title: Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské unie

text:
|

52010PC0815

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 22.12.2010KOM(2010) 815 v konečném znění2010/0395 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se stanoví finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské unieDŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHUTento návrh zohledňuje poslední legislativní a politický vývoj týkající se finančního nařízení (dále jen FN[1]).1.  Z důvodu právní jasnosti a ve snaze usnadnit jednání Evropského parlamentu a Rady (dále jen „legislativní orgán“) návrh spojuje dva předchozí návrhy Komise, revidující FN, do jediného textu v běžném legislativním formátu (nejedná se o přepracované znění) a tyto návrhy nahrazuje. Na jedné straně představovaly tyto dva předchozí návrhy pravidelný tříletý přezkum finančního nařízení (KOM(2010) 260 v konečném znění), který se soustředil především na naléhavou potřebu přizpůsobit mechanismy plnění rozpočtu stávajícímu ekonomickému kontextu i budoucím politickým výzvám. Na straně druhé měl tento přezkum uvést FN do souladu s Lisabonskou smlouvou (KOM(2010) 71 v konečném znění), a to včetně povinností členských států týkajících se vnitřní kontroly a auditu a povinností, které jim z nich vyplývaly v rámci sdíleného řízení. Tyto dva předchozí návrhy (KOM(2010) 260 v konečném znění) a (KOM(2010) 71 v konečném znění) se proto berou zpět.2.  Návrh rovněž zapracovává změny provedené ve FN v důsledku přijetí nařízení č. 1081/2010, jež souvisí se zřízením Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“)[2].1.1. PostupOd vstupu Lisabonské smlouvy v platnost má být FN přezkoumáno v souladu s řádným legislativním postupem uvedeným v článku 322 SFEU. K tomu, aby získal legislativní orgán celkový přehled o navrhovaných úpravách, jsou společně s FN předkládána v pracovním dokumentu útvarů Komise rovněž prováděcí pravidla k finančnímu nařízení (dále jen „PP“)[3]. Tato pravidla, jež stanoví podrobnější úpravu, která bude FN doplňovat, budou přijata Komisí na základě přenesené pravomoci podle článku 290 SFEU.Ve vztahu k dvěma předchozím návrhům uvedeným v bodu 1 nepřináší tento návrh žádné obsahové změny. V důsledku toho pracovní dokument útvarů Komise týkající se prováděcích pravidel k FN (SEK(2010)), který Komise předložila spolu s tříletým přezkumem, zůstává v platnosti v plném rozsahu.1.2. HarmonogramJe zapotřebí připomenout, že k tomuto přezkumu dochází v době, kdy byly zahájeny přípravy na programy, které budou zahájeny po roce 2013. Je proto nutné tento přezkum posuzovat v těchto širších souvislostech. Z uvedeného důvodu je důležité, aby všichni aktéři legislativního procesu, zejména Evropský parlament a Rada, dodrželi ambiciózní harmonogram tohoto přezkumu a shodli se na potřebě provázat finanční pravidla zakotvená ve FN s obsahem odvětvových právních základů. V zájmu účelnosti uvedených kroků by měli usilovat o to, aby bylo dohody o tomto souboru právních předpisů (finanční nařízení a prováděcí pravidla) dosaženo tak, aby mohly tyto předpisy vstoupit v platnost ke dni 1. 1. 2012. Vzhledem k omezením, jež jsou s řádným legislativním postupem spojena, se jedná o harmonogram velmi ambiciózní.CÍLE NÁVRHURozpočet je jedním z hlavních nástrojů, jenž slouží provádění politik EU. V roce 2011 je na tyto politiky plánováno přidělit přes 126 miliard EUR, jež budou vynaloženy ku prospěchu Unie a jejích občanů. V současném ekonomickém kontextu je o to důležitější, aby mechanismy plnění rozpočtu fungovaly co nejefektivněji, zjednodušovaly naplňování politik EU a současně zajišťovaly řádné hospodaření s penězi evropských daňových poplatníků. Důležité je zejména, aby byly tyto mechanismy jednoduché a transparentní (zejména pro konečné příjemce finančních prostředků EU), umožňovaly aktivovat kromě rozpočtových prostředků EU i další zdroje a aby současně posilovaly odpovědnost Komise za plnění rozpočtu upravenou v článku 317 SFEU.FN upravuje všechny zásady a pravidla, jimiž se řídí plnění rozpočtu. Jedná se o horizontální nařízení, jež se použije na veškeré příjmy a výdajové oblasti.2.1. Východiska stávajícího přezkumuFN by mělo obsahovat pouze hlavní zásady (FN, Hlava II) a základní pravidla rozpočtového a finančního řízení s tím, že podrobnosti by měly být upraveny v PP a předpisech, jež nejsou právně vynutitelné, například v interních pokynech. Dodržování těchto zásad je povinné pro veškeré legislativní akty[4] a všechny orgány; Jejich podoba by měla být zachovávána stabilní a odchylky od nich by se měly omezovat na nezbytné minimum.Pokud jde o obsah, měly by být zachovány hlavní prvky finančních reforem. Jedná se především o úlohu účastníků finančních operací, význam rozhodnutí o financování operačních výdajů přijatých sborem komisařů, začlenění kontrolních opatření do činnosti operačních útvarů, funkci interního auditu, sestavování rozpočtu podle činností a modernizaci účetních zásad a základních pravidel, jimiž se řídí granty. Pravidla pro zadávání veřejných zakázek by měla být zachována v souladu se směrnicemi v této oblasti.Dále je třeba mít na paměti, že ne všechny problémy, jež při uplatňování uvedených pravidel vyvstávají, vyžadují úpravu FN. Naprostá většina obtíží, na něž bylo během veřejné konzultace poukazováno, nemá příčinu ve finančním nařízení nebo je lze vyřešit výkladem uvedených pravidel. Určité potíže plynou z odvětvových nařízení, jejichž podrobnost a složitost výrazně zvyšuje riziko chyby či nesprávného výkladu.Pokud jde o metodu, byly veškeré obsahové úpravy posuzovány podle toho, nakolik mohou:-  snížit administrativní zátěž z pohledu příjemců, zhotovitelů, dodavatelů, poskytovatelů a partnerů při plnění rozpočtu,-  v rámci možností podporovat pomocí rozpočtu aktivaci mimorozpočtových prostředků,-  usnadnit Komisi plnění její povinnosti podle článku 317 Smlouvy, tj. plnit rozpočet a politické cíle, tím, že budou zkvalitněny nástroje plnění a zjednodušena příslušná pravidla a postupy,-  zajistit řádné finanční řízení a chránit finanční zájmy Unie proti podvodům a jiným protiprávním jednáním[5].2.2. NUTNOST REFORMYAdaptace finančních pravidel na nové požadavky plnění rozpočtu (spolufinancování s jinými dárci, zvláštní finanční nástroje, PPP) a případy, kdy hlavní zásady způsobují neúměrnou pracovní zátěž (úroky z předběžného financování) nebo mohou bránit efektivnosti (zákaz plnění rozpočtu prostřednictvím soukromoprávních subjektů), zakládají nutnost reformy. Zjednodušení si žádá rovněž udělování malých grantů a veřejných zakázek.Nový postup, který se podle Lisabonské smlouvy na PP uplatní, by měl mezi FN a PP založit nový vztah a vést ke kompletnímu přezkumu celého souboru finančních pravidel. V této souvislosti by měla být do FN zapracována některá ustanovení z PP, která nyní vymezují výjimky či odchylky od FN, zatímco PP jako taková by se měla omezovat na technické podrobnosti a způsoby provádění[6].V této souvislosti si Komise pro svůj návrh vytkla tyto cíle:-  zavést větší pružnost při uplatňování rozpočtových zásad, jež by měla lépe vyhovovat provozním požadavkům a snížit zbytečnou administrativní zátěž pro příjemce finančních prostředků Unie,-  zefektivnit vztahy s partnery při plnění rozpočtu, jimž Komise svěřuje řízení programů či část programování akcí (projektů), zejména s přihlédnutím k povaze těchto partnerů (členské státy, agentury, EIB, veřejnoprávní či soukromoprávní subjekty atd.) a k souvisejícím finančním rizikům (proporcionalita),-  v zájmu účinnějšího naplňování politických cílů a výrazného zjednodušení procedurálních a dokumentačních požadavků ku prospěchu příjemců přejít u grantů ze systému řízení orientovaného na reálné náklady (vstupy) na řízení orientované na výkon (výstupy), jakož i dále zpřístupnit používání jednotlivých forem zjednodušeného financování,-  zajistit řádné finanční řízení, přitom však ponechat schvalujícím osobám dostatečně velký manévrovací prostor pro to, aby mohly přizpůsobit prostředky provozním omezením a finančním rizikům, s nimiž jsou konfrontovány,-  modernizovat systém řízení rizik a kontrolní opatření, tak aby byly úměrnější pravděpodobnosti výskytu chyb a souvisejícím nákladům.2.3. SOULAD S LISABONSKOU SMLOUVOUPoprvé za několik desetiletí dochází k tomu, že Lisabonská smlouva (Smlouva o fungování Evropské unie – SFEU), jež vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009, stanoví důležité změny týkající se rozpočtových a finančních otázek. Tyto změny, které je třeba zapracovat do finančního nařízení, se týkají zejména:– zahrnutí víceletého finančního rámce do Smlouvy a jeho propojení s ročním rozpočtovým procesem: v důsledku zavedení víceletého finančního rámce ve SFEU by v této souvislosti měla být do finančního nařízení začleněna některá ustanovení z interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení;– nového ročního rozpočtového procesu a upuštění od rozlišování mezi povinnými a nepovinnými výdaji s dopadem na ustanovení, která se týkají převodů a prozatímních dvanáctin;– nových pravidel vyplývajících z článku 317 SFEU, která se týkají povinnosti kontroly a auditu, jež jsou členským státům uloženy v případě plnění rozpočtu, spolu s bodem 44 interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (více podrobností je uvedeno v bodu 4.3.1. ).Předkládaný návrh rovněž umožňuje, aby bylo finanční nařízení zjednodušeno v souladu s Lisabonskou smlouvou jak prostřednictvím technických úprav, tak zrušením zastaralých ustanovení.VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMITento návrh vychází z výsledků veřejné konzultace, jež byla zahájena dne 19. října 2009[7] a do níž příspěvky zaslalo celkem 235 zúčastněných stran, které vynakládají finanční prostředky Unie nebo jsou jejich příjemci, jako jsou občané, veřejné a soukromé subjekty nebo orgány místní samosprávy i státní správy. Hlavním cílem tohoto návrhu je reagovat na zásadní obavu, kterou veřejnost vyjádřila v rámci konzultací, a to nadměrnou administrativní zátěž, jíž jsou vystaveni příjemci finančních prostředků Unie.Komise navíc vychází ze zkušeností svých operačních útvarů, které byly zapojeny do rozsáhlých interních konzultací, a zároveň z poznatků získaných při předchozích přezkumech.PODROBNÝ OBSAH NÁVRHUTento přezkum má tři hlavní cíle .4.1. ZjednodušeníKomise navrhuje zpřístupnit využívání zjednodušeného financování a dalších nástrojů , které jí umožňují přiměřeně zhodnotit a stanovit ex ante částky nezbytné pro realizaci projektu, aby se zjednodušila řízení o udělování grantů a aby se uplatňoval přístup, jenž bude více zaměřený na výsledky. V budoucnosti by grant mohl být ve větší míře vyplácen na základě těchto posouzení ex ante a na základě dokladů prokazujících realizaci projektu.Komise navíc navrhuje přezkum pravidel vyžadujících úročení plateb předběžného financování. Stávající FN představuje pro příjemce grantů nepřiměřenou administrativní zátěž, protože jim stanovuje povinnost založit oddělený bankovní účet, aby mohli vrátit úroky plynoucí ze získaných prostředků. V praxi se jedná o velmi nízké částky. Komise navrhuje, aby se stávající přístup zcela změnil: úroky plynoucí z prostředků předběžného financování by zpravidla nebylo nutné Unii vracet, pokud grantová dohoda z důvodu proporcionality (např. jedná-li se o velmi vysoké částky) a řádného finančního řízení nestanoví, že úroky musí být investovány v rámci projektu nebo navráceny.Pokud jde o pravidla pro zadávání veřejných zakázek , mění se za účelem zjednodušení úprava týkající se bankovních záruk, které poskytuje dodavatel, a zadávání malých zakázek.4.2. Dosahování lepších výsledků prostřednictvím omezených zdrojů (aktivace dalších zdrojů)Komise se domnívá, že je zapotřebí zvýšit aktivaci finančních zdrojů Unie i mimo Unii, a to s ohledem na tento politický vývoj: jedná se o politické směry, které přijal předseda Komise Barroso v roce 2009 pro své druhé funkční období a jež navrhly maximalizovat investice a vyvinout inovativní finanční nástroje, a o rozpočtová omezení na úrovni členských států i Unie, která budou mít dopad na jednání o budoucím víceletém finančním rámci (po roce 2013).K aktivaci prostředků Unie může sloužit řada nástrojů, včetně:-  Spojování prostředků v oblasti vnějších vztahů: vytvoření svěřeneckých fondů EU umožní, spolu s revidovanými pravidly o vnějších účelově vázaných příjmech, spojování prostředků z různých zdrojů (členské státy, rozpočet Unie, třetí země);-  Synergie s vlastními zdroji EIB: cílem návrhu je posílit systematické využívání smíšených nástrojů (prostředky EU / prostředky EIB týkající se rizikového kapitálu, záruční fondy, dlouhodobé půjčky), které zohledňují privilegované postavení EIB v rámci Smlouvy o EU a její podíl na podpoře vnitřního trhu;-  Synergie se soukromými zdroji a partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP): Komise navrhuje, aby se zjednodušil vznik PPP, a to buď tím, že Komise přímo převede odpovědnost na soukromý subjekt, který úspěšně absolvoval předběžnou kontrolu (schopnost spravovat veřejné zdroje podle pravidel řádného finančního řízení), nebo prostřednictvím základního právního aktu, jenž veřejnému subjektu EU svěří provádění PPP s ohledem na zjednodušené rámcové nařízení;-  Aktivace účinků cen v oblasti výzkumu a vývoje: Komise s ohledem na pozitivní zkušenosti ze zahraničí navrhuje vyjasnit pravidla týkající se udělování cen, jež by mohly být v budoucnosti více využívány k podpoře soukromých investic do výzkumu a vývoje.4.3. Zvyšování odpovědnosti: odpovědnost partnerů při plnění rozpočtu a „PřIJATELNÉ RIZIKO CHYBY“4.3.1. Změna jednotlivých metod plnění rozpočtuCílem návrhu je zjednodušit jednotlivé metody plnění rozpočtu (centralizované přímé / nepřímé, sdílené, decentralizované a společné řízení), sjednotit pravidla týkající se jednotlivých metod a posílit odpovědnost partnerů při plnění rozpočtu tak, aby Komise získala podporu při plnění svých povinností, které jí ukládá Smlouva.Komise navrhuje vytvořit soubor společných zásad , které se budou uplatňovat ve všech případech nepřímého řízení, tj. kdykoli Komise pověří třetí strany plněním rozpočtu Unie. Mezi tyto zásady (které mohou být doplněny zvláštními odvětvovými předpisy) patří:-  předběžné ověřování schopnosti spravovat prostředky EU a řádné zohlednění specifických rizik daných akcí (flexibilita a proporcionalita);-  povinnosti v oblasti řízení, kontroly a auditu (řádné finanční řízení);-  jednotná struktura vymezených kompetencí, kterou představují především každoroční prohlášení řídících subjektů o věrohodnosti, které podepisují partneři Komise plnící rozpočet, a pravidelné schvalování účetních závěrek.Členské státy jsou nejdůležitějším partnerem Komise a při plnění rozpočtu hrají zásadní úlohu (čl. 317 odst. 5 SFEU). Stávající FN a tento návrh Komise berou tyto skutečnosti do úvahy a stanoví konkrétní předpisy, jež uvedené společné zásady zohledňují.Pokud jde o oblast sdíleného řízení, návrh vychází z toho, co již existuje a v praxi se osvědčilo. Návrh na základě článku 317 SFEU, z něhož vyplývá, že FN stanoví pro členské státy povinnost kontroly a auditu při plnění rozpočtu, jakož i z toho vyplývající odpovědnosti, definuje hlavní funkce, které musí plnit systémy řízení a kontroly v rámci sdíleného řízení. Co se týče těchto funkcí, členské státy mají k dispozici značnou flexibilitu při úpravě stávajících administrativních struktur.4.3.2. Zavedení koncepce přijatelného rizika chybyAž do současnosti používal Účetní dvůr při hodnocení toho, jak Komise řídí rizika, standardní hranici významnosti ve výši 2 % v rámci celého rozpočtu, a to bez ohledu na rizika a náklady na kontroly prováděné v jednotlivých oblastech politiky. Komise proto, aby bylo k dispozici přesnější měřítko pro hodnocení její způsobilosti řídit rizika, navrhuje, aby o přijatelném riziku chyby rozhodovaly v jednotlivých oblastech politiky Rada a Evropský parlament, a to na návrh Komise, který posoudí náklady a přínosy příslušných kontrol.Přijatelné riziko chyby stanovené pro jednotlivé oblasti politiky by tedy představovalo užitečný nástroj, který by měla Komise k dispozici ex ante a pomocí něhož by mohla s ohledem na příslušná rizika měnit způsob řízení programů. Tento nástroj se nekříží s kontrolními činnostmi nebo nápravnými opatřeními, která se přijímají v případě zjištění chyby. Přijatelné riziko chyby by navíc neznamenalo uplatňování různé míry přijatelného rizika chyby v různých členských státech, protože se jedná o nástroj použitelný na danou oblast politiky na úrovni Unie.2010/0395 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se stanoví finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské unieEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise[8],s ohledem na stanovisko Účetního dvora[9],poté, co postoupily návrh legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:3.  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[10], bylo několikrát podstatně změněno. Vzhledem k tomu, že mají být provedeny další změny tohoto nařízení, včetně změn zavedených Lisabonskou smlouvou, nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 by mělo být v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti nahrazeno.4.  Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 stanovilo rozpočtové zásady a finanční pravidla, jejichž dodržování je závazné pro všechny legislativní akty a všechny orgány. Tyto hlavní zásady, koncepci a strukturu uvedeného nařízení, jakož i základní pravidla rozpočtového a finančního řízení je třeba zachovat. Odchylky od těchto hlavních zásad by měly být přezkoumány a co možná zjednodušeny s tím, že je nutno přihlédnout k jejich trvalému významu, přínosu pro roční rozpočet Unie (dále jen „rozpočet“) a k zátěži, kterou představují pro zúčastněné strany. Je třeba zachovat a posílit hlavní prvky finanční reformy, k nimž patří úloha účastníků finančních operací, začlenění kontrolních opatření do činnosti operačních útvarů, interní auditoři, sestavování rozpočtu podle činností, modernizace účetních zásad a pravidel, jakož i hlavní zásady, jimiž se řídí granty.5.  Evropská centrální banka by vzhledem ke své specifické povaze a úkolům, zejména pokud jde o její nezávislost týkající se správy vlastních financí, měla být z působnosti tohoto nařízení vyňata.6.  Na základě zkušeností z praxe by měla být do finančního nařízení zapracována pravidla, která budou reagovat na vyvíjející se požadavky plnění rozpočtu, např. pokud jde o spolufinancování s jinými dárci, dále v zájmu zefektivnění vnější pomoci, jednoduššího využívání zvláštních finančních nástrojů, např. nástrojů Evropské investiční banky, a snazšího plnění rozpočtu prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru.7.  Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se omezovalo pouze na stanovení obecných zásad a základních pravidel, které platí pro celou rozpočtovou oblast, na kterou se vztahují Smlouvy, zatímco prováděcí ustanovení byla upravena v nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[11], aby byla ujasněna hierarchie norem a zlepšila se přehlednost nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. Podle Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) může být na Komisi přenesena pravomoc přijímat právní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné. Do tohoto nařízení by proto měla být začleněna některá ustanovení z nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002. Podrobná pravidla pro uplatňování tohoto nařízení přijatá Komisí by se měla omezit na technické podrobnosti a způsoby provádění.8.  Policejní a justiční spolupráce v trestních věcech se stala nedílnou součástí jiných politik a vnitřních činností Unie. Existence zvláštních ustanovení o financování této politiky již proto není odůvodněna a finanční nařízení by proto tuto oblast nemělo nadále upravovat.9.  Podle víceletého finančního rámce na období 2007–2013, stanoveného Interinstitucionální dohodou mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení ze dne 17. května 2006[12], se na Záruční fond pro vnější vztahy již nevztahuje zvláštní režim. Platby z rozpočtu ve prospěch tohoto fondu se zapisují do rozpočtové linie, která je k tomu určena. Příslušná zvláštní finanční pravidla již proto nejsou zapotřebí a finanční nařízení by tuto oblast nemělo nadále upravovat.10.  Měla by být zjednodušena pravidla, jež platí pro úroky z plateb předběžného financování, neboť tato pravidla představují pro příjemce finančních prostředků Unie i útvary Komise nadměrnou administrativní zátěž a způsobují mezi těmito útvary na straně jedné a hospodářskými subjekty a partnery na straně druhé nedorozumění. V zájmu zjednodušení, zejména z hlediska příjemců grantů, a v souladu se zásadou řádného finančního řízení by již neměla existovat povinnost úročit platby předběžného financování a naběhlé úroky zpětně získávat. [Měla by však existovat možnost upravit tuto povinnost v pověřovací dohodě, tak aby mohly být úroky naběhlé z plateb předběžného financování opětovně použity na programy řízené některými pověřenými subjekty nebo získány zpět.11.  Pravidla pro přenášení účelově vázaných příjmů by měla zohledňovat rozdíl mezi účelově vázanými příjmy vnějšími a vnitřními. V zájmu zachování účelu, na nějž dárce použití daných prostředků vázal, by měly být vnější účelově vázané příjmy přenášeny automaticky a používány až do doby, kdy budou provedeny veškeré operace související s daným programem či akcí, na něž byly tyto příjmy vázány. Vnější účelově vázané příjmy získané během posledního roku trvání daného programu či akce by mělo být možno použít rovněž v prvním roce trvání následného programu či akce. Měla by existovat možnost přenášet vnitřní účelově vázané příjmy pouze do následujícího roku, nestanoví-li příslušný základní právní akt jinak nebo nejedná-li se o řádně odůvodněný případ.12.  Pokud jde o prozatímní dvanáctiny, je zapotřebí vyjasnit pravidla, která se uplatní v případě, kdy Evropský parlament rozhodne o snížení částky na další výdaje, jež jdou nad rámec prozatímní dvanáctiny, kterou schválila Rada v souladu s článkem 315 SFEU.13.  Smlouva stanoví, že víceletý finanční rámec musí být stanoven formou nařízení. Je proto zapotřebí zapracovat některá ustanovení z víceletého finančního rámce na období 2007–2013 do tohoto nařízení. K zajištění rozpočtové kázně je zejména zapotřebí provázat víceletý finanční rámec s ročním rozpočtovým procesem. Toto nařízení by mělo také upravovat závazky Evropského parlamentu a Rady týkající se prostředků přidělených na závazky, které vyplývají ze základních právních aktů v oblasti strukturálních opatření, rozvoje venkova a Evropského rybářského fondu.14.  Odchylka, jež platí pro účelově vázané příjmy, by měla být upravena tak, aby zohledňovala specifika vnitřních účelově vázaných příjmů, jež plynou z prostředků schválených rozpočtovým orgánem, na straně jedné, a vnějších účelově vázaných příjmů plynoucích od různých dárců, jež tito dárcové váží na konkrétní program či akci, na straně druhé. Vnější dárcové by měli mít možnost spolufinancovat vnější, zejména humanitární akce, a to i v případech, kdy základní právní akt takové spolufinancování výslovně nepředvídá. V zájmu zjednodušení správy nemovitostí by měly být na seznam vnitřních účelově vázaných příjmů zařazeny příjmy z prodeje budov či souvisejících operací.15.  V zájmu větší průhlednosti by mělo být stanoveno, že účelově vázané příjmy by měly být v návrhu rozpočtu uváděny ve výši, která je ke dni jeho sestavení jistá.16.  Pokud jde o zásadu specifikace, nadále se nerozlišují povinné a nepovinné výdaje. Je proto zapotřebí pozměnit ustanovení týkající se převodů.17.  Rovněž by měla být zjednodušena a v některých ohledech upřesněna pravidla upravující převod prostředků, neboť při jejich uplatňování v praxi se projevila jejich těžkopádnost nebo nejasnost. Je třeba zajistit lepší plnění rozpočtu, zejména pokud jde o prostředky na platby, účelově vázané příjmy a správní prostředky, jež jsou společné několika rozpočtovým hlavám. Za tímto účelem by měla být zjednodušena úprava kategorií převodů a umožněna větší flexibilita při schvalování některých převodů. Jako užitečná a efektivní se ukázala zejména možnost, aby Komise rozhodovala o převodech nevyužitých rozpočtových prostředků v případech mezinárodních humanitárních katastrof a krizí. Tato možnost by proto měla platit i v případě podobných událostí, k nimž dojde po 1. prosinci. V těchto případech by měla Komise v zájmu průhlednosti o svém rozhodnutí neprodleně vyrozumět rozpočtový orgán. Komise by měla v rámci určitých limitů samostatně rozhodovat i o převodech z rezervy na mimořádnou pomoc.18.  Pokud jde o ustanovení o proporcionalitě, měl by být v souvislosti s posouzením rizik, jež provádí schvalující osoba, zaveden pojem přijatelného rizika chyby. Orgány by měly mít možnost odchýlit se od obecné hranice významnosti ve výši 2 %, kterou používá Účetní dvůr při posuzování legality a správnosti uskutečněných operací. Pro orgán příslušný pro udělení absolutoria představuje míra přijatelného rizika lepší východisko k posouzení kvality řízení rizik ze strany Komise. Evropský parlament a Rada by proto měly s přihlédnutím k nákladům na kontrolní opatření a k přínosům těchto opatření určit míru přijatelného rizika chyby pro jednotlivé oblasti politiky.19.  Pro účely článku 316 SFEU by mělo být stanoveno, že Evropské radě a Radě náleží tentýž oddíl rozpočtu.20.  Toto nařízení by mělo zohlednit roční rozpočtový proces tak, jak ho pozměnila SFEU.21.  V souvislosti se sestavováním rozpočtu je důležité jednoznačně vymezit skladbu a předkládání jeho návrhu, který vypracovává Komise. Po obsahové stránce by měl být přesněji vymezen obecný úvod, který vlastnímu návrhu rozpočtu předchází. Do nařízení je dále nutno zapracovat ustanovení o finančním plánu na nadcházející léta a o možnosti, aby Komise předkládala na podporu rozpočtových požadavků pracovní dokumenty.22.  Pokud jde o zvláštní prvky společné zahraniční a bezpečnostní politiky, je zapotřebí aktualizovat formy základních právních aktů v této oblasti podle SFEU a podle hlavy V a hlavy VI Smlouvy o Evropské unii. Postupy pro schvalování přípravných opatření v oblasti vnější činnosti je třeba uvést do souladu s ustanoveními SFEU.23.  Pokud jde o způsoby plnění rozpočtu, jimiž se řídí zejména podmínky pro pověřování třetích osob plněním rozpočtu, příslušná pravidla se v průběhu let příliš zkomplikovala a měla by být zjednodušena. Současně by měl být zachován původní cíl, který toto pověřování třetích osob mělo, tj. zajistit, aby bez ohledu na konkrétní způsob plnění rozpočtu bylo plnění výdajů doprovázeno takovou úrovní kontroly a průhlednosti, která je rovnocenná úrovni, jež se očekává od útvarů Komise. Mělo by se tak jednoznačně rozlišovat mezi případy, kdy je rozpočet plněn přímo Komisí či jejími výkonnými agenturami, a případy, kdy je rozpočet plněn nepřímo prostřednictvím třetích osob. To by mělo umožnit ustavení společného režimu pro nepřímé řízení s tím, že by bylo možno jej upravovat v souladu s odvětvovými pravidly, zejména v případech, plní-li rozpočet nepřímo členské státy v rámci sdíleného řízení. Tento společný režim by měl stanovit zejména hlavní zásady, jimiž by se Komise řídila při rozhodování o nepřímém plnění rozpočtu, a hlavní zásady, jimiž by se řídily pověřené osoby. Komise by měla mít možnost uplatňovat pravidla a postupy Unie nebo akceptovat uplatňování pravidel a postupů daného pověřeného subjektu za předpokladu, že jí tento subjekt zaručí rovnocennou ochranu finančních zájmů Unie.24.  Měla by být pozměněna pravidla pro hodnocení ex ante subjektů (s výjimkou členských států, jež hodnocení ex ante nepodléhají), tak aby všechny pověřené subjekty a osoby zajišťovaly takovou úroveň ochrany finančních zájmů Unie, která je rovnocenná úrovni požadované podle tohoto nařízení. V rámci úkolů dohledu, jež plní Komise, je zapotřebí pro všechny druhy rozpočtového řízení upravit soubor povinností kontroly a auditu včetně postupů schvalování účetní závěrky.25.  V zájmu provozních potřeb a snazšího plnění rozpočtu na straně potenciálních příjemců a partnerů při plnění rozpočtu by měly požadavky zůstat úměrné konkrétním rizikům určitého opatření a kontrolnímu prostředí, jež je u tohoto opatření nastaveno. Při posuzování schopnosti třetí osoby či subjektu uvedené požadavky splnit by měla být zohledněna povaha úkolů a opatření, jež Komise vykonává v rámci dohledu nad plněním daného opatření a související podpory. V zájmu lepšího plnění rozpočtu a naplňování politik by toto nařízení mělo dále upravit nové nástroje financování, např. finanční nástroje a partnerství veřejného a soukromého sektoru.26.  Jak ukazuje zkušenost s partnerstvími veřejného a soukromého sektoru (PPP), jež jsou zahrnovány mezi subjekty Unie podle článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, měly by být do nařízení zapracovány další alternativy, aby bylo možno vybírat z širšího spektra subjektů, jejichž úprava je pružnější než úprava, kterou se řídí orgány Unie, a která je z hlediska soukromoprávních partnerů přístupnější. Tyto alternativy by měly být realizovány v rámci nepřímého řízení. Jednou z nich by měl být subjekt zřízený základním právním aktem, pro nějž by platila finanční pravidla, jež by zohledňovala zásady nutné k zajištění řádného finančního řízení při správě finančních prostředků Unie. Tyto zásady by měly být přijaty v nařízení v přenesené pravomoci a měly by vycházet ze zásad, jež musí dodržovat třetí subjekty pověřené úkoly plnění rozpočtu. Další alternativou by měla být realizace PPP ze strany subjektů podle soukromého práva členského státu.27.  