				|

		52013PC0708

			Návrh ROZHODNUTÍ RADY, kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc EU /* COM/2013/0708 final - 2013/0338 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1. Úvod
Po společném programu
střednědobé finanční pomoci, na němž se od jara 2009 do
jara 2011 podílely EU a MMF a během nějž bylo ze strany EU vynaloženo
5 miliard EUR a ze strany Mezinárodního měnového fondu 12,9 miliardy
EUR, přijala Rada Evropské unie dne 12. května 2011 rozhodnutí o
návazném preventivním programu, v rámci kterého EU poskytne Rumunsku
střednědobou finanční pomoc až do výše 1,4 miliardy EUR[1]. Ve druhém programu, který
byl rovněž společným programem EU a MMF, nevyplatila ani EU ani MMF
žádné finanční prostředky, neboť se jednalo o program
preventivní.
Dne 4. července 2013 požádaly rumunské
orgány vzhledem ke zbývajícímu ohrožení platební bilance o třetí program
střednědobé finanční pomoci EU, opět společně s
podporou pohotovostního úvěru MMF. Očekává se, že pomoc EU a MMF
bude preventivní, a nepočítá se se skutečnými výlohami.
Hospodářský a finanční výbor zareagoval na tuto žádost kladně
dne 9. července 2013 a pověřil Komisi sjednáním nového
společného preventivního programu EU a MMF.
Ve dnech 17. až 31. července 2013 se
uskutečnilo společné jednání útvarů Komise se zástupci MMF v
Bukurešti. Na úrovni zástupců bylo dosaženo dohody o podmínkách
a obsahu nového programu. Nový program by i nadále poskytoval podporu
ekonomickému programu vlády, jehož cílem je mimo jiné upevnění
makroekonomické, fiskální a finanční stability, zvyšování
odolnosti a růstového potenciálu ekonomiky, posílení administrativní
kapacity, reforma daňové správy a zlepšení správy a kontroly
veřejných financí. Nový program by probíhal po dobu 24 měsíců,
sestával by z preventivní pomoci Evropské unie ve výši až 2 miliard
EUR a Mezinárodního měnového fondu ve výši až 1,75 miliardy SDR
(přibližně 2 miliardy EUR) a byl by podpořen pohotovostním
úvěrem. Světová banka bude navíc nadále pokračovat v poskytování
dříve dohodnuté podpory ve výši 891 milionů EUR, z níž
dosud nebylo vyčerpáno 514 milionů EUR.
2. Makroekonomický vývoj a výhled
Rumunsko vykazuje od roku 2011 pozitivní
ekonomický růst. Poslední vývoj ukazuje, že v roce 2013 bude
růst přibližně 2 %, což je o něco více než 1,6 %,
s nímž počítala jarní prognóza Komise. K růstu nejvíce přispívá
nadmíru výkonný vývoz (hlavně automobilový průmysl a služby)
a dobrá úroda. Tento pozitivní vývoj však maskuje slabou domácí poptávku
se stagnující spotřebou a poklesem investicem v první polovině roku
2013.
Počítá se s tím, že v budoucnu se bude
růst postupně zvyšovat vzhledem k tomu, že se začínají
projevovat strukturální reformy, zlepšuje se čerpání z fondů EU
a vývoz je i nadále silný díky oživení evropské ekonomiky. Za
předpokladu průměrné sklizně se v roce 2014 počítá s
mírným růstem nad 2 %. Očekává se, že hlavním motorem
růstu bude domácí poptávka posílená investicemi a soukromou
spotřebu, i když čistý vývoz by měl podle prognóz
přispět lehce negativně, neboť se očekává,
že díky sílící domácí poptávce v roce 2014 opět vzroste dovoz.
Inflace měřená indexem HISC
zůstala v Rumunsku v období 2009–2011 vysoká, a to
přibližně 6 %, ale v roce 2012 se snížila
na průměrně 3,4 %. Tlaky na zvýšení cen však
opět na konci roku 2012 a v první polovině roku 2013
zesílily. Míra inflace by měla ve druhé polovině roku 2013
poklesnout vzhledem k prudkému poklesu cen potravin a opačnému pohybu
srovnávací základny a do konce roku 2013 se snížit pod 3,5 %, tudíž se dostat
do cílového rozpětí centrální banky (2,5 % ± 1 procentní bod).
V roce 2014 se očekává další zpomalení.
3.
Veřejné finance
Rumunsko v posledních letech
úspěšně konsolidovalo své veřejné finance, snížilo svůj
rozpočtový schodek z 9 % HDP v roce 2009
na úroveň těsně pod 3 % v roce 2012. Tento
úspěch umožnil Radě dne 21. června 2013 zrušit
v případě Rumunska postup při nadměrném schodku. Nový
program by podpořil další úsilí vlády o fiskální konsolidaci, jehož
cílem je dosáhnout v Rumunsku do roku 2015 střednědobého cíle
strukturálního rozpočtového schodku ve výši 1 % HDP. Rumunské
orgány se zavázaly splnit cíl ohledně schodku podle metodiky ESA pro rok
2013 ve výši 2,4 % uvedený v předchozím programu. Na rok 2014 je
naplánována další konsolidace v souladu s požadavky Paktu o stabilitě
a růstu. Podle stávající situace se zdá, že Rumunsko bude usilovat o
dosažení cíle 2% schodku podle metodiky ESA v souladu s jeho
konvergenčním programem aktualizovaným v roce 2013.
