               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.12.2018
            COM(2018) 837 final
            2018/0425(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci pracovní skupiny pro víno zřízené dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a Japonskem, pokud jde o formuláře používané pro osvědčení pro dovoz vinařských produktů pocházejících z Japonska do Evropské unie a postupy týkající se autocertifikace

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat v pracovní skupině pro víno v souvislosti s plánovaným přijetím rozhodnutí o formulářích používaných jako osvědčení pro dovoz vinařských produktů pocházejících z Japonska do Evropské unie a o postupech provádění autocertifikace. Tento návrh se předkládá s cílem zajistit, aby pracovní skupina pro víno mohla přijmout výše uvedené rozhodnutí při vstupu dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a Japonskem v platnost (1. února 2019).

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Dohoda o hospodářském partnerství

               Cílem dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a Japonskem (dále jen „dohoda“) je liberalizovat a usnadnit obchod a investice, jakož i podporovat užší hospodářské vztahy mezi stranami. Dohoda vstoupí v platnost dne [datum vstupu v platnost].

               2.2.Pracovní skupina pro víno

               Pracovní skupina pro víno se zřizuje v souladu s čl. 22.4 dohody. Odpovídá za účinné provádění a fungování oddílu C a přílohy 2-E.

               2.3.Zamýšlený akt pracovní skupiny pro víno

               Podle čl. 2.35 odst. 3 dohody pracovní skupina pro víno uspořádá své první zasedání v den vstupu této dohody v platnost. Dne [datum vstupu v platnost] má pracovní skupina na svém prvním zasedání přijmout rozhodnutí o formulářích používaných jako osvědčení pro dovoz vinařských produktů pocházejících z Japonska do Evropské unie a o postupech provádění autocertifikace (dále jen „zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšleného aktu je účinně provádět oddíl C a přílohu 2-E dohody, a zejména čl. 2.28 odst. 1 dohody.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a Japonskem, která je předmětem návrhu Komise na rozhodnutí Rady COM(2018) 192 final, obsahuje ucelený oddíl o vzájemném usnadnění vývozu vína, tzv. „balíček pro víno“. Zahrnuje zejména úplné odstranění cel evropských vín a šumivých vín vyvážených do Japonska, ochranu přibližně 130 názvů zeměpisných označení vín EU na japonském území, schválení některých enologických postupů EU zahrnujících prioritní doplňkové látky pro použití ve víně a přijetí zjednodušené certifikace japonských vín dovážených do EU rozhodnutím pracovní skupiny pro víno, to vše při vstupu dohody v platnost.

               Připojený zamýšlený akt pracovní skupiny umožňuje zavedení tohoto komplexního oddílu vytvořením formulářů, které se použijí jako osvědčení pro dovoz vinařských produktů pocházejících z Japonska do EU, a postupů provádění autocertifikace.

               Formuláře a postupy týkající se autocertifikace jsou v souladu s politikami Unie týkajícími se usnadňování obchodu a spolupráce v oblasti prevence podvodů s třetími zeměmi, které s Unií uzavřely dohody.

               Jejich přijetí by proto mělo být schváleno.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  1
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Pracovní skupina pro víno je orgán zřízený dohodou.

               Akt, který má pracovní skupina pro víno přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazný podle mezinárodního práva v souladu s článkem 1.3 úmluvy.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Máli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavním cílem a obsahem zamýšleného aktu je liberalizace a usnadnění obchodu s vinařskými produkty.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 207 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 207 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Vzhledem k tomu, že celní orgány a dovozci do EU budou muset požadavky stanovené v aktu pracovní skupiny pro víno uplatňovat, je vhodné je po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2018/0425 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci pracovní skupiny pro víno zřízené dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a Japonskem, pokud jde o formuláře používané pro osvědčení pro dovoz vinařských produktů pocházejících z Japonska do Evropské unie a postupy týkající se autocertifikace

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Unie uzavřela na základě rozhodnutí Rady [...]
                  2
                dohodu o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a Japonskem (dále jen „dohoda“). Tato dohoda vstoupí v platnost dne [1. února 2019].

               (2)Podle čl. 2.28 odst. 2 dohody pracovní skupina pro víno přijme rozhodnutím způsoby provádění odstavce 1 uvedeného článku, kterým se stanoví osvědčení pro dovoz vinařských produktů pocházejících z Japonska do Unie a jejich prodej, a zejména formuláře, které mají být používány, a údaje, které musí být v osvědčení uvedeny.

               (3) V čl. 2.35 odst. 2 písm. a) dohody se stanoví, že jednou z funkcí pracovní skupiny pro víno je přijímání postupů týkajících se autocertifikace.

               (4)Podle čl. 2.35 odst. 3 dohody pracovní skupina pro víno uspořádá své první zasedání v den vstupu této dohody v platnost.

               (5)Pracovní skupina pro víno na svém prvním zasedání dne [1. února 2019 / datum vstupu dohody v platnost] přijme rozhodnutí o formulářích, které se mají používat pro osvědčení pro dovoz vinařských produktů pocházejících z Japonska do Unie, a o postupech týkající se autocertifikace, které umožní účinné provádění dohody, a tudíž zjednoduší dovoz vinařských produktů pocházejících z Japonska. Plánované formuláře a postupy týkající se autocertifikace jsou v souladu s politikami Unie týkajícími se usnadňování obchodu a spolupráce v oblasti prevence podvodů s třetími zeměmi, které s Unií uzavřely dohody.

               (6)Je vhodné stanovit postoj, který se má v rámci pracovní skupiny pro víno jménem Unie zaujmout, jelikož rozhodnutí této pracovní skupiny bude pro Unii závazné,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na prvním zasedání pracovní skupiny pro víno, vychází z návrhu rozhodnutí pracovní skupiny pro víno připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Rozhodnutí pracovní skupiny pro víno bude po svém přijetí zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (2)

                        Úř. věst. L […], […], s. […].

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.12.2018
            COM(2018) 837 final
            PŘÍLOHA
            návrhu
            ROZHODNUTÍ KOMISE
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci pracovní skupiny pro víno zřízené dohodou o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a Japonskem, pokud jde o formuláře používané pro osvědčení pro dovoz vinařských produktů pocházejících z Japonska do Evropské une a postupy týkající se autocertifikace

               PŘÍLOHA

               ROZHODNUTÍ č. 1 PRACOVNÍ SKUPINY PRO VÍNO EU-JAPONSKO

               ze dne ...

               o přijetí formulářů, které mají být používány pro osvědčení pro dovoz vinařských produktů pocházejících z Japonska do Evropské unie, a postupů týkajících se autocertifikace

               PRACOVNÍ SKUPINA PRO VÍNO,

               s ohledem na dohodu o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a Japonskem (dále jen „dohoda“), a zejména na články 2.28 a 2.35 této dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a Japonskem (dále jen „dohoda“) vstoupí v platnost dne [1. února 2019].

               (2)Článkem 22.4 dohody se zřizuje pracovní skupina pro víno, která je mimo jiné odpovědná za účinné provádění a fungování oddílu C a přílohy 2-E dohody.

               (3)V souladu s článkem 2.28 dohody je jako důkaz, že byly splněny požadavky pro dovoz vinařských produktů pocházejících z Japonska do Evropské unie a jejich prodej, dostatečné osvědčení ověřené v souladu s právními předpisy Japonska, včetně vlastního osvědčení vydaného producentem schváleným příslušným orgánem Japonska.

               (4)Podle čl. 2.28 odst. 2 písm. a) dohody mají být formuláře používané pro osvědčení a informace, které mají být v osvědčeních uvedeny, přijaty rozhodnutím pracovní skupiny pro víno zřízené podle článku 22.4 dohody.

               (5)Podle čl. 2.35 odst. 2 písm. a) dohody přijme pracovní skupina pro víno postupy týkající se autocertifikace,

               ROZHODLA TAKTO:

               Článek 1

               1.Formulář, který se použije pro osvědčení ověřená v souladu s právními předpisy Japonska, je stanoven v příloze I tohoto rozhodnutí.

               2.Formulář, který se použije pro vlastní osvědčení vydaná producenty schválenými příslušným orgánem Japonska, je stanoven v příloze II tohoto rozhodnutí.

               3.Postupy týkající se autocertifikace producentů schválených příslušným orgánem Japonska jsou stanoveny v příloze III tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne [1. února 2019 / datum vstupu dohody v platnost].