Do tohoto nařízení by měly být pro účely článku 317 SFEU zapracovány základní povinnosti kontroly a auditu, jež jsou členským státům uloženy v případě nepřímého plnění rozpočtu v rámci sdíleného řízení a jež jsou v současné době upraveny pouze v odvětvových nařízeních. Je proto zapotřebí do něj zapracovat ustanovení, jež stanoví jednotný rámec pro všechny příslušné oblasti politiky, který bude upravovat harmonizované správní struktury na úrovni členských států, společné povinnosti řízení a kontroly, jež pro tyto struktury platí, každoroční prohlášení řídicího subjektu o věrohodnosti spolu s výrokem nezávislého auditora o tomto prohlášení a roční prohlášení členských států, kterým tyto státy přebírají odpovědnost za správu finančních prostředků Unie, jíž byly pověřeny, jakož i mechanismy schvalování účetní závěrky, oprav a pozastavování plateb, které uplatňuje Komise. Podrobná ustanovení by měla zůstat předmětem úpravy odvětvových nařízení.28.  Pokud jde o povinnosti pověřené schvalující osoby, měla by být jasněji vymezena některá ustanovení, zejména o postupech vnitřní kontroly, jež tato osoba ex ante a ex post zavádí, a dále o povinnostech této osoby k podávání zpráv. V této souvislosti by měl být v souladu s praxí aktualizován obsah výroční zprávy o činnosti, kterou tato osoba podává, tj. tato zpráva by měla obsahovat požadované finanční informace a informace o řízení, jimiž tato osoba dokládá své prohlášení o věrohodnosti k výkonu svých povinností.29.  Měla by být jasněji vymezena odpovědnost účetního Komise, zejména by mělo být specifikováno, že je pouze účetní Komise oprávněn stanovovat účetní pravidla a harmonizované účtové osnovy, zatímco účetní ostatních orgánů vymezují postupy účtování pro své příslušné orgány.30.  V zájmu snazšího provádění určitých programů a akcí, jímž jsou pověřeny finanční instituce, by mělo toto nařízení upravit možnost zřizovat svěřenecké účty. Tyto bankovní účty by měly být zřizovány jménem Komise nebo na její účet v účetním systému finanční instituce. Spravovat by je měla tato finanční instituce, odpovědnost za tuto správu by měla nést příslušná schvalující osoba a mělo by být možné je zřizovat v jiných měnách než v euru.31.  Pokud jde o příjmové operace, je vzhledem k rozpočtovým potřebám nutno zefektivnit pravidla, jimiž se řídí odhady pohledávek. Tyto odhady by se měly povinně zaznamenávat v případě, lze-li příslušné příjmy očekávat s určitou mírou pravděpodobnosti a přiměřeně je kvantifikovat. Zjednodušení by měla přinést zvláštní úprava postupů pro úpravu a rušení odhadů pohledávek.32.  Měla by být jasněji vymezena a zpřísněna pravidla, jimiž se řídí zpětné získávání prostředků. Zejména je nutno specifikovat, že zrušení stanovené pohledávky neznamená vzdání se stanoveného nároku Unie. K posílení ochrany finančních zájmů Unie by členské státy neměly dále poskytovat nárokům na vrácení finančních prostředků Unie méně výhodné zacházení, než je tomu u nároků veřejných společností na svém území.33.  S přihlédnutím ke sdělení Komise o správě dočasně vybraných pokut[13] by měly být pokuty, sankce a postihy a veškeré příjmy z nich plynoucí zaznamenávány jako příjem rozpočtu v roce, jenž následuje po vyčerpání všech opravných prostředků proti rozhodnutí, jimiž byly vyjmenované druhy postihů uloženy. Odchylně od tohoto pravidla by měla být z celkové výše pokut či sankcí, jež mají být zapsány do rozpočtu, zadržena nejvýše 2 %, jež budou převedena do fondu zřízeného uvedeným sdělením.34.  V souladu se zásadou řádného finančního řízení by měly být jasněji vymezeny jednotlivé druhy plateb. Platby předběžného financování by měla pravidelně zúčtovávat příslušná schvalující osoba v souladu s účetními pravidly, která vymezí účetní Komise. Za tímto účelem by měly smlouvy, rozhodnutí o grantu, grantové dohody a pověřovací dohody se třetími osobami obsahovat příslušná ustanovení.35.  Orgány by měly mít možnost vydávat předchozí oficiální souhlas s předáváním dokumentů elektronickou cestou. Dále by měla být v souladu s rozhodnutími Komise o elektronických a digitálních dokumentech aktualizována finanční ustanovení o ověřování závazků, jež by měla výslovně uznat právní hodnotu elektronických objednávkových formulářů a faktur pro zaznamenávání právních závazků.36.  Pravidla pro vyloučení ze zadávacího řízení by měla být zkvalitněna, aby se posílila ochrana finančních zájmů Unie. V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby[14] by měl být do nařízení zapracován odkaz na praní peněž. Případy vyloučení zájemce nebo uchazeče, který byl pravomocným rozsudkem uznán vinným ze spáchání trestného činu spojeného s jeho podnikáním nebo z podvodu, korupce, účasti na zločinném spolčení, praní peněz či podobného trestného činu, jenž poškozuje finanční zájmy Unie, by se měly vztahovat rovněž na osoby oprávněné za tyto zájemce či uchazeče jednat či je zastupovat, osoby, jež mají vůči těmto zájemcům či uchazečům rozhodovací pravomoc, a osoby, které tyto zájemce či uchazeče ovládají. V zájmu proporcionality by však neměli být vylučování zájemci a uchazeči, kteří mohou prokázat, že přijali náležitá opatření proti příslušným osobám, jež jsou oprávněny za ně jednat či je zastupovat. V zájmu kontinuity činnosti orgánů by měla být v případě vyjednávacího řízení stanovena výjimka z povinnosti vyloučit zájemce či uchazeče z důvodů úpadku nebo v podobných případech, dále z důvodů vážného profesního pochybení nebo neplnění sociálních závazků, jestliže z technických či uměleckých důvodů nebo z důvodů souvisejících s ochranou výlučných práv lze veřejnou zakázku zadat pouze určitému hospodářskému subjektu.37.  Přestože mají Evropská centrální banka (ECB) a Evropská investiční banka (EIB) v rámci Unie zvláštní postavení, je využívání jejich vlastních zdrojů předmětem finančního zájmu Unie. ECB a EIB by tedy měly mít přístup k informacím z ústřední databáze zřízené k ochraně finančních zájmů Unie a měly by k těmto informacím přihlížet v rámci své odpovědnosti za zadávání veřejných zakázek podle svých příslušných předpisů. ECB a EIB by měly rovněž předávat Komisi informace o uchazečích, kteří byli pravomocným rozsudkem uznáni vinným ze spáchání podvodu nebo podobného trestného činu poškozujícího finanční zájmy Unie.38.  Pokud jde o správní a finanční sankce, je zapotřebí přijmout řádný právní základ pro zveřejňování rozhodnutí o uložení takových sankcí, který bude v souladu s požadavky na ochranu údajů. Z důvodu ochrany údajů a právní jistoty by zveřejňování těchto rozhodnutí mělo zůstat i nadále nepovinné.39.  Z důvodu právní jasnosti a zjednodušení je třeba přezkoumat rámec udělování a sledování grantů Unie, zejména pokud jde o zvláštní ustanovení, která zavádějí zásady průhlednosti, rovného zacházení, spolufinancování, neziskovosti, postupného snižování grantů na provozní náklady, zákazu zpětného poskytování a kontroly.40.  Pro účely rámce pro udělování a sledování grantů Unie a na základě zkušeností z praxe je třeba vyjasnit systém zjednodušeného financování (jednorázové částky, standardní stupnice jednotkových nákladů a paušální financování), které by nepodléhalo ověřování skutečných nákladů ex post . Je zapotřebí přizpůsobit kontrolní opatření tomuto novému přístupu, včetně možnosti požádat o audity výkonů a rozšířit zjištění, která z těchto auditů vyplývají, i na neauditované projekty téhož příjemce, pokud byly v podobných projektech objeveny často se opakující chyby. Za určitých podmínek by měla být rozšířena možnost příjemce přerozdělovat grant formou dotace třetím osobám, aby se usnadnilo řádné provádění programů určených velké skupině fyzických osob, jichž lze dosáhnout pouze za pomoci jedné meziúrovně. Toto přerozdělování by mělo být povoleno, pokud prvotní příjemce předloží náležité záruky a pokud grantová dohoda obsahuje odpovídající ustanovení, jež omezují prostor pro uvážení při výběru následných příjemců a určení poskytované částky.41.  Ceny jakožto nová forma finanční podpory by měly být upraveny odděleně od systému grantů a měla by se na ně uplatnit zvláštní pravidla, která neobsahují odkaz na předpokládané náklady. Ceny by měly být zahrnuty do ročního pracovního programu a, překročí-li určitý limit, měly by být příjemcem nebo zhotovitelem, dodavatelem či poskytovatelem uděleny až poté, co Komise schválí podmínky a kritéria pro jejich udílení.42.  Finanční nástroje stále více přispívají maximalizaci účinku finančních prostředků Unie, jestliže jsou tyto finanční prostředky spojeny s jinými nebo aktivují další zdroje. Vzhledem k tomu, že tyto finanční nástroje nelze považovat za služby nebo granty, je zapotřebí zavést nový druh finanční podpory.43.  Pokud jde o pravidla v oblasti účetnictví a účetních závěrek, předkládání účetních závěrek by mělo být zjednodušeno tím, že účetní závěrky Unie budou obsahovat pouze konsolidovanou účetní závěrku a souhrnné rozpočtové účty. Rovněž by mělo být vyjasněno, že se proces konsolidace týká pouze orgánů financovaných z rozpočtu, aby se zohlednilo specifické a nezávislé postavení ECB.44.  Je zapotřebí stanovit, že každý orgán nebo subjekt musí připravit zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok a do 31. března následujícího rozpočtového roku ji zaslat rozpočtovému orgánu a Účetnímu dvoru, aby se jasně oddělily úkoly a odpovědnost účetního Komise od úkolů a odpovědnosti, jimiž jsou pověřeni účetní orgánů a subjektů, jejichž účetní závěrky jsou předmětem konsolidace.45.  Je zapotřebí zaktualizovat pravidla a zásady Unie týkající se účetnictví, aby se zajistil jejich soulad s Mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor.46.  Je zapotřebí zaktualizovat ustanovení týkající se předběžné a konečné účetní závěrky, aby byly především pro účely výkaznictví poskytovány informace, jež by měly doprovázet účetní závěrky zaslané účetnímu Komise za účelem konsolidace. Mělo by se rovněž odkazovat na prohlášení vedení k auditu, které orgány a subjekty financované z rozpočtu přikládají k vlastním konečným účetním závěrkám, jež předávají Účetnímu dvoru, jakož i na prohlášení vedení k auditu, které se předává společně s konečnou konsolidovanou účetní závěrkou Unie. Mělo by být stanoveno, že Účetní dvůr předloží své připomínky k předběžným účetním závěrkám orgánů s výjimkou Komise a subjektů financovaných z rozpočtu k dřívějšímu datu, aby jim umožnil vypracovat konečné účetní závěrky, které zohlední připomínky Účetního dvora.47.  Pokud jde o informace, které Komise předkládá v souvislosti s udílením absolutoria, měla by Komise Evropskému parlamentu a Radě předložit zejména hodnotící zprávu o financích Unie založenou na dosažených výsledcích podle článku 318 SFEU. Do nařízení je proto zapotřebí zapracovat příslušná ustanovení o této zprávě ve vztahu ke stávajícím povinnostem k podávání zpráv.48.  Pokud jde o zvláštní ustanovení tohoto nařízení týkající se strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského rybářského fondu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a fondů pro oblast svobody, bezpečnosti a práva spravovaných v rámci sdíleného řízení, je třeba zachovat vrácení záloh a obnovení prostředků za podmínek uvedených v prohlášení Komise v příloze k nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června o obecných ustanoveních o strukturálních fondech[15]. Odchylně od pravidla pro přenos prostředků by mělo být umožněno přenášet prostředky na závazky, které jsou k dispozici na konci rozpočtového roku a které plynou z vracení záloh, a to až do ukončení programu, a využít tyto prostředky na závazky, pokud jiné prostředky na závazky již nejsou k dispozici.49.  Je dále zapotřebí vyjasnit účast Společného výzkumného střediska (SVS) v zadávacích řízeních a řízeních o udělování grantů, pokud SVS provádí činnosti, jež jsou zcela nebo zčásti financovány z rozpočtu mimo ty rozpočtové linie, které jsou pro něj zpravidla určeny v rámci prostředků na výzkum. Pokud se SVS účastní zadávacích řízení a řízení o udělování grantů jako třetí strana, neměla by se na něj uplatňovat pravidla týkající se kritérií pro vyloučení, správních a finančních sankcí, hospodářské a finanční způsobilosti a poskytování jistoty. Je navíc zapotřebí zohlednit vědecko-technické služby, které SVS poskytuje dalším orgánům nebo útvarům Komise prostřednictvím vnitřních administrativních ujednání, na něž se nevztahují pravidla pro zadávání veřejných zakázek. Příjmy vyplývající z činností, které souvisejí s plněním těchto úkolů, by měly být v rámci výjimky považovány za vnější účelově vázané příjmy, tak aby byly tyto úkoly plněny efektivně.50.  Pokud jde o zvláštní ustanovení, která se týkají provádění vnějších akcí, je zapotřebí zohlednit navržené změny týkající se způsobů plnění rozpočtu.51.  Komise by měla mít pravomoc vytvářet a spravovat evropské svěřenecké fondy pro akce v případě mimořádných událostí, po odeznění těchto událostí a pro tematicky zaměřené akce, aby se posílila mezinárodní úloha Unie v oblasti vnějších akcí a rozvoje, jakož i zvýšila její viditelnost a efektivita její činnosti. Ačkoli tyto svěřenecké fondy nebudou začleněny do rozpočtu, měly by být spravovány podle tohoto nařízení v míře, která je zapotřebí pro zajištění bezpečnosti a průhlednosti při využívání finančních prostředků Unie. Komise by za tímto účelem měla předsedat správnímu výboru jednotlivých svěřeneckých fondů, aby zajistila zastoupení dárců a rozhodovala o využití finančních prostředků. Funkci účetního pro všechny svěřenecké fondy by měl vykonávat účetní Komise.52.  Pokud jde o subjekty, jimž bylo v rámci nepřímého řízení svěřeno provádění vnějších akcí, lhůta pro uzavírání smluv a schvalování grantů těmito subjekty by měla být omezena na tři roky od podpisu pověřovací smlouvy s Komisí, pokud nenastanou konkrétní či naléhavé vnější okolnosti. Tato lhůta by se však neměla uplatňovat na víceleté programy prováděné v rámci postupů pro strukturální fondy. Pravidla pro rušení závazků k prostředkům v případě těchto víceletých programů by měly stanovit zvláštní odvětvové předpisy.53.  S ohledem na předpisy o zadávání veřejných zakázek týkající se vnějších akcí je zapotřebí, aby státní příslušníci třetích zemí měli možnost účastnit se zadávacích řízení, je-li určitý program prováděn bez základního právního aktu a je to řádně odůvodněno výjimečnými okolnostmi.54.  Pokud jde o zvláštní ustanovení týkající se správních prostředků, orgány by měly mít možnost vytvořit dlouhodobou strategii v oblasti nemovitostí a využívat nižších úrokových sazeb, které se uplatňují díky příznivému úvěrovému ratingu Unie na finančních trzích. Za tímto účelem by měly mít možnost brát si půjčky na nákup nemovitostí mimo rámec rozpočtu. Dala by se tak řešit složitost stávajícího systému a zároveň by bylo možno ušetřit na nákladech a zavést větší průhlednost.55.  Pokud jde o rámcové výzkumné programy, na základě zkušeností z praxe by měla být vyjasněna oblast působnosti zvláštního výběrového řízení týkajícího se fyzických osob, které jsou vybírány jako odborníci, protože jejich pomoc je zapotřebí při hodnocení návrhů na projekty, žádostí o granty, projektů i nabídek a při vydávání odborných posudků a poskytování poradenství.56.  Komise by měla mít pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy, aby mohla stanovit podrobná pravidla pro provádění tohoto nařízení, rámcové finanční nařízení pro subjekty podle SFEU a Smlouvy o Euratomu a vzorové finanční nařízení pro partnerství veřejného a soukromého sektoru tak, aby stanovila nezbytné zásady a zajistila řádné finanční řízení.57.  Změny tohoto nařízení by měly být prováděny jen v případě potřeby. Příliš časté změny jsou spojeny s nepřiměřenými náklady, pokud jde o přizpůsobení administrativních struktur a postupů novým pravidlům. Platná pravidla mohou být navíc uplatňována příliš krátkou dobu na to, aby bylo možné dospět k platným závěrům.58.  Ustanovení týkající se povinností kontroly a auditu, jež jsou členským státům uloženy při nepřímém plnění rozpočtu v rámci sdíleného řízení, by se měla uplatnit pouze na další generaci příslušných odvětvových nařízení, aby se zajistila kontinuita při provádění stávajících programů,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:ČÁST PRVNÍSPOLEČNÁ USTANOVENÍHLAVA I PŘEDMĚT ÚPRAVY A OBLAST PŮSOBNOSTIČlánek 1 Předmět úpravyToto nařízení stanoví pravidla pro sestavování a plnění ročního rozpočtu Unie (dále jen „rozpočet“) a pro předkládání účtů a jejich audit.Článek 2 Oblast působnostiKaždé ustanovení o plnění rozpočtu v oblasti příjmů a výdajů obsažené v jiném právním aktu musí být v souladu s rozpočtovými zásadami uvedenými v hlavě II.Toto nařízení se vztahuje na Evropský parlament, Evropskou radu a Radu, Evropskou komisi, Soudní dvůr Evropské unie a Evropský účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů a na Evropskou službu pro vnější činnost (dále jen „orgán“ či „orgány“).Toto nařízení se nevztahuje na Evropskou centrální banku.Toto nařízení se vztahuje na plnění rozpočtu v oblasti správních výdajů, které se týkají prostředků vyčleněných v rozpočtu pro Zásobovací agenturu Euratomu.HLAVA IIROZPOČTOVÉ ZÁSADYČlánek 3 Rozpočtové zásadyRozpočet musí být sestavován a plněn v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účinnou a účelnou vnitřní kontrolu a průhlednosti, jak jsou stanoveny v tomto nařízení.KAPITOLA 1 ZÁSADA JEDNOTNOSTI A SPRÁVNOSTI ROZPOčTUČlánek 4 Definice rozpočtu1. Rozpočet je nástroj, kterým se pro každý rozpočtový rok odhadují a schvalují veškeré příjmy a výdaje, které se považují za nezbytné pro Unii a Evropské společenství pro atomovou energii.2. Příjmy a výdaje Unie zahrnujía) příjmy a výdaje Unie včetně správních výdajů, které vznikají orgánům z ustanovení Smlouvy o Evropské unii v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, a operačních výdajů, které vzniknou z uplatňování těchto ustanovení, pokud jdou k tíži rozpočtu;b) výdaje a příjmy Evropského společenství pro atomovou energii.Článek 5 Pravidla, jimiž se řídí zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu1. S výhradou článku 80 nesmí být vybrán žádný příjem ani uskutečněn žádný výdaj, pokud není zaznamenán v rozpočtové linii.2. Výdaje mohou být přiděleny nebo schváleny pouze v rámci schválených prostředků.3. Do rozpočtu mohou být zapsány jen prostředky, které odpovídají výdajům považovaným za nezbytné.4. Úrokové výnosy z finančních prostředků, které vlastní Unie, nepřísluší Unii, pokud to nevyplývá z dohod uzavřených s pověřenými subjekty uvedenými v čl. 55 odst. 1 písm. b) bodech ii) až viii) či z rozhodnutí o grantu či grantových dohod uzavřených s příjemci. V těchto případech se úrok znovu použije na příslušný program nebo získá zpět.KAPITOLA 2 ZÁSADA ROčNÍHO ROZPOčTUČlánek 6 DefiniceProstředky zapsané do rozpočtu se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince.Článek 7 Druhy prostředků1. Rozpočet obsahuje rozlišené prostředky, které sestávají z prostředků na závazky a z prostředků na platby, a nerozlišené prostředky.2. S výhradou čl. 83 odst. 2 a čl. 180 odst. 2 kryjí prostředky na závazky v průběhu běžného rozpočtového roku celkové náklady právních závazků.3. Prostředky na platby kryjí platby provedené za účelem splnění právních závazků přijatých v běžném rozpočtovém roce nebo v předchozích rozpočtových letech.4. Odstavce 1 a 2 se netýkají zvláštních ustanovení hlav I, IV a VI části druhé. Nebrání tomu, aby byly prostředky přiděleny na závazek jako celek nebo aby byly rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky.Článek 8 Účetní pravidla pro příjmy a prostředky1. Příjmy rozpočtového roku se zaúčtují do daného rozpočtového roku na základě částek vybraných v průběhu tohoto rozpočtového roku. Vlastní zdroje na měsíc leden následujícího rozpočtového roku lze však zaplatit předem podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000[16].2. Vlastní zdroje vycházející z daně z přidané hodnoty, doplňkový zdroj založený na hrubém národním důchodu a případné finanční příspěvky mohou být upraveny podle nařízení uvedeného v odstavci 1.3. Prostředky schválené pro daný rozpočtový rok lze použít výhradně k pokrytí výdajů přidělených na závazek a zaplacených v dotyčném rozpočtovém roce a k pokrytí dlužných částek plynoucích ze závazků z předchozích rozpočtových roků.4. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků přijatých do 31. prosince, s výhradou souhrnných závazků uvedených v čl. 83 odst. 2 a dohod uvedených v čl. 180 odst. 2 a uzavřených s třetími zeměmi, které se zaúčtují na základě rozpočtových závazků přijatých až do 31. prosince.5. Platby se zaúčtují do rozpočtového roku na základě plateb provedených účetním nejpozději do 31. prosince uvedeného roku.6. Odchylně od odstavců 3, 4 a 5 se výdaje Evropského zemědělského záručního fondu účtují do rozpočtového roku podle pravidel uvedených v hlavě I části druhé.Článek 9 Zrušení a přenos prostředků1. Prostředky, které nebyly použity do konce rozpočtového roku, pro který byly zapsány v rozpočtu, se ruší.Prostředky mohou být přeneseny v souladu s odstavci 2 a 3 na základě rozhodnutí dotyčného orgánu přijatého nejpozději do 15. února výlučně do následujícího rozpočtového roku, anebo mohou být přeneseny automaticky v souladu s odstavcem 4.2. U rozlišených prostředků na závazky a nerozlišených prostředků, které nejsou na konci rozpočtového roku dosud přiděleny, lze přenést:a) částky odpovídající prostředkům na závazky, u kterých byla většina přípravných etap přidělení na závazek dokončena do 31. prosince. Tyto částky mohou být přiděleny na závazek do 31. března následujícího roku;b) částky, které jsou nezbytné, poněvadž legislativní orgán přijal základní právní akt v průběhu posledního čtvrtletí rozpočtového roku a Komise nebyla určené pro tento účel schopna přidělit uvedené prostředky do 31. prosince.3. U prostředků na platby lze přenést částky nezbytné ke krytí stávajících závazků nebo závazků spojených s přenášenými prostředky na závazky, pokud prostředky stanovené v příslušných rozpočtových liniích pro příští rozpočtový rok nedostačují požadavkům. Dotyčný orgán použije přednostně prostředky schválené pro běžný rozpočtový rok a teprve po jejich vyčerpání použije prostředky přenesené.4. Nerozlišené prostředky, které při uzávěrce rozpočtového roku odpovídají řádně smluvně podloženým povinnostem, se automaticky přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku.5. Dotyčný orgán uvědomí Evropský parlament a Radu (dále jen „rozpočtový orgán“) nejpozději do 15. března o přijatém rozhodnutí o přenosu a uvede pro každou rozpočtovou linii, jak byla kritéria uvedená v odstavcích 2 a 3 použita na každý přenos.6. Aniž je tím dotčen článek 10, prostředky zapsané do rezervy a prostředky na výdaje na zaměstnance nelze přenášet.Článek 10 Pravidla pro přenos účelově vázaných příjmůPříjmy nevyužité a prostředky dostupné k 31. prosinci, které vyplývají z účelově vázaných příjmů uvedených v článku 18, se přenášejí takto:a) vnější účelově vázané příjmy se přenášejí automaticky a musí být zcela využity do doby, než dojde k ukončení všech operací souvisejících s programem nebo akcí, na něž byly tyto příjmy účelově vázány; vnější účelově vázané příjmy obdržené v průběhu posledního roku trvání programu nebo akce se mohou využít v prvním roce trvání následujícího programu nebo akce;b) vnitřní účelově vázané příjmy se přenášejí pouze do následujícího roku, nestanoví-li příslušný základní právní akt jinak nebo nejedná-li se o řádně odůvodněné a výjimečné případy; odpovídající dostupné prostředky musí být využity přednostně.Článek 11 Zrušení závazků k prostředkůmAniž jsou dotčeny články 170 a 174, pokud je přidělení částek na závazek v kterémkoli rozpočtovém roce následujícím po zápisu prostředků do rozpočtu zrušeno, protože dotyčné opatření nebylo provedeno nebo bylo provedeno jen částečně, odpovídající prostředky se ruší.Článek 12 Přidělení prostředků na závazekProstředky zapsané v rozpočtu lze přidělit na závazek s účinkem od 1. ledna, jakmile byl rozpočet s konečnou platností schválen, s výjimkou případů uvedených v hlavě I a v hlavě VI části druhé.Článek 13 Pravidla vztahující se na případy pozdního schválení rozpočtu1. Není-li na začátku rozpočtového roku rozpočet s konečnou platností schválen, použije se na závazky a platby těch výdajů, které mohly být zaúčtovány do konkrétní kapitoly rozpočtu jako část plnění posledního řádně schváleného rozpočtu, čl. 315 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“).2. Závazky lze přijímat podle kapitol do výše jedné čtvrtiny celkové výše prostředků schválených v odpovídající kapitole pro předchozí rozpočtový rok, zvýšené o jednu dvanáctinu za každý ukončený měsíc.Platby lze uskutečňovat měsíčně podle kapitol do výše jedné dvanáctiny prostředků schválených v odpovídající kapitole pro předchozí rozpočtový rok.Horní mez prostředků stanovená v připravovaném návrhu rozpočtu nesmí být překročena.3. Pokud to kontinuita činnosti Unie a potřeby řízení vyžadují, může Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou schválit současné poskytnutí dvou nebo více prozatímních dvanáctin jak pro závazky, tak pro platby nad rámec prozatímních dvanáctin poskytnutých automaticky podle odstavců 1 a 2. Schvalovací rozhodnutí předá neprodleně Evropskému parlamentu.Rozhodnutí vstupuje v platnost třicet dnů poté, co bylo přijato, pokud Evropský parlament během této 30denní lhůty nerozhodne většinou hlasů svých členů o snížení těchto výdajů.Rozhodne-li Evropský parlament o snížení těchto výdajů, přezkoumá Rada schvalující rozhodnutí s ohledem na částku, kterou Evropský parlament schválil.Dodatečné dvanáctiny se schvalují jako celek a nelze je rozdělovat.KAPITOLA 3 ZÁSADA VYROVNANOSTIČlánek 14 Definice a rozsah působnosti1. Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a prostředků na platby.2. V rámci rozpočtu nesmějí Unie, Evropské společenství pro atomovou energii a subjekty zřízené Unií uvedené v článku 200 upisovat půjčky.Článek 15 Zůstatek rozpočtového roku1. Zůstatek každého rozpočtového roku se zapisuje do rozpočtu následujícího rozpočtového roku jako příjem v případě přebytku nebo jako prostředky na platby v případě schodku.2. Odhady takových příjmů nebo prostředků na platby se zapisují do rozpočtu během rozpočtového procesu prostřednictvím návrhu na změnu předloženého v souladu s článkem 35. Odhady jsou vypracovány v souladu s nařízením Rady, kterým se provádí rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Unie.3. Po předložení účetní závěrky za každý rozpočtový rok se rozdíl oproti odhadům zapisuje do rozpočtu pro následující rozpočtový rok prostřednictvím opravného rozpočtu, jehož jediným předmětem je právě uvedený rozdíl. V tomto případě musí být návrh opravného rozpočtu předložen Komisí do 15 dnů po předložení předběžné účetní závěrky.KAPITOLA 4 ZÁSADA ZÚčTOVACÍ JEDNOTKYČlánek 16 Používání euraVíceletý finanční rámec a rozpočet se sestavují a plní v eurech a účty se předkládají v eurech. Pro účely peněžních toků uvedených v článku 65 jsou však účetní, v případě zálohových účtů správci zálohových účtů a pro účely správního řízení Komise a Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) příslušná schvalující osoba oprávněni provádět operace v národních měnách za podmínek stanovených v nařízení přijatém v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199.KAPITOLA 5 ZÁSADA UNIVERZÁLNOSTIČlánek 17 Definice a rozsah působnostiCelkové příjmy pokrývají celkové prostředky na platby, s výhradou článku 18. S výhradou článku 20 se všechny příjmy a výdaje vykazují v plné výši bez jakýchkoli vzájemných zápočtů.Článek 18 Účelově vázané příjmy1. Pro financování konkrétních výdajů se použijí vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy.2. Vnější účelově vázané příjmy jsou tyto:(a) finanční příspěvky členských států na určité výzkumné programy v souladu s nařízením Rady, kterým se provádí rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Unie;b) finanční příspěvky členských států, třetích zemí, v obou případech včetně jejich veřejných nebo polostátních agentur, a finanční příspěvky právnických nebo fyzických osob na určité programy vnější pomoci nebo programy financované Unií a spravované Komisí jejich jménem;c) úroky z vkladů a pokuty stanovené v nařízení o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku;d) příjmy určené na zvláštní účely, například příjmy z nadací, podpor, darů a odkazů, včetně vlastních účelově určených příjmů orgánů;e) příspěvky třetích zemí nebo různých subjektů na činnosti Unie;f) účelově vázané příjmy uvedené v čl. 173 odst. 2 a čl. 175 odst. 2.3. Vnitřní účelově vázané příjmy jsou tyto:a) příjmy od třetích osob za dodávky zboží, poskytnutí služeb nebo stavební práce provedené na jejich žádost;b) výnosy z prodeje vozidel, vybavení, zařízení, materiálů a vědeckých a technických přístrojů, které jsou nahrazovány novými nebo vyřazovány, je-li jejich účetní hodnota plně odepsána;c) příjmy plynoucí ze zpětného získání neoprávněně vyplacených částek;d) výnosy z dodávek zboží, poskytnutí služeb a stavebních prací ostatním útvarům, orgánům nebo subjektům, včetně náhrad poskytnutých těmito orgány nebo subjekty za služební cesty, jež byly zaplaceny jejich jménem;e) přijaté platby pojistného plnění;f) příjmy z prodeje, pronájmu nebo jiných smluv, jejichž předmětem jsou práva k nemovitostem;g) příjmy z prodeje tiskovin a filmů, včetně těch na elektronických nosičích.4. Použitelný základní právní akt může také stanovit, že v něm stanovené příjmy budou účelově vázány na zvláštní výdaje. Tyto příjmy představují vnitřní účelově vázané příjmy, nestanoví-li použitelný základní právní akt jinak.5. V rozpočtu jsou pro vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy založeny odpovídající rozpočtové linie a, pokud je to možné, uvedena odpovídající částka.Pokud jde o účelově vázané příjmy, do návrhu rozpočtu lze zapisovat jen ty částky, jejichž výše je ke dni sestavení návrhu rozpočtu jistá.Článek 19 Darované částky1. Komise smí přijímat jakékoli částky darované Unii, zejména nadační fondy, dotace, dary a odkazy.2. Přijetí darovaných částek v hodnotě nejméně 50 000 EUR, které je spojeno s finančními náklady (včetně navazujících nákladů) převyšujícími 10 % hodnoty darované částky, podléhá předchozímu schválení Evropským parlamentem a Radou, jež se usnesou do dvou měsíců ode dne obdržení žádosti Komise. Pokud v této lhůtě nevznesou námitky, přijme Komise konečné rozhodnutí o přijetí darované částky.