými útvary Komise, zejména s cílem dostatečně zajistit
odpovídající údaje, konzultování odborníků, zejména při
přijímání aktů v přenesené pravomoci, přístupu k externím
technickým odborným posudkům pro odpovídající hodnocení, provádění
studií při přezkumu právního aktu a případně organizování
tematických konferencí.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí

Upřesněte stávající či
předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Vzhledem k částkám, o které se jedná, a druhu zakázek
tento podnět nepředstavuje zvláštní riziko podvodu. Komise bude
činnost řídit a kontrolovat prostřednictvím všech
příslušných běžných nástrojů, jako je roční plán
řízení GŘ CLIMA.
Obzvláště důležité jsou standardy vnitřní
kontroly č. 2, 7, 8, 9, 11, 12, 13, 15 a 16. Dále budou zcela uplatněny
zásady stanovené v nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/202
(„finanční nařízení“) a jeho prováděcích pravidlech.
Postupy zadávání veřejných zakázek se budou řídit
společným finančním okruhem GŘ CLIMA: částečně
decentralizovaným okruhem, jehož hlavním rysem je hierarchická nezávislost na
pověřených schvalujících osobách, které provádějí finanční
operace a ověřování.
Postup výběru dodavatele prověří také výbor
pro vnitřní kontrolu (ENVAC), který ověří soulad postupů
přijatých schvalujícími osobami s pravidly finančního nařízení a
prováděcími pravidly za použití kombinace náhodně vybraného vzorku
veřejných zakázek a vzorku veřejných zakázek vybraných na
základě rizika.
Nad rámec uvedených opatření pro účely
přijetí aktů v přenesené pravomoci bude zajištěno, aby
osoby, které se podílejí na odborných konzultacích, byly nezávislé a
příslušně kvalifikované.

3.
          ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové linie

·
Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí okruhů víceletého
finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název…...….………………………...……...] || RP/NRP ([27]) || zemí ESVO[28] || kandidátských zemí[29] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 5 || 07 01 02 11 Ostatní výdaje na řízení na podporu oblasti politiky „životní prostředí a oblast klimatu“ || NRP || NE || NE || NE || NE
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [položka…...…………………………………….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 […] || [XX.YY.YY.YY.] […] || […] || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo || Okruh 2:
 GŘ: CLIMA ||   ||   || Rok N[30] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Platby || (2) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1a) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Platby || (2a) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[31] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie 07 01 04 05 (a následné linie) ||   || (3) || 0 ,100 || - || - || 0,600 || - || - || 0,600 || 1 ,300
 CELKEM prostředky pro GŘ CLIMA || Závazky || =1+1a +3 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300
 Platby || =2+2a +3 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300
 Platby || =5+ 6 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300
Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 0 ,100 ||   ||   || 0 ,600 ||   ||   || 0 ,600 || 1 ,300
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce CELKEM (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || 0 ,100 ||   ||   || 0 ,600 ||   ||   || 0 ,600 || 1 ,300
 Platby || =5+ 6 || 0 ,100 ||   ||   || 0,600 ||   ||   || 0 ,600 || 1 ,300
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || CELKEM
 GŘ: CLIMA ||
  Lidské zdroje || 0,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,889
  Ostatní správní výdaje || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 2 ,433
 CELKEM GŘ CLIMA || Prostředky || 0,475 || 0 ,457 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0,475 || 3 ,322
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce CELKEM || (Závazky celkem = platby celkem) || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 3 ,322
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok N[32] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce CELKEM || Závazky || 0 ,575 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 4 ,622
 Platby || 0 ,575 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 4,622