                     Za pracovní skupinu pro víno

                     […]

               PŘÍLOHA I

               VZOR OSVĚDČENÍ VYDANÉHO NÁRODNÍM VÝZKUMNÝM ÚSTAVEM PRO PIVOVARNICTVÍ (NATIONAL RESEARCH INSTITUTE OF BREWING, NRIB) PRO DOVOZ VÍNAŘSKÝCH PRODUKTŮ POCHÁZEJÍCÍCH Z JAPONSKA DO EU
                  1

                        1. Vývozce (celé jméno a adresa)

                        Vydávající třetí země:  JAPONSKO

                        Zjednodušené VI 1 pořadové číslo
                           2
                        :

                        DOKLAD PRO DOVOZ VÍNA, HROZNOVÉ ŠŤÁVY NEBO HROZNOVÉHO MOŠTU DO EVROPSKÉ UNIE

                        2. Příjemce (jméno a adresa)

                        3. Celní razítko (pouze pro úřední použití EU)

                        4. Způsob dopravy a údaje o dopravě
                           3

                        5. Místo vykládky (je-li odlišné od bodu 2)

                        6. Popis dovezeného produktu
                           4

                        7. Množství v l/hl/kg

                        8. Počet nádrží
                           5

                        9. Osvědčení

                        „Výše popsaný produkt je určen k přímé lidské spotřebě a splňuje definice a enologické postupy povolené v oddíle C kapitoly 2 dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a Japonskem.“

                        Jméno a adresa producenta:

                        Úplný název a adresa příslušného orgánu:                               Místo a datum:

                        National Research Institute of Brewing (Národní výzkumný ústav pro pivovarnictví)

                        pod dohledem japonského ministerstva financí

                        3-7-1, Kagamiyama, Higashihiroshima, Hiroshima, Japonsko

                        Razítko příslušného orgánu:

                        Podpis, jméno a titul úředníka příslušného orgánu:

               Přidělování (uvedení do volného oběhu a vydání výpisů)

                        Množství

                        10. Číslo a datum celního dokladu o uvedení do volného oběhu a číslo a datum výpisu

                        11. Úplné jméno a adresa příjemce (výpis)

                        12. Razítko

                        příslušného

                        orgánu

                        K dispozici

                        Přiděleno

                        K dispozici

                        Přiděleno

                        K dispozici

                        Přiděleno

                        13. Dodatečné připomínky

               PŘÍLOHA II

               VZOR VLASTNÍHO OSVĚDČENÍ PRO DOVOZ VINAŘSKÝCH PRODUKTŮ POCHÁZEJÍCÍCH Z JAPONSKA DO EVROPSKÉ UNIE
                  6

                        1. Vývozce (celé jméno a adresa)

                        Vydávající třetí země:  JAPONSKO

                        Zjednodušené VI 1                    Pořadové číslo
                           7
                        :

                        DOKLAD PRO DOVOZ VÍNA, HROZNOVÉ ŠŤÁVY NEBO HROZNOVÉHO MOŠTU DO EVROPSKÉ UNIE

                        2. Příjemce (jméno a adresa)

                        3. Celní razítko (pouze pro úřední použití EU)

                        4. Způsob dopravy a údaje o dopravě
                           8

                        5. Místo vykládky (je-li odlišné od bodu 2)

                        6. Popis dovezeného produktu
                           9

                        7. Množství v l/hl/kg

                        8. Počet nádrží
                           10

                        9. Osvědčení

                        „Výše popsaný produkt je určen k přímé lidské spotřebě a splňuje definice a enologické postupy povolené v oddíle C kapitoly 2 dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a Japonskem. Byl vyroben producentem, který byl individuálně schválen Japonskou národní daňovou agenturou pro produkci vína a Národním výzkumným ústavem pro pivovarnictví (National Research Institute of Brewing, NRIB) pro autocertifikaci. Producent podléhá kontrole a dohledu ústavu NRIB.“

                        Jméno, adresa a registrační číslo/číslo povolení schváleného producenta:

                        Úplný název a adresa příslušného orgánu:                   Místo a datum:

                        National Research Institute of Brewing (Národní výzkumný ústav pro pivovarnictví)

                        pod dohledem japonského ministerstva financí

                        3-7-1, Kagamiyama, Higashihiroshima, Hiroshima, Japonsko

                        Razítko schváleného producenta:                                     Podpis schváleného producenta:

                        10. ZPRÁVA O ROZBORU (uvádí analytické vlastnosti výše popsaného produktu)

                        PRO HROZNOVÝ MOŠT A HROZNOVOU ŠŤÁVU:

                         Nejsou požadovány žádné údaje.

                        PRO VÍNO A ČÁSTEČNĚ ZKVAŠENÝ HROZNOVÝ MOŠT:

                        – Skutečný obsah alkoholu:

                        PRO VŠECHNY PRODUKTY:

                        – Celkový obsah oxidu siřičitého:

                        – Celkový obsah kyselin:

                        Razítko schváleného producenta:                                    Místo a datum:

                        Podpis, jméno a titul schváleného producenta:

                        Přidělování (uvedení do volného oběhu a vydání výpisů)

                        Množství

                        11. Číslo a datum celního dokladu o uvedení do volného oběhu a číslo a datum výpisu

                        12. Úplné jméno a adresa příjemce (výpis)

                        13. Razítko

                        příslušného

                        orgánu

                        K dispozici

                        Přiděleno

                        K dispozici

                        Přiděleno

                        K dispozici

                        Přiděleno

                        14. Dodatečné připomínky

               PŘÍLOHA III

               Postupy týkající se autocertifikace

               1.Národní výzkumný ústav pro pivovarnictví (National Research Institute of Brewing, NRIB) pod dohledem japonského ministerstva financí

               i)individuálně jmenuje producenty, kteří mají v Japonsku povolení k vystavování vlastních osvědčení uvedených v článku 2.28 dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a Japonskem,

               ii)dohlíží na schválené producenty a provádí u nich inspekce a

               iii)oznamuje Evropské unii:

               ·dvakrát ročně v měsících lednu a červenci jména a adresy schválených producentů a jejich oficiální registrační čísla a

               ·neprodleně jakékoli změny jmen a adres nebo ukončení činnosti jakéhokoli schváleného producenta.

               2.Evropská unie neprodleně zveřejňuje a aktualizuje jména a adresy schválených producentů na seznamu oprávněných subjektů z třetích zemí, určených laboratoří a schválených producentů vína a zpracovatelů pro účely vystavování dokladů VI-1 pro dovoz vína do EU, který je k dispozici na oficiálních internetových stránkách Evropské komise:

               ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/wine/lists/06.

                     (1)

                        V souladu s čl. 2.28 dohody o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem.

                     (2)

                        Jedná se o číslo sledovatelnosti šarže přidělené ústavem NRIB.

                     (3)

                        Uveďte: dopravu použitou pro dodávku do místa vstupu do EU; způsob dopravy (námořní, letecká atd.); jméno lodi atd.

                     (4)

                        Uveďte tyto informace:– označení prodeje, jak je uvedeno na etiketě (např. jméno producenta a vinařské oblasti, obchodní značka atd.);– název země původu: [uveďte „Japonsko“];– název zeměpisného označení, je-li relevantní,– skutečný obsah alkoholu v % objemových,– barva produktu (uveďte pouze „červené“, „rosé“, „růžové“ nebo „bílé“),– kód kombinované nomenklatury (kód KN).

                     (5)

                        Nádrží se rozumí nádoba na víno o obsahu menším než 60 litrů. Počet nádrží může být počet lahví.

                     (6)

                        V souladu s čl. 2.28 dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a Japonskem.

                     (7)

                        Jedná se o číslo sledovatelnosti šarže přidělené ústavem NRIB.

                     (8)

                        Uveďte: dopravu použitou pro dodávku do místa vstupu do EU; způsob dopravy (námořní, letecká atd.); jméno lodi atd.

                     (9)

                        Uveďte tyto informace:– označení prodeje, jak je uvedeno na etiketě (např. jméno producenta a vinařské oblasti, obchodní značka atd.);– název země původu: [uveďte „Japonsko“];– název zeměpisného označení, je-li relevantní,– skutečný obsah alkoholu v % objemových,– barva produktu (uveďte pouze „červené“, „rosé“, „růžové“ nebo „bílé“),– kód kombinované nomenklatury (kód KN).

