				|

		52011PC0398

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 /* KOM/2011/0398 v konečném znění - 2011/0177 (APP) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.
SOUVISLOSTI NÁVRHU
1.1.
Smluvní základ

Článek 312 Smlouvy o fungování Evropské
unie (dále jen „Smlouva“) uvádí, že víceletý finanční rámec se stanoví
jednomyslně přijatým nařízením Rady. Finanční rámec stanoví
výši ročních stropů prostředků na závazky podle kategorie
výdajů a ročních stropů prostředků na platby a stanoví
jakákoli další ustanovení, která jsou účelná pro hladký průběh
ročního rozpočtového procesu.
První víceletý finanční rámec spolu s
ustanoveními o interinstitucionální spolupráci a rozpočtové kázni byl
přijat před více než dvaceti lety[1].
Tento a následující finanční rámce umožnily značně zkvalitnit a
usnadnit roční rozpočtový proces a spolupráci mezi orgány a
současně posílit rozpočtovou kázeň.
Tím, že Smlouva vnesla víceletý finanční
rámec do primárního práva Unie, uznala jeho význam jako základního kamene
rozpočtové architektury Evropské unie.
Na stávajícím víceletém finančním rámci
na roky 2007 až 2013 se orgány dohodly v květnu 2006 a je stanoven v rámci
interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném
finančním řízení[2]
(dále jen „stávající interinstitucionální dohoda“).
Za účelem provedení ustanovení nové
Smlouvy předložila Komise dne 3. března 2010 návrh nařízení
Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2007–2013, a
návrh nařízení Rady o interinstitucionální dohodě o spolupráci v
rozpočtových záležitostech[3]
(dále jen „návrhy z března 2010“). Tyto dva návrhy po svém přijetí
nahradí stávající interinstitucionální dohodu a uvedou ustanovení
finančního rámce na roky 2007–2013 i ustanovení o spolupráci orgánů v
rozpočtovém procesu do souladu se Smlouvou. Ustanovení stávající
interinstitucionální dohody, které Smlouva nezrušila, zůstávají zatím v
platnosti.
Tato důvodová zpráva pojednává o nových
prvcích oproti návrhům z března 2010, tedy jak oproti návrhu
nařízení, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období
2014–2020 (dále jen „nařízení o VFR“), tak oproti návrhu
interinstitucionální dohody o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o
řádném finančním řízení (dále jen „návrh interinstitucionální
dohody“). V důvodové zprávě k návrhu nařízení, kterým se stanoví
víceletý finanční rámec na období 2007 až 2013 ze dne 3. března 2010
je obsaženo zdůvodnění změn, které vyplynuly ze
skutečnosti, že Smlouva vstoupila v platnost, a není třeba jej zde
opakovat.

1.2.
Nová ustanovení navrhovaná pro finanční rámec
na roky 2014–2020
1.2.1.
Hlavní politické směrnice

Návrh nařízení o VFR představuje
spolu s návrhem interinstitucionální dohody provedení sdělení Komise
„Rozpočet pro Evropu 2020“ přijatého dne 29. června 2011 do
právní podoby[4].
Doplní jej návrh, kterým se mění návrh nařízení Komise o
finančních pravidlech použitelných na roční rozpočet Unie s
cílem zavést do života několik nových ustanovení, jež jsou součástí
balíku návrhu pro finanční rámec na roky 2014–2020.
Sdělení načrtlo základní
architekturu a prvky stávajících návrhů, např. trvání, strukturu
odrážející strategii Evropa 2020, potřebu větší flexibility a
předpokládané částky pro samotný finanční rámec.