Během červencového jednání byla
schválena oprava rozpočtu v pololetí, která umožní provést některé
přesuny v příjmech a výdajích a současně
zachovat celkový cíl schodku na rok 2013 ve výši 2,3 % na
hotovostní bázi a 2,4 % podle metodiky ESA. Revidovaný rozpočet
zohledňuje nižší příjmy a snižuje kapitálové investice z
domácích zdrojů, snižuje rezervy na opravy v souvislosti
s prostředky EU a snižuje převody na jiné oblasti
veřejné správy. Pokud jde o rozpočet na rok 2014, orgány hledají
způsoby, jak zvýšit příjmy, zejména prostřednictvím
rozšíření základu daně. Na straně výdajů je
důležitým úkolem postupné zavádění sjednoceného zákona o mzdě
schváleného v rámci prvního programu.
Jakmile bude dosaženo hlavní části
požadované fiskální konsolidace, zaměří se nový program na zlepšení
fiskálního řízení. Jeho cílem bude modernizovat fiskální rámec tak, aby
byl v souladu s požadavky rozpočtového paktu, společně
s řadou dalších vylepšení obsahu fiskální strategie a
transparentnosti rozpočtového procesu. Bude to vyžadovat zlepšení ročního
a střednědobého investičního rozhodování, finalizaci
systému kontroly závazků (aby se zabránilo novému zpoždění plateb),
jakož i zlepšení daňové správy zaměřené na
účinnější výběr daní.
4. Vývoj finančních trhů a
bankovního sektoru
Podmínky na finančním trhu se od léta
2012 výrazně zlepšily spolu se zlepšením nálady na světových trzích a
po stabilizaci vnitřní politické situace ke konci roku. Situace se
vyvíjela obdobně jako v jiných zemích regionu a v první polovině
roku 2013 zůstala relativně příznivá. Rozpětí swapů
úvěrového selhání u pětiletých státních dluhopisů pro Rumunsko
se snížilo z téměř 500 bazických bodů v květnu
2012 na 200 bazických bodů na začátku ledna 2013 a od konce
června 2013 se pohybuje těsně nad 200 bazickými body. Po
značných ztrátách v květnu 2012 došlo do konce roku 2012 k
oživení indexu akciového trhu BET; od té doby kolísá, ale do začátku
září 2013 dosáhl přibližně 10 %.
Bez ohledu na současný rostoucí
trend u znehodnocených aktiv (objem nesplácených úvěrů dosáhl v
červnu 2013 hodnoty 20,3 %) zůstala kapitalizace bankovního
sektoru na uspokojivé úrovni (poměr kapitálové
přiměřenosti činil v červnu 14,7 %). Rizika
spojená s růstem nesplacených úvěrů byla zmírněna
obezřetným přístupem k tvorbě rezerv na ztráty z
úvěrů, i když tyto položky nadále vyvíjejí tlak na ziskovost
(návratnost kapitálu dosáhla 6 % v první polovině roku 2013 po 3
letech ztrát). Centrální banka nadále bedlivě dohlíží na banky s
mateřskými společnostmi z okrajových zemí eurozóny, které
udržovaly dostatečné kapitálové rezervy. Následky krize na Kypru byly
zmírněny dohodnutým převodem místního objemu vkladů rumunské
pobočky Bank of Cyprus do Marfin Bank, dceřiné společnosti
Laiki Group. Proces snižování zadluženosti zahraničních bank
a snížení objemů financování mateřskými bankami (-14,6 %
od prosince 2012) jsou sice v souladu s vývojem v regionu a
probíhaly vcelku řádným způsobem, je však třeba, aby jim orgány
dohledu i nadále věnovaly bedlivou pozornost.
5. Platební
bilance a potřeba vnějšího financování
Očekává se, že Rumunsko bude po plánované
období programu (24 měsíců) udržovat neomezený přístup
na trh se státními dluhopisy, nedojde-li k nepříznivému vnějšímu
vývoji. Rozpětí swapů úvěrového selhání dosáhlo své nejnižší
úrovně od roku 2010. Očekává se, že schodek běžného
účtu se sníží z přibližně 4 % HDP v roce 2012
na přibližně 2 % v roce 2013, a to především
díky snížení schodku obchodní bilance.
Podle základního scénáře by se
neměly v příštích dvou letech objevit žádné požadavky vlády na
úvěry ani mezery ve vnějším financování. Rumunsko však zůstává
zranitelné vůči kolísání směnných kurzů a kolísavému
mezinárodnímu pohybu kapitálu. Podle nepříznivého scénáře by mohlo
být obtížné financovat běžný účet a mohl by být narušen přístup
na trh se státním dluhopisy. V tom případě by na prvním
místě obrany byla hotovostní rezerva ministerstva financí
(přibližně šest měsíců finančních potřeb)
a v menší míře mezinárodní rezerva Rumunské národní banky. Pokud by
se Rumunsko dostalo do vleklých a vážných finančních obtíží, mohl by
být zahájen preventivní program a dostupné finanční prostředky
(ve výši 2 miliard EUR od EU uvolňovaných ve splátkách po 1
miliardě EUR a až do výše 2 miliard EUR od MMF z pohotovostního
úvěru) by umožnily pokrytí státních finančních
a rozpočtových závazků. Nový program by rovněž poskytl
ujištění finančním trhům, že Rumunsko se zavázalo
k ambicióznímu programu ekonomických reforem.
6. Pomoc EU v rámci systému podpory
platební bilance je součástí mezinárodního úsilí
Vzhledem ke stále přetrvávajícímu
ohrožení a rizikům v oblasti platební bilance a pod podmínkou závazku
rumunských orgánů provést program fiskálních, finančních a
strukturálních změn Komise po konzultaci s Hospodářským
a finančním výborem dne 3. října 2013 doporučuje, aby Rada
přijala rozhodnutí pokračovat v poskytování vzájemné pomoci
podle článku 143 Smlouvy (SFEU). Rumunská vláda uskuteční
svůj ekonomický program s cílem řešit zbývající slabá místa a
snížit zbývající rizika pro udržitelnost své platební bilance
a zároveň vytvoří nezbytnou kapacitu pro koncipování
a provádění hospodářské politiky bez mezinárodní podpory.