                     (10)

                        Nádrží se rozumí nádoba na víno o obsahu menším než 60 litrů. Počet nádrží může být počet lahví.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 15.2.2019
            COM(2019) 82 final
            2019/0039(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o předložení návrhu jménem Evropské unie na zařazení methoxychloru do přílohy A Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (dále jen „úmluva“), schválená rozhodnutím Rady 2006/507/ES
                     1
                  , vstoupila v platnost dne 17. května 2004. Cílem úmluvy je chránit lidské zdraví a životní prostředí před perzistentními organickými znečišťujícími látkami. Úmluva poskytuje rámec, který je založen na zásadě předběžné opatrnosti a je určen k odstranění výroby, použití, dovozu a vývozu perzistentních organických znečišťujících látek, pro bezpečné nakládání s těmito látkami a jejich zneškodnění a pro odstranění nebo snížení úniků některých nezáměrně vyráběných perzistentních organických znečišťujících látek.

                  Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004
                     2
                   se do práva Unie provádí závazky stanovené v úmluvě a v Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě z roku 1979 o dálkovém znečišťování ovzduší přesahujícím hranice států (dále jen „protokol“), který byl schválen rozhodnutím Rady č. 259/2004/ES
                     3
                  .

                  Podle čl. 8 odst. 1 úmluvy může smluvní strana předložit sekretariátu návrh na zařazení chemické látky do příloh A, B a/nebo C úmluvy, který pak v souladu s čl. 8 odst. 3 a 4 přezkoumá Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek (dále jen „Výbor pro hodnocení POP“). Návrh musí obsahovat informace uvedené v příloze D. Na základě doporučení Výboru pro hodnocení POP konference smluvních stran rozhodne, zda bude látka zařazena do přílohy A (odstraňování), přílohy B (omezení) a/nebo přílohy C (nezamýšlená výroba). Postup přijetí změn příloh se řídí článkem 22 úmluvy.

                  Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009
                     4
                   a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012
                     5
                   se v Evropské unii nesmí používat jako účinná látka v přípravcích na ochranu rostlin a v biocidních přípravcích methoxychlor. Methoxychlor navíc není registrován v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006
                     6
                  , a proto nesmí být vyráběn nebo uváděn na trh v Unii v množství 1 tuny nebo větším za rok na výrobce nebo dovozce.

                  Podle dostupných informací a údajů o vnitřních vlastnostech methoxychloru, které byly hodnoceny na základě kritérií přílohy D úmluvy, lze dojít k závěru, že methoxychlor je perzistentní, bioakumulativní a toxický. Kromě toho je methoxychlor v životním prostředí přenášen na velké vzdálenosti a byl zjištěn v odlehlých oblastech, jako je Arktida. Vzhledem k uvedeným informacím o vlastnostech methoxychloru – perzistentní, bioakumulativní, toxický a přenositelný na velké vzdálenosti – se navrhuje, že methoxychlor splňuje kritéria přílohy D úmluvy, a měl by být proto považován za perzistentní organickou znečišťující látku. Podrobnosti hodnocení jsou k dispozici ve vědecké dokumentaci, která bude přiložena k návrhu na zařazení methoxychloru do přílohy A Stockholmské úmluvy.

                  Přestože bylo před lety v Unii zakázáno používat methoxychlor jako účinnou látku v přípravcích na ochranu rostlin a v biocidních přípravcích a nejsou známa ani žádná jiná použití, nelze vyloučit, že v jiných zemích se stále vyrábí, používá nebo uvolňuje do prostředí. Vzhledem k potenciálu dálkového přenosu této chemické látky v životním prostředí není k zabezpečení vysoké úrovně ochrany životního prostředí a lidského zdraví dostačující přijmout opatření na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni Unie, a je proto nezbytné přijmout opatření na vyšší mezinárodní úrovni.

                  Vzhledem k tomu, že se v září 2019 bude konat další zasedání Výboru pro hodnocení POP, je vhodné, aby Komise jménem Unie předložila sekretariátu Stockholmské úmluvy návrh na zařazení methoxychloru do přílohy A. Návrh bude přezkoumán v souladu s kritérii a postupy podle úmluvy předtím, než konference smluvních stran rozhodnutí o zařazení na seznam přijme.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Návrh je v souladu s nařízením (ES) č. 850/2004, kterým se Stockholmská úmluva provádí v Unii, a doplňuje je. Je plně v souladu s cílem chránit lidské zdraví a životní prostředí před perzistentními organickými znečišťujícími látkami.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Návrh je v souladu s nařízením (ES) č. 1107/2009 a nařízením (EU) č. 528/2012, protože obě nařízení stanoví kritéria, podle nichž není možné používat látky, které jsou perzistentní, bioakumulativní a toxické, a látky, které jsou klasifikovány jako perzistentní organické znečišťující látky, ani tyto látky uvádět na trh. V zájmu zajištění soudržnosti zkoumá vztah mezi Stockholmskou úmluvou, nařízením (ES) č. 850/2004 a nařízením (ES) č. 1907/2006, pokud jde o omezení a požadavky na povolení, dokument o obecné shodě
                     7
                  .

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí Rady je čl. 218 odst. 9 SFEU, který je vhodným základem pro akt vymezující postoj Evropské unie vůči mezinárodní dohodě, v tomto případě Stockholmské úmluvě.

                  Hmotněprávním základem je čl. 192 odst. 1 SFEU, protože opatření dohodnutá v rámci Stockholmské úmluvy sledují převážně environmentální cíl (tj. odstranění perzistentních organických znečišťujících látek).

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Perzistentní organické znečišťující látky jsou celosvětovým problémem a Stockholmská úmluva je v Unii provedena nařízením (ES) č. 850/2004. Vzhledem k tomu, že Unie je smluvní stranou úmluvy, je vhodné, aby Unie navrhla novou chemickou látku.

               •Proporcionalita

                  Perzistentní organické znečišťující látky jsou celosvětovým problémem a Stockholmská úmluva usiluje o odstranění výroby a používání těchto chemických látek. Je proto vhodné navrhnout, aby uvedená chemická látka byla do úmluvy zařazena a zajistilo se tak, že budou přijata vhodná opatření na celosvětové úrovni.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Návrh byl projednán s členskými státy a dalšími zúčastněnými stranami na několika zasedáních orgánů příslušných v oblasti působnosti nařízení (ES) č. 850/2004 a také na jednání skupiny odborníků na látky PBT Evropské agentury pro chemické látky a v rámci písemného postupu této skupiny. K obdrženým připomínkám bylo přihlédnuto.

               •Posouzení dopadů

                  Posouzení dopadů nebylo provedeno. Návrh na zařazení chemické látky do úmluvy nebude mít žádný dopad, protože se zdá, že se v EU nepoužívá. Pokud Výbor pro hodnocení POP dospěje k závěru, že daná chemická látka je perzistentní organickou znečišťující látkou, posoudí dopad možných kontrolních opatření s přihlédnutím k socioekonomickým informacím.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Návrh nemá žádný dopad na obchodní činnost, protože uvedená chemická látka se v Unii komerčně nepoužívá, a nevyjímá tedy ze své působnosti mikropodniky a nezahrnuje zvláštní pravidla pro malé a střední podniky. Návrh nemá žádný dopad na konkurenceschopnost EU v odvětví ani na obchod, protože látka není předmětem obchodu mezi Unií a třetími zeměmi.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsob monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Plán provádění ani monitorování, hodnocení a podávání zpráv se nepovažují za nutné.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Návrh pověřuje Komisi, aby jménem Evropské unie navrhla zařazení methoxychloru do Stockholmské úmluvy.

               2019/0039 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o předložení návrhu jménem Evropské unie na zařazení methoxychloru do přílohy A Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 14. října 2004 uzavřelo Evropské společenství rozhodnutím Rady 2006/507/ES Stockholmskou úmluvu o perzistentních organických znečišťujících látkách
                  8
               .

               (2)Jako smluvní strana úmluvy může Unie předložit návrhy na změnu příloh úmluvy. V příloze A úmluvy jsou uvedeny perzistentní organické znečišťující látky, které mají být odstraněny, v příloze B perzistentní organické znečišťující látky, které mají být omezeny, a příloha C obsahuje seznam perzistentních organických znečišťujících látek vznikajících neúmyslně, jejichž úniky je třeba snížit nebo odstranit.

               (3)Podle dostupných vědeckých údajů a zpráv o přezkumu a po náležitém zohlednění hodnotících kritérií stanovených v příloze D úmluvy vykazuje methoxychlor vlastnosti perzistentní organické znečišťující látky.

               (4)Methoxychlor není schválen jako účinná látka podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009
                  9
               , a proto nemůže být uváděn na trh ani používán v Unii v přípravcích na ochranu rostlin. Methoxychlor není schválen jako účinná látka ani podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012
                  10
               , a proto nemůže být uváděn na trh ani používán v Unii v biocidních přípravcích. Methoxychlor navíc není registrován v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006
                  11
               , a proto nesmí být vyráběn nebo uváděn na trh v Unii v množství 1 tuny nebo větším za rok na výrobce nebo dovozce.