1.2.2.
Flexibilita

I když se zaměřuje na zajištění
rozpočtové kázně, finanční rámec musí zároveň poskytovat
přiměřenou míru flexibility, která umožní účinné
přidělování zdrojů a rychlou reakci Unie na nepředvídané
okolnosti.
Na stupeň flexibility či rigidity
finančního rámce má vliv řada parametrů, například délka
období pokrytého finančním rámcem, počet a nastavení výdajových
položek, podíl výdajů EU předem přidělených pro
členské státy a regiony nebo předem určených „referenčními
částkami“ v předpisech přijatých postupem spolurozhodování,
rozpětí v rámci výdajového stropu a rozpětí mezi stropy
finančního rámce a stropem vlastních zdrojů. Komise vzala tyto
věci v úvahu při zpracovávání svých návrhů pro příští
finanční rámec.
Nedávno nabyté zkušenosti však ukázaly novou kvalitu
výzev, které přinášejí nepředvídané události s globálními dopady. Od
samého začátku stávajícího finančního rámce bylo nutno mobilizovat
všechna existující ustanovení umožňující flexibilitu, včetně
mnoha revizí samotného rámce. Unie bude stále více vystavována
účinkům globalizace hospodářství a společnosti, změn
klimatu, energetické závislosti, migračních tlaků a dalších
globálních výzev, a to většinou v těch oblastech, kde Lisabonská
smlouva posílila odpovědnost a úlohu Unie.
Najít správnou rovnováhu mezi přísnou
rozpočtovou kázní a předvídatelností výdajů na jedné straně
a flexibilitou, kterou Unie potřebuje k reagování na nepředvídané
výzvy na druhé straně, to bude vždy obtížný politický úkol. Na základě
svého hodnocení fungování stávající interinstitucionální dohody[5] a vycházeje z dalších úvah v souvislosti s
přezkumem rozpočtu[6]
navrhuje Komise omezená avšak cílená vylepšení stávajících ustanovení
umožňujících flexibilitu:
1.
Zaprvé, široké a pravidelné využívání nástroje
flexibility a rezervy na pomoc při mimořádných událostech (EAR)
během stávajícího finančního rámce prokázalo svou nezbytnost. Ze
zkušeností s řízením zejména vnější akce v několika posledních
letech vyplývá, že EU musela těžkopádně využívat různé nástroje
(jako je rezerva na mimořádné události, nástroj stability,
nepřidělené rezervy a nástroj pružnosti) k řešení mezinárodního
vývoje a nových výzev.
Proto se jak pro nástroj pružnosti, tak pro
rezervu na mimořádné události navrhuje zvýšení maximálních částek
disponibilních pro jednotlivé roky. Dále se prodlužuje možnost použít
nevyčerpanou část maximálních ročních částek v
následujících rozpočtových letech až do roku n+3 u nástroje pružnosti a
nově až n+1 u rezervy na pomoc při mimořádných událostech (v
posledně uvedeném případě s podmínkou existence ustanovení ve
finančním nařízení). Rozšiřuje se působnost rezervy na
pomoc při mimořádných událostech i na situace, kdy vzniká velký tlak
na vnějších hranicích Unie v důsledku migračních toků.
Mělo by to umožnit, aby oba tyto nástroje
více přispívaly k urychlené reakci Unie na neočekávané situace
omezeného rozsahu.
2.
Za druhé, i když Fond solidarity Evropské unie a
Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) prokázaly svou
užitečnost, maximální roční částka, kterou stávající
finanční rámec předpokládal pro EFG (500 milionů EUR) nebyla
nikdy vyčerpána. Navrhuje se mírné snížení použitelné částky na 429
milionů EUR, zjednodušení postupu při financování a uvolňování
pomoci a rozšíření působnosti fondu tak, aby pomohl mírnit také
dopady globalizace na zemědělce.
3.
Zatřetí, navrhuje se rozšířit možnost
odchýlit se od orientačních částek v programech schvalovaných v rámci
postupu spolurozhodování z 5 % na 10 %, a tím zvýšit flexibilitu v
jednotlivých položkách.
4.
Začtvrté, Komise navrhne nové ustanovení ve
finančním nařízení s cílem posílit flexibilitu u projektů
financovaných podle nově zřízeného nástroje pro rozvoj
infrastruktury.
Kvůli své povaze si tyto infrastrukturální
projekty vyžádají v mnoha případech složitá zadávací řízení. Za
těchto okolností mohou i nevelká zpoždění způsobit ztrátu
ročních prostředků na závazky a oslabit životaschopnost
těchto projektů, a tím i politické odhodlání Unie modernizovat své
dopravní, energetické a telekomunikační sítě a infrastrukturu. Aby se
tomu předešlo, mělo by finanční nařízení umožnit
automatický převod do dalšího rozpočtového roku prostředků
na závazky nevyužité ke konci rozpočtového roku u projektů
financovaných podle nástroje pro rozvoj infrastruktury.
5.
Zapáté, vzhledem k citlivosti
zemědělského odvětví vůči velkým krizím se navrhuje
zřídit novou zvláštní rezervu na krize v zemědělství ve výši 500
milionů EUR, které se budou čerpat nad rámec stropů
finančního rámce. Postup pro uvolňování této rezervy odpovídá
postupu, který platí pro rezervu na pomoc při mimořádných událostech.
Podrobná pravidla způsobilosti k pomoci z této rezervy stanoví samostatný
právní akt.
6.
Za poslední, k řešení nepředvídaných
okolností se silným finančním dopadem bude nadále potřeba revidovat
finanční rámec. V zájmu podobné úrovně flexibility, jaká je ve
stávající interinstitucionální dohodě, se navrhuje „bezpečnostní
rezerva“, kterou by bylo možno uvolnit nad stropy finančního rámce v rámci
limitu 0,03 % HND EU stejným postupem, jaký určuje bod 22 stávající
interinstitucionální dohody.
Ustanovení o flexibilitě navržená v
nařízení o víceletém finančním rámci a předloze
interinstitucionální dohody se řídí návrhy z března 2010: Článek
2 nařízení počítá s možností uvolňovat částky zvláštních
nástrojů mimo finanční rámec a nad stropy stanovené finančním
rámcem. Ustanovení samotných nástrojů, jejich částky a postup
uvolňování prostředků jsou začleněny do
interinstitucionální dohody. Tím je zajištěna procesní jednota a úloha
obou složek rozpočtového orgánu (viz body 10 až 15 předlohy interinstitucionální
dohody).