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační prostředky

¨      Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků
x      Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Položky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[33] || Průměrné náklady výstupu || Číslo výstupů || Náklady || Číslo výstupů || Náklady || Číslo výstupů || Náklady || Číslo výstupů || Náklady || Číslo výstupů || Náklady || Číslo výstupů || Náklady || Číslo výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL: Provádění politiky a právních předpisů EU týkajících se oblasti klimatu (ABB kód 07 12)
 – Výstup || Hodnocení || 0 ,.004 || 27 || 0,100 ||   ||   ||   ||   || 27 || 0,100 ||   ||   ||   ||   || 27 || 0,100 || 81 || 0 ,300
 – Výstup || Studie || 0,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,500 || 1 || 0 ,500
 – Výstup || Přezkum || 0,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,500
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || 27 || 0,100 || 0 || - || 0 || - || 28 || 0,600 || 0 || - || 0 || - || 28 || 0,600 || 83 || 1 ,300
 NÁKLADY CELKEM || 0 || 0 ,100 || 0 || - || 0 || - || 0 || 0,600 || 0 || - || 0 || - || 0 || 0, 600 || 0 || 1, 300

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

¨      Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
x      Návrh/podnět vyžaduje využití správních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok N[34] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce CELKEM || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 ||
 Lidské zdroje (1 zaměstnanec ve třídě AD na plný úvazek již pracující v GŘ CLIMA) || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,889
 Ostatní správní výdaje – 07 01 02 11 01 služební cesty (5 za rok; 0, 0015 mil. EUR / služební cesta) – 07 01 02 11 02 konference (2 za rok; 150 účastníků; ; 0, 035 mil. EUR /konference) – 07 01 02 11 02 zasedání (2 za rok; maximálně 168 odborníků (28 *6); 1 den; 0, 135 mil. EUR /zasedání) MEZISOUČET ||       0 ,0075     0 ,070       0,270         0,348   ||       0 ,0075     0 ,070       0,270         0,348   ||       0 ,0075     0,070       0,270         0,348   ||       0,0075     0,070       0,270         0,348   ||       0 ,0075     0,070       0,270         0,348   ||       0,0075     0,070       0,270         0,348   ||       0 ,0075     0,070       0,270         0,348   ||       0 ,053     0,490       1,890         2,433
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0 ,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 3,322
 Mimo OKRUH 5[35] víceletého finančního rámce   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 3,322

3.2.4.
Odhadované potřeby v oblasti lidských
zdrojů

¨      Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
x      Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 || 07 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0,127 || 0 ,127
 || XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[36]   ||
 || XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z „celkového rámce“) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[37] || – v ústředí[38] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || CELKEM || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127
XX je oblast politiky nebo dotčená
hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Přijímat vhodná opatření k provádění různých povinností Komisi (např. přezkum zpráv členských států, provádění analýz, monitorování provádění atd.).
 Externí zaměstnanci ||

3.2.5.
Soulad se stávajícím víceletým finančním
rámcem

x      Návrh/podnět je v souladu se
stávajícím víceletým finančním rámcem.
¨      Návrh/podnět si vyžádá úpravu
příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
¨      Návrh/podnět vyžaduje použití
nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[39].

3.2.6.
Příspěvky třetích stran

xNávrh/podnět nepočítá se
spolufinancováním od třetích stran.
Návrh/podnět
počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