               (5)Ačkoli bylo použití methoxychloru v Unii již před mnoha lety postupně ukončeno, může být nadále používán jako pesticid a rozptýlen v prostředí mimo Unii, což může být důvod, proč byl zjištěn jeho výskyt v životním prostředí. Vzhledem k potenciálu dálkového přenosu methoxychloru v životním prostředí není k zabezpečení vysoké úrovně ochrany životního prostředí a lidského zdraví dostačující přijmout opatření na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni Unie, a je proto nezbytné přijmout opatření na vyšší mezinárodní úrovni.

               (6)Unie by proto měla sekretariátu úmluvy předložit návrh na zařazení methoxychloru do přílohy A úmluvy,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Unie předloží návrh na zařazení methoxychloru (č. CAS: 72-43-5, č. ES 200-779-9) do přílohy A Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách (dále jen „úmluva“).

               Komise předá jménem Unie sekretariátu úmluvy návrh obsahující všechny informace požadované podle přílohy D úmluvy.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady 2006/507/ES ze dne 14. října 2004 o uzavření Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 1).

                     (2)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 ze dne 29. dubna 2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách a o změně směrnice 79/117/EHS (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 7).

                     (3)

                        Rozhodnutí Rady 2004/259/ES ze dne 19. února 2004 o uzavření Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 jménem Společenství (Úř. věst. L 81, 19.3.2004, s. 35).

                     (4)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1).

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

                     (7)

                  http://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach/special-cases_en

                     (8)

                        Rozhodnutí Rady 2006/507/ES ze dne 14. října 2004 o uzavření Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 1).

                     (9)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).

                     (10)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1).

                     (11)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.3.2019
            COM(2019) 115 final
            2019/0064(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních Meziamerické komise pro tropické tuňáky a zasedáních smluvních stran Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů a kterým se zrušuje rozhodnutí 10126/14

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat na zasedáních Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC) a zasedáních smluvních stran Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů v období 2019–2023 v souvislosti s plánovaným přijetím opatření pro zachování a řízení.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Antigujská úmluva a Mezinárodní program na ochranu delfínů

               Cílem Úmluvy o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízená úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 („Antigujská úmluva“) je zajistit zřízením IATTC dlouhodobé zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů v oblasti Antigujské úmluvy. Antigujská mluva vstoupila v platnost dne 10. října 2008.

               Cílem Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů („dohoda AIDCP“) je zřízením zasedání smluvních stran dohody AIDCP postupně snižovat vedlejší úmrtnosti delfínů v oblasti Antigujské úmluvy na úroveň blížící se nule. Podle článku XIV Antigujské úmluvy má IATTC hlavní úlohu při koordinaci provádění dohody a při provádění opatření, jež budou přijata v rámci AIDCP. Dohoda vstoupila v platnost dne 15. února 1999.

               Schválením Antigujské úmluvy a dohody AIDCP v souladu s rozhodnutím Rady 2006/539/EC
                  1
                a 2005/938/EC
                  2
                se Unie stala smluvní stranou komise IATTC a dohody AIDCP.

               2.2.Meziamerická komise pro tropické tuňáky a zasedání smluvních stran Mezinárodního programu na ochranu delfínů

               Komise IATTC byla zřízena Antigujskou úmluvou jako subjekt odpovědný za řízení a zachování rybolovných zdrojů v oblasti Antigujské úmluvy. Přijímá opatření pro zachování a řízení s cílem zajistit dlouhodobé zachování a udržitelné využívání rybích populací, na které se Antigujská úmluva vztahuje.

               Zasedání smluvních stran dohody AIDCP bylo zřízeno dohodou AIDCP jako subjekt, který má zajistit dlouhodobou udržitelnost živých mořských zdrojů spojených s lovem tuňáků pomocí košelkových nevodů v oblasti Antigujské úmluvy. Komise IATTC má významnou odpovědnost za provádění opatření přijatých zasedáním smluvních stran dohody AIDCP a zajišťuje sekretariát dohody AIDCP.

               Opatření přijatá komisí IATTC a zasedáním smluvních stran dohody AIDCP se mohou stát pro Unii závazná.

               Unie má jako člen komise IATTC a zasedání smluvních stran dohody AIDCP právo účasti a hlasovací práva. Komise IATTC a zasedání smluvních stran dohody AIDCP přijímají rozhodnutí na základě konsensu.

               2.3.Rozhodnutí přijatá komisí IATTC a zasedáním smluvních stran dohody AIDCP

               Komise IATTC je oprávněna přijímat opatření pro zachování a řízení rybolovu („usnesení“) ve své působnosti a tato opatření jsou pro smluvní strany závazná.

               V souladu s článkem IX.7 Antigujské úmluvy vstoupí tato opatření v platnost 45 dnů ode dne, kdy je smluvním stranám komise IATTC oznámí.

               Zasedání smluvních stran dohody AIDCP má pravomoc přijímat rozhodnutí za účelem dosažení cílů dohody AIDCP. Taková rozhodnutí se po přijetí stávají pro smluvní strany závazná.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na výročních zasedáních regionálních organizací pro řízení rybolovu, se v současné době stanovuje podle dvouúrovňového přístupu. Rozhodnutí Rady stanoví hlavní zásady a směry postoje Unie na víceletém základě; postoj je poté pro každé výroční zasedání upravován pracovními dokumenty Komise, které jsou projednány v pracovní skupině Rady.

               Pokud jde o komisi IATTC, tento přístup je proveden rozhodnutím Rady10126/14 ze dne 23. května 2014, které stanoví postoj Unie v rámci komise IATTC a zasedání smluvních stran dohody AIDCP na období 2014–2018. Rozhodnutí obsahuje obecné zásady a směry, ale rovněž v co největší míře zohledňuje specifika komise IATTC a dohody AIDCP. Kromě toho stanoví standardní postup pro každoroční stanovení postoje Unie, jak požadují členské státy.

               Rozhodnutí 10126/14 stanoví přezkum postoje Unie před výročním zasedáním v roce 2019. Tento návrh proto stanoví postoj Unie v rámci komise IATTC na období 20192023, a rozhodnutí 10126/14 tak nahradí.

               Rozhodnutí 10126/14 zahrnuje zásady a směry nové společné rybářské politiky (SRP), stanovené podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  3
               , přičemž rovněž zohledňuje cíle sdělení Komise o vnější dimenzi SRP
                  4
               . Kromě toho upravilo postoj Unie podle Lisabonské smlouvy.

               Stávající revize zohledňuje v souvislosti s dopady na rybolov sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro plasty v oběhovém hospodářství
                  5
               , společné sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komise Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů
                  6
                a závěry Rady o uvedeném společném sdělení
                  7
               .

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán, a nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“
                  8
               .

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Komise IATTC a zasedání smluvních stran dohody AIDCP jsou subjekty zřízené na základě dohody, konkrétně Antigujskou úmluvou a dohodou AIDCP.

               Akty, které mají komise IATTC a zasedání smluvních stran dohody AIDCP přijmout, představují akty s právními účinky. Tyto akty mají být závazné podle mezinárodního práva v souladu s článkem XIV Antigujské úmluvy a článkem VII dohody AIDCP a mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů EU včetně:

               ·nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu
                  9
               ,

               ·nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky
                  10
                a

               ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 ze dne 12. prosince 2017 o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva
                  11
               .

               Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec Antigujské úmluvy ani dohody AIDCP.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel nebo složka.

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají rybolovu. Právním základem, který stanoví zásady, jež se mají v tomto stanovisku odrážet, je nařízení (EU) č. 1380/2013.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 43 odst. 2 SFEU. Rozhodnutí má nahradit rozhodnutí 10126/14, které se vztahuje na období 2014–2018.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 43 odst. 2 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2019/0064 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních Meziamerické komise pro tropické tuňáky a zasedáních smluvních stran Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů a kterým se zrušuje rozhodnutí 10126/14

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rozhodnutím Rady 2006/539/ES
                  12
                schválila Evropská unie Úmluvu o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 („Antigujská úmluva“), která zřídila Meziamerickou komisi pro tropické tuňáky („komise IATTC“).