Komise po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem dále navrhuje, aby Rada přijala rozhodnutí, kterým
se Rumunsku poskytne preventivní střednědobá finanční pomoc EU až
do výše 2 miliardy EUR na podporu udržitelnosti jeho platební
bilance. O zahájení preventivní finanční pomoci
Unie a vyplacení finančních prostředků může Rumunsko
zažádat až do dne 30. září 2015.
7. Hlavní obsah nového programu
Nová preventivní finanční pomoc podporuje
ekonomický program vlády, jehož cílem je mimo jiné upevnění
makroekonomické, fiskální a finanční stability, zvyšování
odolnosti a růstového potenciálu ekonomiky, posílení administrativní
kapacity, reforma daňové správy a zlepšení správy a kontroly
veřejných financí. Zvláštní podmínky hospodářské politiky budou
stanoveny v memorandu o porozumění, které Komise uzavře
s rumunskými orgány. Budou v něm zachovány výsledky předchozích
dvou programů a převezme podmínky z druhého programu, které dosud
nebyly splněny.
A: Fiskální konsolidace
Po nápravě nadměrného schodku se
očekává, že Rumunsko bude snižovat své strukturální saldo rozpočtu
v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu,
dokud nedosáhne svého střednědobého cíle strukturálního schodku
veřejných financí ve výši 1 % HDP do roku 2015, a poté
je bude udržovat. Program bude dále pokračovat v úsilí zabránit
zpoždění plateb ze strany veřejného sektoru, a to jak
na ústřední, tak i místní správní úrovni. Mzdové náklady
ve veřejném sektoru musí zůstat na udržitelném
základě, čímž se omezí růst mezd, jakož i úroveň
zaměstnanosti ve veřejném sektoru.
B: Fiskální řízení a fiskální
strukturální reforma
S cílem pevně zakotvit fiskální
konsolidaci bude program obsahovat další posilování rámce fiskálního
řízení. V tomto ohledu je zásadní provádění rozpočtového paktu a
udržitelnější fiskální politiku zajistí rovněž lepší víceleté
rozpočtové plánování.
V oblasti řízení a kontroly
veřejných financí poskytne vládě rozsáhlou odbornou pomoc MMF a
Světová banka. Zavedení systému kontroly závazků, které proběhne
v několika krocích, pomůže zajistit snížení zpoždění plateb
a jejich kontrolu. V odvětví zdravotnictví budou posíleny
rozpočtové kontrolní mechanismy díky zlepšení v oblasti výkaznictví a
monitoringu, zejména pokud jde o nemocnice a výdaje na léčiva,
aby nedocházelo k opětovnému hromadění zpožděných plateb. U
veřejných investic bude posilováno určení priorit, aby se posílil
růstový potenciál země.
C: Správa veřejného dluhu
Orgány přijmou nezbytná opatření ke zlepšení
správy veřejného dluhu s cílem snížit finanční náklady
a rizika a zvýšit průměrnou splatnost veřejného dluhu.
D: Regulace finančního sektoru a
dohled nad tímto sektorem
Ve finančním sektoru budou orgány
nadále pokračovat ve zlepšování rámce k řešení problémů v
bankovním sektoru a právních předpisů týkajících se fondu
pojištění vkladů změnou předpisů GO 39/1996 a GEO
99/2006. Pro urychlení procesu čištění rozvahy Rumunská národní banka
(BNR) upřesnila vůči rumunské bankovní asociaci ustanovení vztahující
se k odepsání úvěrů a předloží komplexní analýzu
kvality aktiv v bankovním sektoru. V zájmu dalšího rozvoje
kapitálového trhu a diverzifikace zdrojů financování pro banky
pozmění orgány právní předpisy o krytých dluhopisech. K vyšší
finanční stabilitě významně přispěje zachování
úvěrové disciplíny a předcházení morálnímu hazardu u
dlužníků. Vláda se proto i nadále zdrží přijímání legislativních
iniciativ (jako je zákon o osobním bankrotu) a prosazování ustanovení v
zákoně o vymáhání pohledávek, které by narušily úvěrovou disciplínu.
Orgány budou podrobně konzultovat se všemi příslušnými
zúčastněnými stranami nová zneužívající ustanovení v zákoně
pro uplatňování občanského soudního řádu a zohlední při tom
mimo jiné posouzení dopadu, které dokončila BNR, čímž zajistí,
že soudními případy týkajícími se podezřelých ustanovení se
budou zabývat soudy vyššího stupně nebo specifický specializovaný soud,
a přijmou veškerá další nezbytná opatření k zajištění důsledného
uplatňování těchto ustanovení. V zájmu posílení dohledu nad
nebankovním finančním trhem a zvýšení ochrany spotřebitele
orgány zajistí, aby právní předpisy o integrovaném regulačním
orgánu pro nebankovní sektor (orgán finančního dohledu) byly
změněny tak, aby byly v souladu s mezinárodními
osvědčenými postupy.
E: Strukturální reformy
Strukturální reformy se zaměřují
na zlepšování fungování trhu, na zvyšování odolnosti vůči
vnějším šokům a na posílení dlouhodobého růstového
potenciálu Rumunska. Strukturální reformy obsažené v tomto programu jsou
součástí širší agendy stanovené v národnímu programu reforem Rumunska
a vztahují se na ně doporučení pro jednotlivé země
určená Rumunsku v rámci evropského semestru.
Bude posílena restrukturalizace státních
podniků, včetně privatizace, aby se snížilo riziko pro
rozpočet veřejných financí vyplývající z nahromaděných
zpožděných plateb a provozních ztrát, a zároveň se zvýší
finanční životaschopnost většiny těchto podniků. Orgány
přijmou opatření k posílení správy a řízení podniků
vlastněných státem, včetně finančního sektoru.