1.2.3.
Zvláštní ustanovení o zárukách

Bude-li třeba z rozpočtu Unie
splatit zaručenou půjčku poskytnutou ze systému podpory platební
bilance („BoP“) nebo z evropského mechanismu finanční stabilizace
(„EFSM“), nařízení č. 1150/2000 předpokládá možnost stanovit
dodatečné vlastní zdroje s cílem dostát právním závazkům
rozpočtu EU. Po této hotovostní transakci by musela následovat
rozpočtová transakce, tj. předložení opravného rozpočtu. Opravný
rozpočet musí dodržovat stropy VFR. Vzhledem k částkám , jichž se to
týká (zaručené půjčky z EFSM a BoP) by to téměř
jistě vyžadovalo revizi VFR.
Je velmi nepravděpodobné, že k takové
situaci někdy dojde, ale v zájmu vyhnutí se jakýmkoli potížím se navrhuje
začlenit do nařízení o VFR ustanovení, které vyloučí takový
potenciální výdaj z finančního rámce (tj. nastane-li potřeba, budou
se částky čerpat nad rámec stropů finančního rámce).
Příslušný strop, který omezuje schopnost
Unie garantovat půjčky z rozpočtu Unie, je stropem vlastních
zdrojů, nikoli stropem VFR. Požadavek revize VFR v případě
aktivace této záruky by totiž šel zdánlivě proti záměrům
zákonodárce.