Článek 20 Pravidla pro odečty a úpravy kurzových rozdílů1. Nařízení přijaté v přenesené pravomoci uvedené v článku 199 může stanovit případy, kdy mohou být určité příjmy odečteny od žádostí o platbu, které jsou poté vyplaceny v čisté částce.2. Ceny dodávaného zboží a služeb poskytovaných Unii, ve kterých jsou zahrnuty daně, které vracejí třetí země na základě příslušných dohod, jsou do rozpočtu zaúčtovány včetně daně. Následně vrácená daň se považuje za účelově vázaný příjem podle čl. 18 odst. 2.3. Kurzové rozdíly, které vznikají při plnění rozpočtu, mohou být navzájem započteny. Konečný výsledek, zisk nebo ztráta, se zahrne do zůstatku rozpočtového roku.KAPITOLA 6 ZÁSADA SPECIFIKACEČlánek 21 Obecná ustanovení1. Prostředky se věcně člení do hlav a kapitol; kapitoly se dále člení do článků a bodů.2. Komise může ve vlastním oddíle rozpočtu samostatně převádět prostředky podle článku 23, nebo v případech převodů prostředků uvedených v článku 24 požádá o schválení rozpočtový orgán.3. Prostředky lze převádět pouze do rozpočtových linií, pro něž jsou v rozpočtu schváleny prostředky nebo které jsou označeny „ pro memoria “.4. Prostředky, které odpovídají účelově vázaným příjmům, lze převádět pouze tehdy, pokud se takový příjem použije k účelu, na který je vázán.Článek 22 Převody uskutečňované orgány s výjimkou Komise1. Každý orgán s výjimkou Komise může ve svém oddílu rozpočtu převádět prostředky:a) z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové linii, ze které se převod provádí;b) z jedné kapitoly do druhé a z jednoho článku do druhého bez omezení.2. Každý orgán uvědomí rozpočtový orgán tři týdny předem o svém úmyslu provést převody uvedené v odstavci 1. Uplatní-li některá z obou složek rozpočtového orgánu v této lhůtě závažné důvody, použije se postup stanovený v článku 24.3. Každý orgán s výjimkou Komise může rozpočtovému orgánu navrhnout ve svém oddílu rozpočtu převody z jedné hlavy do druhé převyšující 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové linii, ze které se má převod provést. Tyto převody podléhají postupu stanovenému v článku 24.4. Každý orgán s výjimkou Komise může ve svém oddílu rozpočtu provádět převody v rámci jednotlivých článků bez předchozího vyrozumění rozpočtového orgánu.Článek 23 Interní převody uskutečňované Komisí1. Komise může ve vlastním oddíle rozpočtu samostatně provádět:a) převody prostředků na závazky v rámci kapitol;b) převody prostředků na platby v rámci jednotlivých hlav;c) pokud jde o výdaje na zaměstnance a správní výdaje, které jsou společné pro několik hlav, převody prostředků z jedné hlavy do druhé;d) pokud jde o operační výdaje, převody prostředků mezi kapitolami v rámci jedné hlavy do maximální výše 10 % prostředků na daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové linii, ze které se převod provádí;2. Komise může ve vlastním oddíle rozpočtu rozhodnout o těchto převodech prostředků z jedné hlavy do druhé za předpokladu, že o svém rozhodnutí bezodkladně uvědomí rozpočtový orgán:a) převody prostředků z hlavy „předběžné prostředky“, jak je uvedeno v článku 43, přičemž jediná podmínka pro použití rezervy spočívá v přijetí základního právního aktu řádným legislativním postupem podle článku 294 SFEU;b) v řádně odůvodněných výjimečných případech mezinárodních humanitárních katastrof a krizí, které nastanou po 1. prosinci daného rozpočtového roku, může Komise převést nevyčerpané rozpočtové prostředky pro běžný rozpočtový rok, které jsou dosud k dispozici v rozpočtové hlavě spadající do okruhu 4 víceletého finančního rámce, do rozpočtových hlav týkajících se pomoci v krizových situacích a operací humanitární pomoci.Článek 24 Převody Komise schvalované rozpočtovým orgánem1. Komise předloží návrh na převod současně Evropskému parlamentu a Radě.2. Rozpočtový orgán rozhoduje o převodech prostředků za podmínek uvedených v odstavcích 3 až 6 s výhradou odchylek uvedených v hlavě I části druhé.3. S výjimkou naléhavých případů rozhodnou Rada kvalifikovanou většinou a Evropský parlament o návrhu Komise do šesti týdnů ode dne, ke kterému oba orgány obdržely návrh na převod.4. Návrh na převod je schválen, pokud během uvedených šesti týdnů nastane některý z těchto případů:a) Evropský parlament a Rada jej schválí;b) schválí jej buď Evropský parlament, nebo Rada a druhý orgán se zdrží jednání;c) Evropský parlament i Rada se zdrží jednání nebo nepřijmou rozhodnutí, které odporuje návrhu Komise.5. Pokud to Evropský parlament nebo Rada nevyžádají jinak, zkracuje se lhůta šesti týdnů uvedená v odstavci 4 na tři týdny v kterémkoli z těchto případů:a) převody činí méně než 10 % prostředků rozpočtové linie, z níž se převod provádí, a nepřesahuje 5 milionů EUR;b) převod se týká pouze prostředků na platby a celková výše převáděné částky nepřesahuje 100 milionů EUR.6. Pokud Evropský parlament nebo Rada pozmění převod, který druhý orgán schválil nebo v jehož případě se zdržel jednání, nebo pokud Evropský parlament a Rada převod pozmění, považuje se nižší částka, kterou schválil buď Evropský parlament, nebo Rada, za schválenou za předpokladu, že Komise svůj návrh nevezme zpět.Článek 25 Převod, na nějž se vztahují zvláštní ustanovení1. Na převody uvnitř hlav rozpočtu týkajících se Evropského zemědělského záručního fondu, strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského rybářského fondu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a výzkumu se vztahují zvláštní ustanovení hlav I, II a III druhé části.2. O převodech, které umožňují použití rezervy na pomoc při mimořádných událostech, rozhoduje buď rozpočtový orgán na návrh Komise, nebo Komise v případě, že tyto převody nepřesahují maximální výši 10 % prostředků na daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové linii, ze které se převod provádí.Použije se postup podle čl. 24 odst. 3 a 4. Nepřijmou-li Evropský parlament a Rada návrh Komise a nelze dospět ke společnému postoji ohledně použití této rezervy, upustí Evropský parlament a Rada od rozhodnutí o návrhu Komise na převod.KAPITOLA 7 ZÁSADA řÁDNÉHO FINANčNÍHO řÍZENÍČlánek 26 Zásady hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti1. Použití rozpočtových prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, to jest se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti.2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby prostředky použité orgánem při provádění jeho činností byly k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.Zásada efektivnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými prostředky a dosaženými výsledky.Zásada účelnosti se týká dosažení stanovených cílů a zamýšlených výsledků.3. Pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet, jsou stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. Dosažení těchto cílů se kontroluje pomocí ukazatelů výkonnosti pro každou činnost a útvary příslušné pro výdaje předávají odpovídající informace rozpočtovému orgánu. Tyto informace se předávají každoročně a nejpozději s dokumenty přiloženými k návrhu rozpočtu.4. Pro zdokonalení přijímání rozhodnutí provádějí orgány hodnocení ex ante a ex post podle pokynů vydaných Komisí. Tato hodnocení se provádějí u všech programů a činností, které jsou spojeny se značnými výdaji, a výsledky těchto hodnocení se zasílají útvarům příslušným pro výdaje a legislativním a rozpočtovým orgánům.Článek 27 Povinné sestavení finančního výkazu1. Každý návrh nebo podnět, který legislativnímu orgánu předloží Komise, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) nebo členský stát a který by mohl mít vliv na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být doložen finančním výkazem a hodnocením podle čl. 26 odst. 4.Každá změna návrhu nebo podnětu předloženého legislativnímu orgánu, která by mohla mít značné dopady na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být doložena finančním výkazem vypracovaným orgánem, který tuto změnu navrhuje.2. Ke snížení nebezpečí podvodů a nesrovnalostí se ve finančním výkazu podle odstavce 1 uvedou informace o zavedeném systému vnitřní kontroly, posouzení souvisejících rizik, jakož i o stávajících a zamýšlených opatřeních pro předcházení podvodům a ochranu proti nim.Článek 28 Vnitřní kontrola plnění rozpočtu1. Rozpočet je plněn s uplatněním účinné a účelné vnitřní kontroly, která odpovídá jednotlivým způsobům řízení, a v souladu s příslušnými odvětvovými předpisy.2. Pro účely plnění rozpočtu se vnitřní kontrolou rozumí postup použitelný na všech úrovních řízení, jehož smyslem je poskytovat přiměřené záruky, že bylo dosaženo těchto cílů:a) účelnosti, efektivnosti a hospodárnosti operací;b) spolehlivosti výkazů;c) ochrany majetku a informací;d) předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravy;e) náležitého řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotyčných plateb.Článek 29 Přijatelné riziko chybyLegislativní orgán rozhodne postupem uvedeným v článku 322 SFEU o přijatelné míře rizika chyby v jednotlivých částech rozpočtu. Toto rozhodnutí se zohlední při každoročním udílení absolutoria podle čl. 157 odst. 2.Přijatelná míra rizika chyby vychází z analýz nákladů na kontrolní opatření a přínosů těchto opatření. Členské státy, subjekty a osoby uvedené v čl. 55 odst. 1 písm. b) poskytnou Komisi na její žádost údaje o nákladech na kontrolní opatření, které hradí, jakož i o počtu a rozsahu činností financovaných z rozpočtu.Přijatelná míra rizika chyby se důkladně sleduje, a změní-li se zásadním způsobem kontrolní prostředí, dojde k jejímu přezkumu.KAPITOLA 8 ZÁSADA PRůHLEDNOSTIČlánek 30 Zveřejňování účtů, rozpočtů a zpráv1. Rozpočet se sestavuje a plní a účty se předkládají v souladu se zásadou průhlednosti.2. Rozpočet a opravné rozpočty schválené s konečnou platností se z podnětu předsedy Evropského parlamentu zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie .Rozpočet se zveřejní do tří měsíců ode dne, kdy je prohlášen za schválený s konečnou platností.Konsolidovaná roční účetní závěrka a zprávy o rozpočtovém a finančním řízení vypracované jednotlivými orgány se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie .Článek 31 Zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků Unie a dalších informací1. Informace o výpůjčních a úvěrových operacích Unie ve prospěch třetích zemí se uvedou v příloze k rozpočtu.2. Komise vhodným způsobem zpřístupní informace o příjemcích finančních prostředků z rozpočtu, které má k dispozici v případě plnění rozpočtu centralizovaným řízením a přímo jejími útvary nebo delegacemi Unie podle čl. 53 druhého pododstavce, a informace o příjemcích finančních prostředků, které poskytnou subjekty, jež byly úkoly plnění rozpočtu pověřeny v rámci jiných způsobů řízení.3. Při zpřístupnění těchto informací musí být řádně dodrženy požadavky na zachování důvěrnosti, zejména na ochranu osobních údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES[17] a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001[18], a dále požadavky na bezpečnost s přihlédnutím ke zvláštnostem každého způsobu řízení uvedeným v článku 53 a v souladu s případnými příslušnými odvětvovými předpisy.HLAVA IIISESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTUKAPITOLA 1 SESTAVOVÁNÍ ROZPOČTUČlánek 32 Odhady příjmů a výdajůEvropský parlament, Evropská rada a Rada, Soudní dvůr Evropské unie, Účetní dvůr, Hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, veřejný ochránce práv, evropský inspektor ochrany údajů a ESVČ sestaví každý rok odhad svých příjmů a výdajů, který předají Komisi do 1. července.ESVČ sestaví každý rok odhad svých příjmů a výdajů, který předá Komisi do 1. července. Vysoký představitel provede příslušné konzultace se členy Komise, kteří zodpovídají za rozvojovou politiku, politiku sousedství a mezinárodní spolupráci, humanitární pomoc a reakci na krize.Uvedené orgány také předávají tyto odhady každoročně nejpozději do 1. července rozpočtovému orgánu pro informaci. Komise sestaví vlastní odhad, který také zašle rozpočtovému orgánu do stejného dne.Při přípravě vlastního odhadu použije Komise informace uvedené v článku 33.Článek 33 Odhad rozpočtu subjektů uvedených v článku 200Každý subjekt uvedený v článku 200 předává Komisi a rozpočtovému orgánu každý rok do 31. března v souladu se svým zřizujícím aktem odhad svých příjmů a výdajů, včetně plánu pracovních míst a návrhu pracovního programu.Článek 34 Návrh rozpočtu1. Komise předkládá návrh rozpočtu Evropskému parlamentu a Radě nejpozději do 1. září roku, který předchází roku plnění rozpočtu.Návrh rozpočtu obsahuje souhrnný celkový výkaz příjmů a výdajů Unie a souhrn odhadů uvedených v článku 32.Skladba a předkládání návrhu rozpočtu se řídí články 41 až 46.Každému oddílu návrhu rozpočtu předchází úvod vypracovaný příslušným orgánem.Komise vypracovává obecný úvod k návrhu rozpočtu. Obecný úvod obsahuje tabulky s nejdůležitějšími finančními údaji, které jsou rozděleny podle hlav, a odůvodnění změn ve výši prostředků oproti předcházejícímu rozpočtovému roku, rozdělených podle výdajových kategorií víceletého finančního rámce.2. Komise k návrhu rozpočtu případně připojuje finanční plán na následující roky.Tento finanční plán se aktualizuje po přijetí rozpočtu, kdy se do něj začlení výsledky rozpočtového procesu a všechna další důležitá rozhodnutí.3. K návrhu rozpočtu Komise také přikládá pracovní dokumenty, které považuje za užitečné pro podporu svých rozpočtových požadavků.4. V souladu s čl. 8 odst. 5 rozhodnutí 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost[19] a s cílem zajistit průhlednost rozpočtu v oblasti vnější činnosti Unie, Komise předkládá rozpočtovému orgánu společně s návrhem rozpočtu pracovní dokument, který komplexním způsobem upravuje:a) veškeré správní a operační výdaje, které souvisejí s vnější činností Unie, včetně úkolů v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a společné bezpečnostní a obranné politiky, a jsou financovány z rozpočtu;b) celkové správní výdaje ESVČ za předchozí rok, rozdělené na výdaje jednotlivých delegací a výdaje ústředí ESVČ, společně s operačními výdaji, rozdělenými podle zeměpisných oblastí (regiony, země), tématických oblastí, delegací Unie a misí.Pracovní dokument také:a) uvede počet pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích a počet stálých a dočasných pracovních míst, včetně smluvních a místních zaměstnanců, která byla v mezích rozpočtových prostředků povolena jednotlivým delegacím Unie, jakož i ústředí ESVČ;b) na základě údajů z předchozího roku uvede zvýšení nebo snížení počtu pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích v ústředí ESVČ a ve všech delegacích Unie;c) uvede počet pracovních míst povolených v daném i v předchozím rozpočtovém roce, jakož i počet pracovních míst obsazených diplomaty, kteří byli vysláni členskými státy a Radou, jakož i diplomaty z řad zaměstnanců Komise;d) poskytne podrobný přehled všech zaměstnanců v delegacích Unie v době předložení návrhu rozpočtu, včetně rozpisu podle zeměpisných oblastí, jednotlivých zemí a misí, v němž se rozliší místa podle plánu pracovních míst, smluvní zaměstnanci, místní zaměstnanci a vyslaní národní odborníci a prostředky požadované v návrhu rozpočtu na takovéto jiné kategorie zaměstnanců s odpovídajícími odhady počtu osob, které by mohly být v mezích požadovaných prostředků zaměstnány na plný pracovní úvazek.Článek 35 Návrh na změnu návrhu rozpočtuAž do svolání dohodovacího výboru uvedeného v článku 314 SFEU může Komise z vlastního podnětu nebo na žádost ostatních orgánů, pokud jde o jejich oddíly, předložit současně Evropskému parlamentu a Radě návrh na změnu návrhu rozpočtu na základě nových údajů, které nebyly známé v době jeho sestavení, včetně návrhu na změnu z důvodu aktualizace odhadu výdajů na zemědělství.Článek 36 Schválení výsledku činnosti dohodovacího výboruJakmile se dohodovací výbor dohodne na společném návrhu, Evropský parlament a Rada vyvinou v souladu s čl. 314 odst. 6 SFEU a v souladu se svými vnitřními jednacími řády snahu o co nejrychlejší schválení výsledku jeho činnosti.Článek 37 Přijetí rozpočtu1. Předseda Evropského parlamentu prohlásí rozpočet za přijatý s konečnou platností postupem stanoveným v čl. 314 odst. 9 SFEU a čl. 177 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“).2. Jakmile je rozpočet prohlášen za přijatý s konečnou platností, je každý členský stát od 1. ledna následujícího rozpočtového roku nebo ode dne prohlášení o přijetí rozpočtu s konečnou platností, pokud je pozdější než 1. leden, povinen odvést Unii částky, které má zaplatit podle nařízení Rady, kterým se provádí rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Unie.Článek 38 Návrh opravného rozpočtu1. Komise může v případě nevyhnutelných, mimořádných nebo nepředvídaných okolností předložit návrh opravného rozpočtu.Žádosti o opravný rozpočet, jež v případě týchž okolností jako v předchozím pododstavci předloží jiné orgány než Komise, se předávají Komisi.Před předložením návrhu opravného rozpočtu prověří Komise a ostatní orgány možnosti přerozdělení příslušných prostředků, s přihlédnutím k případně očekávanému nedostatečnému vynakládání prostředků.2. S výjimkou mimořádných okolností předkládá Komise současně Evropskému parlamentu a Radě návrh opravného rozpočtu nejpozději do 1. září každého roku. K žádostem o opravný rozpočet od jiných orgánů může přiložit stanovisko.3. Evropský parlament a Rada projednávají návrhy s ohledem na jejich naléhavost.Článek 39 Dřívější předání odhadů a návrhu rozpočtuKomise a rozpočtový orgán se mohou dohodnout na zkrácení některých lhůt pro předávání odhadů a přijímání i předávání návrhu rozpočtu. Toto ustanovení však nesmí mít za následek zkrácení nebo prodloužení dob pro posouzení těchto textů podle článku 314 SFEU a článku 177 Smlouvy o Euratomu.KAPITOLA 2 SKLADBA A PřEDKLÁDÁNÍ ROZPOčTUČlánek 40 Skladba rozpočtuRozpočet se skládá ze:a) souhrnného výkazu příjmů a výdajů;b) jednotlivých oddílů rozdělených na výkazy příjmů a výdajů každého orgánu.Evropské radě a Radě náleží tentýž oddíl rozpočtu.Článek 41 Členění rozpočtu1. Příjmy Komise a příjmy a výdaje ostatních orgánů zařadí rozpočtový orgán do hlav, kapitol, článků a bodů podle jejich druhu nebo použití.2. Výkaz výdajů oddílu Komise se sestavuje podle nomenklatury schválené rozpočtovým orgánem a je rozčleněn podle účelu.Hlava odpovídá oblasti politiky, kapitola odpovídá zpravidla oblasti činnosti.Každá hlava může obsahovat operační prostředky a správní prostředky.Správní prostředky jsou v rámci hlavy seskupeny v samostatné kapitole.Článek 42 Zákaz záporných příjmůRozpočet nesmí obsahovat záporné příjmy.Vlastní zdroje obdržené podle rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Unie jsou čisté částky a vykazují se jako takové v souhrnném výkazu příjmů v rozpočtu.Článek 43 Předběžné prostředky1. Každý oddíl rozpočtu může obsahovat hlavu „předběžné prostředky“. Prostředky se do této hlavy zapisují za těchto dvou okolností:a) v době sestavování rozpočtu neexistuje pro dotyčnou činnost základní právní akt;b) jsou-li závažné důvody k pochybnosti, zda prostředky dostačují nebo zda mohou být prostředky zapsané v daných rozpočtových liniích použity za podmínek řádného finančního řízení.Prostředky v této hlavě smějí být použity až po převodu postupem podle čl. 23 odst. 1 písm. d) v případech, kdy je základní právní akt přijímán postupem podle článku 294 SFEU, nebo po převodu postupem podle článku 24 v ostatních případech.2. V případě závažných obtíží při plnění rozpočtu může Komise v průběhu rozpočtového roku navrhnout, aby byly prostředky převedeny do hlavy „předběžné prostředky“. Rozpočtový orgán rozhodne o tomto převodu v souladu s článkem 24.Článek 44 Záporná rezervaOddíl rozpočtu Komise může obsahovat „zápornou rezervu“, jejíž maximální výše činí 200 milionů EUR. Tato rezerva, která bude zapsána ve zvláštní hlavě, může obsahovat jak prostředky na závazky, tak prostředky na platby.Tato rezerva musí být vyčerpána před koncem rozpočtového roku prostřednictvím převodu postupem podle článků 21 a 23.Článek 45 Rezerva na pomoc při mimořádných událostech1. Oddíl rozpočtu „Komise“ obsahuje rezervu na pomoc třetím zemím při mimořádných událostech.2. Rezerva uvedená v odstavci 1 musí být vyčerpána před koncem rozpočtového roku prostřednictvím převodu postupem podle článků 24 a 25.Článek 46 Předkládání rozpočtu1. Rozpočet uvádí:a) v souhrnném výkazu příjmů a výdajů:i) odhadované příjmy Unie za daný rozpočtový rok;ii) odhadované příjmy za předchozí rozpočtový rok a příjmy za rozpočtový rok n – 2;iii) prostředky na závazky a na platby za daný rozpočtový rok;iv) prostředky na závazky a na platby za předchozí rozpočtový rok;v) výdaje přidělené na závazek a výdaje uskutečněné v rozpočtovém roce n – 2;vi) odpovídající poznámky ke každé úrovni dělení, jak jsou uvedeny v čl. 41 odst. 1;b) v jednotlivých oddílech rozpočtu se příjmy a výdaje vykazují ve stejné skladbě jako v písmenu a);c) pokud se jedná o zaměstnance:i) pro každý oddíl rozpočtu plán pracovních míst, který stanoví počet pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích a útvarech a počet stálých a dočasných pracovních míst povolených v mezích rozpočtových prostředků;ii) plán pracovních míst placených z prostředků na výzkum a technologický rozvoj pro přímé akce a plán pracovních míst placených z týchž prostředků pro nepřímé akce; plány pracovních míst jsou rozděleny podle kategorií a platových tříd a rozlišují mezi stálými a dočasnými pracovními místy schválenými v mezích rozpočtových prostředků;iii) pokud jde o vědecké a technické zaměstnance, může být jejich rozdělení založeno na skupinách platových tříd v souladu s podmínkami stanovenými v příslušném rozpočtu; plán pracovních míst musí uvádět počet vysoce kvalifikovaných technických a vědeckých pracovníků, kterým jsou poskytovány zvláštní výhody podle zvláštních ustanovení služebního řádu;iv) plán pracovních míst, který stanoví počet pracovních míst podle platových tříd a kategorií pro jednotlivé subjekty uvedené v článku 200, které obdrží grant z rozpočtu. Plány pracovních míst obsahují kromě počtu pracovních míst schválených pro daný rozpočtový rok také počet pracovních míst schválených pro předchozí rozpočtový rok;d) pokud jde o výpůjční a úvěrové operace:i) v celkovém výkazu příjmů rozpočtové linie, které odpovídají příslušným operacím a které jsou určené k zaznamenání případných vrácených plateb od příjemců, kteří byli původně v prodlení, což vedlo k uplatnění záruky za splnění. Tyto linie se označují „ pro memoria “ a jsou doplněny odpovídajícími poznámkami;ii) v oddíle Komise:- rozpočtové linie obsahující záruky Unie za splnění, které se týkají dotyčných operací. Tyto linie se označují „ pro memoria “, dokud není rozpočet zatížen konkrétní částkou, která z něj musí být s konečnou platností uhrazena;- poznámky, které odkazují na základní právní akt a objem předpokládaných operací, dobu trvání, jakož i finanční záruku poskytnutou Unií na tyto operace;iii) v dokumentu přiloženém k oddílu Komise jako informativní údaje:- běžné kapitálové operace a řízení běžného dluhu;- kapitálové operace a řízení dluhu v daném rozpočtovém roce;e) celková výše výdajů na SZBP se zapíše do jedné kapitoly rozpočtu nazvané SZBP, jež je rozčleněna na konkrétní rozpočtové články. Tyto články pokrývají výdaje SZBP a obsahují konkrétní rozpočtové linie, které vymezují alespoň jednotlivé hlavní mise.2. Kromě dokumentů uvedených v odstavci 1 může rozpočtový orgán přiložit k rozpočtu jakékoli jiné související dokumenty.Článek 47 Pravidla pro plán pracovních míst1. Plán pracovních míst uvedený v čl. 46 odst. 1 písm. c) stanoví pro každý orgán nebo subjekt pevný limit; nesmí být provedeno žádné jmenování, které by jej překračovalo.Každý orgán nebo subjekt však může, kromě platových tříd AD 16, AD 15 a AD 14, učinit v plánu pracovních míst změny do výše 10 % počtu schválených pracovních míst při splnění těchto dvou podmínek:a) není ovlivněn objem prostředků na zaměstnance za celý rozpočtový rok ab) není překročen limit celkového počtu pracovních míst schválených plánem pracovních míst.Tři týdny před provedením změn uvedených v druhém pododstavci informují orgány rozpočtový orgán o svých záměrech. Pokud některá ze složek rozpočtového orgánu uvede v této lhůtě naléhavé důvody, orgány změny neprovedou a použije se běžný postup.2. Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce mohou být účinky práce na částečný úvazek, která byla v souladu se služebním řádem povolena orgánem oprávněným ke jmenování, vyváženy provedením jiných jmenování.KAPITOLA 3ROZPOČTOVÁ KÁZEŇČlánek 48 Soulad rozpočtu s víceletým finančním rámcemRozpočet je v souladu s víceletým finančním rámcem.Článek 49 Soulad právních aktů Unie s rozpočtem a víceletým finančním rámcemJe-li v důsledku provádění právního aktu Unie překročena výše prostředků, jež jsou k dispozici v rozpočtu, nebo přídělů, jež jsou k dispozici ve víceletém finančním rámci, může být takový právní akt finančně proveden až po změně rozpočtu a případně také po odpovídající revizi finančního rámce.HLAVA IVPLNĚNÍ ROZPOČTUKAPITOLA 1 OBECNÁ USTANOVENÍČlánek 50 Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení1. Komise plní příjmy a výdaje rozpočtu v souladu s tímto nařízením, na vlastní odpovědnost a v mezích schválených prostředků.2. Členské státy spolupracují s Komisí tak, aby byly prostředky využívány v souladu se zásadou řádného finančního řízení.Článek 51 Základní právní akt a výjimky1. Prostředky zapsané v rozpočtu pro jakoukoli činnost Unie mohou být použity pouze po přijetí základního právního aktu.Základní právní akt je právní akt, který stanoví právní základ pro činnost a pro plnění odpovídajících výdajů zapsaných do rozpočtu.2. V oblasti působnosti SFEU a Smlouvy o Euratomu je základním právním aktem právní akt přijatý legislativním orgánem a může mít podobu nařízení, směrnice nebo rozhodnutí ve smyslu článku 288 SFEU.3. V oblasti působnosti hlavy V Smlouvy o Evropské unii může mít základní právní akt jednu z forem uvedených v čl. 26 odst. 2, čl. 28 odst. 1, článku 29, čl. 31 odst. 2 a článcích 33 a 37 Smlouvy o Evropské unii.4. Základními právními akty ve smyslu tohoto článku nejsou doporučení a stanoviska ani usnesení, závěry, prohlášení a jiné akty, které nemají právní účinky.5. Odchylně od odstavců 1, 2 a 3 mohou být následující prostředky použity bez základního právního aktu, pokud akce, které jimi mají být financovány, spadají do pravomoci Unie:a) prostředky na pilotní projekty experimentální povahy určené k hodnocení proveditelnosti a užitečnosti určité akce. Příslušné prostředky na závazky mohou být v rozpočtu zapsány nejdéle po dobu dvou po sobě následujících rozpočtových roků;b) prostředky na přípravné akce v oblastech působnosti SFEU a Smlouvy o Euratomu určené k přípravě návrhů pro přijetí budoucích opatření. Přípravné akce musí sledovat vnitřně provázaný přístup a mohou mít různé formy. Příslušné prostředky na závazky mohou být v rozpočtu zapsány nejdéle po dobu tří po sobě následujících rozpočtových roků. Legislativní proces musí být ukončen před koncem třetího rozpočtového roku. V průběhu legislativního procesu musí přidělování prostředků na závazky odpovídat zvláštním znakům přípravných akcí, pokud jde o plánované činnosti, sledované cíle a příjemce. Vynaložené finanční prostředky proto nemohou svým objemem odpovídat finančním prostředkům navrhovaným pro financování samotné konečné akce.Při předkládání návrhu rozpočtu podává Komise rozpočtovému orgánu zprávu o akcích uvedených v písmenu a) a v prvním odstavci tohoto písmene, která obsahuje i hodnocení dosažených výsledků a předpokládaná následná opatření;c) prostředky na přípravná opatření v oblasti působnosti hlavy V Smlouvy o Evropské unii. Tato opatření se omezují na krátké období a jsou určena na vytvoření podmínek pro akci Unie ke splnění cílů SZBP a přijetí potřebných právních nástrojů.Pro účely operací Unie na řešení krizí jsou přípravná opatření určena mimo jiné k posouzení operačních požadavků, k vytvoření podmínek pro rychlé úvodní nasazení zdrojů nebo k tomu, aby byly na místě vytvořeny podmínky pro zahájení operace.Přípravná opatření schvaluje Rada na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.K zajištění rychlého provedení přípravných opatření uvědomí vysoký představitel bez zbytečného odkladu Komisi o záměru Rady zahájit přípravné opatření, a zejména o odhadovaných zdrojích, kterých je pro tento účel zapotřebí. Komise přijme v souladu s tímto nařízením veškerá potřebná opatření, aby zajistila rychlé uvolnění těchto finančních prostředků;d) prostředky na jednorázové akce nebo akce s neurčitou dobou trvání prováděné Komisí na základě jiných institucionálních výsad podle SFEU a Smlouvy o Euratomu, než je její právo legislativní iniciativy podle písmene b), a na základě zvláštních pravomocí, které jí byly bezprostředně svěřeny uvedenými smlouvami a jejichž seznam vyplývá z nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199;e) prostředky na provoz, které byly každému orgánu poskytnuty na základě jeho správní samostatnosti.Článek 52 Plnění rozpočtu jinými orgányKomise přiznává ostatním orgánům potřebné pravomoci pro plnění oddílů rozpočtu, které se jich týkají.Po dohodě s Komisí lze stanovit podrobné podmínky, aby se zjednodušilo vynakládání správních prostředků delegací Unie. Tyto podmínky nesmí upravovat odchylky od tohoto nařízení ani od nařízení v přenesené pravomoci uvedeného v článku 199.Článek 53 Pověření výkonem rozpočtových pravomocíKomise a každý z ostatních orgánů mohou pověřit své útvary výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu za podmínek stanovených v tomto nařízení, svých vnitřních předpisech a v mezích, které samy stanoví v pověřovacím aktu. Pověřené osoby mohou jednat pouze v mezích pravomocí, kterými byly výslovně pověřeny.Komise však může výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu, jež se vztahují na operační prostředky zapsané v jejím oddílu rozpočtu, pověřit vedoucí delegací Unie. Zároveň o tom uvědomí vysokého představitele. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise, jsou povinni dodržovat stejná pravidla pro plnění rozpočtu a mají stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako kterákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise.Komise může odejmout toto pověření v souladu se svými vlastními pravidly.Pro účely druhého pododstavce přijme vysoký představitel potřebná opatření, aby se usnadnila spolupráce mezi delegacemi Unie a útvary Komise.Článek 54 Střet zájmů1. Každý účastník finančních operací a každá jiná osoba podílející se na plnění rozpočtu, správě, auditu nebo kontrole se musí zdržet jakéhokoliv jednání, jež by mohlo uvést jeho zájmy do střetu se zájmy Unie. Pokud takový případ nastane, musí dotyčná osoba od takového jednání upustit a předložit věc příslušnému orgánu.2. Ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných důvodů, z důvodů citových vazeb, z důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z ekonomických důvodů nebo z důvodů jiných společných zájmů s příjemcem ohrožen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1.KAPITOLA 2 ZPůSOBY PLNěNÍ ROZPOčTUČlánek 55 Způsoby plnění rozpočtu1. Komise plní rozpočet těmito způsoby:a) prostřednictvím svých útvarů, delegací Unie podle čl. 53 druhého pododstavce nebo výkonných agentur uvedených v článku 59;b) nepřímo, v rámci sdíleného řízení s členskými státy nebo tak, že pověří úkoly plnění rozpočtu:i) třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;ii) mezinárodní organizace a jejich agentury;iii) finanční instituce pověřené prováděním finančních nástrojů podle hlavy VIII;iv) Evropskou investiční banku a Evropský investiční fond nebo jinou dceřinou společnost této banky;v) subjekty uvedené v článcích 200 a 201;vi) veřejnoprávní subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřené výkonem veřejné služby, které poskytují dostatečné finanční záruky;vii) subjekty soukromého práva členského státu pověřené realizací partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;viii) osoby pověřené prováděním zvláštních činností podle hlavy V Smlouvy o EU a uvedené v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 51 tohoto nařízení.2. Členské státy, subjekty a osoby vyjmenované v odst. 1 písm. b) nemají postavení pověřené schvalující osoby.3. Komise nesmí pověřit třetí osoby výkonnými pravomocemi, které má podle Smluv, pokud je s nimi spojena značná míra uvážení, které předpokládá politickou volbu.Článek 56 Sdílené řízení s členskými státy1. Členské státy dodržují zásadu řádného finančního řízení, průhlednosti a zákazu diskriminace a zajišťují viditelnost činnosti Unie při správě jejích finančních prostředků. Za tímto účelem členské státy plní povinnosti kontroly a auditu a přebírají z toho vyplývající odpovědnost stanovenou tímto nařízením. Doplňková ustanovení mohou být upravena odvětvovými předpisy.2. Při provádění úkolů souvisejících s plněním rozpočtu členské státy předcházejí nesrovnalostem a podvodům, odhalují je a napravují. Za tímto účelem provádějí kontroly ex ante a ex post , případně včetně kontrol na místě, aby se zajistilo účinné provádění akcí financovaných z rozpočtu a jejich řádné plnění; tyto subjekty a osoby dále zpětně získávají neoprávněně vyplacené finanční prostředky a podle potřeby zahajují správní a soudní řízení.Členské státy ukládají příjemcům finančních prostředků účinné, přiměřené a odrazující sankce podle odvětvových a vnitrostátních právních předpisů.3. V souladu s odvětvovými předpisy členské státy udělí akreditaci jednomu či několika veřejnoprávním subjektům, které budou mít výlučnou odpovědnost za řádnou správu a kontrolu finančních prostředků, k nimž jim byla akreditace udělena. Tím není dotčena možnost, aby tyto subjekty prováděly úkoly nesouvisející se správou finančních prostředků Unie nebo aby některými úkoly pověřily jiné subjekty.Akreditaci uděluje orgán členského státu v souladu s odvětvovými předpisy pouze takovému subjektu, které je schopen řádně spravovat finanční prostředky. Odvětvovými předpisy se rovněž může vymezit úloha Komise při postupu udělování akreditace.Akreditační orgán má odpovědnost za dozor nad tímto subjektem a za přijetí všech opatření nezbytných k odstranění nedostatků při jeho provozu, včetně pozastavení a odnětí akreditace.4. Subjekty akreditované podle odstavce 3 tohoto článku:a) zřídí účinný a účelný systém vnitřní kontroly a zajistí jeho fungování;b) používají systém ročního účetnictví, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé údaje;c) podléhají nezávislému externímu auditu, který provádí útvar auditu funkčně nezávislý na akreditovaném subjektu v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy;d) v souladu s čl. 31 odst. 2 zajišťují každoroční následné zveřejnění příjemců finančních prostředků Unie;f) zajišťují takovou ochranu osobních údajů, která splňuje zásady stanovené směrnicí 95/46/ES.5. Subjekty akreditované podle odstavce 3 tohoto článku poskytnou Komisi do 1. února následujícího rozpočtového roku tyto dokumenty:a) své účty, na nichž jsou zachyceny výdaje vynaložené při plnění svěřených úkolů;b) shrnutí výsledků všech provedených auditů a kontrol, včetně rozboru systematických nebo opakovaně se vyskytujících nedostatků a přijatých či plánovaných nápravných opatření;c) prohlášení řídicího subjektu o věrohodnosti ohledně úplnosti, přesnosti a pravdivosti účetní závěrky, řádného fungování systémů vnitřní kontroly, legality a správnosti uskutečněných operací a dodržování zásady řádného finančního řízení;d) výrok nezávislého auditora k prohlášení řídicího subjektu o věrohodnosti uvedeném v písmenu c) tohoto odstavce, který se týká všech údajů v tomto prohlášení.Pokud členský stát udělil v jednotlivých oblastech politiky akreditaci více než jednomu subjektu, pak do 15. února následujícího rozpočtového roku předloží Komisi souhrnnou zprávu obsahující přehled všech prohlášení řídicích subjektů o věrohodnosti na vnitrostátní úrovni a výroků nezávislého auditora o těchto prohlášeních, vypracovaných pro příslušnou oblast politiky.6. Komise:a) uplatní postupy k včasnému schválení účetní závěrky akreditovaných subjektů, jež zajišťují, aby byla tato účetní závěrka úplná, přesná a věrná a aby bylo možno včas odstranit nesrovnalosti;b) vyloučí z financování výdajů Unie úhrady provedené v rozporu s právem Unie.Podmínky, za nichž může Komise pozastavit platby členským státům nebo za nichž může pověřená osoba tyto platby přerušit, se řídí odvětvovými předpisy.Článek 57 Nepřímé řízení prostřednictvím jiných subjektů a osob než členské státy1. Subjekty a osoby pověřené úkoly plnění rozpočtu podle čl. 55 odst. 1 písm. b) dodržují zásady řádného finančního řízení, průhlednosti a zákazu diskriminace a při správě finančních prostředků Unie zajišťují viditelnost její činnosti. Při správě finančních prostředků Unie zaručí úroveň ochrany finančních zájmů Unie, která je rovnocenná ochraně vyžadované podle tohoto nařízení, přičemž náležitě zohlední:a) povahu svěřených úkolů a výši příslušných částek;b) související finanční rizika;c) míru jistoty vyplývající z jejich systémů, pravidel a postupů ve spojení s opatřeními, která přijala Komise pro účely dohledu nad plněním svěřených úkolů a jeho podpory.2. Za tímto účelem subjekty a osoby uvedené v odstavci 1:a) zřídí účinný a účelný systém vnitřní kontroly a zajistí jeho fungování;b) používají systém ročního účetnictví, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé údaje;c) podléhají nezávislému externímu auditu prováděnému auditorem funkčně nezávislým na akreditovaném subjektu či osobě v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy;d) použijí příslušná pravidla a postupy pro poskytování finančních prostředků Unie prostřednictvím grantů, veřejných zakázek a finančních nástrojů;e) v souladu s čl. 31 odst. 2 zajišťují každoroční následné zveřejnění příjemců finančních prostředků Unie;f) zajišťují přiměřenou ochranu osobních údajů.Osoby uvedené v čl. 55 odst. 1 písm. b) bodu viii) mohou splnit tyto požadavky postupně. Svá finanční pravidla přijmou s předchozím souhlasem Komise.3. Při provádění úkolů souvisejících s plněním rozpočtu předcházejí subjekty a osoby uvedené v odstavci 1 nesrovnalostem a podvodům, odhalují je a napravují. Za tímto účelem provádějí kontroly ex ante a ex post , případně včetně kontrol na místě, aby se zajistilo účinné provádění akcí financovaných z rozpočtu a jejich řádné plnění; tyto subjekty a osoby dále zpětně získávají neoprávněně vyplacené finanční prostředky a podle potřeby zahajují správní a soudní řízení.4. Subjektům a osobám uvedeným v odstavci 1 může Komise pozastavit platby, zejména jsou-li zjištěny systémové chyby, jež zpochybňují spolehlivost systémů vnitřní kontroly dotčeného subjektu či osoby nebo legalitu a správnost uskutečněných operací.Pověřená schvalující osoba může takovým subjektům či osobám úplně nebo částečně přerušit platby za účelem dalšího ověření, pokud získá informace, které svědčí o významném nedostatku ve fungování systému vnitřní kontroly nebo naznačují, že výdaje, k nimž vydal osvědčení dotčený subjekt či osoba, jsou spojeny s vážnou nesrovnalostí a nebyly předmětem opravy, a to za předpokladu, že takové přerušení plateb je nezbytné k tomu, aby se zabránilo závažnému poškození finančních zájmů Unie.5. Subjekty a osoby uvedené v odstavci 1 Komisi předloží:a) zprávu o plnění svěřených úkolů;b) své účty, na nichž jsou zachyceny výdaje vynaložené při plnění svěřených úkolů;c) shrnutí výsledků všech provedených auditů a kontrol, včetně rozboru systematických nebo opakovaně se vyskytujících nedostatků a přijatých či plánovaných nápravných opatření;d) prohlášení řídicího subjektu o věrohodnosti ohledně úplnosti, přesnosti a pravdivosti účetní závěrky, řádného fungování systémů vnitřní kontroly, legality a správnosti uskutečněných operací a dodržování zásady řádného finančního řízení;e) výrok nezávislého auditora k prohlášení řídicího subjektu o věrohodnosti uvedeném v písmenu d) tohoto odstavce, který se týká všech údajů v tomto prohlášení.Uvedené informace předloží Komisi do 1. února následujícího finančního kroku, s výjimkou výroku auditora uvedeného v písm. e). Výrok auditora se předloží do 15. března.Těmito povinnostmi nejsou dotčena ustanovení dohod s mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi. Tato ustanovení obsahují alespoň povinnost, aby tyto subjekty každoročně předkládaly Komisi prohlášení, že během příslušného rozpočtového roku byl příspěvek Unie využit a zaúčtován v souladu s požadavky stanovenými v odstavci 2 tohoto článku a s povinnostmi stanovenými v dohodě s příslušnou mezinárodní organizací nebo třetí zemí.6. Komise:a) zajišťuje dohled nad plněním svěřených úkolů a jeho hodnocení;b) uplatní postupy k včasnému schválení účetní závěrky pověřených subjektů a osob, jež zajišťují, aby byla tato účetní závěrka úplná, přesná a věrná a aby bylo možno včas odstranit nesrovnalosti;c) vyloučí z financování výdajů Unie úhrady provedené v rozporu s použitelnými předpisy.7. Odstavce 5 a 6 tohoto článku se nepoužijí na subjekty a osoby, na něž se vztahuje zvláštní postup udělení absolutoria rozpočtovým orgánem.Článek 58 Kontroly ex ante a dohody v rámci nepřímého řízení1. Komise předtím, než pověří úkoly plnění rozpočtu subjekty či osoby vyjmenované v čl. 55 odst. 1 písm. b), získá doklady o splnění požadavků uvedených v čl. 57 odst. 2 písm. a) až d).Dotčený subjekt či osoba neprodleně uvědomí Komisi o každé podstatné změně ve svých systémech, pravidlech a postupech, které souvisejí se správou finančních prostředků Unie, jež jim byly svěřeny. Pokud k takové změně dojde, Komise přezkoumá dohody s příslušným subjektem či osobou, aby bylo zajištěno zachování souladu s podmínkami čl. 57 odst. 2 písm. a) až d).2. Při výběru subjektu z kategorie uvedené v čl. 55 odst. 1 písm. b) bodech ii), iii), vi) a vii) Komise náležitě zohlední povahu úkolů, které mají být svěřeny, jakož i zkušenosti a provozní a finanční způsobilost dotčených subjektů. Výběr se doloží objektivními důvody a nesmí vést ke konfliktu zájmů.3. Dohody uzavřené v rámci nepřímého řízení stanoví požadavky podle čl. 57 odst. 2 písm. a) až d). Jasně vymezí svěřené úkoly a upraví závazek dotčených subjektů či osob splnit povinnosti stanovené v čl. 57 odst. 2 písm. e) a f) a zdržet se jakéhokoli jednání, které by mohlo vést ke konfliktu zájmů.Článek 59 Výkonné agentury1. Výkonné agentury jsou právnické osoby podle práva Unie vytvořené rozhodnutím Komise, které mohou být pověřeny provádět jménem Komise a na její odpovědnost, zcela nebo částečně, program nebo projekt Unie v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003[20].2. Odpovídající operační prostředky vynakládá ředitel agentury v rámci přímého řízení.Článek 60 Omezení týkající se pověřování pravomocemi1. Komise nesmí pověřit prováděním opatření, která se týkají prostředků z rozpočtu, včetně vyplácení a zpětného získávání prostředků, externí soukromoprávní subjekty, s výjimkou případů uvedených v čl. 55 odst. 1 písm. b bodech vi) a vii) nebo zvláštních případů týkajících se plateb, které mají být provedeny ve prospěch příjemců určených Komisí, jejichž podmínky a výše byly určeny Komisí a jejichž provádění nezahrnuje uvážení subjektu uskutečňujícího platbu.2. Jiným externím soukromoprávním subjektům než subjektům pověřeným veřejnou službou lze na základě dohod svěřit úkoly technického poradenství a správní, přípravné nebo doplňující úkoly, které nezahrnují ani výkon veřejné moci, ani použití pravomoci volného uvážení.KAPITOLA 3 ÚčASTNÍCI FINANčNÍCH OPERACÍODDÍL 1 ZÁSADA ODDĚLENÍ FUNKCÍČlánek 61 Oddělení funkcíFunkce schvalující osoby a účetního jsou oddělené a vzájemně neslučitelné.ODDÍL 2 SCHVALUJÍCÍ OSOBAČlánek 62 Schvalující osoba1. Povinnosti schvalující osoby vykonává orgán.2. Pro účely této hlavy se „zaměstnancem“ rozumí osoba, na niž se vztahuje služební řád.3. Každý orgán určí ve svých vnitřních správních předpisech zaměstnance na náležité pozici, které při dodržení podmínek uvedených ve svém jednacím řádu pověří úkoly schvalující osoby, a stanoví rozsah přenesených pravomocí a možnost těchto osob tyto pravomoci dále přenést na jiné osoby.4. Pravomoci schvalující osoby mohou být přeneseny nebo dále přeneseny pouze na zaměstnance.5. Pověřené nebo dále pověřené schvalující osoby mohou jednat pouze v mezích stanovených v pověřovacím aktu. Příslušné pověřené nebo dále pověřené schvalující osobě může být nápomocen jeden nebo více zaměstnanců, jejichž úkolem je uskutečňovat některé operace nezbytné pro plnění rozpočtu a předkládání účtů v rámci odpovědnosti schvalující osoby.6. Pokud jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 53 druhého pododstavce jednají vedoucí delegací Unie, podléhají Komisi jako orgánu odpovědnému za stanovení, výkon, kontrolu a hodnocení jejich úkolů a povinností jakožto dále pověřených schvalujících osob. Komise o tom zároveň uvědomí vysokého představitele.Článek 63 Pravomoci a povinnosti schvalující osoby1. Schvalující osoba je v každém orgánu odpovědná za plnění příjmů a výdajů v souladu se zásadami řádného finančního řízení a za zajišťování jejich legality a správnosti.2. Pro účely odstavce 1 tohoto článku pověřená schvalující osoba v souladu s článkem 28 a minimálními standardy přijatými každým orgánem a s náležitým ohledem na rizika spojená s prostředím řízení a povahou financovaných akcí zavádí organizační strukturu a systémy vnitřní kontroly, které jsou vhodné pro plnění jejích úkolů. Vytvoření takové struktury a systémů vychází z komplexní analýzy rizik.3. K plnění výdajů přijímá pověřená a dále pověřená schvalující osoba rozpočtové i právní závazky, potvrzuje výdaje, schvaluje platby a provádí předběžné úkony nezbytné pro vynakládání prostředků.4. Plnění příjmů zahrnuje sestavení odhadů pohledávek, stanovení nároků na zpětné získání prostředků a vydávání příkazů k úhradě. Případně zahrnuje vzdání se stanovených nároků.5. U každé operace se provede alespoň kontrola ex ante , která je založena na dokumentární prověrce a na dostupných výsledcích již provedených kontrol a týká se provozních a finančních hledisek dané operace.Předmětem kontrol ex ante je zahájení a ověření operace.Ověření určité operace neprovádějí zaměstnanci, kteří tuto operaci zahájili, ani osoby těmto zaměstnancům podřízené.6. Pověřená schvalující osoba může zavést kontroly ex post za účelem ověření operací, které již byly schváleny na základě kontrol ex ante . V závislosti na míře rizika mohou být takové kontroly prováděny na vzorku.Kontroly ex ante neprovádějí zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post . Zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post nesmí být podřízeni zaměstnancům odpovědným za kontroly ex ante .7. Každý zaměstnanec odpovědný za kontrolu řízení finančních operací musí mít nezbytné odborné znalosti. Musí dodržovat zvláštní kodex profesních norem, který daný orgán přijal.8. Každý zaměstnanec pověřený finančním řízením a kontrolou operací, který se domnívá, že rozhodnutí, které má na žádost nadřízeného učinit nebo schválit, vykazuje nesrovnalost nebo porušuje zásadu řádného finančního řízení nebo profesní pravidla, které musí dodržovat, o tom písemně uvědomí pověřenou schvalující osobu, a v případě její nečinnosti komisi uvedenou v čl. 70 odst. 6. V případě jakékoli protiprávní činnosti, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy.9. Pověřená schvalující osoba podává svému orgánu každoročně zprávu o plnění svých povinností ve formě výroční zprávy o činnosti, která obsahuje finanční informace a informace o řízení, včetně výsledků kontrol, a v níž tato osoba prohlásí, že není-li ve výhradách týkajících se vymezených oblastí příjmů a výdajů uvedeno jinak, má přiměřenou jistotu, že:a) údaje obsažené ve zprávě podávají věrný a poctivý obraz;b) zdroje vyčleněné na činnosti popsané ve zprávě byly použity ke stanovenému účelu a v souladu se zásadou řádného finančního řízení;c) zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky za legalitu a správnost uskutečněných operací.Zpráva uvádí výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, rizika spojená s těmito operacemi, využití zdrojů, které byly k dispozici, a účinnost a účelnost systému vnitřní kontroly. Do 15. června každého roku zašle Komise rozpočtovému orgánu shrnutí výročních zpráv o činnosti za předchozí rok. Rozpočtovému orgánu jsou rovněž předkládány výroční zprávy pověřených schvalujících osob o činnosti.Článek 64 Pravomoci a povinnosti vedoucích delegací Unie1. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené osoby podle čl. 53 druhého pododstavce, jsou povinni úzce spolupracovat s Komisí v zájmu náležitého vynakládání finančních prostředků s cílem zajistit zejména legalitu a správnost finančních operací, dodržování zásady řádného finančního řízení při správě finančních prostředků a účinnou ochranu finančních zájmů Unie.K tomuto účelu přijmou potřebná opatření, aby zamezili jakékoli situaci, která by mohla ohrozit odpovědnost Komise za plnění rozpočtu, kterou byli dále pověřeni, jakož i jakémukoli střetu priorit, který může mít vliv na plnění úkolů finančního řízení, kterými byli dále pověřeni.Pokud vyvstane situace nebo střet priorit uvedené v druhém pododstavci, vedoucí delegací Unie jsou povinni o nich neprodleně informovat příslušné generální ředitele Komise a ESVČ. Tito generální ředitelé přijmou vhodná opatření k nápravě situace.2. Pokud se vedoucí delegací Unie ocitnou v situaci uvedené v čl. 63 odst. 8, obrátí se na specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí zřízenou podle čl. 70 odst. 6. V případě jakékoli protiprávní činnosti, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy.3. Vedoucí delegací Unie jednající jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 53 druhého pododstavce podávají zprávu své pověřené schvalující osobě, která tuto zprávu zahrne do své výroční zprávy o činnosti podle čl. 63 odst. 9. Zprávy vedoucích delegací Unie obsahují informace o účinnosti a účelnosti systémů vnitřního řízení a kontroly, které byly v delegaci zavedeny, jakož i o řízení operací, jimiž byli dále pověřeni, a vyjadřují jistotu podle čl. 70 odst. 5. Tyto zprávy se připojují k výroční zprávě o činnosti pověřené schvalující osoby, jež se předkládá rozpočtovému orgánu s tím, že se zohledňuje jejich případný důvěrný charakter.Vedoucí delegací Unie plně spolupracují s orgány, které se účastní postupu udělování absolutoria, a poskytují jim případně nezbytné doplňující informace. V této souvislosti mohou být požádáni o účast na jednáních příslušných subjektů a být nápomocni příslušné pověřené schvalující osobě.4. Vedoucí delegací Unie ve funkci dále pověřených schvalujících osob podle čl. 53 druhého pododstavce vyhoví jakékoli dotazy pověřené schvalující osoby Komise a, v souvislosti s udělováním absolutoria, žádosti Evropského parlamentu.5. Komise zajistí, aby další přenesení pravomocí nenarušovalo postup udělování absolutoria podle článku 319 SFEU.ODDÍL 3 ÚČETNÍČlánek 65 Pravomoci a povinnosti účetního1. Každý orgán jmenuje účetního, který odpovídá za tyto oblasti:a) řádné provádění plateb, vybírání příjmů a zpětné získávání stanovených pohledávek;b) přípravu a předkládání účetní závěrky v souladu s hlavou IX;c) vedení účtů v souladu s hlavou IX;d) stanovení účetních postupů včetně účtové osnovy v souladu s hlavou IX;e) stanovení a potvrzení platnosti účetních systémů a případně potvrzení platnosti systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytnutí nebo odůvodnění účetních údajů; účetní je zmocněn kdykoli ověřovat dodržování kritérií potvrzování;f) správu pokladny.Účetní ESVČ odpovídá pouze za oddíl rozpočtu ESVČ, kterou ESVČ plní. Účetní Komise je nadále odpovědný za celý oddíl rozpočtu vyhrazený Komisi, včetně účetních operací s prostředky, jejichž správou jsou dále pověřeni vedoucí delegací Unie.Účetní Komise jedná rovněž jako účetní ESVČ, pokud jde o plnění oddílu ESVČ v rozpočtu, v souladu s článkem 208.2. Účetní Komise odpovídá za stanovení účetních pravidel a harmonizovaných účtových osnov v souladu s hlavou IX.3. Účetní získává od schvalujících osob veškeré informace, které jsou nezbytné k sestavování účetních závěrek poskytujících věrný obraz o finanční situaci orgánů a plnění rozpočtu; tyto schvalující osoby zaručují spolehlivost těchto informací.4. Než orgán nebo subjekt uvedený v článku 200 přijme účetní závěrku, schválí ji nejprve účetní, který osvědčí, že účetní závěrka s přiměřenou jistotou poskytuje věrný a poctivý obraz o finanční situaci orgánu nebo subjektu uvedeného v článku 200.K tomuto účelu účetní ověří, že účetní závěrka byla zpracována v souladu s účetními pravidly a postupy Unie a že do účetní závěrky byly zaznamenány veškeré příjmy a výdaje.Pověřené schvalující osoby poskytnou veškeré informace, které účetní potřebuje ke splnění svých povinností.Schvalující osoby nesou i nadále plnou odpovědnost za řádné využívání finančních prostředků, které spravují, za legalitu a správnost výdajů uskutečněných v jejich pravomoci a za úplnost a přesnost údajů předaných účetnímu.5. Účetní má pravomoc provést kontrolu obdržených informací, stejně jako jakoukoli další kontrolu, již považuje za nezbytnou ke schválení účetní závěrky.V případě potřeby vznese účetní výhrady a přesně vysvětlí povahu a rozsah těchto výhrad.6. Pokud není v tomto nařízení stanoveno jinak, je výhradně účetní oprávněn spravovat hotovost a ekvivalenty hotovosti. Odpovídá za jejich úschovu.7. Při provádění programu nebo akce mohou být jménem a na účet Komise zřízeny svěřenecké účty, aby je subjekt uvedený v čl. 55 odst. 1 písm. b) bodech iii) a iv) mohl spravovat.Za zřízení těchto účtů odpovídá schvalující osoba pověřená prováděním programu nebo akce, se souhlasem účetního Komise.Za správu těchto bankovních účtů je odpovědná schvalující osoba.Článek 66 Pověření výkonem pravomocí účetníhoÚčetní může při plnění svých povinností pověřit některými úkoly podřízené zaměstnance.V pověřovacím aktu jsou uvedeny úkoly, které byly svěřeny pověřeným osobám.ODDÍL 4 SPRÁVCE ZÁLOHOVÝCH ÚČTŮČlánek 67 Zálohové účty1. Pro vybírání jiných příjmů než vlastních zdrojů a pro platby malých částek, jak jsou vymezeny v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199, mohou být zřízeny zálohové účty.V oblasti pomoci v krizových situacích a v oblasti operací humanitární pomoci ve smyslu článku 118 však lze zálohové účty využívat bez omezení částky, při dodržení výše prostředků schválených rozpočtovým orgánem pro příslušnou rozpočtovou linii pro běžný rozpočtový rok.2. Prostředky na zálohové účty poskytuje účetní daného orgánu a jejich vedením jsou pověřeni správci zálohových účtů jmenovaní účetním orgánu.KAPITOLA 4 ODPOVěDNOST ÚčASTNÍKů FINANčNÍCH OPERACÍODDÍL 1 OBECNÁ PRAVIDLAČlánek 68 Pozastavení a odnětí pověření uděleného schvalujícím osobám1. Aniž jsou dotčena případná disciplinární opatření, mohou být pověřené a dále pověřené schvalující osoby kdykoli dočasně nebo s konečnou platností zbaveny pověření orgánem, který je jmenoval.2. Aniž jsou dotčena případná disciplinární opatření, může být účetní kdykoli dočasně nebo s konečnou platností zbaven své funkce orgánem, který jej jmenoval.3. Aniž jsou dotčena případná disciplinární opatření, mohou být správci zálohových účtů kdykoli dočasně nebo s konečnou platností zbaveni své funkce orgánem, který je jmenoval.Článek 69 Trestní odpovědnost schvalující osoby za protiprávní činnost, podvod nebo korupci1. Touto kapitolou není dotčena trestní odpovědnost, kterou mají účastníci finančních operací uvedení v článku 68 za podmínek stanovených použitelným vnitrostátním právem a platnými předpisy o ochraně finančních zájmů Unie a o boji proti korupci úředníků Unie a členských států.2. Aniž jsou dotčeny články 70, 71 a 72, nese každá schvalující osoba, účetní či správce zálohových účtů disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem. V případě jakékoli protiprávní činnosti, podvodu nebo korupce, které mohou poškodit zájmy Unie, je věc předložena orgánům a subjektům určeným platnými právními předpisy.ODDÍL 2 PRAVIDLA VZTAHUJÍCÍ SE NA POVĚŘENÉ A DÁLE POVĚŘENÉ SHVALUJÍCÍ OSOBYČlánek 70 Pravidla vztahující se na pověřené osoby1. Schvalující osoba nese finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem.2. Finanční odpovědnost se uplatní zejména v případě, kdya) schvalující osoba úmyslně nebo z hrubé nedbalosti stanoví nárok na zpětné získání finančních prostředků, vydá příkaz k úhradě, přidělí výdaj na závazek nebo podepíše platební příkaz v rozporu s tímto nařízením a nařízením v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199;b) schvalující osoba úmyslně nebo z hrubé nedbalosti opomene vystavit doklad o pohledávce nebo opomene vydat nebo zdrží vydání příkazu k úhradě nebo zdrží vydání platebního příkazu, a může tak založit soukromoprávní odpovědnost orgánu vůči třetím osobám.3. Pokud se pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba domnívá, že rozhodnutí, které má učinit, vykazuje nesrovnalost nebo je v rozporu se zásadou řádného finančního řízení, uvědomí o tom písemně orgán, který ji pověřil. Pokud orgán, který ji pověřil, vydá písemně odůvodněný příkaz k přijetí tohoto rozhodnutí, je pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba zproštěna odpovědnosti.4. V případě dalšího pověření uvnitř útvaru zůstává pověřená schvalující osoba odpovědná za účinnost a účelnost zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly a za výběr dále pověřené schvalující osoby.5. V případě dalšího pověření vedoucích delegací Unie je pověřená schvalující osoba odpovědná za vymezení zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly, jejich účinnost a účelnost. Vedoucí delegací Unie jsou odpovědni za náležité nastavení a fungování těchto systémů podle pokynů pověřené schvalující osoby, za správu finančních prostředků a operace, které v rámci odpovědnosti při vedení delegace Unie provádějí. Před tím, než se ujmou funkcí, musí absolvovat zvláštní školení zaměřené na úkoly a povinnosti schvalujících osob a plnění rozpočtu v souladu s nařízením v přenesené pravomoci uvedeným v článku 199.Vedoucí delegací Unie podávají zprávu v souladu s čl. 64 odst. 3 o plnění svých povinností podle prvního pododstavce tohoto odstavce.Vedoucí delegací Unie podávají pověřené schvalující osobě Komise každý rok prohlášení o věrohodnosti vnitřních systémů řízení a kontroly zavedených v jejich delegacích, jakož i o řízení operací, jímž byli dále pověřeni, a o jeho výsledcích, tak aby schvalující osoba mohla vypracovat vlastní prohlášení o jistotě o skutečnostech uvedených v čl. 63 odst. 9.6. Každý orgán zřídí specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí nebo se podílí na práci společné komise zřízené více orgány. Tyto komise pracují nezávisle a zjišťují, zda došlo k finanční nesrovnalosti a jaké by měly být případné důsledky.Na základě stanoviska této komise rozhodne orgán o zahájení disciplinárního řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti. Pokud komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, pověřené schvalující osobě, pokud není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.7. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 53 druhého pododstavce, bude k rozhodování o případech, na něž se odkazuje v odstavci 4 tohoto článku, příslušná specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí podle téhož článku.Pokud komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, vysokému představiteli, pověřené schvalující osobě Komise, pokud tato posledně uvedená osoba není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.Na základě stanoviska této komise může Komise požádat vysokého představitele, aby jakožto orgán oprávněný ke jmenování zahájil vůči dále pověřeným schvalujícím osobám disciplinární řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti, pokud se nesrovnalosti týkají pravomocí, jimiž je Komise dále pověřila. V takovém případě vysoký představitel podnikne patřičné kroky v souladu se služebním řádem za účelem uplatnění rozhodnutí o disciplinárních opatřeních nebo o finanční odpovědnosti dle doporučení Komise.