V odvětví energetiky budou
uskutečněna zbývající opatření dohodnutá v rámci dvou
předchozích programů, mimo jiné provádění plánů na
liberalizaci trhu s plynem a elektrickou energií.
Dalším důležitým pilířem agendy
strukturální reformy v programu je zlepšení podnikatelského prostředí
a usnadnění přístupu k financování pro malé
a střední podniky. Program má za cíl snížit administrativní
zátěž malých a středních podniků, usnadnit jim přístup
k bankovnímu a vlastnímu kapitálu, snížit právní nejistotu
prostřednictvím zlepšení registrace pozemků a majetku
a podpořit malé a střední podniky, pokud rozšiřují
svou činnost do zahraničí. Program navíc podporuje reformu rámce práv
duševního vlastnictví, zejména pokud jde o patenty, s cílem přilákat
do výzkumu a inovačních činností přímé zahraniční
investice.
V oblasti trhu práce program podporuje
dokončení důchodové reformy z roku 2010 vyrovnáním věkové
hranice pro odchod do důchodu pro muže a ženy.
Kromě výše uvedených rozsáhlých oblastí
opatření ke zlepšení efektivnosti veřejné správy
v oblastech rozhodujících pro provádění programu budou rumunské
orgány vyzvány, aby každých šest měsíců podávaly zprávu
o pokroku v této oblasti Hospodářskému a finančnímu výboru
/ Výboru pro hospodářskou politiku.
F: Měnová politika
Měnová politika bude i nadále
zaměřena na stabilitu cen za účelem udržení inflace v
cílovém pásmu Rumunské národní banky (2,5 % ± 1 procentní bod).
2013/0338 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se Rumunsku poskytuje preventivní
střednědobá finanční pomoc EU
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
332/2002[2]
ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé
finanční pomoci platebním bilancím členských států, a zejména na
čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise vydaný po
konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
vzhledem k
těmto důvodům:
(1)       Rozhodnutím 2013/XXX/EU[3] rozhodla Rada o poskytnutí
vzájemné pomoci Rumunsku.
(2)       Preventivní
střednědobá finanční pomoc poskytnutá Rumunsku v rámci
systému pomoci platebním bilancím členských států je za stávající
situace vhodná, neboť nestabilní kapitálové toky nepříznivě
ovlivňují zejména rozvíjející se trhy, makroekonomický scénář je
ohrožen riziky a bankovní sektor nadále vykazuje slabá místa. Ačkoliv za
stávajících tržních podmínek nemá Rumunsko v úmyslu žádat o vyplacení
žádné splátky, lze očekávat, že preventivní pomoc pomůže posílit jeho
makroekonomickou, rozpočtovou a finanční stabilitu a –
prostřednictvím strukturálních reforem – zvýšit odolnost a růstový
potenciál jeho ekonomiky.
(3)       Naplní-li se negativní
rizika, nemusí být Rumunsko s to krýt své potřeby v oblasti
vnějšího financování z dostupných finančních zdrojů. Tato
rizika jsou spojena mj. se značným objemem rolování vnějšího
dluhu a dluhů ve finančním sektoru, dále se zápornou čistou
investiční pozicí ve významné výši a s dopady nepříznivého vývoje
v eurozóně. Podle tohoto zátěžového scénáře je možné, že by
zbývající potřeby v oblasti financování musely být pokryty aktivací
preventivní finanční pomoci EU.
(4)       Je vhodné, aby byla Rumunsku
v rámci systému poskytování střednědobé finanční pomoci Unie
platebním bilancím členských států, který byl zaveden nařízením
(ES) č. 332/2002, poskytnuta preventivní podpora EU do výše 2 miliard
EUR. Tato pomoc by měla být poskytnuta ve spojení s podporou MMF ve
formě pohotovostního úvěru v hodnotě 1 751,34
milionu SDR (přibližně 2 miliardy EUR, 170 % podílu Rumunska v
MMF), který byl schválen dne 27. září 2013 a který budou orgány pokládat
rovněž za preventivní. Světová banka uvolnila v rámci
půjčky na rozvojovou politiku (Development Policy Loan, DPL)
1 miliardu EUR s odloženou možností čerpání (Deferred Drawdown
Option, DDO) platnou do června 2015. Bude též nadále poskytovat již
dříve přislíbenou podporu ve výši 891 milionů EUR, z nichž zbývá
vyplatit 514 milionů EUR.
(5)       Pomoc by měla spravovat
Komise, která po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem sjedná
s rumunskými orgány specifické podmínky hospodářské politiky, na něž
bude poskytnutí preventivní finanční pomoci vázáno. Tyto podmínky by
měly být zakotveny v memorandu o porozumění.
(6)       Vzhledem k preventivní povaze
pomoci nebude Rumunsko žádat o vyplacení splátek úvěru Unie, pokud
nevyvstanou potíže ohledně jeho běžného účtu platební bilance
nebo pohybu kapitálu. Pokud Rumunsko Komisi o financování požádá, Komise po
konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodne o
aktivaci programu a o výši a časovém rozvrhu splátek.
Podrobné finanční podmínky případného vyplacení prostředků
budou upraveny v dohodě o preventivní úvěrové facilitě.
(7)       Preventivní finanční
pomoc musí mít za cíl přispět k úspěšnému provedení vládního
programu v oblasti hospodářské politiky, a tedy i k udržitelnosti rumunské
platební bilance,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
1.           Unie poskytne Rumunsku
preventivní střednědobou finanční pomoc ve výši maximálně
2 miliard EUR. V případě aktivace této facility a vyplacení
prostředků bude pomoc poskytnuta formou úvěru s průměrnou
splatností nejvýše osm let.
2.           O
aktivaci preventivní finanční pomoci Unie a vyplacení prostředků
lze požádat do 30. září 2015.