1.2.4.
Příspěvek k financování projektů
velkého rozsahu

Charakteristika velkých technologických
rozvojových programů založených na infrastrukturálních projektech velkého
rozsahu, jmenovitě evropských programů pro družicovou navigaci EGNOS
a Galileo vyžadují zvláštní ustanovení zaměřená na účelové
vázání částek odpovídajících příspěvku z rozpočtu Unie. Na
základě zkušeností nabytých během trvání finančního rámce na
roky 2007–2013 se objevila potřeba těchto nových ustanovení s cílem
zajistit řádný vývoj výdajů Unie i v zájmu hladkého ročního
rozpočtového procesu.
Právní předpisy týkající se výše
zmíněných programů budou ve shodě s finančními ustanoveními
stávajícího nařízení.

2.
PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
2.1.
Nařízení o víceletém finančním rámci

Článek 1
Článek 1 stanoví trvání finančního
rámce a odkazuje na přílohu s tabulkou finančního rámce.
Článek 2 – Shoda se stropy VFR
V čl. 2 odst. 1 jsou definovány
roční stropy výdajů a stanovena povinnost orgánů respektovat
tyto stropy během rozpočtového procesu v souladu
s ustanoveními Smlouvy.
Druhý odstavec zavádí možnost
překročit stropy, je-li to nezbytné z důvodu mobilizace
nástrojů, které nejsou ve finančním rámci zahrnuty. Rezerva na
pomoc při mimořádných událostech, Fond solidarity, nástroj pružnosti,
Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci a nově
vytvořená rezerva pro krize v zemědělství a bezpečnostní
rezerva jsou definovány v bodech 10 až 15 předlohy interinstitucionální
dohody. Nejsou zahrnuty do finančního rámce a zajišťují, aby
financování mohlo v případě potřeby za mimořádných
okolností překročit stropy finančního rámce. Tyto nástroje
zvyšují flexibilitu finančního rámce a jsou mobilizovány
společně oběma složkami rozpočtového orgánu. Aby bylo možno
zachovat současnou míru flexibility a úlohu orgánů při
mobilizaci těchto nástrojů, zahrnují se do předlohy
interinstitucionální dohody ustanovení, jimiž se tyto nástroje řídí.
Třetí odstavec vyjímá z povinnosti dodržovat
stropy finančního rámce, a tudíž i z potřeby revidovat VFR, v
případě postupu pro mobilizaci z rozpočtu EU záruk za
půjčky poskytnuté ze systému podpory platební bilance a z evropského
mechanismu finanční stabilizace. Příslušný strop, který je třeba
dodržet, je strop vlastních zdrojů.
Článek
3 - Dodržování stropu vlastních zdrojů
Ve srovnání s návrhem z března 2010 se
navrhuje změna tohoto článku – výslovná zmínka, že využití
nástrojů, které lze mobilizovat mimo finanční rámec a využití záruk
za půjčky kryté rozpočtem Unie podle nařízení (ES) č.
332/2002 nebo podle nařízení (EU) č. 407/2010 musí také respektovat
strop vlastních zdrojů.
Článek 4 – technická úprava
finančního rámce
Finanční rámec je uveden v cenách roku
2011. Postup jeho technické úpravy i 2% deflátor je zachován. V ustanovení
odst. 1 písm. c) se objevuje nový prvek – absolutní částka
bezpečnostní rezervy na úrovni 0,03 % HND EU, tak jak je definována v
bodě 15 předlohy interinstitucionální dohody.
Článek 5 - Úpravy
přídělů na politiku soudržnosti
Tento článek přejímá text bodu 17
stávající interinstitucionální dohody a článku 5 návrhu z března
2010. Zavedené změny odrážejí načasování finančního rámce
2014–2020 a změnu struktury finančního rámce.
Článek
6 – úpravy související s prováděním
Tento článek, který stanoví pravidla pro
úpravy související s prováděním, odpovídá bodu 18 stávající
interinstitucionální dohody. Nezavádějí se žádné změny oproti návrhu
z března 2010.
Článek 7 – úprava strukturální
fondů, Fondu soudržnosti, Fondu rozvoje venkova a Evropského
rybářského fondu
Tento článek přejímá text bodu 48