Členské státy plně podporují Unii při vyvozování důsledků z odpovědnosti dočasných zaměstnanců podle článku 22 služebního řádu, na něž se vztahuje čl. 2 písm. e) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.ODDÍL 3 PRAVIDLA VZTAHUJÍCÍ SE NA ÚČETNÍ A SPRÁVCE ZÁLOHOVÝCH ÚČTŮČlánek 71 Pravidla vztahující se na účetníÚčetní nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Odpovídá zejména za tato pochybení:a) ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku a dokladů, které mu byly svěřeny;b) neoprávněnou změnu na bankovních účtech nebo poštovních žirových účtech;c) zpětné získání nebo platbu částek, které neodpovídají částkám na příkazech k úhradě nebo platebních příkazech;d) opomenutí vybrat splatné příjmy.Článek 72 Pravidla vztahující se na správce zálohových účtůSprávce zálohových účtů nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Odpovídá zejména za tato pochybení:a) ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku a dokladů, které mu byly svěřeny;b) nemožnost doložit platby, které provedl, řádnými podklady;c) uskutečnění platby ve prospěch jiných osob než oprávněných příjemců;d) opomenutí vybrat splatné příjmy.KAPITOLA 5 PřÍJMOVÉ OPERACEODDÍL 1 POSKYTOVÁNÍ VLASTNÍCH ZDROJŮČlánek 73 Vlastní zdrojeOdhady příjmů složených z vlastních zdrojů uvedených v rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Unie jsou zapsány do rozpočtu v eurech. Poskytují se v souladu s nařízením Rady, kterým se uvedené rozhodnutí provádí.ODDÍL 2 ODHADY POHLEDÁVEKČlánek 74 Odhady pohledávek1. Jakmile má příslušná schvalující osoba dostatečné a spolehlivé informace k opatření nebo situaci, z nichž může Unii vzniknout pohledávka, provede tato příslušná schvalující osoba nejprve odhad této pohledávky.2. Příslušná schvalující osoba upraví odhad pohledávek, jakmile zjistí, že došlo ke skutečnosti, která mění opatření nebo situaci, na jejichž základě byl odhad proveden.Při vystavení příkazu k úhradě na základě opatření či situace, které vedly k odhadu pohledávek, musí příslušná schvalující osoba tento odhad o odpovídající částku upravit.Pokud je příkaz k úhradě vystaven na stejnou částku, sníží se odhad pohledávek na nulu.3. Odchylně od odstavce 1 se nemusí provádět odhad pohledávek před poskytnutím částek vlastních zdrojů podle rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Unie, které odvádějí členské státy Komisi v pevně stanovených dobách splatnosti. Pro tyto částky vydává příslušná schvalující osoba příkaz k úhradě.ODDÍL 3 STANOVENÍ POHLEDÁVEKČlánek 75 Stanovení pohledávek1. Stanovení pohledávky je úkon, kterým pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba:a) ověřuje, zda dluh existuje;b) určí nebo ověří skutečnost a výši dluhu;c) ověřuje podmínky splatnosti dluhu.2. Vlastní zdroje poskytnuté Komisi a veškeré pohledávky identifikované jako jisté, znějící na pevnou částku a splatné musí být stanoveny příkazem k úhradě předloženým účetnímu a oznámením o dluhu zaslaným dlužníku, přičemž obojí vypracuje příslušná schvalující osoba.3. Neoprávněně vyplacené částky musí být získány zpět.4. Podmínky, za kterých jsou úroky z prodlení ve prospěch Unie splatné, jsou uvedeny v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199.ODDÍL 4 SCHVÁLENÍ ZPĚTNÉHO ZÍSKÁNÍ PROSTŘEDKŮČlánek 76 Schválení zpětného získání prostředků1. Schválení zpětného získání prostředků je úkon, kterým příslušná pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba vystavením příkazu k úhradě vydává pokyn účetnímu, aby získal zpět stanovenou pohledávku.2. Orgán může formálně stanovovat pohledávky od jiných subjektů než členských států prostřednictvím vykonatelného rozhodnutí ve smyslu článku 299 SFEU.ODDÍL 5 ZPĚTNÉ ZÍSKÁVÁNÍ PROSTŘEDKŮČlánek 77 Pravidla zpětného získávání prostředků1. Pravidla zpětného získávání prostředků Účetní provádí příkazy k úhradě řádně vystavené příslušnou schvalující osobou. Zajistí s náležitou pečlivostí, aby Unie obdržela své příjmy a aby byla zachována práva Unie.Účetní při zpětném získávání prostředků Unie započítává tyto částky proti pohledávkám dlužníka vůči Unii, pokud jsou jisté a splatné a znějí na pevnou částkou.2. Pokud se příslušná pověřená schvalující osoba hodlá vzdát nebo částečně vzdát zpětného získání částky stanovené pohledávky, ujistí se, že toto vzdání se je řádné a v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality podle postupů a kritérií stanovených v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199. Rozhodnutí o vzdání se pohledávky musí být odůvodněno. Schvalující osoba může toto rozhodnutí přenést na jinou osobu pouze za podmínek stanovených v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199.Příslušná schvalující osoba může v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199 zcela nebo zčásti zrušit stanovenou pohledávku. Částečné zrušení stanovené pohledávky neznamená vzdání se stanoveného nároku Unie.Článek 78 Promlčecí dobaAniž jsou dotčena zvláštní ustanovení a uplatňování rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Unie, promlčují se nároky Unie vůči třetím osobám a nároky třetích osob vůči Unii po pěti letech.Počátek běhu promlčecí doby a podmínky pro její přerušení a stavení stanoví nařízení v přenesené pravomoci uvedené v článku 199.Článek 79 Řešení pohledávek Unie na vnitrostátní úrovniPohledávkám Unie se nesmí v členských státech, kde probíhá řízení o jejich zpětném získání, dostávat méně příznivého zacházení než nárokům veřejnoprávních subjektů těchto států.Článek 80 Pokuty, sankce a úroky vyměřené KomisíČástky z pokut, sankcí a postihů, jakož i úroky či jakékoli jiné příjmy z nich plynoucí se nezaznamenávají jako příjmy rozpočtu, dokud mohou být rozhodnutí, která je ukládají, zrušena Soudním dvorem Evropské unie.Částky uvedené v pododstavci 1 se zaznamenají jako příjem rozpočtu nejpozději v roce, jenž následuje po vyčerpání všech opravných prostředků, pokud tyto částky nebyly vráceny subjektu, který je zaplatil v souladu s rozsudkem Soudního dvora Evropské unie.Část celkové částky uvedené v pododstavci 1 nepřesahující 2 % však může být zadržena jako jistota, která zaručí minimální výnos z prostředků, v případě, že by Soudní dvůr Evropské unie zrušil rozhodnutí, kterým je uložena pokuta. Tato část se zaznamená jako příjem rozpočtu v následujících letech.První pododstavec se nepoužije na rozhodnutí o schválení účetní závěrky nebo o finančních opravách.KAPITOLA 6 VÝDAJOVÉ OPERACEČlánek 81 Rozhodnutí o financování1. Každý výdaj musí být přidělen na závazek, potvrzen, schválen a zaplacen.2. Kromě prostředků, které mohou být podle čl. 51 odst. 5 písm. e) použity bez základního právního aktu, musí přidělení výdajů na závazek předcházet rozhodnutí o financování přijaté orgánem nebo subjekty, které tento orgán pověřil.ODDÍL 1 PŘIDĚLENÍ VÝDAJŮ NA ZÁVAZEKČlánek 82 Druhy závazků1. Rozpočtový závazek je operace, kterou se vyhrazují přidělené prostředky nutné k pokrytí následných úhrad sloužících ke splnění právních závazků.Právní závazek je úkon, kterým schvalující osoba zakládá nebo stanoví závazek, ze kterého vyplývá zatížení rozpočtu.Rozpočtové i právní závazky přijímá stejná schvalující osoba, s výjimkou řádně odůvodněných případů uvedených v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199.2. Rozpočtový závazek je individuální, pokud je určen příjemce a částka výdajů.Rozpočtový závazek je souhrnný, pokud alespoň jeden z prvků potřebných k identifikaci individuálního závazku není určen.Rozpočtový závazek je předběžný, pokud je určen ke krytí výdajů uvedených v článku 162 nebo běžných správních výdajů, z nichž buď částka, nebo koneční příjemci nejsou s konečnou platností určeni.3. Rozpočtové závazky na akce, jejichž rozsah přesahuje jeden rozpočtový rok, mohou být rozloženy do ročních splátek, pouze pokud to stanoví základní právní akt nebo pokud se jedná o správní výdaje.Článek 83 Pravidla vztahující se na závazky1. U všech opatření, která mohou vést k výdajům k tíži rozpočtu, musí příslušná schvalující osoba před přijetím právního závazku vůči třetí osobě nebo před převodem prostředků do svěřeneckého fondu na základě článku 178 přijmout rozpočtový závazek.2. Povinnost přijmout rozpočtový závazek před přijetím právního závazku uvedená v odstavci 1 se nepoužije na právní závazky uzavřené po vyhlášení krizové situace v rámci plánu kontinuity činnosti v souladu s postupy, které Komise přijala na základě své správní samostatnosti.3. S výhradou zvláštních ustanovení hlavy IV části druhé pokrývají souhrnné rozpočtové závazky celkové náklady odpovídajících individuálních právních závazků přijatých do 31. prosince roku n + 1.S výhradou čl. 82 odst. 3 a čl. 195 odst. 2 musí být individuální právní závazky, které se vztahují k individuálním nebo předběžným rozpočtovým závazkům, přijaty do 31. prosince roku n.Na konci období uvedených v prvním a druhém pododstavci zruší příslušná schvalující osoba nevyužitý zůstatek těchto rozpočtových závazků.Částka každého individuálního právního závazku, která vyplývá ze souhrnného závazku, je před podpisem zaznamenána příslušnou schvalující osobou do rozpočtových účtů a zaúčtována k souhrnnému rozpočtovému závazku. Tyto částky lze zaznamenat neprodleně po podpisu odpovídajícího individuálního právního závazku v případě operací humanitární pomoci, operací civilní ochrany a pomoci v krizových situacích, nebo pokud je to odůvodněno naléhavostí situace.4. Rozpočtové a právní závazky v souvislosti s akcemi, jejichž rozsah přesahuje jeden rozpočtový rok, mají, kromě výdajů na zaměstnance, lhůtu pro plnění stanovenou v souladu se zásadou řádného finančního řízení.Přidělení prostředků na části těchto závazků, které nejsou uplatněny do šesti měsíců po uplynutí této lhůty, se zruší podle článku 11.Částka rozpočtového závazku odpovídající právnímu závazku, u nějž nebyla provedena žádná platba ve smyslu článku 87 do tří let od podpisu právního závazku, se uvolňuje ze závazku, s výjimkou případů, jež jsou předmětem soudního nebo rozhodčího řízení.Článek 84 Ověřování závazků1. Při přijímání rozpočtového závazku se příslušná schvalující osoba ujistí, že:a) výdaj byl přiřazen do správného bodu rozpočtu;b) prostředky jsou k dispozici;c) výdaj je v souladu s ustanoveními Smluv, rozpočtem, tímto nařízením, nařízením v přenesené pravomoci uvedeným v článku 199 a se všemi právními akty přijatými v souladu se Smlouvami a nařízeními;d) je dodržena zásada řádného finančního řízení. Možnost předběžného financování, jeho výše a celkový časový rozpis plateb jsou úměrné předpokládané době trvání, pokroku při provádění a finančním rizikům souvisejícím s tímto předběžným financováním.2. V rámci záznamu právního závazku se schvalující osoba předtím, než připojí svůj ruční nebo elektronický podpis, ujistí, že:a) závazek je kryt odpovídajícím rozpočtovým závazkem;b) výdaj je řádný a v souladu s ustanoveními Smluv, rozpočtem, tímto nařízením, nařízením v přenesené pravomoci uvedeným v článku 199 a se všemi právními akty přijatými v souladu se Smlouvami a nařízeními;c) je dodržena zásada řádného finančního řízení.ODDÍL 2 POTVRZENÍ VÝDAJŮČlánek 85 Potvrzení výdajůPotvrzení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba:a) ověřuje existenci věřitelova nároku;b) určí nebo ověří skutečnost a výši pohledávky;c) ověřuje podmínky splatnosti pohledávky.ODDÍL 3 SCHVÁLENÍ VÝDAJŮČlánek 86 Schválení výdajůSchválení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba po ověření, že jsou prostředky k dispozici, vydá vystavením platebního příkazu pokyn účetnímu, aby zaplatil potvrzený výdaj.Jestliže se v souvislosti s poskytnutými službami včetně pronájmu nebo dodání zboží provádějí pravidelné platby, může schvalující osoba na základě vlastní analýzy rizik nařídit použití systému přímého inkasa.ODDÍL 4 PLATBA VÝDAJŮČlánek 87 Druhy plateb1. Platbu lze provést, pouze je-li prokázáno, že odpovídající akce je v souladu se základním právním aktem nebo smlouvou; platba zahrnuje jednu nebo více z těchto operací:a) platbu celkové dlužné částky;b) platbu dlužných částek některým z těchto způsobů:i) předběžným financováním, případně rozloženým do několika plateb po podpisu pověřovací dohody, smlouvy nebo grantové dohody nebo po obdržení rozhodnutí o grantu;ii) jednou nebo několika průběžnými platbami jako protiplnění za částečné provedení akce;iii) platbou zůstatku dlužných částek, pokud je akce provedena v plném rozsahu.2. Různé platby uvedené v odstavci 1 se v rozpočtovém účetnictví rozlišují podle druhu a zaznamenávají se k okamžiku, ke kterému byly uskutečněny.3. Účetní pravidla uvedená v článku 143 zahrnují pravidla, jimiž se řídí zúčtování předběžného financování v účetnictví a uznávání způsobilosti nákladů.4. Příslušná schvalující osoba pravidelně zúčtovává platby předběžného financování. Za tímto účelem obsahují smlouvy, rozhodnutí o grantu, grantové dohody a pověřovací dohody, jimiž se úkoly plnění rozpočtu pověřují subjekty a osoby uvedené v čl. 55 odst. 1 písm. b), příslušná ustanovení.5. Další splátky vyplacené příjemcům grantů formou zjednodušeného financování se považují za průběžné platby.Článek 88 Platby omezené na dostupné prostředkyPlatbu výdajů provádí účetní v mezích dostupných prostředků.ODDÍL 5 LHŮTY PRO VÝDAJOVÉ OPERACEČlánek 89 Lhůty pro výdajePotvrzení, schválení a platby výdajů se musí uskutečnit ve lhůtách, které stanoví nařízení v přenesené pravomoci uvedené v článku 199; uvedené nařízení stanoví rovněž podmínky, za kterých mohou věřitelé obdržet z rozpočtové linie, ze které byl zaplacen hlavní výdaj, úroky z prodlení.KAPITOLA 7SYSTÉMY INFORMAČNÍCH TECHNOLOGIÍČlánek 90 Elektronické řízení operacíV případě řízení příjmových a výdajových operací počítačovými systémy mohou být dokumenty podepisovány digitálně nebo elektronicky.Článek 91 Předávání dokumentů mezi orgányS předchozím souhlasem příslušných orgánů může být předání dokumentů mezi orgány provedeno elektronickou cestou.KAPITOLA 8 INTERNÍ AUDITORČlánek 92 Jmenování interního auditoraKaždý orgán zřídí funkci interního auditora, která musí být vykonávána v souladu s příslušnými mezinárodními standardy. Interní auditor odpovídá orgánu, který jej jmenoval, za ověřování řádného fungování systémů a postupů při plnění rozpočtu. Interní auditor nemůže být ani schvalující osobou, ani účetním.Pro účely interního auditu ESVČ podléhají vedoucí delegací Unie jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 53 druhého pododstavce ve věcech finančního řízení, kterým byli dále pověřeni, ověřovací pravomoci interního auditora Komise.Interní auditor Komise jedná rovněž jako interní auditor ESVČ, pokud jde o plnění oddílu ESVČ v rozpočtu, s výhradou článku 208.Článek 93 Pravomoci a povinnosti interního auditora1. Interní auditor radí svému orgánu v otázkách rizik tím, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě systémů řízení a kontroly a doporučení ke zlepšení podmínek provádění operací a k podpoře řádného finančního řízení.Je zejména pověřen:a) posuzováním vhodnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a hodnocením výkonu útvarů při provádění politik, programů a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená;b) posuzováním účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly a auditu použitelných na každou operaci plnění rozpočtu.2. Interní auditor vykonává své úkoly ve vztahu ke všem činnostem a útvarům orgánu. Má úplný a neomezený přístup ke všem informacím potřebným k výkonu svých úkolů, v případě potřeby i na místě, i v členských státech a třetích zemích.Interní auditor vezme na vědomí výroční zprávu schvalujících osob o činnosti i ostatní získané informace.3. Interní auditor podává orgánu zprávu o svých zjištěních a doporučeních. Orgán zajistí provedení doporučení, která vyplývají z auditů. Interní auditor dále orgánu předkládá výroční zprávu o interním auditu, ve které je uveden počet a druh provedených interních auditů, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.4. Orgán předává každoročně orgánu, který je příslušný pro udělení absolutoria, zprávu spolu se shrnutím počtu a druhu provedených interních auditů, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.Článek 94 Nezávislost interního auditoraOrgán stanoví zvláštní pravidla pro interní auditory tak, aby byla zajištěna jejich plná nezávislost při výkonu jejich povinností a jasně vymezena jejich odpovědnost.Je-li interní auditor zaměstnancem, stanoví jeho odpovědnost služební řád a blíže ji upravuje nařízení v přenesené pravomoci uvedené v článku 199.HLAVA VZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEKKAPITOLA 1 OBECNÁ USTANOVENÍODDÍL 1OBLAST PŮSOBNOSTI A ZÁSADY ZADÁVÁNÍČlánek 95 Definice veřejných zakázek1. Veřejné zakázky jsou úplatné smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více zadavateli ve smyslu článků 111 a 181, jejichž předmětem je dodání movitého nebo nemovitého majetku, provedení stavebních prací nebo poskytnutí služeb za cenu zaplacenou zcela nebo zčásti z rozpočtu.Předmětem těchto zakázek mohou být:a) nemovitosti;b) dodávky;c) stavební práce;d) služby.2. Rámcové smlouvy jsou smlouvy mezi jedním nebo více zadavateli a jedním nebo více hospodářskými subjekty, jejichž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit veřejné zakázky zadávané během daného období. Vztahují se na ně ustanovení této hlavy o postupu zadávání veřejných zakázek, včetně zveřejňování zadávacích řízení.3. Aniž jsou dotčeny články 100 až 103, nepoužije se tato hlava na granty ani na smlouvy, jejichž předmětem jsou služby a jež jsou uzavřeny mezi Komisí na straně jedné a Evropskou investiční bankou, Evropským investičním fondem nebo jinou dceřinou společností Evropské investiční banky na straně druhé.Článek 96 Zásady vztahující se na veřejné zakázky1. Všechny veřejné zakázky financované zcela nebo zčásti z rozpočtu musí být v souladu se zásadami průhlednosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace.2. Všechny veřejné zakázky se zadávají formou co nejširší veřejné soutěže, s výjimkou případů, kdy se použije vyjednávací řízení uvedené v čl. 98 odst. 1 písm. d).Zadavatelé nesmějí rámcové smlouvy zneužívat ani je používat tak, aby účelem nebo důsledkem bylo zabránění hospodářské soutěži anebo její omezení nebo narušení.ODDÍL 2ZVEŘEJŇOVÁNÍČlánek 97 Zveřejňování veřejných zakázek1. Veškeré veřejné zakázky, které překračují prahové hodnoty stanovené v článcích 112 a 181, se zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.Oznámení o veřejné zakázce se zveřejňují předem kromě případů uvedených v čl. 98 odst. 2 tohoto nařízení, jak je uvedeno v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199 tohoto nařízení, a kromě veřejných zakázek na služby, na něž se vztahuje příloha IIB směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES.Od zveřejnění některých informací po udělení veřejné zakázky může být upuštěno, pokud by to bylo překážkou uplatnění zákona, bylo v rozporu s veřejným zájmem nebo by to poškozovalo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých podniků nebo by to mohlo mezi nimi narušit korektní hospodářskou soutěž.2. Veřejné zakázky, jejichž hodnota je nižší než prahové hodnoty uvedené v článku 112 a 181, a veřejné zakázky na služby uvedené v příloze IIB směrnice 2004/18/ES se zveřejňují vhodnými prostředky tak, jak je uvedeno v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199.ODDÍL 3ZADÁVACÍ ŘÍZENÍČlánek 98 Zadávací řízení1. Zadávací řízení má některou z těchto forem:a) otevřené řízení;b) omezené řízení;c) veřejná soutěž na určitý výkon;d) vyjednávací řízení;e) soutěžní dialog.Mají-li o veřejnou zakázku nebo rámcovou smlouvu zájem dva nebo více orgánů, výkonných agentur nebo subjektů uvedených v článku 200 a 201 a je-li možné dosáhnout úspor z důvodu vyšší efektivity, vynasnaží se dotyční zadavatelé veřejných zakázek provést zadávací řízení na interinstitucionálním základě.Je-li k provedení společného opatření určitého orgánu a konkrétního zadavatele z členského státu potřebná veřejná zakázka nebo rámcová smlouva, mohou tento orgán a tento zadavatel provést zadávací řízení společně za podmínek stanovených v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199.2. Pro veřejné zakázky, jejichž hodnota je vyšší než prahové hodnoty stanovené v článcích 112 a 181, je vyjednávací řízení povoleno pouze v případech stanovených v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199.3. Prahové hodnoty, při jejichž nedosažení může zadavatel buď použít vyjednávací řízení, nebo odchylně od čl. 95 odst. 1 prvního pododstavce jednoduše uhradit faktury, jsou stanoveny v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199.4. Nařízení v přenesené pravomoci uvedené v článku 199 upraví zadávací řízení podle odstavce 1, které se použije pro veřejné zakázky na služby podle přílohy IIB směrnice 2004/18/ES a pro veřejné zakázky, které jsou prohlášeny za tajné nebo jejichž plnění musí doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, nebo jestliže to vyžaduje ochrana základních zájmů Unie.Článek 99 Obsah zadávací dokumentaceZadávací dokumentace musí obsahovat úplný, jasný a přesný popis předmětu veřejné zakázky a uvádět kritéria pro vyloučení, výběr a zadání platná pro danou veřejnou zakázku.Článek 100 Kritéria pro vyloučení z účasti v zadávacím řízení1. Z účasti na zadávacím řízení jsou vyloučeni zájemci a uchazeči,:a) kteří jsou v úpadku nebo v likvidaci, kteří jsou předmětem soudní správy, kteří uzavřeli dohodu o vyrovnání se svými věřiteli, kteří pozastavili svou obchodní činnost, je vůči nim vedeno v těchto věcech soudní řízení nebo kteří jsou v podobné situaci vyplývající z podobných řízení podle vnitrostátních právních a správních předpisů;b) pokud oni, nebo jiné osoby, oprávněné za tyto zájemce či uchazeče jednat či je zastupovat, osoby, jež mají vůči těmto zájemcům či uchazečům rozhodovací pravomoc, a osoby, které tyto zájemce či uchazeče ovládají, byli příslušným orgánem členského státu pravomocně odsouzeni pro trestný čin související s jejich podnikáním;c) kteří se dopustili vážného profesního pochybení, které mohou veřejní zadavatelé prokázat jakýmikoli prostředky, včetně rozhodnutí EIB a mezinárodních organizací;d) kteří nesplnili povinnosti vztahující se k placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo placení daní a poplatků podle právních předpisů země, v níž jsou usazeni, nebo podle právních předpisů země veřejného zadavatele nebo státu, ve kterém se má uskutečnit veřejná zakázka;e) pokud oni, nebo jiné osoby, oprávněné za tyto zájemce či uchazeče jednat či je zastupovat, osoby, jež mají vůči těmto zájemcům či uchazečům rozhodovací pravomoc, a osoby, které tyto zájemce či uchazeče ovládají, byli pravomocně odsouzeni za podvod, podplácení, zločinné spolčení, praní peněz nebo za jinou nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Unie;f) kterým je v současné době uložena správní sankce podle čl. 103 odst. 1.Ustanovení písm. a) až d) se nepoužijí v případě nákupu dodávek za zvláště výhodných podmínek od dodavatele, který s konečnou platností ukončuje svou podnikatelskou činnost, nebo od správce konkursní podstaty či likvidátora, anebo v rámci soudního vyrovnání nebo obdobného postupu podle vnitrostátního práva.Ustanovení písm. b) a e) se nepoužijí v případě, že zájemci nebo uchazeči mohou prokázat, že vůči osobám, které jsou oprávněné za tyto zájemce či uchazeče jednat či je zastupovat, osoby, jež mají vůči těmto zájemcům či uchazečům rozhodovací pravomoc, a osoby, které tyto zájemce či uchazeče ovládají a které byly odsouzeny, jak se uvádí v písm. b) nebo e), byla přijata náležitá opatření.2. Pokud lze v případě vyjednávacího řízení z technických či uměleckých důvodů nebo z důvodů souvisejících s ochranou výlučných práv zadat veřejnou zakázku pouze určitému hospodářskému subjektu, může orgán, je-li to nutné k zachování kontinuity jeho činnosti, rozhodnout, že odhlédne od toho, aby tento subjekt vyloučil z důvodů uvedených v odst. 1 písm. a), c) a d). V tom případě své rozhodnutí odůvodní.3. Zájemci nebo uchazeči musí prokázat, že se nenacházejí v žádné ze situací uvedených v odstavci 1. Zadavatel však toto prokázání nemusí vyžadovat v případě veřejných zakázek o velmi nízké hodnotě, jak je vymezena v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199.Za účelem správného uplatňování odstavce 1 musí zájemce nebo uchazeč na žádost zadavatele vždy:a) je-li zájemce nebo uchazeč právnickou osobou, poskytnout informaci o vlastnických poměrech právnické osoby nebo o jejím vedení a o tom, kdo ji ovládá a kdo má právo za tuto právnickou osobu jednat nebo ji zastupovat, a prokázat, že se nenachází v žádné ze situací uvedených v odstavci 1;b) pokud se předpokládá využití subdodavatelů, prokázat, že se subdodavatel nenachází v žádné ze situací uvedených v odstavci 1.4. Nařízení v přenesené pravomoci uvedené v článku 199 stanoví maximální dobu, po kterou mají situace uvedené v odstavci 1 za následek vyloučení zájemců nebo uchazečů z účasti na zadávacím řízení. Tato maximální doba nesmí být delší než deset let.Článek 101 Kritéria pro vyloučení z probíhajícího zadávacího řízeníVeřejnou zakázku nelze udělit zájemcům nebo uchazečům, kteří při zadávacím řízení:a) jsou ve střetu zájmů;b) neposkytli informace požadované zadavatelem jako podmínka pro účast na zadávacím řízení nebo poskytli tyto informace vědomě nesprávné;c) nacházejí se v některé ze situací uvedených v čl. 100 odst. 1, která je vylučuje z účasti na tomto zadávacím řízení.Článek 102 Ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů1. Komise zřídí a provozuje ústřední databázi v souladu s předpisy Unie o ochraně osobních údajů. Tato databáze obsahuje podrobné údaje o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v článku 100, v čl. 103 odst. 1 písm. b) a čl. 103 odst. 2 písm. a). Tato databáze je společná pro všechny orgány, výkonné agentury a subjekty uvedené v článku 200.2. Orgány členských států a třetích zemí a s výjimkou subjektů uvedených v odstavci 1, které se účastní plnění rozpočtu v souladu s články 55 a 58, sdělí příslušné schvalující osobě informace o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 100 odst. 1 písm. e), pokud činnost dotyčného subjektu vedla k poškození finančních zájmů Unie. Schvalující osoba tuto informaci přijme a požádá účetního, aby ji vložil do databáze.Orgány a subjekty uvedené v prvním pododstavci mají přístup k informacím uloženým v databázi a mohou je náležitým způsobem a na svou zodpovědnost zohlednit při zadávání veřejných zakázek souvisejících s plněním rozpočtu.3. Evropská centrální banka, Evropská investiční banka a Evropský investiční fond mají přístup k informacím v databázi za účelem ochrany svých vlastních finančních prostředků a mohou je náležitým způsobem, na svou odpovědnost a podle svých příslušných pravidel zohlednit při zadávání veřejných zakázek.Sdělují Komisi údaje o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 100 odst. 1 písm. c), pokud činnost dotyčného subjektu vedla k poškození finančních zájmů Unie.4. V nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199 se stanoví průhledná a důsledná kritéria k zajištění úměrného uplatňování kritérií pro vyloučení. Komise stanoví standardní postupy a technické normy pro provoz této databáze.Článek 103 Správní a finanční sankce1. Zadavatel může uložit správní nebo finanční sankce:a) zhotovitelům, dodavatelům a poskytovatelům, zájemcům nebo uchazečům v případech uvedených v čl. 101 písm. b);b) zhotovitelům, dodavatelům nebo poskytovatelům, u nichž bylo prokazatelně zjištěno závažné porušení povinností vyplývajících z veřejných zakázek financovaných z rozpočtu.Ve všech případech však musí dát zadavatel dotčené osobě nejprve možnost se vyjádřit.2. Sankce uvedené v odstavci 1 musí být úměrné významu veřejné zakázky a závažnosti porušení povinností a mohou spočívat:a) ve vyloučení dotyčného zájemce, uchazeče, zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele z veřejných zakázek a grantů financovaných z rozpočtu na dobu nejvýše deseti let; nebob) v zaplacení finanční sankce nepřevyšující hodnotu dotyčné veřejné zakázky zájemcem, uchazečem, zhotovitelem, dodavatelem nebo poskytovatelem.3. Orgán může zveřejnit rozhodnutí nebo shrnutí rozhodnutí, které uvádí název hospodářského subjektu, stručný popis skutečností, dobu trvání vyloučení a výši finanční sankce.Článek 104 Kritéria pro zadávání veřejných zakázek1. Veřejné zakázky se zadávají na základě kritérií pro zadání vztahujících se k obsahu nabídek poté, co byla v souladu s kritérii pro výběr, která jsou stanovena v zadávací dokumentaci, prověřena způsobilost hospodářských subjektů, které nejsou vyloučeny podle článků 100 a 101 a podle čl. 103 odst. 2 písm. a).2. Veřejná zakázka se zadává automatickým výběrem nabídky nebo přijetím nabídky, která je hospodářsky nejvýhodnější.Článek 105 Podávání nabídek1. Postupy pro podávání nabídek musí zajistit skutečnou soutěž a utajení obsahu nabídek až do jejich současného otevření.2. Je-li to považováno za vhodné a přiměřené, může zadavatel od uchazečů za podmínek uvedených v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199 požadovat, aby předem složili jistotu jako záruku, že nabídka nebude stažena.3. S výjimkou veřejných zakázek nízké hodnoty podle čl. 98 odst. 3 je pro otevírání přihlášek nebo nabídek jmenována komise pro otevírání obálek. Každá nabídka nebo přihláška, u které komise prohlásí, že nesplňuje požadavky, je odmítnuta.4. Všechny žádosti o účast nebo nabídky, u kterých komise pro otevírání obálek prohlásí, že splňují stanovené podmínky, jsou na základě kritérií pro výběr a kritérií pro zadání veřejné zakázky, která jsou stanovena v zadávací dokumentaci, vyhodnoceny s cílem navrhnout zadavateli zadání veřejné zakázky nebo pokračovat elektronickou dražbou.