Článek 2
1.           Tuto pomoc spravuje Komise
způsobem, který je v souladu se závazky Rumunska a doporučeními
Rady, zejména v souvislosti s prováděním národního programu reforem (NPR)
a s každoroční aktualizací rumunského konvergenčního programu (KP).
2.           Po konzultaci s
Hospodářským a finančním výborem Komise sjedná s rumunskými orgány
specifické podmínky hospodářské politiky, na něž bude preventivní
finanční pomoc vázána a jež jsou uvedeny v čl. 3 odst. 3. Tyto
podmínky budou zakotveny v memorandu o porozumění, jež bude
zohledňovat závazky a doporučení podle odstavce 1. Podrobné
finanční podmínky stanoví Komise v dohodě o preventivní úvěrové
facilitě.
3.           Plnění podmínek
hospodářské politiky, na něž bude pomoc vázána, bude Komise ve
spolupráci s Hospodářským a finančním výborem pravidelně
ověřovat.
Článek 3
1.           Aktivaci preventivní
finanční pomoci Unie posoudí Komise na základě písemné žádosti,
kterou jí Rumunsko předloží. Komise po konzultaci s Hospodářským
a finančním výborem rozhodne, zda jsou aktivace pomoci a žádost o
vyplacení prostředků v jejím rámci odůvodněné, a rozhodne o
výši a časovém rozvrhu vyplacení prostředků.
V případě aktivace finanční pomoci mohou být finanční
prostředky uvolněny nejvýše ve dvou splátkách. Každou splátku
lze vyplatit v jedné či více tranších.
2.           Při aktivaci pomoci
Komise rozhodne o vyplacení úvěru Unie nebo jeho částí poté, co
obdrží stanovisko Hospodářského a finančního výboru.
3.           Prostředky budou
vyplaceny v případě uspokojivého plnění hospodářského
programu rumunské vlády, jehož opatření budou zahrnuta do KP i NPR;
jmenovitě musí specifické podmínky hospodářské politiky zakotvené v
memorandu o porozumění zahrnovat mimo jiné:
a)      schválení rozpočtů
a provádění politik v souladu s kursem fiskální
konsolidace, jenž byl odvozen ze závazků Rumunska v rámci Paktu
o stabilitě a růstu, s cílem dosáhnout
střednědobého rozpočtového cíle této země do roku 2015
a tento cíl následně zachovat;
b)      zachování opatření, jež byla
sjednána v rámci obou předchozích programů, v plném rozsahu
a realizace případných dosud nesplněných podmínek;
c)      další posilování rámce fiskálního
řízení, mj. prováděním článku 3 Smlouvy o stabilitě,
koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii
(„rozpočtového paktu“), tak aby byl zajištěn pevný základ fiskální
konsolidace. Zvláštní pozornost je třeba věnovat posilování
víceletého rozpočtového plánování, uplatňování účinného systému
kontroly závazků, zlepšení výběru daní a zkvalitnění
investičního rozhodování;
d)      včasné provedení akčních
plánů, jež byly přijaty v reakci na zjištění
přezkumů funkčnosti provedených Světovou bankou v letech
2010–2011, a zřízení centrálního realizačního útvaru, který by
měl zlepšit určování politických priorit vlády;
e)      úhrada zpožděných plateb
a posílení rozpočtových kontrolních mechanismů v oblasti
zdravotnictví prostřednictvím kvalitnějších rámců výkaznictví
a monitoringu;
f)       provedení strategického akčního
plánu v oblasti zdravotní péče, racionalizace nemocniční
struktury a rozšíření rozsahu primární péče s cílem zlepšit
výsledky v oblasti zdraví;
g)      zlepšení správy veřejného dluhu
s cílem snížit rizika, jakož i konsolidovat a prodloužit výnosovou
křivku státních dluhopisů ve prospěch delších dob splatnosti;
h)      další posílení rámce pro řešení
problémů bank, plánování centrální banky pro nepředvídané události a
správy a řízení fondu pojištění vkladů, jakož i provedení
opatření, jejichž smyslem je urychlit čištění rozvah bank,
a dále zachování úvěrové disciplíny v bankovním sektoru;
i)       sladění právních předpisů
o orgánu finančního dohledu s mezinárodně
osvědčenými postupy v zájmu posílení dohledu nad nebankovním
finančním trhem;
j)       restrukturalizace státních podniků,
včetně prodeje majetkových účastí v nich, a posílení správy
a řízení těchto podniků;
k)      pokračování v opatřeních,
jejichž smyslem je zlepšit podnikatelské prostředí, zejména snižováním
administrativní zátěže pro malé a střední podniky
a zjednodušováním přístupu těchto podniků k financování.
4.           Bude-li to v zájmu
financování úvěru nezbytné, bude přípustné používat obezřetným
způsobem úrokové swapy s protistranami nejvyšší úvěrové kvality.
Komise je povinna pravidelně informovat Hospodářský a finanční
výbor o možném refinancování přijatých úvěrů či o
restrukturalizaci finančních podmínek.
Článek 4
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem
oznámení.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda

VÝKAZ ROZPOČTOVÉHO DOPADU
(srov.
článek 16 vnitřních předpisů)
OBLAST POLITIKY: HLAVA 01 –
HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI
AKTIVITA: FINANČNÍ OPERACE
A NÁSTROJE
1.           NÁZEV NÁVRHU, PŘÍSLUŠNÁ
ROZPOČTOVÁ POLOŽKA A NÁZEV
Návrh rozhodnutí Rady, kterým se Rumunsku
poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc EU, ve spojení
s doporučením pro rozhodnutí Rady, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná
pomoc.
01 04 01 01 Záruka Evropské unie za
půjčky Unie získané na podporu platební bilance.
2.           PRÁVNÍ ZÁKLAD:
Články 143 a 352 Smlouvy o fungování EU a
nařízení Rady č. 332/2002.