x      Návrh/podnět nemá žádný
finanční dopad na příjmy.
¨      Návrh/podnět má tento finanční
dopad:
¨         dopad na vlastní zdroje
¨         dopad na
různé příjmy
[1]               Rozhodnutí Konference smluvních stran úmluvy UNFCCC
1/CR.16 („Cancúnské dohody“).
[2]               Na základě čtvrté hodnotící zprávy
Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC).
[3]               Závěry Evropské rady z 8.–9. března 2007.
[4]               Úř. věst. L 140 5.6.2009, s. 63.
[5]               Úř. věst. L 140 5.6.2009, s. 136.
[6]               Úř. věst. L 49 19.2.2004, s. 1.
[7]               KOM(2011) 789 v konečném znění – 2011/0372
(COD).
[8]               LULUCF se zaměřuje v první řadě
na emise a pohlcování uhlíku rostlinami a půdou, a proto se do něj
nepočítají jiné skleníkové plyny ze zemědělské činnosti,
např. methan a oxidy dusíky z chovů dobytka a hnojiv. Jiné emise
než CO2 ze zemědělství jsou zařazeny do inventarizace
zemědělství samostatně.
[9]               Nicméně je třeba najít vhodnou rovnováhu,
zejména by přeměna neměla vést k „přesunu emisí
uhlíku“, tj. k záměně lokálně produkovaných potravin za
potraviny dovážené, které mají negativnější dopad vyjádřený uhlíkovou
stopou.
[10]             Viz např. Sathre R. and O'Connor J. (2010), A
synthesis of research on wood products and greenhousegas impacts (Souhrn
výsledků výzkumu dopadů výrobků ze dřeva a skleníkových
plynů), 2. vydání, Vancouver, B. C. FP Innovations, s. 117.
[11]             Úř. věst. L 130 15.5.2002, s. 1.
[12]             Směrnice 2009/28/ES.
[13]             KOM(2011) 571 v konečném
znění.
[14]             http://ec.europa.eu/clima/events/0029/index_en.htm
.
[15]             http://ec.europa.eu/clima/consultations/0003/index_en.htm
.
[16]             http://ec.europa.eu/clima/events/0029/index_en.htm
.
[17]             http://ec.europa.eu/clima/events/0029/index_en.htm
.
[18]             Úř. věst. C, , s. .
[19]             Úř. věst. C, , s. .
[20]             Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 136.
[21]             Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32.
[22]             Úř. věst. L 130, 15.5.2002, s. 1.
[23]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(Activity-Based Budgeting).
[24]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
finančního nařízení.
[25]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[26]             Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
[27]             RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
prostředky.
[28]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. .
[29]             Kandidátské země a případně potenciální
kandidátské země západního Balkánu.
[30]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět.
[31]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[32]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět. Plánuje se, že návrh vstoupí v platnost v roce 2013
v závislosti na pokroku v legislativním procesu.
[33]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných studentských výměn, počet
vybudovaných kilometrů silnic atd.).
[34]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět. Plánuje se, že návrh vstoupí v platnost v roce 2013
v závislosti na pokroku v legislativním procesu.
[35]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[36]             SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník .
[37]             Dílčí strop na externí pracovníky z operačních
prostředků (bývalé linie „BA“).
[38]             V zásadě na strukturální fondy, Evropský
zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský
fond.
[39]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.