Článek 106 Zásady průhlednosti a rovného zacházeníV průběhu zadávacího řízení je styk zadavatele se zájemci nebo uchazeči přípustný pouze za podmínek, které zajišťují průhlednost a rovné zacházení. Tento styk nesmí vést ani ke změně podmínek veřejné zakázky, ani podmínek původní nabídky.Článek 107 Rozhodnutí o přidělení veřejné zakázky1. Schvalující osoba rozhodne v souladu s kritérii výběru a kritérii pro udělení veřejné zakázky předem stanovenými v zadávací dokumentaci a v souladu s pravidly o zadávání veřejných zakázek, komu bude veřejná zakázka přidělena.2. Zadavatel sdělí každému zájemci nebo uchazeči, jehož přihláška nebo nabídka byla odmítnuta, důvody odmítnutí a každému uchazeči, který splňuje kritéria pro vyloučení a výběr a který o to písemně požádá, vlastnosti a výhody přijaté nabídky i jméno uchazeče, kterému byla veřejná zakázka přidělena.Od zveřejnění některých informací však může být upuštěno, pokud by to bylo překážkou uplatnění zákona, bylo v rozporu s veřejným zájmem nebo by to poškozovalo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých podniků nebo by to mohlo mezi nimi narušit korektní hospodářskou soutěž.Článek 108 Zrušení zadávacího řízeníZadavatel může až do podpisu smlouvy upustit od veřejné zakázky nebo zrušit zadávací řízení, aniž by zájemci nebo uchazeči měli nárok na jakékoli odškodnění.Takové rozhodnutí musí být odůvodněné a musí být dáno na vědomí zájemcům nebo uchazečům.Oddíl 4Jistoty a kontrolaČlánek 109 Jistoty1. Zadavatel musí od zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele požadovat složení jistoty předem v případech stanovených v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199.2. Zadavatel může v případě, že to považuje za vhodné a přiměřené, od zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele požadovat složení jistoty, aby:a) zajistil řádné splnění veřejné zakázky; nebob) omezil finanční rizika spojená s platbami předběžného financování.Článek 110 Chyby, nesrovnalosti a podvody v zadávacím řízeníPokud se ukáže, že v zadávacím řízení došlo k podstatným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, pozastaví zadavatel toto řízení a může přijmout nezbytná opatření včetně zrušení dotyčného řízení.Pokud se po udělení veřejné zakázky ukáže, že v zadávacím řízení nebo při provádění zakázky došlo k podstatným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, může zadavatel v závislosti na stadiu řízení upustit od zadání veřejné zakázky nebo pozastavit její provádění, nebo je-li to vhodné, veřejnou zakázku vypovědět.Jestliže lze tyto chyby, nesrovnalosti nebo podvody přičíst zhotoviteli, dodavateli či poskytovateli, může zadavatel rovněž odmítnout uskutečnit platby nebo získat zpět již vyplacené částky nebo vypovědět všechny smlouvy uzavřené s tímto zhotovitelem, dodavatelem či poskytovatelem v rozsahu odpovídajícím závažnosti chyb, nesrovnalostí nebo podvodu.KAPITOLA 2Ustanovení použitelná pro veřejné zakázky zadávané orgány na vlastní účetČlánek 111 ZadavatelOrgány se považují za zadavatele v případech veřejných zakázek, které zadávají na vlastní účet. V souladu s článkem 62 přenesou pravomoci potřebné k vykonávání funkce zadavatele.Článek 112 Prahové hodnoty1. S výhradou hlavy IV části druhé tohoto nařízení stanoví směrnice 2004/18/ES prahové hodnoty, které určí:a) způsoby zveřejnění uvedené v článku 97;b) výběr z postupů uvedených v čl. 98 odst. 1;c) odpovídající lhůty.2. S výhradou výjimek a podmínek uvedených v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199 nesmí zadavatel v případě veřejných zakázek, na něž se vztahuje směrnice 2004/18/ES, podepsat veřejnou zakázku nebo rámcovou smlouvu s úspěšným uchazečem, dokud neuplyne odkladná lhůta.Článek 113 Pravidla účasti na zadávacím řízeníZadávacího řízení se může za stejných podmínek účastnit každá fyzická nebo právnická osoba, která spadá do oblasti působnosti Smluv, a každá fyzická nebo právnická osoba ze třetí země, která uzavřela s Unií zvláštní dohodu v oblasti veřejných zakázek, za podmínek stanovených v uvedené dohodě.Článek 114 Pravidla Světové obchodní organizace pro zadávání veřejných zakázekV případech, ve kterých se použije mnohostranná dohoda o zadávání veřejných zakázek uzavřená v rámci Světové obchodní organizace, se mohou veřejných zakázek účastnit také příslušníci států, které tuto dohodu ratifikovaly, za podmínek stanovených v uvedené dohodě.HLAVA VIGRANTYKAPITOLA 1 Oblast působnosti a forma grantůČlánek 115 Oblast působnosti grantů1. Granty jsou finanční příspěvky poskytované jako dary přímo z rozpočtu na financování:a) akcí určených na podporu dosažení cíle, který je součástí některé politiky Unie;b) anebo fungování subjektu, který sleduje cíl, který je v obecném evropském zájmu nebo je součástí některé politiky Unie (granty na provozní náklady).Granty jsou předmětem buď písemné dohody, nebo rozhodnutí Komise oznámeného úspěšnému žadateli.2. Granty ve smyslu této hlavy nejsou:a) výdaje na členy a zaměstnance orgánů a příspěvky na evropské školy;b) veřejné zakázky podle článku 95 a podpory vyplacené jako makrofinanční pomoc a rozpočtová podpora;c) finanční nástroje uvedené v hlavě VIII části první, jakož i podíly nebo kapitálové účasti v mezinárodních finančních institucích, jako je Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD), nebo ve specializovaných subjektech Unie, jako je Evropský investiční fond;d) členské příspěvky, které Unie hradí organizacím, jichž je členem;e) výdaje uskutečněné v rámci nepřímého řízení ve smyslu článků 55, 56 a 57;f) příspěvky poskytnuté v souvislosti se zřizovacími základními právními akty subjektům zřízeným v souladu s článkem 59;g) výdaje na trhy s produkty rybolovu uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 1290/2005[21];h) platby cestovních výloh a denních diet osobám, které byly orgány pozvány nebo pověřeny určitými úkoly, a jakýchkoliv jiných náhrad, které byly těmto osobám případně vyplaceny;i) ceny udělené za úspěchy v soutěžích, na něž se použije hlava VII část první.3. Každý orgán může v řádně odůvodněných případech, kdy není vhodné provádět zadávací řízení, udělovat granty na komunikační činnosti.Článek 116 Forma grantůGranty mohou být uděleny v kterékoliv z těchto forem:a) proplacení stanoveného podílu skutečně vynaložených způsobilých nákladů;b) jednorázové částky;c) standardní stupnice jednotkových nákladů;d) paušální financování;e) kombinace forem uvedených v písmenech a) až d).KAPITOLA 2ZásadyČlánek 117 Obecné zásady pro udělování grantů1. Při udělování grantů musí být dodržovány zásady průhlednosti a rovného zacházení.2. Granty nesmějí být kumulativní ani udělovány zpětně.3. Granty musí zahrnovat spolufinancování, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v hlavě IV části druhé.Granty nesmějí překročit celkový strop vyjádřený formou absolutní částky, který se stanovuje na základě odhadu způsobilých nákladů.Grant nesmí překročit způsobilé náklady.4. Účelem ani důsledkem grantu nesmí být dosažení zisku v rámci akce nebo pracovního programu příjemce.První pododstavec se nevztahuje na:a) opatření, jejichž cílem je posílení finanční způsobilosti příjemce nebo vytvoření příjmu;b) stipendia na studium, výzkum nebo odbornou přípravu vyplácená fyzickým osobám;5. Dosáhne-li politická strana na úrovni Unie na konci rozpočtového roku, na který obdržela grant na provozní náklady, přebytku příjmů nad výdaji, může být část tohoto přebytku až do výše 25 % celkových příjmů za daný rok přenesena odchylně od pravidla neziskovosti stanoveného v odstavci 2 do následujícího roku, pokud se použije před koncem prvního čtvrtletí tohoto následujícího roku.Pro účely ověření souladu s pravidlem neziskovosti se nezapočítávají vlastní zdroje, zejména dary a členské poplatky, získané během roční činnosti politické strany na úrovni Unie, které převyšují 15 % způsobilých nákladů, jež má nést příjemce.Ustanovení druhého pododstavce se nepoužijí, pokud finanční rezervy politické strany na evropské úrovni překročí 100 % průměrných ročních příjmů této politické strany.6. V případě jednorázových částek, stupnice jednotkových nákladů a paušálního financování je při jejich stanovování nebo ve fázi hodnocení žádosti o grant nutné přezkoumat, zdali existují dostatečné záruky toho, že budou dodržena pravidla neziskovosti a spolufinancování stanovená v odstavcích 3 a 4.7. Články 122, 123 a 124 se nepoužijí na granty udělené Evropské investiční bance, Evropskému investičnímu fondu nebo jiné dceřiné společnosti Evropské investiční banky.Článek 118 Průhlednost1. Granty jsou předmětem pracovního programu, který se zveřejní na počátku rozpočtového roku.Tento pracovní program se provádí zveřejněním výzvy k podávání návrhů, s výjimkou řádně odůvodněných naléhavých výjimečných případů, případů, kdy to u určité akce není možné z důvodu vlastností příjemce nebo činnosti, anebo případů, kdy je příjemce označen za příjemce grantu v základním právním aktu.První pododstavec se nepoužije v případě pomoci v krizových situacích, operací civilní ochrany a operací humanitární pomoci.2. Všechny granty udělené v průběhu jednoho rozpočtového roku se každoročně zveřejňují v souladu s čl. 31 odst. 2 a 3.Článek 119 Zákaz kumulaceNa každou akci může být určitému příjemci udělen z rozpočtu pouze jeden grant, není-li v příslušných základních právních aktech stanoveno jinak.Jednomu příjemci může být za jeden rozpočtový rok z rozpočtu udělen pouze jeden grant na provozní náklady.Žadatel neprodleně uvědomí schvalující osoby o veškerých vícenásobných žádostech a vícenásobných grantech týkajících se téže akce nebo téhož pracovního programu.Za žádných okolností nesmějí být tytéž náklady financovány z rozpočtu dvakrát.Článek 120 Udělení grantu se zpětným účinkem1. Grant na již zahájené akce lze udělit pouze v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před udělením grantu.V těchto případech nesmějí být náklady, které lze grantem financovat, vynaloženy přede dnem podání žádosti o grant, pokud se nejedná o řádně odůvodněné výjimečné případy, které stanoví základní právní akt, nebo pokud se nejedná o mimořádně naléhavou pomoc v krizových situacích, operace civilní ochrany nebo provedení operací humanitární pomoci.Udělení grantu se zpětným účinkem na již ukončenou akci je vyloučeno.2. Grant na provozní náklady musí být udělen do šesti měsíců po začátku rozpočtového roku příjemce. Náklady, které lze grantem financovat, nesmějí být vynaloženy přede dnem podání žádosti o grant ani před začátkem rozpočtového roku příjemce.Článek 121 Zásada postupného snižování grantůNení-li v základním právním aktu nebo v rozhodnutí o financování grantů udělených podle čl. 51 odst. 5 písm. d) stanoveno jinak, je grant, pokud je opětovně udělen na období přesahující čtyři roky subjektu, který jedná v obecném zájmu Unie, postupně po čtvrtém roce snižován.KAPITOLA 3 Řízení o udělení grantuČlánek 122 Žádosti o grant1. Žádosti o grant se podávají písemně.2. Za způsobilé se považují žádosti o grant podané:a) právnickými osobami;b) fyzickými osobami, vyžaduje-li to povaha nebo charakteristické rysy daného opatření nebo cíl sledovaný žadatelem.Pro účely písmene a) mohou být způsobilé žádosti o grant, pokud je podají subjekty, které nemají právní subjektivitu podle platného vnitrostátního práva, za předpokladu, že jejich zástupci mají způsobilost činit právní úkony jménem subjektu a ručí za ochranu finančních zájmů Unie stejným způsobem jako právnické osoby.3. Na žadatele o grant se použijí články 100 až 103. Žadatelé musí prokázat, že se nenacházejí v žádné ze situací uvedených v článcích 100 až 103. Ve smyslu nařízení v přenesené pravomoci uvedeného v článku 199 nemusí schvalující osoba toto prokázání vyžadovat v následujících případech:a) hodnota grantu je velmi nízká;b) takové prokázání bylo v poslední době předloženo v jiném řízení o udělení grantu, neboc) takové prokázání není fakticky proveditelné.4. Schvalující osoba může žadatelům uložit účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce podle článku 103.Tyto sankce mohou být uloženy též příjemcům, kteří při podání žádosti nebo během provádění grantu neposkytli informace požadované schvalující osobou nebo poskytli tyto informace vědomě nesprávné.Článek 123 Kritéria pro výběr a udělování grantů1. Kritéria pro výběr musí umožnit zhodnotit schopnost žadatele dokončit navrhovanou akci nebo pracovní program.2. Kritéria pro udělování oznámená předem ve výzvě k předkládání návrhů musí umožnit zhodnotit kvalitu předložených návrhů z hlediska stanovených cílů a priorit.Článek 124 Hodnocení1. Návrhy se hodnotí na základě předem oznámených kritérií pro výběr a kritérií pro udělování s cílem určit, které návrhy lze financovat.2. Na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 vypracuje následně příslušná schvalující osoba seznam příjemců s uvedením schválených částek.3. Příslušná schvalující osoba písemně informuje žadatele o rozhodnutích týkajících se jejich žádostí. V případě, že požadovaný grant nebyl poskytnut, sdělí orgán důvody odmítnutí žádosti, zejména s ohledem na předem oznámená kritéria pro výběr a kritéria pro udělování.KAPITOLA 4Platby a kontrolaČlánek 125 Jistota pro účely předběžného financováníPříslušná schvalující osoba může, pokud to považuje za vhodné a přiměřené, od příjemce požadovat složení jistoty předem, aby se omezila finanční rizika spojená s platbami předběžného financování.Článek 126 Vyplácení grantů a kontroly1. Částka grantu je stanovena jako konečná až poté, co příslušná schvalující osoba přijme závěrečné zprávy a účty, aniž jsou dotčeny následné kontroly provedené orgánem.2. Došlo-li během řízení o udělení grantu nebo při provádění grantu k závažným pochybením, nesrovnalostem či podvodům, může příslušná schvalující osoba poté, co je příjemci dána možnost se vyjádřit, přijmout opatření podle článku 110.3. Pokud kontroly či audity prokáží, že se určitý příjemce opakovaně dopouští chyb, které mají dopad rovněž na neauditované projekty, jichž se tento příjemce účastní nebo účastnil, může schvalující osoba vztáhnout příslušná zjištění rovněž na tyto neauditované projekty a požadovat vrácení odpovídající částky; tyto projekty však mohou být ještě předmětem auditu v souladu s grantovou dohodou.Příjemce může v rámci kontradiktorního řízení napadnout provedenou opravu tím, že prokáže, že výpočet opravy je nesprávný, a předloží nový výpočet.KAPITOLA 5ProváděníČlánek 127 Subdodávky a přerozdělování grantu1. Pokud provádění akce nebo pracovního programu v případě grantů na provozní náklady vyžaduje zadávání veřejných zakázek příjemcem, použijí se postupy stanovené pro tento případ v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199.2. Pokud provedení akce nebo pracovního programu vyžaduje udělení finanční podpory třetím osobám, smí příjemce grantu Unie tuto finanční podporu poskytnout, jestliže jsou splněny tyto podmínky:a) příslušná schvalující osoba před udělením grantu ověřila, zda příjemce nabízí dostatečné záruky za zpětné získání částek dlužných vůči Komisi;b) podmínky pro její poskytnutí jsou přísně definovány v rozhodnutí o grantu nebo v grantové dohodě mezi příjemcem a Komisí, tak aby příjemci nebyl ponechán prostor pro volné uvážení;c) ve smyslu nařízení v přenesené pravomoci uvedeného v článku 199 se jedná o malé částky.3. Každé rozhodnutí o grantu nebo grantová dohoda musí výslovně zmocnit Komisi a Účetní dvůr k provádění kontrol na místě, kontrol všech dokladů a informací, včetně informací uložených na elektronických nosičích, u všech třetích osob, které obdržely finanční prostředky Unie.HLAVA VIICENYČlánek 128 DefinicePro účely tohoto nařízení se „cenami“ rozumí finanční příspěvky udílené za úspěchy v soutěžích.Článek 129 Obecná pravidla1. Při udílení cen musí být dodržovány zásady průhlednosti a rovného zacházení.2. Ceny jsou uvedeny v pracovním programu uvedeném v článku 118 a schváleném Komisí a podléhají ustanovení čl. 118 odst. 2.Pravidla soutěže stanoví alespoň podmínky pro udělení ceny, kritéria, výši ceny a způsob jejího vyplacení.Ceny se nesmí udílet přímo bez uskutečnění soutěže a podléhají zveřejnění stejným způsobem jako výzvy k předkládání návrhů.3. Ceny uděluje příslušná schvalující osoba nebo porota. Na základě posouzení kvality návrhů a pravidel soutěže mají možnost rozhodnout, zda cenu udělí, či nikoli.4. Výše ceny je nezávislá na nákladech, které příjemci vznikly.5. Pokud příjemce grantu či zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel uděluje ceny vyšší než 500 000 EUR, schvaluje podmínky a kritéria jejich udílení Komise.HLAVA VIIIFINANČNÍ NÁSTROJEČlánek 130 Definice a rozsah působnosti1. Pro účely tohoto nařízení se „finančními nástroji“ rozumí opatření finanční podpory Unie financovaná z rozpočtu a zaměřená na plnění konkrétních politických cílů prostřednictvím půjček, záruk, kapitálových či kvazikapitálových investic nebo účastí nebo jiných nástrojů k řízení rizik, případně ve spojení s granty.2. Ustanovení této hlavy se vztahují rovněž na opatření, jež s finančními nástroji přímo souvisejí, včetně technické pomoci.3. Komise může používat finanční nástroje v rámci přímého nebo nepřímého způsobu řízení; v druhém případě svěří úkoly subjektům uvedeným v čl. 55 odst. 1 písm. b) bodech iii) a iv).Článek 131 Zásady použitelné na finanční nástroje1. Finanční nástroje jsou poskytovány konečným příjemcům finančních prostředků Unie v souladu se zásadami řádného finančního řízení, průhlednosti a rovného zacházení a v souladu s cíli stanovenými v základním právním aktu, jenž se na tyto finanční nástroje použije.2. Aniž je dotčen čl. 46 odst. 1 písm. d) a e), nesmí rozpočtové výdaje související s určitým finančním nástrojem překročit příslušný rozpočtový závazek přijatý k tomuto účelu.3. Finanční zprostředkovatelé, kteří se podílejí na realizaci finančních operací v rámci finančního nástroje, musí splňovat příslušné normy v oblasti předcházení praní peněz a boje proti terorismu. Nesmí být usazeni na územích, jejichž soudy při uplatňování mezinárodně uznávaných daňových standardů nespolupracují s Unií.4. Dohoda mezi subjektem podle čl. 55 odst. 1 písm. b) bodech iii) a iv) a finančním zprostředkovatelem podle odstavce 3 musí výslovně zmocnit Komisi a Účetní dvůr k provádění kontrol na místě a kontrol dokladů a informací, včetně informací uložených na elektronických nosičích, u všech třetích osob, které obdržely finanční prostředky Unie.HLAVA IXPŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A ÚČETNICTVÍKAPITOLA 1 Předkládání účetní závěrkyČlánek 132 Skladba účetní závěrky UnieÚčetní závěrka Unie zahrnuje:a) konsolidovanou účetní závěrku, která v konsolidované podobě uvádí finanční údaje obsažené v účetních závěrkách orgánů financovaných z rozpočtu a účetních závěrkách subjektů uvedených v článku 200 a ostatních subjektů, jejichž účetní závěrky musí být konsolidovány v souladu s účetními pravidly Unie;b) souhrnné rozpočtové účty, které uvádějí informace z rozpočtových účtů orgánů financovaných z rozpočtu.Článek 133 Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení1. Jednotlivé orgány a subjekty uvedené v článku 132 vypracují zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok.Tuto zprávu zašlou rozpočtovému orgánu a Účetnímu dvoru do 31. března následujícího rozpočtového roku.2. Zpráva uvedená v odstavci 1 obsahuje přinejmenším informace o úrovni vynakládání prostředků a souhrnné informace o převodech prostředků mezi jednotlivými rozpočtovými body.Článek 134 Pravidla pro účetní závěrkuÚčetní závěrky uvedené v článku 132 jsou v souladu s účetními pravidly Unie schválenými účetním Komise a podávají věrný a poctivý obraz o aktivech a pasivech, nákladech, výnosech a peněžních tocích.Rozpočtové účty uvedené v článku 132 jsou v souladu s rozpočtovými zásadami stanovenými v tomto nařízení. Podávají věrný a poctivý obraz o rozpočtových příjmových a výdajových operacích.Článek 135 Účetní zásadyÚčetní závěrky uvedené v článku 132 podávají informace, včetně údajů o účetních zásadách, které jsou relevantní, spolehlivé, srovnatelné a srozumitelné. Jsou vypracovány v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami uvedenými v účetních pravidlech Unie.Článek 136 Účetní závěrky1. Účetní závěrky jsou uváděny v milionech eur a obsahují:a) rozvahu a výkaz o finanční výkonnosti, v nichž se uvádějí aktiva a pasiva, finanční situace a hospodářský výsledek k 31. prosinci uplynulého rozpočtového roku; jsou předkládány v souladu s příslušnými účetními pravidly schválenými účetním Komise;b) výkaz peněžních toků, z kterého vyplývají částky vybrané a vyplacené během rozpočtového roku, a konečný stav pokladny;c) výkaz změn v čistých aktivech, který obsahuje přehled o změnách stavu rezerv v průběhu roku a souhrnné výsledky.2. Poznámky k účetní závěrce doplňují a vysvětlují informace obsažené ve výkazech uvedených v odstavci 1 a poskytují všechny doplňující informace stanovené v příslušných účetních pravidlech schválených účetním Komise.Článek 137 Zprávy o plnění rozpočtuZprávy o plnění rozpočtu jsou uváděny v milionech eur. Obsahují:a) zprávy o plnění rozpočtu, které shrnují všechny příjmové a výdajové operace rozpočtového roku;b) poznámky ke zprávám o plnění rozpočtu, které doplňují a vysvětlují informace uvedené v těchto zprávách.Zprávy o plnění rozpočtu jsou předkládány ve stejné struktuře jako samotný rozpočet.Článek 138 Předběžné účetní závěrkyÚčetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 132 předávají účetnímu Komise a Účetnímu dvoru do 1. března následujícího rozpočtového roku předběžné účetní závěrky.Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 132 předají do 1. března následujícího roku účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanovil za účelem konsolidace.Účetní Komise konsoliduje tyto předběžné účetní závěrky s předběžnou účetní závěrkou Komise a do 31. března následujícího rozpočtového roku předá Účetnímu dvoru předběžnou účetní závěrku Komise a konsolidovanou předběžnou účetní závěrku Unie.Článek 139 Schválení konečné konsolidované účetní závěrky1. Účetní dvůr předloží do 1. června své připomínky k předběžným účetním závěrkám ostatních orgánů a všech subjektů uvedených v článku 132 a do 15. června předloží své připomínky k předběžné účetní závěrce Komise a konsolidované předběžné účetní závěrce Unie.2. Orgány s výjimkou Komise a jednotlivé subjekty uvedené v článku 132 vypracují své konečné účetní závěrky a předají je účetnímu Komise, Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě do 1. července následujícího rozpočtového roku, aby mohla být vypracována konečná konsolidovaná účetní závěrka.Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 132 předají do 1. července následujícího roku účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanovil za účelem konsolidace.3. Účetní jednotlivých orgánů a subjektů uvedených v článku 132 předloží Účetnímu dvoru současně se svými konečnými účetními závěrkami rovněž související prohlášení vedení k auditu; kopii tohoto prohlášení předloží účetnímu Komise.Ke konečným účetním závěrkám se přikládá osvědčení, v němž účetní prohlásí, že tyto závěrky byly vypracovány v souladu s touto hlavou a s platnými účetními zásadami, pravidly a metodami.4. Účetní Komise vypracuje konečnou konsolidovanou účetní závěrku na základě informací předložených ostatními orgány a subjekty uvedenými v článku 132 podle odstavce 2. Ke konečné konsolidované účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní Komise prohlašuje, že byla vypracována v souladu s hlavou IX a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k účetní závěrce.5. Komise schvaluje tuto konečnou konsolidovanou účetní závěrku a vlastní konečnou účetní závěrku a předává je do 31. července následujícího rozpočtového roku Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru.K této konečné konsolidované účetní závěrce se vydává prohlášení vedení k auditu, jež účetní Komise předává ve stejné lhůtě Účetnímu dvoru.6. Konečná konsolidovaná účetní závěrka se spolu s prohlášením o věrohodnosti, které předkládá Účetní dvůr podle článku 287 SFEU a článku 160c Smlouvy o Euratomu, zveřejňují do 15. listopadu následujícího rozpočtového roku v Úředním věstníku Evropské unie.KAPITOLA 2Informace o plnění rozpočtuČlánek 140 Zpráva o rozpočtových zárukách a rizicíchKromě výkazů uvedených v článcích 136 a 137 podává Komise Evropskému parlamentu a Radě jednou ročně zprávu o rozpočtových zárukách uvedených v čl. 46 odst. 1 písm. d) a jim odpovídajících rizicích.Tyto informace jsou současně předány Účetnímu dvoru.Článek 141 Zpráva o plnění rozpočtu1. Kromě výkazů uvedených v článcích 136 a 137 předává účetní Komise Evropskému parlamentu a Radě jednou měsíčně číselné údaje o plnění rozpočtu, shrnuté alespoň na úrovni kapitol, týkající se jak příjmů, tak výdajů vůči všem prostředkům.Tyto číselné údaje obsahují také informace o využití přenesených prostředků.Číselné údaje se předávají do deseti pracovních dní od konce každého měsíce.2. Třikrát ročně, do třiceti pracovních dní po 31. květnu, 31. srpnu a 31. prosinci, podává účetní Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o plnění rozpočtu v příjmech i ve výdajích rozdělených podle kapitol, článků a bodů.Zpráva obsahuje také informace o využití prostředků přenesených z předchozích rozpočtových let.3. Číselné údaje a zpráva o plnění rozpočtu se současně předávají Účetnímu dvoru.KAPITOLA 3ÚčetnictvíOddíl 1Společná ustanoveníČlánek 142 Účetní systém1. Účetní systém orgánů je systém organizace rozpočtových a finančních informací, který umožňuje vkládat, třídit a zaznamenávat číselné údaje.2. Účty tvoří obecné a rozpočtové účty. Tyto účty jsou vedeny v eurech za kalendářní rok.3. Bez ohledu na odstavec 2 může pověřená schvalující osoba vést analytické účty.Článek 143 Společná ustanovení o účetním systému orgánů1. Účetní Komise stanoví po konzultaci s účetními ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 132 účetní pravidla a harmonizovanou účtovou osnovu, které používají všechny orgány financované z rozpočtu, úřady uvedené v hlavě V části druhé a všechny subjekty uvedené v článku 132.2. Při stanovení účetních pravidel a metod uvedených v odstavci 1 se účetní Komise řídí mezinárodně uznávanými účetními standardy pro veřejný sektor; může se však od těchto standardů odchýlit, pokud to odůvodňuje zvláštní povaha činností Unie.Oddíl 1Obecné účtyČlánek 144 Obecné účtyObecné účty ukazují v chronologickém pořadí s využitím metody podvojného zápisu všechny události a operace, které ovlivňují hospodářskou a finanční situaci a aktiva a pasiva orgánů a subjektů uvedených v článku 132.Článek 145 Účetní zápisy1. Pohyby na účtech a zůstatky na účtech se zapisují do účetních knih.2. Každý účetní zápis, včetně oprav v účetních záznamech, se provádí na základě účetních dokladů, na které odkazuje.3. Účetní systém musí umožnit vyhledat všechny účetní zápisy.Článek 146 Účetní opravyPo uzavření rozpočtového roku a až do dne předložení účetní závěrky provádí účetní opravy, které, aniž by vyvolaly platby k tíži nebo výběr ve prospěch uvedeného rozpočtového roku, jsou nezbytné pro věrný a poctivý obraz údajů v účetní závěrce v souladu s předpisy.Oddíl 3Rozpočtové účtyČlánek 147 Rozpočtové účetnictví1. Rozpočtové účty umožňují podrobně sledovat plnění rozpočtu.2. Pro účely odstavce 1 zaznamenávají rozpočtové účty veškeré rozpočtové příjmové a výdajové operace stanovené v hlavě IV části první.KAPITOLA 4Inventární soupisy majetkuČlánek 148 Inventární soupis1. Každý orgán a subjekt uvedený v článku 132 vede v souladu se vzorem sestaveným účetním Komise soupisy množství a hodnot veškerého hmotného, nehmotného a finančního majetku Unie.Každý orgán a subjekt uvedený v článku 132 ověřuje shodu mezi inventárními soupisy a skutečností.2. Prodeje majetku se vhodným způsobem vyhlašují.HLAVA XEXTERNÍ AUDIT A ABSOLUTORIUMKAPITOLA 1 Externí auditČlánek 149 Externí audit prováděný Účetním dvorem1. Evropský parlament, Rada a Komise informují co nejdříve Účetní dvůr o všech svých rozhodnutích a úkonech učiněných podle článků 9, 13, 18, 22, 23, 25 a 37.2. Každý orgán uvědomí Účetní dvůr a rozpočtový orgán o veškerých vnitřních předpisech týkajících se finančních záležitostí, které přijme.3. Účetnímu dvoru se oznamují jmenování schvalujících osob, interních auditorů, účetních a správců zálohových účtů a všechna rozhodnutí o pověření podle článků 53, 65, 66, 67 a 92.Článek 150 Pravidla a postupy auditu1. Účetní dvůr prověřuje legalitu a správnost všech příjmů a výdajů z hlediska ustanovení Smluv, rozpočtu, tohoto nařízení, nařízení v přenesené pravomoci uvedeného v článku 199 a všech dalších právních aktů přijatých na základě Smluv.2. Při plnění svých úkolů má Účetní dvůr za podmínek podle článku 152 právo nahlížet do všech dokumentů a informací o finančním řízení útvarů nebo subjektů, pokud jde o operace financované nebo spolufinancované Unií. Má oprávnění vyslechnout každého zaměstnance, který odpovídá za výdajové nebo příjmové operace, a může využít všech kontrolních postupů vhodných pro výše uvedené útvary nebo subjekty. Kontrola v členských státech se uskutečňuje ve spojení s vnitrostátními kontrolními orgány, nebo, pokud tyto nemají nezbytné pravomoci, s příslušnými vnitrostátními útvary. Účetní dvůr a vnitrostátní kontrolní orgány členských států spolupracují v duchu důvěry a zachování své nezávislosti.Účetní dvůr se může za účelem opatření si všech informací, které jsou nezbytné k plnění úkolů, kterými byl pověřen Smlouvami nebo právními akty přijatými na jejich základě, účastnit na vlastní žádost kontrolních operací v rámci plnění rozpočtu prováděných orgánem nebo jeho jménem.Na žádost Účetního dvora zmocní každý orgán finanční instituce, u kterých jsou vedeny vklady Společenství, aby umožnily Účetnímu dvoru přesvědčit se o souladu vnějších údajů s účty.3. Pro plnění svých úkolů oznamuje Účetní dvůr orgánům a úřadům, na které se vztahuje toto nařízení, jména svých zaměstnanců pověřených prováděním auditu u těchto orgánů a úřadů.