               (2)Komise IATTC byla zřízena Antigujskou úmluvou jako subjekt odpovědný za řízení a zachování rybolovných zdrojů v oblasti Antigujské úmluvy. Komise IATTC přijímá opatření pro zachování a řízení s cílem zajistit dlouhodobé zachování a udržitelné využívání rybích populací, na které se Antigujská úmluva vztahuje. Tato opatření se mohou stát pro Unii závazná.

               (3)Rozhodnutím Rady 2005/938/EC
                  13
                schválila Evropská unie Dohodu o mezinárodním programu na ochranu delfínů („dohoda AIDCP“), která zřídila zasedání smluvních stran mezinárodního programu na ochranu delfínů. Podle článku XIV Antigujské úmluvy má komise IATTC hlavní úlohu při koordinaci provádění dohody AIDCP a při provádění opatření, jež budou přijata v rámci dohody AIDCP. Úkoly sekretariátu dohody AIDCP zajišťuje IATTC.

               (4)Zasedání smluvních stran dohody AIDCP bylo zřízeno dohodou AIDCP jako subjekt, který má podporovat postupné snižování vedlejší úmrtnosti delfínů při lovu tuňáků pomocí košelkových nevodů na úroveň blížící se nule. Zasedání smluvních stran dohody AIDCP přijímá rozhodnutí, která mají zajistit dlouhodobou udržitelnost živých mořských zdrojů spojených s lovem tuňáků pomocí košelkových nevodů v oblasti Antigujské úmluvy. Tato opatření se mohou stát pro Unii závazná.

               (5)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  14
                stanoví, že Unie zajistí, aby činnosti v oblasti rybolovu a akvakultury byly dlouhodobě udržitelné z hlediska životního prostředí a byly řízeny způsobem, jenž je v souladu s cíli dosáhnout přínosů v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti a přispět k dostupnosti dodávek potravin. Rovněž stanoví, že Unie uplatňuje přístup předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a akvakultury a snaží se zajistit, aby byly při využívání živých biologických mořských zdrojů obnoveny a zachovány populace lovených druhů nad úrovně, které mohou přinášet maximální udržitelný výnos. Dále stanoví, že Unie přijímá opatření pro řízení a zachování zdrojů založená na nejlepším dostupném vědeckém poradenství, podporuje rozvoj vědeckých poznatků a poradenství, postupně odstraňuje výměty a podporuje postupy při rybolovu, které přispívají k selektivnějšímu rybolovu, k zamezení nežádoucím úlovkům a jejich snižování v co největší možné míře a k rybolovu s nízkým dopadem na mořský ekosystém a rybolovné zdroje. Nařízení (EU) č. 1380/2013 konkrétně stanoví, že tyto cíle a zásady má Unie uplatňovat při provádění svých vnějších vztahů v oblasti rybolovu.

               (6)Jak je uvedeno ve společném sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů
                  15
                a v závěrech Rady o uvedeném společném sdělení
                  16
               , hlavním prvkem činnosti EU v těchto fórech je podpora opatření na povzbuzení a zvýšení účinnosti regionálních organizací pro řízení rybolovu a v příslušných případech zlepšení jejich správy.

               (7)Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro plasty v oběhovém hospodářství
                  17
                odkazuje na konkrétní opatření ke snížení znečištění plasty a znečištění moří, jakož i na snížení ztrát rybolovných zařízení nebo jejich ponechání v moři.

               (8)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních komise IATTC a zasedáních smluvních stran dohody AIDCP v období 2019–2023, neboť ochranná a donucovací opatření komise IATTC a rozhodnutí zasedání smluvních stran dohody AIDCP budou pro Unii závazná a budou schopna rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah práva Unie, konkrétně nařízení Rady (ES) č. 1005/2008
                  18
               , nařízení Rady (ES) č. 1224/2009
                  19
                a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403
                  20
               .

               (9)V současné době je postoj, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních IATTC, stanoven rozhodnutím Rady 10126/14
                  21
               . Je vhodné rozhodnutí 10126/14 zrušit a nahradit je novým rozhodnutím na období 2019-2023.

               (10)S ohledem na vyvíjející se povahu rybolovných zdrojů v oblasti Antigujské úmluvy a skutečnost, že v postoji Unie musí být v důsledku toho zohledněny nové okolnosti, včetně nových vědeckých a jiných relevantních údajů předložených před nebo během zasedání komise IATTC a zasedání smluvních stran dohody AIDCP, měly by být v souladu se zásadou loajální spolupráce mezi orgány Unie zakotvené v čl. 13 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU) stanoveny postupy pro každoroční stanovení postoje Unie v období 2019–2023,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC) a zasedáních smluvních stran Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů, je uveden v příloze I.

               Článek 2

               Každoroční stanovení postoje, který má Unie zaujmout na zasedáních komise IATTC a zasedáních smluvních stran dohody AIDCP, se provádí v souladu s přílohou II.

               Článek 3

               Postoj Unie stanovený v příloze I posoudí a případně přezkoumá Rada na návrh Komise nejpozději pro výroční zasedání komise IATTC v roce 2024.

               Článek 4

               Rozhodnutí 10126/14 ze dne 23. května 2014 se zrušuje.

               Článek 5

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady 2006/539/ES ze dne 22. května 2006 o uzavření Úmluvy o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949, jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 224, 16.8.2006, s. 22).

                     (2)

                        Rozhodnutí Rady 2005/938/ES ze dne 8. prosince 2005 o schválení Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 348, 30.12.2005, s. 26).

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (4)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (5)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (8)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (9)

                        Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1.

                     (10)

                        Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

                     (11)

                        Úř. věst. L 347, 28.12.2017, s. 81.

                     (12)

                        Rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2006 o uzavření Úmluvy o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949, jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 224, 16.8.2006, s. 22).

                     (13)

                        Rozhodnutí Rady 2005/938/ES ze dne 8. prosince 2005 o schválení Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 348, 30.12.2005, s. 26).

                     (14)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (15)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (16)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (17)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (18)

                        Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1).

                     (19)

                        Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Unie k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).

                     (20)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 ze dne 12. prosince 2017 o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 (Úř. věst. L 347, 28.12.2017, s. 81).

                     (21)

                        Rozhodnutí Rady ze dne 23. května 2014 o postoji, který se má jménem Evropské unie zaujmout v rámci Meziamerické komisi pro tropické tuňáky („IATTC“).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.3.2019
            COM(2019) 115 final
            PŘÍLOHY

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních Meziamerické komise pro tropické tuňáky a zasedáních smluvních stran Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů a kterým se zrušuje rozhodnutí 10126/14

               PŘÍLOHA I

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních Meziamerické komise pro tropické tuňáky („komise IATTC“) a zasedáních smluvních stran Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů („dohoda AIDCP“)

               1.ZÁSADY

               Unie v rámci komise IATTC a zasedání smluvních stran dohody AIDCP:

               a) jedná v souladu s cíli a zásadami, které Unie sleduje v rámci společné rybářské politiky (SRP), a to zejména uplatňováním principu předběžné opatrnosti a cílů souvisejících s maximálním udržitelným výnosem stanovených v čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, s cílem podpořit zavádění ekosystémového přístupu k řízení rybolovu, zamezit nežádoucím úlovkům a co možná nejvýrazněji je snížit, postupně eliminovat výměty a v co možná nejvyšší míře snížit dopad rybolovných činností na mořské ekosystémy a jejich stanoviště, a dále pak podporou hospodářsky životaschopného a konkurenceschopného odvětví rybolovu v Unii, s cílem zajistit přiměřenou životní úroveň osobám, které jsou závislé na rybolovných činnostech a zároveň zohlednit zájmy spotřebitelů;

               b) usiluje o odpovídající zapojení zúčastněných stran do přípravné fáze opatření komise IATTC a dohody AIDCP a zajistí, aby opatření přijatá v rámci komise IATTC a na zasedání smluvních stran dohody AIDCP byla v souladu s Antigujskou úmluvou a dohodou AIDCP;

               c) zajistí, aby opatření přijatá v rámci komise IATTC a na zasedání smluvních stran dohody AIDCP byla v souladu s mezinárodním právem, a zejména s ustanoveními Úmluvy OSN o mořském právu z roku 1982, Dohody OSN týkající se zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995, Dohody k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři z roku 1993; jakož i dohody Organizace pro výživu a zemědělství o opatřeních přístavních států z roku 2009;

               d) podporuje postoje, které jsou v souladu s osvědčenými postupy regionálních organizací pro řízení rybolovu (RFMO) v téže oblasti;

               e) usiluje o soudržnost a soulad s politikami, které Unie provádí jako součást dvoustranných vztahů v oblasti rybolovu s třetími zeměmi, a zajišťuje soudržnost s ostatními politikami, zejména v oblasti vnějších vztahů, zaměstnanosti, životního prostředí, obchodu, rozvoje, výzkumu a inovací;