3.           SOUHRNNÉ ÚDAJE ZA
ROZPOČTOVÝ ROK (V EURECH)
V tomto bodě je zaznamenána záruka, kterou
poskytuje Evropská unie. Díky ní bude Komise schopna obsluhovat dluh (jistinu,
úroky a další náklady) v případě nesplácení ze strany dlužníka
(Rumunsko).
Položka rozpočtu („p.m.“), jež této
rozpočtové záruce odpovídá, bude aktivována pouze tehdy, dojde-li ke
skutečnému čerpání záruky. Předpokládá se, že k čerpání
této záruky za běžných okolností nedojde.
3a – Běžný rok
Nevztahuje se na tento návrh
   ||   || Prostředky na závazky
 Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) ||   ||
 Převody ||   ||
 Dodatečné prostředky ||   ||
 Celkové prostředky ||   ||
 Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem ||   ||
 Dostupný zůstatek ||   ||
 Částka na navrhované opatření ||   ||
3b – Částky přenesené do
dalšího roku
Nevztahuje se na tento návrh
   ||   || Prostředky na závazky
 Částky přenesené do dalšího roku ||   ||
 Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem ||   ||
 Dostupný zůstatek ||   ||
 Částka na navrhované opatření ||   ||
3c – Následující rozpočtový rok
Nevztahuje se na tento návrh
   ||   || Prostředky na závazky
 Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) ||   || p.m.
 Převody ||   ||
 Dodatečné prostředky ||   ||
 Celkové prostředky ||   ||
 Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem ||   ||
 Dostupný zůstatek ||   ||
 Částka na navrhované opatření ||   || p.m.
4.           POPIS OPATŘENÍ
Navrhovanou preventivní střednědobou
finanční pomoc EU Rumunsku (bude-li tato pomoc aktivována) tvoří
úvěr Unie (který bude financován z úvěrů Unie přijatých na
mezinárodních kapitálových trzích nebo u finančních institucí) do výše
2 miliard EUR. Pomoc bude poskytnuta v rámci mezinárodního
finančního balíčku, zejména ve spojení s úvěrem MMF ve výši
1,75 miliardy SDR (přibližně 2 miliardy EUR) v
rámci dohody o pohotovostním úvěru. Světová banka uvolnila
v rámci půjčky na rozvojovou politiku 1 miliardu EUR s odloženou
možností čerpání. Bude též nadále poskytovat již dříve
přislíbenou podporu ve výši 891 milionů EUR, z nichž zbývá
vyplatit 514 milionů EUR. Preventivní střednědobá finanční
pomoc EU pro Rumunsko má řešit zbývající rizika, jimž je vystavena
udržitelnost platební bilance této země; přestože se schodek
běžného účtu znatelně snížil, znamená volatilita kapitálových
toků rizika z hlediska jeho financování. Preventivní pomoc poskytuje též
další podporu hospodářskému programu vlády, jehož cílem je mimo jiné
upevnit makroekonomickou, fiskální a finanční stabilitu, posílit
správní kapacitu, zreformovat daňovou správu, zlepšit správu a kontrolu
veřejných financí a posílit odolnost a růstový potenciál rumunské
ekonomiky. Tato pomoc, kterou za konzultací s Hospodářským
a finančním výborem spravuje Komise, má též přispět k tomu,
aby byla hospodářská politika Rumunska v souladu s jeho závazky v
rámci EU a s doporučeními Rady, zejména pokud jde o provádění
národního programu reforem a konvergenčního programu.
Na finanční prostředky EU získané na
kapitálových trzích nebo od finančních institucí za účelem poskytnutí
úvěru Rumunsku se vztahuje záruka EU v případě, že tato
země podá žádost, kterou Komise po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem posoudí kladně. Tento úvěr bude získán na
kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Jistina úvěrů,
jež lze Rumunsku poskytnout, činí maximálně 2 miliardy EUR.
Struktura záruky, kterou EU poskytne, umožní
Komisi obsluhovat dluh v případě, že by Rumunsko úvěr
nesplácelo.
Za účelem splnění svých závazků je
Komise pro účely obsluhy dluhu oprávněna dočasně
čerpat své hotovostní zdroje. V tomto případě se použije
článek 12 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze
dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2007/436/ES,
Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství
(Úř. věst. L 130, 31. 5. 2000, s. 1).
5.           POUŽITÁ METODA VÝPOČTU
Nevztahuje se na tento návrh.
6.           ROZPIS PLATEB (V EURECH)
Nevztahuje se na tento návrh.
 Název || Prostředky || Platby
   ||   ||   || Rok n || Rok n+1 || Rok n+2 || Rok n+3 || Následující rozpočtové roky
   || Rok n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Rok n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Rok n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Rok n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Celkem ||   ||   ||   ||   ||   ||
[1]               Na první program se vztahovalo rozhodnutí Rady
2009/459/ES a na druhý program rozhodnutí Rady 2011/288/EU.
[2]               Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.
[3]               Viz strana xx v tomto čísle Úředního
věstníku.


				|

		52014PC0622

			Návrh PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY, kterým se Estonské republice povoluje uplatňovat zvláštní opatření odchylující se od čl. 26 odst. 1 písm. a) a článků 168 a 168a směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty /* COM/2014/0622 final - 2014/0288 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Podle čl. 395 odst. 1 směrnice
2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně
z přidané hodnoty (dále jen „směrnice o DPH“) může Rada
jednomyslně na návrh Komise povolit kterémukoli členskému státu, aby
uplatnil zvláštní opatření odchylující se od uvedené směrnice,
jejichž cílem je zjednodušit postup výběru DPH nebo zabránit určitým
druhům daňových úniků či vyhýbání se daňovým
povinnostem.