Článek 151 Kontroly cenných papírů a hotovostiÚčetní dvůr zajistí, aby byly veškeré cenné papíry a hotovost na vkladech nebo v pokladně zkontrolovány podle dokladů podepsaných vkladateli nebo podle úředních záznamů o držené hotovosti a cenných papírech. Tyto kontroly může provádět sám.Článek 152 Právo Účetního dvora na přístup1. Komise, ostatní orgány, subjekty, které spravují příjmy nebo výdaje jménem Unie, a koneční příjemci plateb z rozpočtu poskytnou Účetnímu dvoru veškerou podporu a informace, které Účetní dvůr pokládá za nezbytné pro plnění svých úkolů. Poskytnou Účetnímu dvoru veškeré doklady, které se týkají zadávání a provádění veřejných zakázek financovaných z rozpočtu, a veškeré peněžní nebo materiálové účty, všechny účetní záznamy nebo podklady a rovněž související správní dokumenty, všechny dokumenty týkající se příjmů a výdajů, všechny inventární soupisy a všechna organizační schémata útvarů, které Účetní dvůr považuje za nezbytné pro kontrolu zprávy o plnění rozpočtu a výsledku hospodaření na základě záznamů nebo na místě, a pro stejný účel všechny dokumenty a údaje vytvořené nebo uložené na magnetických nosičích.Útvary a orgány interního auditu příslušných vnitrostátních správních orgánů poskytnou Účetnímu dvoru veškerou podporu, kterou Účetní dvůr pokládá za nezbytnou pro provádění svých úkolů.První pododstavec se použije také na fyzické a právnické osoby, které jsou příjemci plateb z rozpočtu.2. Zaměstnanci, u kterých provádí Účetní dvůr audit, musí:a) předložit své záznamy o pokladní hotovosti, jakékoli jiné hotovosti, cenných papírech a materiálech všech druhů a podklady týkající se správy prostředků, jíž jsou pověřeni, a rovněž jakékoli účetní knihy, rejstříky a ostatní dokumenty, které se k nim vztahují;b) předložit korespondenci a jakékoli jiné dokumenty požadované pro plné provedení auditu podle čl. 150 odst. 1.Informace uvedené v prvním pododstavci písm. b) smí požadovat pouze Účetní dvůr.3. Účetní dvůr je oprávněn kontrolovat dokumenty týkající se příjmů a výdajů Unie, které se nacházejí v držení útvarů orgánů, a zejména útvarů zodpovědných za rozhodování o příjmech a výdajích, subjektů spravujících příjmy a výdaje jménem Unie a fyzických a právnických osob, které přijímají platby z rozpočtu.4. Ověření legality a správnosti příjmů a výdajů a kontrola řádného finančního řízení zahrnuje též použití prostředků Unie, které získaly jako granty subjekty mimo orgány.5. Veškeré financování z prostředků Unie, jež plyne příjemcům mimo orgány, je vázáno na písemný souhlas příjemců, nebo v případě jejich nesouhlasu na písemný souhlas dodavatelů, zhotovitelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů s tím, že Účetní dvůr provede audit použití poskytnutých částek.6. Komise poskytne Účetnímu dvoru na jeho žádost veškeré informace o výpůjčních a úvěrových operacích.7. Použití integrovaných počítačových systémů nesmí omezit přístup Účetního dvora k podkladům.Článek 153 Výroční zpráva Účetního dvora1. Účetní dvůr předá Komisi do 15. června a ostatním orgánům a subjektům uvedeným v článku 132 do 1. června své připomínky, které by měly být podle jeho názoru obsaženy ve výroční zprávě. Tyto připomínky musí zůstat důvěrné a jsou předmětem řízení o sporných otázkách. Každý orgán zašle svou odpověď Účetnímu dvoru do 15. října. Orgány s výjimkou Komise zašlou své odpovědi současně Komisi.2. Po ukončení řízení o sporných otázkách zašlou příslušné orgány nebo subjekty do 15. října své odpovědi Účetnímu dvoru. Orgány s výjimkou Komise a subjekty zašlou své odpovědi současně Komisi.3. Výroční zpráva obsahuje hodnocení řádnosti finančního řízení.4. Výroční zpráva obsahuje oddíl pro každý orgán. Účetní dvůr může připojit jakoukoli souhrnnou zprávu nebo obecné připomínky, které považuje za vhodné.Účetní dvůr přijme nezbytná opatření, aby odpovědi orgánů na jeho připomínky byly zveřejněny vedle připomínek nebo po připomínkách, ke kterým se vztahují.5. Účetní dvůr předá orgánům příslušným k udělení absolutoria a ostatním orgánům do 15. listopadu výroční zprávu doplněnou odpověďmi orgánů a zajistí její zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.6. Jakmile předá Účetní dvůr výroční zprávu Komisi, sdělí Komise neprodleně dotyčným členským státům připomínky Účetního dvora, které se týkají správy finančních prostředků, za kterou odpovídají podle použitelných předpisů.Po obdržení těchto informací informují členské státy Komisi do 100 dní o opatřeních, kterými reagují na výše uvedené připomínky Účetního dvora k jejich zemi. Komise sdělí tyto informace Účetnímu dvoru, Radě a Evropskému parlamentu.Článek 154 Zvláštní zprávy Účetního dvora1. Účetní dvůr předloží příslušnému orgánu nebo subjektu veškeré připomínky, které by měly být podle jeho názoru obsaženy ve zvláštní zprávě. Tyto připomínky musí zůstat důvěrné a jsou předmětem kontradiktorního řízení.K dotyčným připomínkám případně předá dotyčný orgán nebo subjekt Účetnímu dvoru ve lhůtě dvou a půl měsíce své odpovědi.Účetní dvůr přijme konečné znění zvláštní zprávy během měsíce, který následuje po obdržení odpovědí od příslušných orgánů nebo subjektů.Zvláštní zprávy spolu s odpověďmi příslušných orgánů nebo subjektů jsou neprodleně předány Evropskému parlamentu a Radě a každý z nich rozhodne, případně ve spolupráci s Komisí, o případných dalších krocích.Účetní dvůr přijme nezbytná opatření, aby odpovědi orgánů nebo subjektů na jeho připomínky byly zveřejněny bezprostředně vedle připomínek nebo po připomínkách, ke kterým se vztahují.2. Stanoviska uvedená v čl. 287 odst. 4 SFEU, která se nevztahují k návrhům nebo předlohám v rámci legislativního konzultačního postupu, může Účetní dvůr zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie. Účetní dvůr rozhodne o jejich zveřejnění po konzultaci s orgánem, který si stanovisko vyžádal nebo jejž se stanovisko týká. Ke zveřejněným stanoviskům jsou připojeny veškeré připomínky dotčených orgánů.Článek 155 Oznámení o předběžných zjištěních1. Účetní dvůr předá příslušným orgánům, subjektům nebo členským státům oznámení o předběžných zjištěních vyplývajících z jeho auditu. Oznámení o předběžných zjištěních, které by mělo být podle jeho názoru obsažena ve výroční zprávě, musí být předáno do 1. června rozpočtového roku následujícího po roce, ke kterému se tato zjištění vztahují. Oznámení o předběžných zjištěních musí zůstat důvěrné.2. K oznámení o předběžných zjištěních předá příslušný orgán, subjekt nebo členský stát Účetnímu dvoru ve lhůtě dvou a půl měsíce své případné připomínky.KAPITOLA 2AbsolutoriumČlánek 156 Harmonogram postupu udělování absolutoria1. Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou do 15. května roku n + 2 Komisi absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n .2. Nelze-li lhůtu stanovenou v odstavci 1 dodržet, sdělí Evropský parlament nebo Rada Komisi důvody odkladu.3. Pokud Evropský parlament odloží rozhodnutí o udělení absolutoria, snaží se Komise co nejdříve přijmout opatření, která by odstranila nebo umožnila odstranit překážky uvedeného rozhodnutí.Článek 157 Postup udělování absolutoria1. Rozhodnutí o udělení absolutoria se týká účtů všech příjmů a výdajů Unie, z nich vyplývajícího zůstatku a aktiv a pasiv Unie uvedených v rozvaze.2. Před udělením absolutoria Evropský parlament přezkoumá, poté co tak učiní Rada, závěrečný účet, rozvahu a hodnotící zprávu podle článku 318 SFEU. Současně přezkoumá výroční zprávu Účetního dvora a odpovědi kontrolovaných orgánů, a všechny příslušné zvláštní zprávy Účetního dvora za uvedený rozpočtový rok a jeho prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací.3. Komise Evropskému parlamentu na jeho žádost předloží veškeré nezbytné informace podle článku 319 SFEU pro hladký průběh udílení absolutoria pro příslušný rozpočtový rok.Článek 158 Následná opatření1. V souladu s článkem 319 SFEU a článkem 180b Smlouvy o Euratomu učiní Komise a ostatní orgány všechna vhodná opatření, aby vyhověla připomínkám připojeným k rozhodnutí Evropského parlamentu o absolutoriu a poznámkám provázejícím doporučení o absolutoriu přijaté Radou.2. Na žádost Evropského parlamentu nebo Rady podají orgány zprávu o opatřeních učiněných na základě těchto připomínek a poznámek, a zejména o pokynech daných útvarům, které odpovídají za plnění rozpočtu. Členské státy spolupracují s Komisí tak, že jí oznamují učiněná opatření, aby vyhověly těmto připomínkám, aby je Komise mohla zohlednit ve vlastní zprávě. Zprávy orgánů se zasílají rovněž Účetnímu dvoru.Článek 159 Zvláštní ustanovení o Evropské službě pro vnější činnostESVČ plně podléhá postupům stanoveným v článku 319 SFEU a v článcích 156, 157 a 158 tohoto nařízení. ESVČ plně spolupracuje s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a v případě potřeby poskytuje další nezbytné informace, a to i prostřednictvím účasti na zasedáních příslušných subjektů.ČÁST DRUHÁZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍHLAVA I EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ ZÁRUČNÍ FONDČlánek 160 Zvláštní ustanovení o Evropském zemědělském záručním fondu1. Části první a třetí tohoto nařízení se použijí na výdaje uskutečněné orgány a subjekty uvedenými v předpisech týkajících se Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a na jeho příjmy, není-li v této hlavě stanoveno jinak.2. Operace řízené přímo Komisí se uskutečňují podle pravidel stanovených v první a třetí části.Článek 161 Přidělování finančních prostředků EZZF na závazky1. EZZF obsahuje pro každý rozpočtový rok nerozlišené prostředky, s výjimkou výdajů na opatření podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005, které jsou financovány rozlišenými prostředky.2. Přenesené prostředky na platby, které nejsou využity na konci rozpočtového roku, se ruší.3. Prostředky nepřidělené na závazky týkající se opatření uvedených v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005 mohou být přeneseny pouze do následujícího rozpočtového roku.Celková výše přenášených prostředků nesmí v rámci limitu 2 % původních prostředků uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce převýšit částku úprav přímých plateb uvedených v článku 11 nařízení Rady (ES) č. 73/2009[22] a provedených v předcházejícím rozpočtovém roce.Přenesené prostředky lze vrátit pouze do rozpočtových linií, z nichž jsou financována opatření podle čl. 3 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1290/2005.Přenesené prostředky lze použít pouze k dodatečným platbám konečným příjemcům, jimž byla v posledním rozpočtovém roce účetně upravena přímá podpora podle článku 11 nařízení (ES) č. 73/2009.Komise přijme rozhodnutí o přenosu prostředků do 15. února roku, do kterého mají být prostředky přeneseny, a uvědomí o něm rozpočtový orgán.Článek 162 Předběžné souhrnné závazky z prostředků EZZF1. Komise nahrazuje výdaje vynaložené členskými státy.2. Rozhodnutí Komise o stanovení výše těchto plateb zakládá předběžné souhrnné závazky, které nesmí překročit celkovou výši prostředků EZZF.3. Výdaje na běžnou správu EZZF mohou být každoročně od 15. listopadu přiděleny předem na závazky k tíži prostředků stanovených pro následující rozpočtový rok. Tyto závazky však nesmějí překročit tři čtvrtiny součtu celkových odpovídajících prostředků pro běžný rozpočtový rok. Mohou se vztahovat pouze na výdaje, které zásadně spočívají na základním právním aktu.Článek 163 Plán a časový rozvrh rozpočtových závazků z prostředků EZZF1. Výdaje uskutečněné útvary a subjekty uvedenými v pravidlech, která se týkají EZZF, se do dvou měsíců po obdržení výkazů zaslaných členskými státy přidělují na závazky podle kapitoly, článku a bodu. Tyto závazky lze přijímat po uplynutí doby dvou měsíců, je-li nutný převod prostředků do příslušných rozpočtových linií. Kromě případů, kdy členské státy ještě neprovedly platbu nebo kdy je způsobilost nejistá, zaznamenají se tyto částky jako platby ve stejné dvouměsíční lhůtě.Tento rozpočtový závazek se odečte od předběžných souhrnných závazků podle článku 162.2. Předběžné souhrnné závazky přijaté v jednom rozpočtovém roce, ke kterým do 1. února následujícího rozpočtového roku nevznikly závazky v konkrétních rozpočtových položkách rozpočtové nomenklatury, se pro původní rozpočtový rok ruší.3. Odstavce 1 a 2 se použijí s výhradou schválení účetní závěrky.Článek 164 Účtování o prostředcích EZZFV rozpočtovém účetnictví se výdaje zaúčtovávají do určitého rozpočtového roku na základě úhrad, jež provede Komise ve prospěch členských států, do 31. prosince daného rozpočtového roku, za předpokladu, že účetní obdrží platební příkaz nejpozději 31. ledna následujícího rozpočtového roku.Článek 165 Převod prostředků EZZF1. Pokud může Komise převést prostředky podle čl. 23 odst. 1, přijme rozhodnutí do 31. ledna následujícího rozpočtového roku a uvědomí o něm rozpočtový orgán podle čl. 23 odst. 1.2. V jiných případech, než které jsou uvedeny v odstavci 1, předloží Komise své návrhy na převody rozpočtovému orgánu nejpozději do 10. ledna následujícího rozpočtového roku.Rozpočtový orgán rozhodne o převodech postupem podle článku 24, avšak ve lhůtě tří týdnů.Článek 166 Účelově vázané příjmy EZZF1. Účelově vázané příjmy podle této hlavy se účelově váží podle původu v souladu s čl. 18 odst. 4.2. Výsledek rozhodnutí o schválení účetní závěrky podle článku 30 nařízení č. 1290/2005 se zapisuje do jediného článku.HLAVA IISTRUKTURÁLNÍ FONDY, FOND SOUDRŽNOSTI, EVROPSKÝ RYBÁŘSKÝ FOND, EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ FOND PRO ROZVOJ VENKOVA A FONDY PRO OBLAST SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA, KTERÉ JSOU SPRAVOVÁNY V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍČlánek 167 Použití zvláštních ustanovení na ostatní fondy Unie1. První a třetí část tohoto nařízení se použijí na výdaje uskutečněné orgány a subjekty uvedenými v nařízení (ES) č. 1290/2005, které se týká Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006[23] o Evropském fondu pro regionální rozvoj, nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006[24] o Evropském sociálním fondu, nařízení Rady (ES) č. 1084/2006[25] o Fondu soudržnosti, nařízení Rady (ES) č. 1198/2006[26] o Evropském rybářském fondua fondů pro oblast svobody, bezpečnosti a práva, které jsou spravovány v rámci sdíleného řízení podle článku 56 tohoto nařízení (dále jen „fondy“), a na jejich příjmy, není-li v této hlavě stanoveno jinak.2. Operace řízené přímo Komisí se uskutečňují rovněž podle pravidel stanovených v první a třetí části tohoto nařízení.Článek 168 Závaznost přidělení prostředků na závazkyEvropský parlament a Rada se zavazují, že budou respektovat přidělení prostředků na závazky, které vyplývají ze základních právních aktů v oblasti strukturálních opatření, rozvoje venkova a Evropského rybářského fondu.Článek 169 Platby příspěvků, průběžné platby a vrácené prostředky týkající se ostatních fondů Unie1. Platby finančních příspěvků z fondů uskutečňuje Komise v souladu s předpisy uvedenými v článku 167.2. Lhůta pro průběžné platby Komise je stanovena v souladu s předpisy uvedenými v článku 167.3. Nakládání s prostředky vrácenými členskými státy a jejich důsledky pro výši finančních příspěvků fondů se řídí předpisy uvedenými v článku 167.4. Odchylně od článku 10 lze prostředky na závazky plynoucí z vrácených záloh, které jsou k dispozici k 31. prosinci, přenášet až do doby ukončení programu a v případě potřeby je využít za předpokladu, že již nejsou k dispozici žádné jiné prostředky na závazky.Článek 170 Rušení prostředků přidělených na závazky ostatních fondů UnieProstředky přidělené na závazek Komise v souladu s předpisy uvedenými v článku 167 automaticky zruší.Prostředky uvolněné ze závazku mohou být opětovně dány k dispozici v případě zjevného omylu přičitatelného pouze Komisi.Za tímto účelem přezkoumá Komise zrušení prostředků učiněná během předchozího rozpočtového roku a rozhodne do 15. února běžného rozpočtového roku, zda je vzhledem k potřebám nutné dát odpovídající prostředky opětovně k dispozici.Článek 171 Převod prostředků mezi ostatními fondy UnieS výjimkou Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova může Komise převádět operační výdaje uvedené v této hlavě z jedné hlavy rozpočtu do druhé, pokud jsou dotyčné prostředky použity pro stejný účel ve smyslu předpisů o fondech uvedených v článku 167 nebo pokud představují výdaje na technickou pomoc.Článek 172 Řízení, výběr projektů a audit v případě ostatních fondů UnieŘízení a výběr projektů a audit upravují předpisy uvedené v článku 167.HLAVA IIIVÝZKUMČlánek 173 Prostředky na výzkum1. První a třetí část se použijí na prostředky na výzkum a technologický rozvoj, pokud není v této hlavě stanoveno jinak.Tyto prostředky jsou zapsány buď v jedné z hlav rozpočtu, které se týkají oblasti politiky výzkumu prováděného přímými nebo nepřímými akcemi, nebo v některé kapitole týkající se výzkumných činností v jiné hlavě.Využívají se prováděním akcí vyjmenovaných v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199.2. S prostředky souvisejícími s příjmy vytvářenými Výzkumným fondem pro uhlí a ocel, zřízeným Protokolem o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel, připojeným ke SFEU, se zachází jako s účelově vázanými příjmy ve smyslu článku 18. Prostředky na závazky vytvořené těmito příjmy musí být dány k dispozici neprodleně po provedení odhadu výše pohledávek a prostředky na platby musí být dány k dispozici neprodleně po obdržení dotyčných příjmů.3. U operačních výdajů uvedených v této hlavě může Komise provádět převody z jedné hlavy do jiné, pokud se jedná o prostředky, které jsou použity pro stejný účel.4. Odborníci odměňovaní z prostředků na výzkum a technologický rozvoj jsou přijímáni podle postupů stanovených Radou při přijímání každého rámcového výzkumného programu.Článek 174 Přidělování finančních prostředků na výzkum1. Prostředky na závazky odpovídající objemu závazků zrušených v důsledku úplného nebo částečného neuskutečnění projektů týkajících se výzkumu, na něž byly konkrétně určeny, mohou být ve výjimečných a řádně odůvodněných případech dány znovu k dispozici, je-li nezbytné provést původně plánovaný program, neobsahuje-li rozpočet pro běžný rozpočtový rok prostředky na tento účel.2. Pro účely odstavce 1 Komise na počátku každého rozpočtového roku přezkoumá prostředky uvolněné ze závazku během předcházejícího rozpočtového roku a v závislosti na požadavcích vyhodnotí potřebu dát tyto prostředky znovu k dispozici.Na základě toto hodnocení může Komise předložit rozpočtovému orgánu do 15. února každého rozpočtového roku vhodné návrhy, přičemž pro každý rozpočtový bod uvede důvody, proč by měly být tyto prostředky dány znovu k dispozici.3. Rozpočtový orgán rozhodne o návrhu Komise ve lhůtě šesti týdnů. Pokud není v této lhůtě rozhodnuto, považují se návrhy za schválené.Výše prostředků na závazky daných znovu k dispozici v roce n nesmí za žádných okolností překročit 25 % celkové částky uvolněné ze závazku v téže rozpočtové linii v roce n–1 .4. Prostředky na závazky, jež jsou znovu dány k dispozici, nesmějí být přeneseny.Právní závazky, jež se vztahují k prostředkům na závazky znovu daným k dispozici, musí být přijaty do 31. prosince roku n.Koncem roku n příslušná schvalující osoba nevyužitý zůstatek prostředků na závazky znovu daných k dispozici s konečnou platností uvolní ze závazku.Článek 175 Účast Společného výzkumného střediska na akcích nefinancovaných z prostředků na výzkum1. Společné výzkumné středisko (SVS) může v rámci účasti na zadávacích řízeních a řízeních o udělování grantů podle hlav V a VI části první, jež jsou zcela nebo zčásti financována ze souhrnného rozpočtu, získávat financování z prostředků zapsaných v jiných hlavách a kapitolách, než jsou uvedeny v čl. 173 odst. 1.Pro účely účasti na zadávacích řízeních a řízeních o udělování grantů je SVS považováno za právnickou osobu usazenou v členském státě.2. Za účelově vázané příjmy ve smyslu čl. 18 odst. 2 se považují prostředky na:a) řízení o udělování grantů a zadávací řízení, jichž se SVV účastní;b) činnosti SVS prováděné jménem třetích osob neboc) činnosti v rámci správní dohody s jinými orgány nebo útvary Komise o poskytování vědecko-technických služeb.Prostředky na závazky vytvořené příjmy podle písm. a) a c) budou dány k dispozici po odhadu pohledávek.Prostředky na činnosti podle písm. c), které nebyly v průběhu pěti let použity, se ruší.Použití těchto prostředků se uvádí v analytických účtech ve výsledném účtu plnění rozpočtu pro jednotlivé kategorie akcí, ke kterým se vztahuje; je odděleno od příjmů pocházejících od třetích osob, veřejných nebo soukromých, i od příjmů pocházejících z ostatních služeb poskytovaných Komisí třetím osobám.3. Při účasti na řízeních o udělování grantů a zadávacích řízeních v souladu s odstavcem 1 tohoto článku se na SVS nevztahují podmínky podle článku 100, čl. 101 písm. b) a c), článků 102, 103 a čl. 122 odst. 3 a 4 o vyloučení a o postizích v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek a udělováním grantů.Požadavky na hospodářskou a finanční způsobilost se v případě SVS považují za splněné.SVS je osvobozeno od povinnosti skládat jistotu podle článků 109 a 125.4. Pravidla pro zadávání veřejných zakázek uvedená v hlavě V části první se nepoužijí na činnosti, které SVS provádí jménem třetích osob.5. Odchylně od článku 23 může Komise v rámci hlavy rozpočtu týkající se politiky oblasti výzkumu prováděného přímými akcemi provádět převody mezi kapitolami do výše 15 % prostředků v rozpočtové linii, ze které se převod provádí.HLAVA IVVNĚJŠÍ AKCEKAPITOLA I Obecná ustanoveníČlánek 176 Vnější akce1. Část první a třetí se použijí na vnější akce financované z rozpočtu, pokud není v této hlavě stanoveno jinak.2. Prostředky určené na akce uvedené v odstavci 1 používá Komise:a) buď v rámci samostatně poskytovaných podpor;b) nebo v rámci partnerství se třetími zeměmi podle čl. 55 odst. 1 písm. b) bodu i) na základě podpisu finanční dohody.KAPITOLA 2Provádění akcíČlánek 177 Provádění vnějších akcíAkce uvedené v této hlavě mohou být v souladu s čl. 55 odst. 1 písm. a) prováděny přímo Komisí nebo nepřímo kterýmkoliv subjektem či osobou uvedenými v čl. 55 odst. 1 písm. b) v souladu s příslušnými ustanoveními článků 55 až 60. Za účelem dosažení společného cíle mohou být prostředky určené na vnější akce spojeny s finančními prostředky, které pocházejí z jiných zdrojů.Článek 178 Svěřenecké fondy pro vnější akcePro akce v případě mimořádných událostí, krizová opatření po odeznění těchto událostí a pro tematicky zaměřené akce může Komise na základě dohod s dalšími dárci zřizovat svěřenecké fondy. Cíle svěřeneckých fondů jsou stanoveny v jejich zřizovacím aktu.Příspěvky Unie a dalších dárců se vkládají na zvláštní bankovní účet. Tyto příspěvky nejsou součástí rozpočtu a spravuje je Komise v rámci odpovědnosti pověřené schvalující osoby. Subjektům a osobám uvedeným v čl. 55 odst. 1 písm. b) mohou být v souladu s příslušnými pravidly nepřímého řízení svěřeny úkoly týkající se plnění rozpočtu.Účetním svěřeneckého fondu je účetní Komise. Odpovídá za stanovení účetních postupů a sestavení účtové osnovy.Interní auditor Komise a Účetní dvůr vykonávají vůči svěřeneckým fondům stejné pravomoci jako vůči ostatním akcím prováděným Komisí.Účetní zřizuje i ruší zvláštní bankovní účet.Komise zajistí, aby byly povinnosti účetního a schvalující osoby přísně odděleny.Pro každý svěřenecký fond bude ustaven správní výbor, jemuž bude předsedat Komise, v němž budou zastoupeni dárci a jenž bude rozhodovat o využití finančních prostředků.Finanční prostředky vložené do svěřeneckých fondů jsou spravovány v souladu se zásadami řádného finančního řízení a průhlednosti. Jsou přidělovány na závazek a vypláceny příslušnými finančními zástupci Komise.Komise je zmocněna čerpat nejvýše 7 % částky vložené do svěřeneckého fondu na pokrytí vzniklých nákladů na správu. Po dobu existence svěřeneckého fondu se tyto správní poplatky považují za rovnocenné účelově vázaným příjmům ve smyslu čl. 18 odst. 2 písm. b) finančního nařízení.Účetní provádí příkazy k úhradě související s akcemi financovanými ze svěřeneckých fondů. Příjmy plynoucí z úhrady těchto příkazů k úhradě se vrací na zvláštní bankovní účet svěřeneckého fondu. Rušení příkazů k úhradě a vzdávání se pohledávek z nich plynoucích se provádí podle pravidel uvedených v článku 77 finančního nařízení.Svěřenecké fondy se zřizují na dobu určitou, která je vymezena ve zřizovací dohodě. Tato doba může být rozhodnutím Komise na žádost správního výboru prodloužena.Po uplynutí doby trvání svěřeneckého fondu rozhodne Komise o jeho likvidaci.Podrobnosti o způsobech řízení a správy těchto svěřeneckých fondů a o podávání zpráv o jejich činnosti jsou uvedeny v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199.Článek 179 Provádění vnějších akcí pomocí nepřímého řízeníProvádění nepřímo prováděných akcí podléhá kontrole Komise a delegací Unie podle čl. 53 druhého pododstavce. Kontrola je vykonávána buď předchozím schválením, nebo kontrolou ex post , nebo kombinovaným postupem.Článek 180 Dohody o provádění vnějších akcí1. Pro prováděné akce se použije jeden nebo více těchto nástrojů:a) dohoda mezi Komisí a některým ze subjektů uvedených v článku 177;b) smlouva nebo grantová dohoda mezi Komisí a fyzickými nebo právnickými osobami odpovědnými za provádění akcí.Podmínky, za nichž je vnější pomoc poskytována, stanoví nástroj, kterým se řídí dohody, smlouvy nebo granty uvedené v písm. a) a b).2. Dohody se subjekty uvedenými v odst. 1 písm. a) se uzavírají do 31. prosince roku n+1, přičemž rokem n je rok, v jehož průběhu byl přijat rozpočtový závazek.V těchto dohodách je stanovena lhůta, dokdy musí subjekty uvedené v odst. 1 písm. a) uzavřít individuální smlouvy a grantové dohody, kterými se provádějí daná opatření. Kromě akcí financovaných větším počtem dárců musí tato lhůta činit nejvýše tři roky ode dne uzavření dohody, kroměa) individuálních smluv týkajících se auditu a hodnocení;b) výjimečných okolností v případech:i) dodatků k již uzavřeným smlouvám;ii) individuálních smluv uzavíraných po předčasném ukončení platnosti stávající smlouvy;iii) změny subjektu pověřeného prováděním svěřených úkolů.3. Odstavec 2 se nepoužije na víceleté programy, pro jejichž provádění se využívají části závazků, v těchto případech:a) v případě pomoci při transformaci a budování institucí a prvků předvstupní pomoci, jako je přeshraniční spolupráce, regionální rozvoj, rozvoj lidských zdrojů a rozvoj venkova,b) v případě přeshraniční spolupráce v rámci evropské politiky sousedství a partnerství.V těchto případech Komise v souladu s odvětvovými předpisy automaticky zruší závazek k těmto prostředkům.KAPITOLA 3Zadávání veřejných zakázekČlánek 181 Zadávání veřejných zakázek na vnější akce1. Kapitola 1 hlavy V části první, která se týká obecných ustanovení o zadávání veřejných zakázek, se použije na veřejné zakázky podle této hlavy s výhradou zvláštních ustanovení, která se týkají prahových hodnot a postupů zadávání vnějších veřejných zakázek stanovených v nařízení v přenesené pravomoci uvedeném v článku 199. Zadavateli pro účely této kapitoly jsou:a) Komise jménem a na účet jedné nebo více třetích zemí;b) subjekty uvedené v článku 177 a pověřené příslušnými úkoly při plnění rozpočtu.2. Zadávací řízení musí být upravena v dohodách uvedených v článku 180.3. Ustanovení této kapitoly se nepoužijí na akce prováděné podle odvětvových základních právních aktů, jež se týkají pomoci v krizových situacích, operací civilní ochrany a operací humanitární pomoci podle článku 118.Článek 182 Pravidla účasti v zadávacím řízení1. Zadávacího řízení se mohou za stejných podmínek účastnit všechny osoby spadající do oblasti působnosti Smluv a všechny ostatní fyzické či právnické osoby v souladu se zvláštními ustanoveními základních právních aktů upravujících dotyčnou oblast uvedené spolupráce.2. V případech uvedených v článku 51 může být za výjimečných, schvalující osobou řádně zdůvodněných okolností rozhodnuto umožnit státním příslušníkům jiných třetích zemí, než jsou uvedeny v odstavci 1, účast v zadávacím řízení.3. Pokud se má použít dohoda o rozšíření trhů se zbožím nebo službami, jejichž stranou je Unie, jsou za podmínek stanovených v této dohodě veřejné zakázky financované z rozpočtu otevřeny i státním příslušníkům jiných třetích zemí než uvedených v odstavcích 1 a 2.KAPITOLA 4GrantyČlánek 183 Financování vnějších akcí v plném rozsahuAkce může být financována z rozpočtu v plném rozsahu jen tehdy, pokud je to pro její uskutečnění nezbytné.Článek 184 Pravidla použitelná pro granty na vnější akceŘízení o udělování grantů, která mají použít v nepřímém řízení subjekty uvedené v článku 177, se stanoví v dohodách mezi Komisí a těmito subjekty.Článek 185 Příjmy plynoucí z akcíPříslušná schvalující osoba může ze zisku podle čl. 117 odst. 4 odečíst příjmy plynoucí z některé akce, pokud byl vznik příjmů ošetřen v grantové dohodě a pokud je reinvestován se záměrem zajistit udržitelnost dané akce.KAPITOLA 5Kontrola účtůČlánek 186 Kontrola grantů na vnější akce prováděná EUKaždá dohoda mezi Komisí a subjektem uvedeným v článku 177 nebo grantová dohoda či rozhodnutí o grantu musí výslovně zmocnit Komisi a Účetní dvůr provádět kontrolu veškerých dokladů i kontrolu na místě u všech zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie.HLAVA VEVROPSKÉ ÚŘADYČlánek 187 Evropské úřady1. Za „evropské úřady“ se pro účely této hlavy považují správní soustavy vytvořené jedním nebo více orgány k plnění zvláštních průřezových úkolů.2. Tato hlava, s výjimkou článků 190, 191 a 192, se vztahuje také na činnost Evropského úřadu pro boj proti podvodům.3. Část první a třetí se použijí na činnost evropských úřadů, pokud není v této hlavě stanoveno jinak.