               f)zajistí, aby byly dodržovány mezinárodní závazky Unie;

               g) řídí se závěry Rady ze dne 19. března 2012 týkajícími se sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky
                  1
               ;

               h) usiluje o vytvoření rovných podmínek pro loďstvo Unie v rámci oblasti úmluvy IATTC, na kterou se vztahuje úmluva, na základě stejných zásad a standardů, jako jsou ty, jež jsou platné podle práva Unie, a o podporu jednotného uplatňování těchto zásad a standardů;

               i) jedná v souladu se společným sdělením vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů
                  2
                a se závěry Rady o uvedeném společném sdělení
                  3
                a podporuje opatření na povzbuzení a zvýšení účinnosti komise IATTC a AIDCP, případně i na zlepšení její správy a výkonnosti (zejména pokud jde o vědu, soulad, transparentnost a rozhodování) jako příspěvek k udržitelné správě oceánů ve všech jejích aspektech;

               j) podporuje koordinaci mezi regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a regionálními úmluvami pro mořské prostředí a spolupráci se světovými organizacemi v rámci jejich oblasti působnosti tam, kde je to vhodné;

               k)podporuje koordinaci a spolupráci v otázkách společného zájmu s ostatními regionálními organizacemi pro řízení rybolovu odpovědnými za řízení populací tuňáka, zejména prostřednictvím reaktivace procesu zahájeného v Kóbe pro regionální organizace pro řízení rybolovu odpovědné za řízení populací tuňáka a jeho rozšířením na všechny regionální organizace pro řízení rybolovu.

               2.SMĚRY

               Tam, kde je to vhodné, podporuje Unie komisi IATTC a dohodu AIDCP v přijetí těchto opatření:

               a) opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů v oblasti Antigujské úmluvy založená na nejlepších dostupných vědeckých doporučeních, včetně ročních celkových přípustných odlovů a kvót nebo regulace intenzity odlovu živých biologických mořských zdrojů, na něž se vztahují předpisy IATTC, která umožní nejpozději do roku 2020 postupně dosáhnout míry využití umožňující maximální udržitelný výnos. Tam, kde je to nutné, zahrnou tato opatření pro zachování a řízení zvláštní opatření pro populace, které jsou nadměrně loveny, tak aby intenzita rybolovu odpovídala dostupným rybolovným právům;

               b) opatření pro předcházení, potírání a odstranění nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností v oblasti působnosti úmluvy, včetně vytvoření seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov;

               c) opatření pro sledování, kontrolu a dozor v oblasti Antigujské úmluvy, a to včetně přijetí opatření přístavních států a posílení systému sledování plavidel, aby byla zajištěna účinnost kontroly a dodržování opatření přijatých v rámci komise IATTC;

               d) opatření k minimalizaci negativního dopadu rybolovných činností na biologickou rozmanitost moří, mořské ekosystémy a jejich stanoviště, včetně opatření ke snížení znečištění moří, předcházení vypouštění plastů do moří a snížení dopadu přítomnosti plastů v mořích na biologickou rozmanitost moří a mořské ekosystémy, opatření na ochranu citlivých mořských ekosystémů v oblasti Antigujské úmluvy v souladu s rezolucemi Valného shromáždění OSN a opatření k předcházení nežádoucím úlovkům a co největšímu snížení nežádoucích úlovků, zejména zranitelných mořských druhů, a opatření k postupnému odstranění výmětů;

               e)opatření k řízení používání lovných zařízení s uzavíracím mechanismem, zejména s cílem zlepšit sběr údajů, aby bylo možné sledovat a monitorovat používání lovných zařízení a přesně určit jejich množství, snížit jejich dopady na zranitelné populace tuňáků, zmírnit jejich možné dopady na cílové a necílové druhy, jakož i na ekosystém, a snížit jejich podíl na znečištění moří;

               f)opatření ke snížení dopadu opuštěných, ztracených či jinak odhozených lovných zařízení v oceánu a usnadnění identifikace a zpětného získávání těchto zařízení;

               g) opatření s cílem posílit systém kontroly dodržování předpisů v rámci organizace a zajistit účinné provádění následných opatření provedených státy vlajky za účelem řešení nedodržování předpisů;

               h) opatření majících za cíl zákaz rybolovu prováděného výhradně za účelem odběru žraločích ploutví a opatření požadujících, aby všichni žraloci byli vykládáni se všemi ploutvemi přirozeně připojenými k tělu;

               i)tam, kde je to vhodné, přístupy společné s ostatními regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, zejména s těmi, které jsou zapojeny do řízení rybolovu ve stejné oblasti;

               j) dodatečných technických opatření založených na doporučeních pracovních skupin komise IATTC a zasedání smluvních stran dohody AIDCP;

               k)postupné snižování vedlejší úmrtnosti delfínů při lovu tuňáků pomocí košelkových nevodů na úroveň blížící se nule a pravidelná posuzování populace delfínů;

               l)doporučení, která podporují provedení úmluvy Mezinárodní organizace práce o práci v odvětví rybolovu (tam, kde je to vhodné, a v rozsahu povoleném příslušnými ustavujícími dokumenty);

               m)opatření k zajištění efektivnosti organizace včetně pravidelného přezkumu výkonnosti organizace.

               PŘÍLOHA II

               Každoroční stanovení postoje Unie, který má být zaujat na zasedáních Meziamerické komise pro tropické tuňáky a zasedáních smluvních stran Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů

               Před každým zasedáním komise IATTC a zasedáním smluvních stran dohody AIDCP, na kterých mají tyto orgány přijmout rozhodnutí s právními účinky pro Unii, je třeba podniknout nezbytné kroky, aby postoj, který má být jménem Unie vyjádřen, zohledňoval nejnovější vědecké a jiné relevantní údaje předložené Komisi v souladu se zásadami a směry stanovenými v příloze I.

               Za tímto účelem na základě uvedených údajů Komise předá Radě nebo jejím přípravným orgánům s dostatečným předstihem před každým zasedáním komise IATTC a zasedáním smluvních stran dohody AIDCP písemný dokument, ve kterém jsou uvedeny podrobnosti o navrhovaném stanovení postoje Unie, aby se podrobnosti o postoji, jenž má být jménem Unie vyjádřen, projednaly a schválily.

               Nelze-li v průběhu zasedání komise IATTC nebo zasedání smluvních stran dohody AIDCP, a to ani přímo na místě, dosáhnout dohody tak, aby bylo možno v postoji Unie zohlednit nové prvky, postoupí se záležitost Radě nebo jejím přípravným orgánům.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.3.2019
            COM(2019) 114 final
            2019/0063(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Rozšířené komise Úmluvy na ochranu tuňáka modroploutvého (CCSBT), a kterým se zrušuje rozhodnutí 10125/14

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat na zasedáních Rozšířené komise Úmluvy na ochranu tuňáka modroploutvého („rozšířená komise CCSBT“) v období 2019–2023 v souvislosti s plánovaným přijetím opatření pro zachování a řízení.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Úmluva na ochranu tuňáka modroploutvého

               Cílem Úmluvy na ochranu tuňáka modroploutvého („úmluva CCSBT“) je zajistit zřízením Komise na ochranu tuňáka modroploutvého („komise CCSBT“) zachování a optimální využívání populací tuňáka modroploutvého. Úmluva vstoupila v platnost dne 20. května 1994.

               Schválením úmluvy CCSBT v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2015/2437
                  1
                se Unie stala členem rozšířené komise úmluvy CCSBT.

               2.2.Komise na ochranu tuňáka modroploutvého

               Komise CCSBT byla zřízena úmluvou CCSBT jako subjekt odpovědný za řízení a zachování rybolovných zdrojů v oblasti výskytu tuňáka modroploutvého. Vzhledem k tomu, že stranami úmluvy CCSBT mohou být pouze státy, zřídila komise CCSBT rozšířenou komisi CCSBT, jejímiž členy jsou kromě členů komise CCSBT i rybářské subjekty a Unie. Rozšířená komise CCSBT připravuje rozhodnutí, která komise CCSBT následně formálně schvaluje. Opatření komise CCSBT pro zachování, řízení a optimální využívání populací tuňáka modroploutvého mohou být pro Unii závazná.

               Unie má jako člen rozšířené komise CCSBT právo účasti a hlasovací práva. Komise CCSBT přijímá rozhodnutí na základě konsensu.