|

52010PC0708

Návrh ROZHODNUTÍ RADY, kterým se mění rozhodnutí Rady 2008/203/ES ze dne 28. února 2008, kterým se provádí nařízení (ES) č. 168/2007, pokud jde o přijetí  víceletého rámce na roky  2007–2012 pro Agenturu Evropské unie pro základní práva  /* KOM/2010/0708 konecném znení - APP 2010/0347 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 2.12.2010KOM(2010) 708 v konečném znění2010/0347 (APP)NávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se mění rozhodnutí Rady 2008/203/ES ze dne 28. února 2008, kterým se provádí nařízení (ES) č. 168/2007, pokud jde o přijetí víceletého rámce na roky 2007–2012 pro Agenturu Evropské unie pro základní právaDŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHUOdůvodnění a cíle návrhuDne 15. února 2007 přijala Rada nařízení (ES) č. 168/2007 (dále jen „nařízení“)[1] o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva (dále jen „agentura“). Agentura zahájila svou činnost dne 1. března 2007.V souladu s článkem 5 nařízení určuje Rada prostřednictvím víceletého rámce tématické oblasti činnosti agentury. Rada tak učinila přijetím rozhodnutí Rady (2008/203/ES) ze dne 28. února 2008, kterým se provádí nařízení (ES) č. 168/2007, pokud jde o přijetí víceletého rámce na roky 2007–2012 pro Agenturu Evropské unie pro základní práva (dále jen „víceletý rámec“)[2].Cílem návrhu je změnit víceletý rámec agentury, aby mohla vykonávat své úkoly v oblasti justiční spolupráce v trestních věcech a policejní spolupráce.Obecné souvislostiDne 30. června 2005 navrhla Komise[3] zřídit agenturu pro základní práva. Za tím účelem byly navrženy dva nástroje: i) nařízení Rady „o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva“, založené na článku 308 Smlouvy o ES, a ii) rozhodnutí Rady, „kterým se Agentura Evropské unie pro základní práva zmocňuje k výkonu činností v oblastech uvedených v hlavě VI Smlouvy o Evropské unii“, založené na článcích 30, 31 a čl. 34 odst. 2 písm. c) Smlouvy o EU.Avšak jednání v Radě umožnila pouze přijetí (dne 15. února 2007) nástroje, který umožňuje agentuře plnit své úkoly v rámci pravomocí Společenství (nařízení (ES) č. 168/2007). Rada rozhodla nepřijmout nástroj, který by agentuře umožnil výkon činností v oblastech uvedených v hlavě VI Smlouvy o Evropské unii[4].Komise se i nadále domnívá, že agentura pro základní práva by měla mít možnost vykonávat své činnosti (vymezené nařízením) v oblastech justiční spolupráce v trestních věcech a policejní spolupráce. Právní závaznost Listiny základních práv Evropské unie a zrušení takzvaných „pilířů“ jsou dobrým důvodem k rozšíření činností agentury o tyto oblasti.Nařízení (ES) č. 168/2007 bylo přijato na základě článku 308 dřívější Smlouvy o ES. Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost představuje pozměněné znění tohoto článku nyní článek 352 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).Oblasti původně obsažené v hlavě VI Smlouvy o EU (dřívější „třetí pilíř“) jsou dnes součástí hlavy V („Prostor svobody, bezpečnosti a práva“) kapitoly 4 („Justiční spolupráce v trestních věcech“) a kapitoly 5 („Policejní spolupráce“) SFEU.Článek 352 SFEU platí pro všechny oblasti, které patří do oblasti působnosti této smlouvy. Z toho důvodu není nutné měnit nařízení (ES) č. 168/2007 s cílem rozšířit jeho působnost na oblasti, na které se nyní vztahuje hlava V SFEU. Avšak současný víceletý rámec mezi tématickými oblastmi činností agentury justiční spolupráci v trestních věcech a policejní spolupráci neuvádí. Proto je nutná jeho změna, aby agentura mohla v těchto oblastech vykonávat své úkoly.KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADUDříve než Komise předložila svůj návrh na vytvoření agentury pro základní práva, uspořádala rozsáhlou veřejnou konzultaci. Konzultované zúčastněné strany vyjádřily rozhodné přání, aby se justiční spolupráce v trestních věcech a policejní spolupráce staly součástí oblasti působnosti činností agentury. Výsledky této veřejné konzultace byly součástí posouzení dopadu[5] připojeného k návrhu, který, jak je vysvětleno výše, již zohlednil začlenění oblastí obsažených v hlavě VI dřívější Smlouvy o EU do oblasti působnosti činností agentury.Od té doby se zúčastněné strany nepřestaly vyslovovat pro to, aby agentura pracovala také v těchto oblastech.