Dopisem, který Komise zaevidovala dne 26.
května 2014, požádalo Estonsko o povolení uplatňovat
opatření odchylující se od obecných zásad, kterými se řídí nárok
na odpočet daně odvedené na vstupu, pokud jde o osobní
automobily. V souladu s čl. 395 odst. 2 směrnice o DPH uvědomila
Komise o žádosti Estonska ostatní členské státy dopisem ze dne 11.
června 2014. Dopisem ze dne 12. června 2014 oznámila Komise Estonsku,
že již má k dispozici veškeré informace, které považuje za nezbytné k posouzení
žádosti.
Obecné souvislosti
Články 168 a 168a směrnice o DPH
stanoví, že osoba povinná k dani má nárok na odpočet DPH zaplacené
při nákupech pro účely svých zdanitelných plnění. Ustanovení
čl. 26 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice vyžaduje, aby se použití
zboží, které tvoří součást obchodního majetku, pro soukromou
potřebu považovalo za poskytnutí služby za úplatu, pokud je DPH
z tohoto zboží způsobilá k odpočtu. Tento systém
umožňuje vymáhat původně odpočtenou DPH, pokud jde o
soukromé použití.
V případě osobních automobilů
je tento systém obtížně uplatnitelný, zejména z důvodu, že je obtížné
určit míru užívání k soukromým a k podnikatelským účelům. Pokud
se vedou záznamy, představuje jejich vedení a kontrola
dodatečnou zátěž pro podniky i pro správní orgány, a to
i v případě, že by Estonsko využilo možnosti stanovené
v článku 168a směrnice o DPH s cílem omezit
odpočet výdajů na služební automobily výší podílu, v jakém jsou
osobou povinnou k dani využívány k podnikatelským účelům.
Proto Estonsko požádalo o povolení omezit
nárok na odpočet daně na určitý procentní podíl a zároveň
osvobodit podniky od povinnosti vyúčtovat daň za soukromé použití.
Přínosem tohoto opatření pro všechny strany bude zjednodušení systému
a současně zabránění daňovým únikům nebo vyhýbání se
daňovým povinnostem v důsledku nesprávného vedení záznamů.
Na základě informací poskytnutých
Estonskem se zdá, že služební osobní automobily jsou pro soukromé účely
využívány v průměru z 50 %. Procentní omezení by proto mělo
být stanoveno ve výši 50 %.
Nový systém se použije na všechny osobní
automobily s nejvýše osmi sedadly kromě sedadla řidiče a
hmotností nepřesahující 3 500 kilogramů, které nejsou používány
výhradně pro účely podnikání. Na osobní automobily, které jsou
užívány pro některé zvláštní činnosti, by se však omezení nároku na
odpočet neuplatnilo, nýbrž by se na ně vztahovala běžná
pravidla: jedná se o automobily zakoupené pro účely dalšího prodeje,
pronájmu či leasingu, automobily používané pro přepravu osob za
úplatu (například vozidla taxislužby) a automobily používané k výuce autoškolami.

Odchylující se opatření by mělo být
časově omezeno na období do 31. prosince 2017, aby bylo možné
posoudit, zda omezení stanovené na 50 % nadále správně odráží celkový
podíl profesionálního a soukromého používání. Jakákoliv žádost o prodloužení by
měla být doprovázena zprávou obsahující přezkum uplatňovaného
procentního podílu, která by měla být spolu s touto žádostí zaslána Komisi
do 31. března 2017.
Platné předpisy vztahující se na
oblast návrhu
Obdobná odchylující se opatření ve vztahu
k nároku na odpočet daně byla povolena i dalším členským
státům.
Článek 176 směrnice o DPH stanoví,
že Rada určí výdaje, u kterých nelze DPH odečíst. Do té doby Rada
povoluje členským státům zachovat výjimky, které existovaly k 1.
lednu 1979. Proto existuje celá řada ustanovení „status quo“, která
omezují nárok na odpočet u osobních automobilů.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Konzultace se zúčastněnými
stranami
Nevztahuje se na tento návrh.
Sběr a využití výsledků odborných
konzultací
Nebylo třeba využít externích odborných
konzultací.
Posouzení dopadů
Cílem návrhu rozhodnutí je v první
řadě zjednodušit vybírání DPH v souvislosti s osobními automobily
částečně užívanými pro soukromé účely, a tento návrh má
proto potenciální pozitivní dopad. Současně dochází k omezení
daňových úniků v důsledku nesprávného vedení záznamů.
Vzhledem k úzké oblasti působnosti dané
odchylky a její omezené časové působnosti však její dopad bude
v každém případě omezený.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Shrnutí navrhovaných opatření
Povolení pro Estonsko k omezení nároku na
odpočet DPH související s výdaji na služební osobní automobily, které
nejsou používány výhradně pro účely podnikání, na 50 %. Je-li
nárok na odpočet omezen, je osoba povinná k dani osvobozena od
účtování DPH v případě soukromého používání automobilu.
Právní základ
Článek 395 směrnice o DPH.
Zásada subsidiarity
Vzhledem k ustanovení směrnice
o DPH, z něhož návrh vychází, návrh spadá do výlučné
pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
Zásada proporcionality
Návrh je v souladu se zásadou
proporcionality z těchto důvodů:
Toto rozhodnutí se týká povolení
udělovaného členskému státu na základě jeho vlastní žádosti a
nezakládá žádnou povinnost.
Vzhledem k omezené oblasti
působnosti odchylky je zvláštní opatření úměrné sledovanému
cíli.
Volba nástrojů
Podle článku 395 směrnice o DPH je
odchylka od společných pravidel pro DPH možná pouze v případě,
že ji jednomyslně schválí Rada na návrh Komise. Rozhodnutí Rady je
kromě toho nejvhodnějším nástrojem, neboť může být
určeno jednotlivým členským státům.
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Návrh nemá žádné důsledky pro
rozpočet Unie.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Návrh obsahuje ustanovení o skončení
platnosti.