               2.3.Rozhodování komise CCSBT

               Komise CCSBT je oprávněna přijímat opatření pro zachování a donucovací opatření týkající se rybolovu v její působnosti a tato opatření jsou pro strany dohody závazná.

               V souladu s článkem 8.7 úmluvy CCSBT vstoupí tato opatření v platnost neprodleně po tom, co je komise CCSBT přijme.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na výročních zasedáních regionálních organizací pro řízení rybolovu, se v současné době stanovuje na základě dvouúrovňového přístupu. Rozhodnutí Rady stanoví hlavní zásady a směry postoje Unie na víceletém základě; postoj je poté pro každé výroční zasedání upravován pracovními dokumenty Komise, které jsou projednány v pracovní skupině Rady.

               Pokud jde o komisi CCSBT, tento přístup je zakotven v rozhodnutí Rady 10125/14 ze dne 26. května 2014, které stanoví postoj Unie v rámci komise CCSBT v období 2014–2018. Uvedené rozhodnutí obsahuje obecné zásady a směry, ale zároveň v co největší míře zohledňuje specifika komise CCSBT. Kromě toho stanoví standardní postup pro každoroční stanovení postoje Unie, jak požadují členské státy.

               Rozhodnutí 10125/14 stanoví přezkum postoje Unie před výročním zasedáním v roce 2019. Tento návrh stanoví postoj Unie v rámci komise CCSBT v období 2019–2023, a rozhodnutí 10125/14 tak nahradí.

               Rozhodnutí 10125/14 zahrnuje zásady a směry nové společné rybářské politiky (SRP), stanovené podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  2
               , přičemž rovněž zohledňuje cíle sdělení Komise o vnější dimenzi SRP
                  3
               . Kromě toho upravuje postoj Unie podle Lisabonské smlouvy.

               Stávající revize zohledňuje v souvislosti s dopady rybolovných činností sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro plasty v oběhovém hospodářství
                  4
               , společné sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komise Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů
                  5
                a závěry Rady o uvedeném společném sdělení
                  6
               .

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Výraz „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán, a nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“
                  7
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Komise CCSBT je orgán zřízený dohodou, konkrétně úmluvou CCSBT.

               Akty, které má komise CCSBT přijmout, představují akty s právními účinky. Tyto akty mají být závazné podle mezinárodního práva v souladu s článkem 20 úmluvy CCSBT a mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů EU včetně:

               ·nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu
                  8
               ,

               ·nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky
                  9
                a

               ·nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 ze dne 12. prosince 2017 o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva
                  10
               .

               Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec úmluvy CCSBT.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel nebo složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká rybolovu. Právním základem, který stanoví zásady, jež se mají v tomto stanovisku odrážet, je nařízení (EU) č. 1380/2013.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 43 odst. 2 SFEU. Rozhodnutí má nahradit rozhodnutí 10125/14, které se vztahuje na období 2014–2018.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 43 odst. 2 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2019/0063 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Rozšířené komise Úmluvy na ochranu tuňáka modroploutvého (CCSBT), a kterým se zrušuje rozhodnutí 10125/14

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rozhodnutím Rady 2015/2437
                  11
                uzavřela Evropská unie Úmluvu na ochranu tuňáka modroploutvého („úmluva CCSBT“), na jejímž základě byla zřízena Komise na ochranu tuňáka modroploutvého („komise CCSBT“).

               (2)Komise CCSBT byla zřízena úmluvou CCSBT jako subjekt odpovědný za řízení a zachování rybolovných zdrojů v oblasti výskytu tuňáka modroploutvého. Vzhledem k tomu, že stranami úmluvy CCSBT mohou být pouze státy, zřídila komise CCSBT rozšířenou komisi CCSBT, jejímiž členy jsou kromě členů komise CCSBT i rybářské subjekty a Unie. Rozšířená komise CCSBT připravuje rozhodnutí v rámci komise CCSBT; komise CCSBT následně tato rozhodnutí formálně schvaluje. Komise CCSBT přijímá opatření pro zachování a řízení s cílem zachovat, řídit a optimálně využívat populace tuňáka modroploutvého. Tato opatření se mohou stát pro Unii závazná.

               (3)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  12
                stanoví, že Unie zajistí, aby činnosti v oblasti rybolovu a akvakultury byly dlouhodobě udržitelné z hlediska životního prostředí a byly řízeny způsobem, jenž je v souladu s cíli dosáhnout přínosů v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti a přispět k dostupnosti dodávek potravin. Rovněž stanoví, že Unie uplatňuje princip předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a snaží se zajistit, aby byly při využívání živých biologických mořských zdrojů obnoveny a zachovány populace lovených druhů nad úrovně, které mohou přinášet maximální udržitelný výnos. Dále stanoví, že Unie přijímá opatření pro řízení a zachování zdrojů založená na nejlepším dostupném vědeckém poradenství, podporuje rozvoj vědeckých poznatků a poradenství, postupně odstraňuje výměty a podporuje postupy při rybolovu, které přispívají k selektivnějšímu rybolovu, k zamezení nežádoucím úlovkům a jejich snižování v co největší možné míře a k rybolovu s nízkým dopadem na mořský ekosystém a rybolovné zdroje. Nařízení (EU) č. 1380/2013 konkrétně stanoví, že tyto cíle a zásady má Unie uplatňovat při provádění svých vnějších vztahů v oblasti rybolovu.

               (4)Jak je uvedeno ve společném sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů
                  13
                a v závěrech Rady o uvedeném společném sdělení
                  14
               , hlavním prvkem činnosti EU v těchto fórech je podpora opatření na povzbuzení a zvýšení účinnosti regionálních organizací pro řízení rybolovu a v příslušných případech zlepšení jejich správy.

               (5)Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro plasty v oběhovém hospodářství
                  15
                odkazuje na konkrétní opatření ke snížení znečištění plasty a znečištění moří, jakož i na snížení ztrát rybolovných zařízení nebo jejich ponechání v moři.

               (6)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních komise CCSBT v období 2019–2023, neboť ochranná a donucovací opatření komise CCSBT budou pro Unii závazná a budou schopna rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah práva Unie, konkrétně nařízení Rady (ES) č. 1005/2008
                  16
               , nařízení Rady (ES) č. 1224/2009
                  17
                a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403
                  18
               .

               (7)V současné době je postoj, který má být zaujat jménem Unie na zasedáních komise CCSBT, stanoven rozhodnutím Rady 10125/14
                  19
               . Je vhodné zrušit rozhodnutí 10125/14 a nahradit je novým rozhodnutím na období 2019–2023.

               (8)S ohledem na vyvíjející se povahu rybolovných zdrojů v oblasti výskytu tuňáka modroploutvého a skutečnost, že v postoji Unie musí být v důsledku toho zohledněny nové okolnosti, včetně nových vědeckých a jiných relevantních údajů předložených před nebo během zasedání komise CCSBT, měly by být v souladu se zásadou loajální spolupráce mezi orgány Unie zakotvené v čl. 13 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU) stanoveny postupy pro každoroční stanovení postoje Unie v období 2019–2023,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie v rámci Rozšířené komise Úmluvy na ochranu tuňáka modroploutvého („rozšířená komise CCSBT“), je uveden v příloze I.

               Článek 2

               Každoroční stanovení postoje, který má Unie zaujmout na zasedáních rozšířené komise CCSBT, se provádí v souladu s přílohou II.

               Článek 3

               Postoj Unie stanovený v příloze I posoudí a případně přezkoumá Rada na návrh Komise nejpozději pro výroční zasedání rozšířené komise CCSBT v roce 2024.

               Článek 4

               Rozhodnutí 10125/14 ze dne 26. května 2014 se zrušuje.

               Článek 5

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2015/2437 ze dne 14. prosince 2015 o uzavření jménem Evropské unie Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Komisí na ochranu tuňáka modroploutvého (CCSBT) o členství Unie v Rozšířené komisi Úmluvy na ochranu tuňáka modroploutvého (Úř. věst. L 366, 23.12.2015, s. 27).

                     (2)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (3)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (4)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (7)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (8)

                        Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1.

                     (9)

                        Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

                     (10)

                        Úř. věst. L 347, 28.12.2017, s. 81.

                     (11)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2015/2437 ze dne 14. prosince 2015 o uzavření jménem Evropské unie Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Komisí na ochranu tuňáka modroploutvého (CCSBT) o členství Unie v Rozšířené komisi Úmluvy na ochranu tuňáka modroploutvého (Úř. věst. L 366, 23.12.2015, s. 27).

                     (12)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (13)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (14)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (15)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (16)

                        Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1).