Článek 188 Prostředky úřadů1. Prostředky jednotlivých evropských úřadů, jejichž celková výše je zapsána ve zvláštní rozpočtové linii v rámci oddílu rozpočtu, který se týká Komise, jsou podrobně rozepsány v příloze k uvedenému oddílu.Příloha má formu výkazu příjmů a výdajů, který je rozdělen stejným způsobem jako oddíly rozpočtu.Prostředky zapsané v uvedené příloze pokrývají veškeré finanční potřeby jednotlivých evropských úřadů pro plnění jejich úkolů jménem orgánů.2. Plán pracovních míst jednotlivých evropských úřadů se připojí k plánu pracovních míst Komise.3. Ředitelé jednotlivých evropských úřadů rozhodují o převodech v rámci přílohy podle odstavce 1. Komise o těchto převodech informuje rozpočtový orgán.4. Účetní závěrky jednotlivých evropských úřadů tvoří nedílnou součást účetní závěrky Unie uvedené v článku 132.Článek 189 Schvalující osoba v interinstitucionálních úřadechV souvislosti s prostředky zapsanými v příloze u jednotlivých evropských úřadů pověří Komise ředitele dotyčného evropského úřadu výkonem pravomocí schvalující osoby v souladu s článkem 62.Článek 190 Účetnictví interinstitucionálních úřadů1. Každý interinstitucionální evropský úřad vede analytické účty svých výdajů, které umožňují určit podíl služeb poskytovaných jednotlivým orgánům. Ředitel evropského úřadu stanoví po schválení řídicím výborem kritéria pro tento účetní systém.2. Poznámky ke konkrétní rozpočtové linii, ve které jsou zapsány celkové prostředky každého interinstitucionálního evropského úřadu, uvádějí odhad nákladů služeb poskytovaných uvedeným úřadem pro každý orgán. Odhad je založen na analytických účtech uvedených v odstavci 1.3. Každý interinstitucionální evropský úřad oznámí dotyčným orgánům výsledky těchto analytických účtů.Článek 191 Pověřování interinstitucionálních úřadů výkonem pravomocí1. Každý orgán může pověřit ředitele interinstitucionálního evropského úřadu výkonem pravomocí schvalující osoby pro správu prostředků zapsaných ve svém oddílu, přičemž zároveň stanoví meze a podmínky tohoto pověřování.2. Interní auditor Komise vykonává veškeré pravomoci uvedené v kapitole 8 hlavy IV části první.Článek 192 Služby poskytované třetím osobámPokud evropský úřad poskytuje v rámci své pravomoci za úplatu plnění třetím osobám, vydá jeho ředitel po schválení řídicím výborem zvláštní předpisy o podmínkách, za kterých jsou tato plnění poskytována, a o vedení odpovídajících účtů.HLAVA VISPRÁVNÍ PROSTŘEDKYČlánek 193 Obecná ustanoveníPrvní a třetí část se použijí na správní prostředky, pokud není v této hlavě stanoveno jinak.Článek 194 Závazky1. Běžné správní výdaje mohou být každoročně od 15. října přiděleny předem na závazek k tíži prostředků stanovených pro následující rozpočtový rok. Tyto závazky však nesmějí překročit čtvrtinu prostředků schválených rozpočtovým orgánem a uvedených v odpovídající rozpočtové linii pro běžný rozpočtový rok. Nesmějí být použity na nové výdaje, které zásadně nebyly schváleny v posledním řádně přijatém rozpočtu.2. Výdaje, které musí být podle zákonných nebo smluvních ustanovení uskutečněny předem, např. nájemné, mohou být placeny od 1. prosince k tíži prostředků následujícího roku. V tomto případě se nepoužije mez uvedená v odstavci 1.Článek 195 Zvláštní ustanovení o správních prostředcích1. Správní prostředky jsou nerozlišené.2. Správní výdaje vyplývající z dohod, které se vztahují na období delší než jeden rozpočtový rok, ať již kvůli místním zvyklostem nebo protože se jedná o dodávky zařízení, se zapisují k tíži rozpočtu toho rozpočtového roku, ve kterém se uskutečnily.3. Orgány informují co nejdříve rozpočtový orgán o každém stavebním projektu, který může mít značné finanční dopady na rozpočet.Pokud některá z obou složek rozpočtového orgánu zamýšlí zaujmout stanovisko, sdělí ve lhůtě dvou týdnů po obdržení informace o stavebním projektu příslušnému orgánu svůj úmysl takové stanovisko zaujmout. Pokud neodpoví, může příslušný orgán provést plánovanou operaci v rámci své správní samostatnosti, s výhradou článku 335 SFEU a článku 185 Smlouvy o Euratomu týkajících se zastupování Unie.Toto stanovisko se postoupí příslušnému orgánu do dvou týdnů ode dne tohoto sdělení.Orgány požádají rozpočtový orgán o souhlas s pořizováním nemovitého majetku nebo s jakýmkoli jiným stavebním projektem financovaným prostřednictvím půjčky.HLAVA VIIODBORNÍCIČlánek 196 OdborníciNařízení v přenesené pravomoci uvedené v článku 199 stanoví zvláštní postup pro výběr fyzických osob jakožto odborníků, jejichž úkolem je poskytovat orgánům pomoc při hodnocení žádostí o grant, projektů a nabídek a v konkrétních případech poskytovat stanoviska či rady. Tyto osoby jsou odměňovány předem oznámenou a pevně stanovenou částkou a vybírány na základě svých odborných schopností. Jejich výběr probíhá na základě kritérií dodržujících zásady zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.ČÁST TŘETÍZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍČlánek 197 Přechodná ustanovení1. Pokud jde o fondy uvedené v čl. 167 odst. 1, u kterých byly základní právní akty zrušeny před dnem použitelnosti tohoto nařízení, mohou být prostředky, které byly uvolněny ze závazku podle článku 170, znovu dány k dispozici v případě zjevného omylu přičitatelného pouze Komisi nebo v případě vyšší moci se závažnými následky pro provádění operací podporovaných těmito fondy.2. Komise může převádět z jedné hlavy rozpočtu do druhé prostředky na operační výdaje uvedené v nařízení (ES) č. 1290/2005, nařízení (ES) č. 1080/2006, nařízení (ES) č. 1081/2006, nařízení (ES) č. 1084/2006 a nařízení (ES) č. 1198/2006, jimiž se řídí programové období 2000–2006 a u kterých je stále třeba provést platby Unie k finančnímu vyrovnání nesplněných závazků Unie do ukončení dotyčné pomoci, pokud jsou dotyčné prostředky použity pro stejný účel nebo souvisejí s iniciativami Unie nebo s opatřeními v oblasti technické pomoci a inovací a jsou převedeny na opatření stejné povahy.Článek 198 Žádosti rozpočtového orgánu o informaceEvropský parlament a Rada jsou oprávněny získávat jakékoli informace nebo vysvětlení týkající se rozpočtových záležitostí spadajících do jejich působnosti.Článek 199 Přijetí podrobných pravidel pro provádění tohoto nařízeníV souladu s články 202, 203 a 204 přijme Komise nařízení v přenesené pravomoci, jež bude upravovat prováděcí pravidla k tomuto nařízení. Toto nařízení v přenesené pravomoci bude zahrnovat pravidla plnění rozpočtu v oblasti správních výdajů, které se týkají prostředků stanovených v rozpočtu pro Zásobovací agenturu Euratomu.Článek 200 Rámcové finanční nařízení pro agentury a jiné subjekty zřízené SFEU a Smlouvou o Euratomu1. Komise přijme rámcové finanční nařízení pro subjekty zřízené SFEU a smlouvou o Euratomu, které mají právní subjektivitu a dostávají příspěvky z rozpočtu prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v souladu s články 202, 203 a 204 tohoto nařízení.Uvedené rámcové finanční nařízení je založeno na zásadách a pravidlech stanovených v tomto nařízení.Finanční pravidla těchto subjektů se mohou odchýlit od rámcového finančního nařízení pouze tehdy, pokud je to nezbytné pro jejich zvláštní potřeby, a s předchozím souhlasem Komise. Tato výjimka se nesmí týkat rozpočtových zásad uvedených v hlavě II části první, zásady rovného zacházení s hospodářskými subjekty ani zvláštních ustanovení obsažených v základních právních aktech, jimiž se tyto subjekty zřizují.2. Evropský parlament uděluje subjektům uvedeným v odstavci 1 na doporučení Rady absolutorium za plnění rozpočtů.3. Interní auditor Komise vykonává vůči subjektům uvedeným v odstavci 1 stejné pravomoci jako vůči útvarům Komise.4. Pokud není v základním právním aktu uvedeném v odstavci 1 stanoveno jinak, prověří Účetní dvůr legalitu a správnost příjmů a výdajů těchto subjektů, dříve než se provede konsolidace jejich účetních závěrek s účetní závěrkou Komise. Tento přezkum vychází z auditní zprávy vyhotovené nezávislým externím auditorem, jehož určí tyto subjekty a který má za úkol ověřit soulad účetních závěrek daných subjektů s článkem 134.Článek 201 Vzorové finanční nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoruSubjekty s právní subjektivitou, jež jsou zřízeny základním právním aktem a jsou podle čl. 55 odst. 1 písm. b) bodu v) pověřeny realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru, přijmou finanční pravidla své činnosti.Tato pravidla zahrnují soubor zásad nezbytných pro zajištění řádného finančního řízení při správě finančních prostředků Unie a vycházejí z článku 57 a vzorového finančního nařízení, jež přijala Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v souladu s články 202, 203 a 204.Článek 202 Výkon přenesené pravomoci1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článků 199, 200 a 201 je svěřena Komisi na dobu neurčitou.2. Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, oznámí to současně Evropskému parlamentu a Radě.3. Pravomoc přijmout akt v přenesené pravomoci je Komisi svěřena za podmínek stanovených v článcích 203 a 204.Článek 203 Zrušení přenesené pravomoci1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v článku 199 kdykoli zrušit.2. Ten z obou orgánů, který zahájil vnitřní postup rozhodování o tom, zda zrušit přenesení pravomoci, o této skutečnosti v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí informuje druhý orgán a Komisi a uvede, kterých přenesených pravomocí by se zrušení mohlo týkat a možné důvody pro zrušení.3. Rozhodnutí o zrušení ukončuje přenesení pravomocí v něm uvedených. Nabývá účinnosti okamžitě nebo od pozdějšího data v něm uvedeného. Rozhodnutí nemá vliv na platnost aktů v přenesené pravomoci, které jsou již v platnosti. Rozhodnutí se vyhlašuje v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 204 Námitky k aktům v přenesené pravomoci1. Evropský parlament a Rada mohou ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení vznášet námitky k aktům v přenesené pravomoci. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady lze tuto lhůtu prodloužit o jeden měsíc.2. Pokud do uplynutí této lhůty Evropský parlament ani Rada nevznesou k aktu v přenesené pravomoci námitky, vyhlásí se tento akt v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupí v platnost v den, který je v něm uveden.Pokud Evropský parlament i Rada informují Komisi o tom, že nemají v úmyslu vznést k aktu v přenesené pravomoci námitky, může být tento akt vyhlášen v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost ještě před uplynutím této lhůty.3. Pokud Evropský parlament nebo Rada vznesou námitky k aktu v přenesené pravomoci, nevstoupí tento akt v platnost. Orgán, který vznesl námitky k aktu v přenesené pravomoci, uvede důvody pro tento krok.Článek 205 ZměnyToto nařízení bude změněno pokaždé, kdy to bude nezbytné, postupem stanoveným v článku 322 SFEU a článku 183 Smlouvy o Euratomu.Článek 206 ZrušeníNařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 se zrušuje.Nicméně článek 53b nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002[27] se i nadále použije na všechny závazky fondů uvedených v článku 167 přijaté do 31. prosince 2013.Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze.Článek 207 Přezkum týkající se Evropské služby pro vnější činnostTřetí pododstavec čl. 65 odst. 1 a třetí pododstavec článku 92 budou v roce 2013 přezkoumány s ohledem na zvláštní povahu ESVČ a zejména delegací Unie, případně s ohledem na odpovídající kapacitu ESVČ v oblasti finančního řízení.Article 208Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne 1. ledna 2012.Článek 56 se použije výhradně na závazky fondů uvedených v článku 167 přijaté od 1. ledna 2014.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech.V […] dne […]Za Evropský parlament Za RaduPředseda předsedaPŘÍLOHA – Srovnávací tabulkaNařízení Rady (EC, Euratom) č. 1605/2002 ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1081/2010 | Legislativní návrh | Hlavy |ČÁST PRVNÍ | ČÁST PRVNÍ | SPOLEČNÁ USTANOVENÍ |HLAVA I | HLAVA I | PŘEDMĚT ÚPRAVY A OBLAST PŮSOBNOSTI |Článek 1 | Článek 1 | Předmět úpravy |Článek 2 | Článek 2 | Oblast působnosti |HLAVA II | HLAVA II | ROZPOČTOVÉ ZÁSADY |Článek 3 | Článek 3 | Rozpočtové zásady |KAPITOLA 1 | KAPITOLA 1 | Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu |Článek 4 | Článek 4 | Definice rozpočtu |Článek 5 | Článek 5 | Pravidla, jimiž se řídí zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu |Článek 5a | - | - |KAPITOLA 2 | KAPITOLA 2 | Zásada ročního rozpočtu |Článek 6 | Článek 6 | Definice |Článek 7 | Článek 7 | Druhy prostředků |Článek 8 | Článek 8 | Účetní pravidla pro příjmy a prostředky |Článek 9 | Článek 9 | Zrušení a přenos prostředků |Článek 10 | Článek 10 | Pravidla pro přenos účelově vázaných příjmů |Článek 11 | Článek 11 | Zrušení závazků k prostředkům |Článek 12 | Článek 12 | Přidělení prostředků na závazek |Článek 13 | Článek 13 | Pravidla vztahující se na případy pozdního schválení rozpočtu |KAPITOLA 3 | KAPITOLA 3 | Zásada vyrovnanosti |Článek 14 | Článek 14 | Definice a rozsah působnosti |Článek 15 | Článek 15 | Zůstatek rozpočtového roku |KAPITOLA 4 | KAPITOLA 4 | Zásada zúčtovací jednotky |Článek 16 | Článek 16 | Používání eura |KAPITOLA 5 | KAPITOLA 5 | Zásada univerzálnosti |Článek 17 | Článek 17 | Definice a rozsah působnosti |Článek 18 | Článek 18 | Účelově vázané příjmy |Článek 19 | Článek 19 | Darované částky |Článek 20 | Článek 20 | Pravidla pro odečty a úpravy kurzových rozdílů |KAPITOLA 6 | KAPITOLA 6 | Zásada specifikace |Článek 21 | Článek 21 | Obecná ustanovení |Článek 22 | Článek 22 | Převody uskutečňované orgány s výjimkou Komise |Článek 23 | Článek 23 | Interní převody uskutečňované Komisí |Článek 24 | Článek 24 | Převody Komise schvalované rozpočtovým orgánem |Článek 25 | - | - |Článek 26 | Článek 25 | Převod, na nějž se vztahují zvláštní ustanovení |KAPITOLA 7 | KAPITOLA 7 | Zásada řádného finančního řízení |Článek 27 | Článek 26 | Zásady hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti |Článek 28 | Článek 27 | Povinné sestavení finančního výkazu |- | Článek 28 | Vnitřní kontrola plnění rozpočtu |- | Článek 29 | Přijatelné riziko chyby |KAPITOLA 8 | KAPITOLA 8 | Zásada průhlednosti |Článek 29 | Článek 30 | Zveřejňování účtů, rozpočtů a zpráv |Článek 30 | Článek 31 | Zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků Unie a dalších informací |HLAVA III | HLAVA III | SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU |KAPITOLA 1 | KAPITOLA I | Sestavování rozpočtu |Článek 31 | Článek 32 | Odhady příjmů a výdajů |Článek 32 | Článek 33 | Odhad rozpočtu subjektů uvedených v článku 204 |Článek 33 | Článek 34 | Návrh rozpočtu |Článek 34 | Článek 35 | Návrh na změnu návrhu rozpočtu |- | Článek 36 | Schválení výsledku činnosti dohodovacího výboru |Článek 35 | - | - |Článek 36 | Článek 37 | Přijetí rozpočtu |Článek 37 | Článek 38 | Návrh opravného rozpočtu |Článek 38 | - | - |Článek 39 | Článek 39 | Dřívější předání odhadů a návrhu rozpočtu |KAPITOLA 2 | KAPITOLA 2 | Skladba a předkládání rozpočtu |Článek 40 | Článek 40 | Skladba rozpočtu |Článek 41 | Článek 41 | Členění rozpočtu |Článek 42 | Článek 42 | Zákaz záporných příjmů |Článek 43 | Článek 43 | Předběžné prostředky |Článek 44 | Článek 44 | Záporná rezerva |Článek 45 | Článek 45 | Rezerva na pomoc při mimořádných událostech |Článek 46 | Článek 46 | Předkládání rozpočtu |Článek 47 | Článek 47 | Pravidla pro plán pracovních míst |- | KAPITOLA 3 | Rozpočtová kázeň |- | Článek 48 | Soulad rozpočtu s víceletým finančním rámcem |- | Článek 49 | Soulad aktů Unie s rozpočtem a víceletým finančním rámcem |HLAVA IV | HLAVA IV | PLNĚNÍ ROZPOČTU |KAPITOLA 1 | KAPITOLA 1 | Obecná ustanovení |Článek 48 | Článek 50 | Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení |Článek 49 | Článek 51 | Základní právní akt a výjimky |Článek 50 | Článek 52 | Plnění rozpočtu jinými orgány |Článek 51 | Článek 53 | Pověření výkonem rozpočtových pravomocí |Článek 52 | Článek 54 | Střet zájmů |KAPITOLA 2 | KAPITOLA 2 | Způsoby plnění rozpočtu |Článek 53 | Článek 55 | Způsoby plnění rozpočtu |Článek 53a | - | - |Článek 53b | Článek 56 | Sdílené řízení s členskými státy |Článek 53c | Článek 57 | Nepřímé řízení prostřednictvím jiných subjektů a osob než členské státy |Článek 53d | - | - |Článek 54 | Článek 58 | Kontroly ex ante a dohody v rámci nepřímého řízení |Článek 55 | Článek 59 | Výkonné agentury |Článek 56 | - | - |Článek 57 | Článek 60 | Omezení týkající se pověřování pravomocemi |KAPITOLA 3 | KAPITOLA 3 | Účastníci finančních operací |Oddíl 1 | Oddíl 1 | Zásada oddělení funkcí |Článek 58 | Článek 61 | Oddělení funkcí |Oddíl 2 | Oddíl 2 | Schvalující osoba |Článek 59 | Článek 62 | Schvalující osoba |Článek 60 | Článek 63 | Pravomoci a povinnosti schvalující osoby |Článek 60a | Článek 64 | Pravomoci a povinnosti vedoucích delegací Unie |Oddíl 3 | Oddíl 3 | Účetní |Článek 61 | Článek 65 | Pravomoci a povinnosti účetního |Článek 62 | Článek 66 | Pověření výkonem pravomocí účetního |Oddíl 4 | Oddíl 4 | Správce zálohových účtů |Článek 63 | Článek 67 | Zálohové účty |KAPITOLA 4 | KAPITOLA 4 | Odpovědnost účastníků finančních operací |Oddíl 1 | Oddíl 1 | Obecná pravidla |Článek 64 | Článek 68 | Pozastavení a odnětí pověření uděleného schvalujícím osobám |Článek 65 | Článek 69 | Trestní odpovědnost schvalující osoby za protiprávní činnost, podvod nebo korupci |Oddíl 2 | Oddíl 2 | Pravidla vztahující se na pověřené a dále pověřené schvalující osoby |Článek 66 | Článek 70 | Pravidla vztahující se na pověřené osoby |Oddíl 3 | Oddíl 3 | Pravidla vztahující se na účetní a správce zálohových účtů |Článek 67 | Článek 71 | Pravidla vztahující se na účetní |Článek 68 | Článek 72 | Pravidla vztahující se na správce zálohových účtů |KAPITOLA 5 | KAPITOLA 5 | Příjmové operace |Oddíl 1 | Oddíl 1 | Poskytování vlastních zdrojů |Článek 69 | Článek 73 | Vlastní zdroje |Oddíl 2 | Oddíl 2 | Odhady pohledávek |Článek 70 | Článek 74 | Odhady pohledávek |Oddíl 3 | Oddíl 3 | Stanovení pohledávek |Článek 71 | Článek 75 | Stanovení pohledávek |Oddíl 4 | Oddíl 4 | Schválení zpětného získání prostředků |Článek 72 | Článek 76 | Schválení zpětného získání prostředků |Oddíl 5 | Oddíl 5 | Zpětné získávání prostředků |Článek 73 | Článek 77 | Pravidla zpětného získávání prostředků |Článek 73a | Článek 78 | Promlčecí doba |- | Článek 79 | Řešení pohledávek Unie na vnitrostátní úrovni |Článek 74 | Článek 80 | Pokuty, sankce a úroky vyměřené Komisí |KAPITOLA 6 | KAPITOLA 6 | Výdajové operace |Článek 75 | Článek 81 | Rozhodnutí o financování |Oddíl 1 | Oddíl 1 | Přidělení výdajů na závazek |Článek 76 | Článek 82 | Druhy závazků |Článek 77 | Článek 83 | Pravidla vztahující se na závazky |Článek 78 | Článek 84 | Ověřování závazků |Oddíl 2 | Oddíl 3 | Potvrzení výdajů |Článek 79 | Článek 85 | Potvrzení výdajů |Oddíl 3 | Oddíl 3 | Schválení výdajů |Článek 80 | Článek 86 | Schválení výdajů |Oddíl 4 | Oddíl 4 | Platba výdajů |Článek 81 | Článek 87 | Druhy plateb |Článek 82 | Článek 88 | Platby omezené na dostupné prostředky |Oddíl 5 | Oddíl 5 | Lhůty pro výdajové operace |Článek 83 | Článek 89 | Lhůty pro výdaje |KAPITOLA 7 | KAPITOLA 7 | Systémy informačních technologií |Článek 84 | Článek 90 | Elektronické řízení operací |- | Článek 91 | Předávání dokumentů mezi orgány |KAPITOLA 8 | KAPITOLA 8 | Interní auditor |Článek 85 | Článek 92 | Jmenování interního auditora |Článek 86 | Článek 93 | Pravomoci a povinnosti interního auditora |Článek 87 | Článek 94 | Nezávislost interního auditora |HLAVA V | HLAVA V | ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK |KAPITOLA 1 | KAPITOLA 1 | Obecná ustanovení |Oddíl 1 | Oddíl 1 | Oblast působnosti a zásady zadávání |Článek 88 | Článek 95 | Definice veřejných zakázek |Článek 89 | Článek 96 | Zásady vztahující se na veřejné zakázky |Oddíl 2 | Oddíl 2 | Zveřejňování |Článek 90 | Článek 97 | Zveřejňování veřejných zakázek |Oddíl 3 | Oddíl 3 | Zadávací řízení |Článek 91 | Článek 98 | Zadávací řízení |Článek 92 | Článek 99 | Obsah zadávací dokumentace |Článek 93 | Článek 100 | Kritéria pro vyloučení z účasti v zadávacím řízení |Článek 94 | Článek 101 | Kritéria pro vyloučení z probíhajícího zadávacího řízení |Článek 95 | Článek 102 | Ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů |Článek 96 | Článek 103 | Správní a finanční sankce |Článek 97 | Článek 104 | Kritéria pro zadávání veřejných zakázek |Článek 98 | Článek 105 | Podávání nabídek |Článek 99 | Článek 106 | Zásady průhlednosti a rovného zacházení |Článek 100 | Článek 107 | Rozhodnutí o přidělení veřejné zakázky |Článek 101 | Článek 108 | Zrušení zadávacího řízení |Oddíl 4 | Oddíl 4 | Jistoty a kontrola |Článek 102 | Článek 109 | Jistoty |Článek 103 | Článek 110 | Chyby, nesrovnalosti a podvody v zadávacím řízení |KAPITOLA 2 | KAPITOLA 2 | Ustanovení použitelná pro veřejné zakázky zadávané orgány na vlastní účet |Článek 104 | Článek 111 | Zadavatel |Článek 105 | Článek 112 | Prahové hodnoty |Článek 106 | Článek 113 | Pravidla účasti na zadávacím řízení |Článek 107 | Článek 114 | Pravidla Světové obchodní organizace pro zadávání veřejných zakázek |HLAVA VI | HLAVA VI | GRANTY |KAPITOLA 1 | KAPITOLA 1 | Oblast působnosti a forma grantů |Článek 108 | Článek 115 | Oblast působnosti grantů |Článek 108a | Článek 116 | Forma grantů |KAPITOLA 2 | KAPITOLA 2 | Zásady |Článek 109 | Článek 117 | Obecné zásady pro udělování grantů |Článek 110 | Článek 118 | Průhlednost |Článek 111 | Článek 119 | Zákaz kumulace |Článek 112 | Článek 120 | Udělení grantu se zpětným účinkem |Článek 113 | Článek 121 | Zásada postupného snižování grantů |KAPITOLA 3 | KAPITOLA 3 | Řízení o udělení grantu |Článek 114 | Článek 122 | Žádosti o grant |Článek 115 | Článek 123 | Kritéria pro výběr a udělování grantů |Článek 116 | Článek 124 | Hodnocení |Článek 117 | - | - |KAPITOLA 4 | KAPITOLA 4 | Platby a kontrola |Článek 118 | Článek 125 | Jistota pro účely předběžného financování |Článek 119 | Článek 126 | Vyplácení grantů a kontroly |KAPITOLA 5 | KAPITOLA 5 | Provádění |Článek 120 | Článek 127 | Subdodávky a přerozdělování grantu |- | HLAVA VII | CENY |- | Článek 128 | Definice |- | Článek 129 | Obecná pravidla |- | HLAVA VIII | FINANČNÍ NÁSTROJE |- | Článek 130 | Definice a rozsah působnosti |- | Článek 131 | Zásady použitelné na finanční nástroje |HLAVA VII | HLAVA IX | PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKYA ÚČETNICTVÍ |KAPITOLA 1 | KAPITOLA 1 | Předkládání účetní závěrky |Článek 121 | Článek 132 | Skladba účetní závěrky Unie |Článek 122 | Článek 133 | Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení |Článek 123 | Článek 134 | Pravidla pro účetní závěrku |Článek 124 | Článek 135 | Účetní zásady |Článek 125 | - | - |Článek 126 | Článek 136 | Účetní závěrky |Článek 127 | Článek 137 | Zprávy o plnění rozpočtu |Článek 128 | Článek 138 | Předběžné účetní závěrky |Článek 129 | Článek 139 | Schválení konečné konsolidované účetní závěrky |KAPITOLA 2 | KAPITOLA 2 | Informace o plnění rozpočtu |Článek 130 | Článek 140 | Zpráva o rozpočtových zárukách a rizicích |Článek 131 | Článek 141 | Zpráva o plnění rozpočtu |KAPITOLA 3 | KAPITOLA 3 | Účetnictví |Oddíl 1 | Oddíl 1 | Společná ustanovení |Článek 132 | Článek 142 | Účetní systém |Článek 133 | Článek 143 | Společná ustanovení o účetním systému orgánů |Oddíl 2 | Oddíl 2 | Obecné účty |Článek 134 | Článek 144 | Obecné účty |Článek 135 | Článek 145 | Účetní zápisy |Článek 136 | Článek 146 | Účetní opravy |Oddíl 3 | Oddíl 3 | Rozpočtové účty |Článek 137 | Článek 147 | Rozpočtové účetnictví |KAPITOLA 4 | KAPITOLA 4 | Inventární soupisy majetku |Článek 138 | Článek 148 | Inventární soupis |HLAVA VIII | HLAVA X | EXTERNÍ AUDIT A ABSOLUTORIUM |KAPITOLA 1 | KAPITOLA 1 | Externí audit |Článek 139 | Článek 149 | Externí audit prováděný Účetním dvorem |Článek 140 | Článek 150 | Pravidla a postupy auditu |Článek 141 | Článek 151 | Kontroly cenných papírů a hotovosti |Článek 142 | Článek 152 | Právo Účetního dvora na přístup |Článek 143 | Článek 153 | Výroční zpráva Účetního dvora |Článek 144 | Článek 154 | Zvláštní zprávy Účetního dvora |- | Článek 155 | Oznámení o předběžných zjištěních |KAPITOLA 2 | KAPITOLA 2 | Absolutorium |Článek 145 | Článek 156 | Harmonogram postupu udělování absolutoria |Článek 146 | Článek 157 | Postup udělování absolutoria |Článek 147 | Článek 158 | Následná opatření |Článek 147a | Článek 159 | Zvláštní ustanovení o Evropské službě pro vnější činnost |ČÁST DRUHÁ | ČÁST DRUHÁ | ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ |HLAVA I | HLAVA I | EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ ZÁRUČNÍ FOND |Článek 148 | Článek 160 | Zvláštní ustanovení o Evropském zemědělském záručním fondu |Článek 149 | Článek 161 | Přidělování finančních prostředků EZZF na závazky |Článek 150 | Článek 162 | Předběžné souhrnné závazky z prostředků EZZF |Článek 151 | Článek 163 | Plán a časový rozvrh rozpočtových závazků z prostředků EZZF |Článek 152 | Článek 164 | Účtování o prostředcích EZZF |Článek 153 | Článek 165 | Převod prostředků EZZF |Článek 154 | Článek 166 | Účelově vázané příjmy EZZF |HLAVA II | HLAVA II | STRUKTURÁLNÍ FONDY, FOND SOUDRŽNOSTI, EVROPSKÝ RYBÁŘSKÝ FOND, EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ FOND PRO ROZVOJ VENKOVA A FONDY PRO OBLAST SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA, KTERÉ JSOU SPRAVOVÁNY V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ |Článek 155 | Článek 167 | Použití zvláštních ustanovení na ostatní fondy Unie |- | Článek 168 | Závaznost přidělení prostředků na závazky |Článek 156 | Článek 169 | Platby příspěvků, průběžné platby a vrácené prostředky týkající se ostatních fondů Unie |Článek 157 | Článek 170 | Rušení prostředků přidělených na závazky ostatních fondů Unie |Článek 158 | Článek 171 | Převod prostředků mezi ostatními fondy Unie |Článek 159 | Článek 172 | Řízení, výběr projektů a audit v případě ostatních fondů Unie |HLAVA III | HLAVA III | VÝZKUM |Článek 160 | Článek 173 | Prostředky na výzkum |Článek 160a | Článek 174 | Přidělování finančních prostředků na výzkum |Článek 161 | Článek 175 | Účast Společného výzkumného střediska na akcích nefinancovaných z prostředků na výzkum |HLAVA IV | HLAVA IV | VNĚJŠÍ AKCE |KAPITOLA I | KAPITOLA 1 | Obecná ustanovení |Článek 162 | Článek 176 | Vnější akce |KAPITOLA 2 | KAPITOLA 2 | Provádění akcí |Článek 163 | Článek 177 | Provádění vnějších akcí |Článek 164 (zrušený) | Článek 178 | Svěřenecké fondy pro vnější akce |Článek 165 | Článek 179 | Provádění vnějších akcí pomocí nepřímého řízení |Článek 166 | Článek 180 | Dohody o provádění vnějších akcí |KAPITOLA 3 | KAPITOLA 3 | Zadávání veřejných zakázek |Článek 167 | Článek 181 | Zadávání veřejných zakázek na vnější akce |Článek 168 | Článek 182 | Pravidla účasti v zadávacím řízení |KAPITOLA 4 | KAPITOLA 4 | Granty |Článek 169 | Článek 183 | Financování vnějších akcí v plném rozsahu |Článek 169a | Článek 184 | Pravidla použitelná pro granty na vnější akce |- | Článek 185 | Příjmy plynoucí z akcí |KAPITOLA 5 | KAPITOLA 5 | Kontrola účtů |Článek 170 | Článek 186 | Kontrola grantů na vnější akce prováděná EU |HLAVA V | HLAVA V | EVROPSKÉ ÚŘADY |Článek 171 | Článek 187 | Evropské úřady |Článek 172 | Článek 188 | Prostředky úřadů |Článek 173 | Článek 189 | Schvalující osoba v interinstitucionálních úřadech |Článek 174 | Článek 190 | Účetnictví interinstitucionálních úřadů |Článek 174a | Článek 191 | Pověřování interinstitucionálních úřadů výkonem pravomocí |Článek 175 | Článek 192 | Služby poskytované třetím osobám |Článek 176 (zrušený) | - | - |HLAVA VI | HLAVA VI | SPRÁVNÍ PROSTŘEDKY |Článek 177 | Článek 193 | Obecná ustanovení |Článek 178 | Článek 194 | Závazky |Článek 179 | Článek 195 | Zvláštní ustanovení o správních prostředcích |HLAVA VII | HLAVA VII | ODBORNÍCI |Článek 179a | Článek 196 | Odborníci |ČÁST TŘETÍ | ČÁST TŘETÍ | ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ |HLAVA I | - | - |Článek 180 (zrušený) | - | - |Článek 181 | Článek 197 | Přechodná ustanovení |HLAVA II | - | - |Článek 182 | Článek 198 | Žádosti rozpočtového orgánu o informace |Článek 183 | Článek 199 | Přijetí podrobných pravidel pro provádění tohoto nařízení |Článek 185 | Článek 200 | Rámcové finanční nařízení pro agentury a jiné subjekty zřízené SFEU a Smlouvou o Euratomu |- | Článek 201 | Vzorové finanční nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru |- | Článek 202 | Výkon přenesené pravomoci |- | Článek 203 | Zrušení přenesené pravomoci |- | Článek 204 | Námitky k aktům v přenesené pravomoci |Článek 184 | Článek 205 | Změny |Článek 186 | Článek 206 | Zrušení |Článek 186a | Článek 207 | Přezkum týkající se Evropské služby pro vnější činnost |Článek 187 | Článek 208 | Vstup v platnost |[pic][pic][pic][1] Nařízení Rady č. 1605/2002 ze dne 26.6.2002.[2] Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1081/2010 ze dne 24.11.2010.[3] Nařízení Komise č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002.[4] Článek 2 FN.[5] Ustanovení čl. 310 odst. 6 SFEU.[6] Podle článku 290 SFEU se možnost, aby Evropský parlament a Rada přenesly na Komisi pravomoc přijímat akty, týká pouze aktů „[…] kterými se doplňují nebo mění některé prvky [daného] legislativního aktu,“ – tj. finanční nařízení – „které nejsou podstatné“.[7] http://ec.europa.eu/budget/library/consultations/FRconsult2009/draft_report_en.pdf.[8] Úř. věst. XXX[9] Úř. věst. C […].[10] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.[11] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.[12] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.[13] KOM XXX.[14] Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114.[15] Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1.[16] Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1.[17] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.[18] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.[19] Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 30.[20] Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s. 1.[21] Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1.[22] Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1.[23] Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 1.[24] Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 12.[25] Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 79.[26] Úř. věst. L 223, 15.8.2006, s. 1.[27] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.