2014/0288 (NLE)
Návrh
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se Estonské republice povoluje
uplatňovat zvláštní opatření odchylující se od čl. 26 odst.
1 písm. a) a článků 168 a 168a směrnice 2006/112/ES o
společném systému daně z přidané hodnoty
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze
dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané
hodnoty[1],
a zejména na čl. 395 odst. 1 uvedené směrnice,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dopisem zaevidovaným Komisí
dne 26. května 2014 požádalo Estonsko o povolení odchýlit se od ustanovení
směrnice 2006/112/ES upravujících nárok na odpočet daně odvedené
na vstupu, pokud jde o osobní automobily.
(2)       Komise o žádosti Estonska
informovala ostatní členské státy dopisem ze dne 11. června
2014. Dopisem ze dne 12. června 2014 oznámila Komise Estonsku, že již má k
dispozici veškeré informace, které považuje za nezbytné k posouzení žádosti.
(3)       Články 168 a 168a
směrnice 2006/112/ES stanoví nárok osoby povinné k dani provést
odpočet daně z přidané hodnoty (DPH) vyměřené za
dodané zboží a služby poskytnuté pro účely jejích zdaněných
plnění. Ustanovení čl. 26 odst. 1 písm. a) této směrnice
obsahuje požadavek vyúčtovat DPH, pokud je obchodní majetek používán pro
soukromou potřebu.
(4)       Často je velmi složité
přesně určit, kdy se jedná o používání vozidel k soukromým
účelům, a i v případech, kdy to možné je, je tento postup
často náročný. Podle uvedené žádosti by u osobních automobilů,
které nejsou užívány v plném rozsahu pro podnikání, měla být výše DPH z
nákladů způsobilých k odpočtu stanovena, s určitými výjimkami,
paušální procentní sazbou. Podle aktuálně dostupných informací mají
estonské orgány za to, že opodstatněná je sazba ve výši 50 %.
Zároveň by měl být s cílem zamezit dvojímu zdanění pozastaven
požadavek na účtování DPH pro soukromé použití u osobních automobilů,
které budou předmětem omezení. Toto zjednodušující opatření
odstraňuje potřebu vedení záznamů o soukromém užívání služebních
automobilů a zároveň zabraňuje daňovým únikům v
důsledku nesprávného vedení záznamů.
(5)       Omezení nároku na
odpočet daně vyplývající z požadovaného povolení by se mělo
uplatnit na DPH zaplacenou při nákupu, leasingu, pořízení uvnitř
Společenství a dovozu stanovených osobních automobilů a na výdaje
s tím související, včetně nákupu pohonných hmot.
(6)       Požadované povolení by se
mělo vztahovat pouze na osobní automobily s nejvyšší
přípustnou hmotností nepřesahující 3 500 kilogramů
a nejvýše osmi sedadly kromě sedadla řidiče, neboť
jakékoli soukromé použití osobních automobilů převyšujících
3 500 kg nebo s více než osmi sedadly kromě sedadla
řidiče je zanedbatelné vzhledem k jejich povaze či typu
podnikání, k němuž jsou využívány. Rovněž by měl být
stanoven podrobný konkrétní seznam osobních automobilů vyňatých z
oblasti působnosti uvedeného povolení na základě jejich zvláštního
použití.
(7)       Povolení by mělo být
časově omezeno na období do 31. prosince 2017, aby bylo možné
přezkoumat nezbytnost a účelnost odchylujícího se opatření
a poměr mezi obchodním a neobchodním využitím, na němž
je opatření založeno.
(8)       Pokud by se Estonsko
domnívalo, že je nutné prodloužit platnost povolení na období po roce 2017,
mělo by Komisi nejpozději do 31. března 2017 společně
s žádostí o prodloužení předložit zprávu zahrnující přezkum
uplatňovaného procentního omezení.
(9)       Odchylující se opatření
bude mít pouze zanedbatelný vliv na celkovou výši daňových
příjmů vybranou na stupni konečné spotřeby a nebude mít
žádný nepříznivý dopad na vlastní zdroje Unie vycházející z DPH,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylně od článků 168 a 168a
směrnice 2006/112/ES se Estonsku povoluje omezit právo na odpočet
daně z přidané hodnoty (DPH) u výdajů na osobní automobily,
které se nepoužívají výhradně pro účely podnikání, na 50 %.
Článek 2
Odchylně od čl. 26 odst. 1 písm. a)
směrnice 2006/112/ES Estonsko nepovažuje použití osobního automobilu
tvořícího součást majetku osoby povinné k dani pro soukromé
účely za poskytnutí služby, pokud tento automobil podléhá omezení
povolenému v článku 1 tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Výdaje uvedené v článku 1 se týkají
nákupu, leasingu, pořízení uvnitř Společenství a dovozu osobních
automobilů, které se nepoužívají výhradně pro účely podnikání,
jakož i výdajů na jejich údržbu a opravy a na pohonné hmoty pro ně.
Článek 4
Rozhodnutí by se mělo vztahovat pouze na
osobní automobily s nejvyšší přípustnou hmotností nepřesahující 3 500
kilogramů a nejvýše osmi sedadly kromě sedadla řidiče.
Článek 5
Články 1 a 2 se nevztahují na tyto
kategorie osobních automobilů:
a) automobily zakoupené pro účely dalšího
prodeje, pronájmu či leasingu;
b) automobily používané pro přepravu osob
za úplatu, včetně taxislužby;
c) automobily používané k výuce autoškolami.
Článek 6
Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dne 31.
prosince 2017. Případná žádost o prodloužení doby platnosti povolení
stanoveného tímto rozhodnutím se předloží Komisi do 30. března
2017 společně se zprávou obsahující přezkum procentního podílu
stanoveného v článku 1.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Estonské
republice.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.