                     (17)

                        Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Unie k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).

                     (18)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 ze dne 12. prosince 2017 o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 (Úř. věst. L 347, 28.12.2017, s. 81).

                     (19)

                        Rozhodnutí Rady 10125/14 ze dne 26. května 2014 o postoji, který se má jménem Evropské unie zaujmout v rámci Komise na ochranu tuňáka modroploutvého (CCSBT).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.3.2019
            COM(2019) 114 final
            PŘÍLOHY

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Rozšířené komise Úmluvy na ochranu tuňáka modroploutvého (CCSBT), a kterým se zrušuje rozhodnutí 10125/14

               PŘÍLOHA I

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie v rámci Rozšířené komise Úmluvy na ochranu tuňáka modroploutvého („rozšířená komise CCSBT“)

               1.ZÁSADY

               Unie v rámci rozšířené komise CCSBT:

               a) jedná v souladu s cíli a zásadami, které Unie sleduje v rámci společné rybářské politiky (SRP), a to zejména uplatňováním principu předběžné opatrnosti a cílů souvisejících s maximálním udržitelným výnosem stanovených v čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, s cílem podpořit zavádění ekosystémového přístupu k řízení rybolovu, zamezit nežádoucím úlovkům a co možná nejvýrazněji je snížit, postupně eliminovat výměty a v co možná nejvyšší míře snížit dopad rybolovných činností na mořské ekosystémy a jejich stanoviště, a dále pak podporou hospodářsky životaschopného a konkurenceschopného odvětví rybolovu v Unii, s cílem zajistit odpovídající životní úroveň osobám, které jsou závislé na rybolovných činnostech, a zároveň zohlednit zájmy spotřebitelů;

               b) usiluje o odpovídající zapojení zúčastněných stran do přípravné fáze opatření rozšířené komise CCSBT a zajistí, aby opatření přijatá v rámci rozšířené komise CCSBT byla v souladu s úmluvou CCSBT;

               c) zajistí, aby opatření přijatá v rámci rozšířené komise CCSBT byla v souladu s mezinárodním právem, a zejména s ustanoveními Úmluvy OSN o mořském právu z roku 1982, Dohody OSN týkající se zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995, Dohody k podpoře dodržování mezinárodních opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném moři z roku 1993, jakož i Dohody Organizace pro výživu a zemědělství o opatřeních přístavních států z roku 2009;

               d) podporuje postoje, které jsou v souladu s osvědčenými postupy regionálních organizací pro řízení rybolovu (RFMO) v téže oblasti;

               e) usiluje o soudržnost a soulad s politikami, které Unie provádí jako součást dvoustranných vztahů v oblasti rybolovu s třetími zeměmi, a zajišťuje soudržnost s ostatními politikami, zejména v oblasti vnějších vztahů, zaměstnanosti, životního prostředí, obchodu, rozvoje, výzkumu a inovací;

               f)zajistí, aby byly dodržovány mezinárodní závazky Unie;

               g) řídí se závěry Rady ze dne 19. března 2012 týkajícími se sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky
                  1
               ;

               h) usiluje o vytvoření rovných podmínek pro loďstvo Unie v oblasti výskytu tuňáka modroploutvého na základě stejných zásad a standardů, jako jsou ty, jež jsou platné podle práva Unie, a o podporu jednotného uplatňování těchto zásad a standardů;

               i) jedná v souladu se společným sdělením vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise Mezinárodní správa oceánů: příspěvek EU k odpovědné správě oceánů
                  2
                a se závěry Rady o uvedeném společném sdělení
                  3
                a podporuje opatření na povzbuzení a zvýšení účinnosti rozšířené komise CCSBT, případně i na zlepšení její správy a výkonnosti (zejména pokud jde o vědu, soulad, transparentnost a rozhodování), čímž přispívá k udržitelné správě oceánů ve všech jejích dimenzích;

               j) podporuje koordinaci mezi regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a regionálními úmluvami pro mořské prostředí, případně i spolupráci se světovými organizacemi v rámci jejich oblastí působnosti;

               k)podporuje koordinaci a spolupráci v otázkách společného zájmu s jinými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu tuňáka, zejména prostřednictvím reaktivace procesu zahájeného v Kóbe pro regionální organizace pro řízení rybolovu tuňáka a jeho rozšířením na všechny regionální organizace pro řízení rybolovu.

               2.SMĚRY

               Tam, kde je to vhodné, usiluje Unie o to, aby byla v rámci rozšířené komise CCSBT přijata následující opatření:

               a) opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů v oblasti výskytu tuňáka modroploutvého založená na nejlepších dostupných vědeckých doporučeních, včetně ročních celkových přípustných odlovů a kvót nebo regulace intenzity odlovu živých biologických mořských zdrojů, na něž se vztahuje úmluva CCSBT, která umožní nejpozději do roku 2020 postupně dosáhnout míry využití umožňující maximální udržitelný výnos. Tam, kde je to nutné, zahrnou tato opatření pro zachování a řízení zvláštní opatření pro populace, které jsou nadměrně loveny, tak aby intenzita rybolovu odpovídala dostupným rybolovným právům;

               b) opatření pro předcházení, potírání a odstranění nezákonných, nehlášených a neregulovaných rybolovných činností v oblasti výskytu tuňáka modroploutvého, včetně vytvoření seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov;

               c) opatření pro sledování, kontrolu a dozor v oblasti výskytu tuňáka modroploutvého, aby byla zajištěna účinnost kontrol a dodržování opatření přijatých v rámci rozšířené komise CCSBT;

               d) opatření k minimalizaci negativního dopadu rybolovných činností a akvakultury na biologickou rozmanitost moří, mořské ekosystémy a jejich stanoviště, včetně opatření ke snížení znečištění moří, předcházení vypouštění plastů do moří a snížení dopadu přítomnosti plastů v mořích na biologickou rozmanitost moří a mořské ekosystémy, opatření na ochranu citlivých mořských ekosystémů v oblasti výskytu tuňáka modroploutvého v souladu s rezolucemi Valného shromáždění OSN, opatření k předcházení nežádoucím úlovkům a co největšímu snížení nežádoucích úlovků, zejména zranitelných mořských druhů, a opatření k postupnému odstranění výmětů;

               e)opatření k řízení používání lovných zařízení s uzavíracím mechanismem, zejména s cílem zlepšit sběr údajů, aby bylo možné sledovat a monitorovat používání lovných zařízení a přesně určit jejich množství, snížit jejich dopady na zranitelné populace tuňáků, zmírnit jejich možné dopady na cílové a necílové druhy, jakož i na ekosystém, a omezit hromadění mořského odpadu;

               f)opatření ke snížení dopadu opuštěných, ztracených či jinak odhozených lovných zařízení v oceánu a usnadnění identifikace a zpětného získávání těchto zařízení;

               g) opatření mající za cíl zákaz rybolovu prováděného výhradně za účelem odběru žraločích ploutví a opatření požadující, aby všichni žraloci byli vykládáni se všemi ploutvemi přirozeně připojenými k tělu;

               h)doporučení, která podporují provedení úmluvy Mezinárodní organizace práce o práci v odvětví rybolovu (tam, kde je to vhodné, a v rozsahu povoleném příslušnými ustavujícími dokumenty);

               i) dodatečná technická opatření založená na doporučeních orgánů a pracovních skupin rozšířené komise CCSBT.

               PŘÍLOHA II

               Každoroční stanovení postoje Unie, který má být zaujat

               na zasedáních Rozšířené komise Úmluvy na ochranu tuňáka modroploutvého

               Před každým zasedáním rozšířené komise CCSBT, na kterém má tento orgán přijmout rozhodnutí, která mají pro Unii právní účinky, je třeba podniknout nezbytné kroky, aby postoj, který má být jménem Unie vyjádřen, zohledňoval nejnovější vědecké a jiné relevantní údaje předložené Komisi v souladu se zásadami a směry stanovenými v příloze I.

               Za tímto účelem na základě uvedených údajů předá Komise Radě nebo jejím přípravným orgánům s dostatečným předstihem před každým zasedáním komise CCSBT písemný dokument obsahující podrobnosti o navrhovaném stanovení postoje Unie, aby se podrobnosti o postoji, jenž má být jménem Unie vyjádřen, projednaly a schválily.

               Nelze-li v průběhu zasedání rozšířené komise CCSBT, a to ani přímo na místě, dosáhnout dohody tak, aby bylo možno v postoji Unie zohlednit nové prvky, postoupí se záležitost Radě nebo jejím přípravným orgánům.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.