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHUObsah navrhovaného opatřeníNavrhovaná změna doplňuje seznam tématických oblastí stanovených v článku 2 rozhodnutí Rady o další oblasti.Právní základKomise se domnívá, že čl. 5 odst. 1 nařízení č. 168/2007 představuje sekundární právní základ ve smyslu rozsudku Evropského soudního dvora ve věci C-133/06[6]. Právní základ současného návrhu by proto měl být shodný s právním základem nařízení, tj. současným článkem 352 SFEU.ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYTento návrh nebude mít vliv na rozpočet. Návrh rozšíří víceletý rámec agentury, aby mohla v rámci projektů, na které již rozpočtový orgán vyčlenil prostředky, pracovat v oblasti policejní a justiční spolupráce v trestních věcech.PODROBNÉ VYSVěTLENÍ NÁVRHUNávrh doplňuje tématické oblasti současného víceletého rámce o oblast justiční spolupráce v trestních věcech a oblast policejní spolupráce. V souladu s hlavou V kapitolami 4 a 5 SFEU může Evropská unie v těchto oblastech přijmout řadu opatření, která v některých případech vznáší otázky o citlivých tématech týkajících se základních práv.Tím, že bude agentura pracovat v oblasti justiční spolupráce v trestních věcech a oblasti policejní spolupráce, přispěje k naplnění cíle Unie, zajistit, aby opatření, která přijímá, jakož i jejich provádění byly v souladu s Listinou základních práv.2010/0347 (APP)NávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se mění rozhodnutí Rady 2008/203/ES ze dne 28. února 2008, kterým se provádí nařízení (ES) č. 168/2007, pokud jde o přijetí víceletého rámce na roky 2007–2012 pro Agenturu Evropské unie pro základní právaRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 352 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise[7],poté, co postoupila návrh legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,s ohledem na souhlas Evropského parlamentu[8],v souladu se zvláštním legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:(1) V zájmu toho, aby agentura řádně plnila své úkoly, měly být víceletým rámcem, který se stanoví na období pěti let, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 168/2007, určeny přesné tematické oblasti její činnosti.(2) První víceletý rámec přijala Rada svým rozhodnutím 2008/203/ES ze dne 28. února 2008, kterým se provádí nařízení (ES) č. 168/2007, pokud jde o přijetí víceletého rámce na roky 2007–2012 pro Agenturu Evropské unie pro základní práva[9].(3) Současný víceletý rámec se však nevztahuje na tématické oblasti justiční spolupráce v trestních věcech a policejní spolupráce.(4) V okamžiku přijetí nařízení (ES) č. 168/2007 souhlasila Rada s tím, že do 31. prosince 2009 opětovně posoudí oblast působnosti agentury pro základní práva s cílem jejího možného rozšíření tak, aby se vztahovala i na oblasti policejní a justiční spolupráce v trestních věcech, a vyzvala Komisi, aby za tímto účelem případně předložila návrh.(5) Justiční spolupráci v trestních věcech a policejní spolupráci upravují kapitoly 4 a 5, resp. hlava V Smlouvy o fungování Evropské unie. Změna víceletého rámce je nutná, aby agentura pro základní práva mohla v těchto oblastech vykonávat činnosti,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Rozhodnutí 2008/203/ES se mění takto:v článku 2 se doplňuje nové písmeno:„j) justiční spolupráce v trestních věcech a policejní spolupráce.“Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Článek 3Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dne … 2010Za Radupředseda [1] Úř. věst. L 53, 22.2.2007, s. 1.[2] Úř. věst. L 63, 7.3.2008, s. 14.[3] KOM(2005) 280 v konečném znění.[4] Tehdy učinila Rada toto prohlášení: „Rada souhlasí s tím, že do 31. prosince 2009 opětovně posoudí oblast působnosti agentury pro základní práva s cílem jejího možného rozšíření tak, aby se vztahovala i na oblasti policejní a soudní spolupráce v trestních věcech. Rada vyzývá Komisi, aby za tímto účelem případně předložila návrh.“ (Dodatek k návrhu zápisu z 2781. zasedání Rady Evropské unie (spravedlnost a vnitřní věci) konaného v Bruselu dne 15. února 2007. Dokument č. 6396/07 ADD 1, PV/CONS 7 JAI 80, ze dne 27. února 2007).[5] Viz Zpráva SEK(2005)849, 30.6.2005.[6] C-133/06 Parlament v. Rada, rozsudek ze dne 6. května 2008.[7] Úř. věst. C , s. .[8] Úř. věst. C , s. .[9] Úř. věst. L 63, 7.3.2008, s. 14.