stávající interinstitucionální dohody. Příprava právního základu a poté
programových dokumentů trvá obvykle dost dlouho, a proto je třeba
počítat s pozdním přijetím právních textů nebo programů.
Článek 8 – úprava týkající se
nadměrného schodku veřejných financí
Tento článek, který stanoví pravidla pro
úpravy související s nadměrným schodkem veřejných financí,
přejímá text bodu 20 stávající interinstitucionální dohody. Oproti návrhu
z března 2010 nedoznal žádné změny.
Článek 9 – revize finančního
rámce
Znění tohoto článku odpovídá
bodům 21 až 23 stávající interinstitucionální dohody a článku 8
návrhu z března 2010. Bylo provedeno několik změn: 1. obecné
pravidlo týkající se načasování návrhu na revizi, které bylo obsaženo v
čl. 8 odst. 2 návrhu z března 2010, bylo vypuštěno, protože
neodpovídalo stávající praxi vzhledem k potřebě řešit
nepředvídané okolnosti v době jejich vzniku; 2. možnost přizpůsobovat
finanční rámec kvalifikovanou většinou, jak bylo navrženo v čl.
8 odst. 3) návrhu z března 2010, byla vypuštěna (vzhledem k
navrhnutému rozšíření nástrojů umožňujících flexibilitu,
včetně zavedení bezpečnostní rezervy); 3. byl doplněn nový
odstavec, kde se konkrétně stanoví, která z úprav finančního rámce, s
nimiž se počítá v jiných článcích, se má také považovat za revizi
finančního rámce.
Článek 10 – úpravy finančního
rámce v případě revize Smlouvy
Tento článek, který stanoví pravidla pro
úpravy související s revizí Smlouvy, přejímá text bodu 4 stávající
interinstitucionální dohody a odpovídá článku 9 návrhu z března 2010.
Článek 11 – úprava finančního
rámce v případě rozšíření
Tento článek přejímá text bodu 29
stávající interinstitucionální dohody a článku 11 návrhu z března
2010.
Zavádí se nový odstavec s konkrétním odkazem
na možné komplexní urovnání kyperského problému během období, na které se
vztahuje tento finanční rámec.
Článek 12 – interinstitucionální
spolupráce v rozpočtovém procesu
Ustanovení tohoto článku odpovídají návrhu
z března 2010. Obecná pravidla spolupráce v rozpočtovém procesu jsou
začleněna do nařízení o VFR a podrobnější ustanovení
obsahují předloha interinstitucionální dohody a její příloha.
Článek 13 - financování společné
zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP)
Zachovává se ustanovení z návrhu z března
2010 s výjimkou určení minimální částky pro SZBP.
Článek 14 – příspěvek k
financování projektů velkého rozsahu
Velké programy technologického vývoje založené
na infrastrukturálních projektech velkého rozsahu, jmenovitě evropské
programy pro družicovou navigaci EGNOS a Galileo, vyžadují zvláštní ustanovení.
Tato ustanovení jsou zdůvodněna specifickými rysy těchto
projektů, tj. jejich trváním, které značně přesahuje víceletý
finanční rámec, projektovými riziky, kvůli nimž může dojít k
značnému překročení nákladů, omezené nebo nulové
účasti soukromého kapitálu a neschopností nebo jen nízké schopnosti jejich
komerčního využití přinést zisk v krátkodobém až střednědobém
měřítku.
Navrhované ustanovení proto předpokládá
účelové vázání disponibilní částky pro evropské programy pro
družicovou navigaci EGNOS a Galileo ve finančním rámci na léta 2014–2020.
Článek 15 – hodnocení provádění
finančního rámce v polovině období
Zavádí se nové ustanovení, které stanoví
čas pro hodnocení fungování finančního rámce v polovině období.
Podobné ustanovení bylo začleněno do stávající interinstitucionální
dohody ( bod 7 a prohlášení č. 1).
Článek 16 – přechod k dalšímu
finančnímu rámci
V tomto článku je stanovena povinnost
Komise předložit nový finanční rámec před 1. lednem 2018, tj.
tři roky před skončením finančního rámce.
V druhém odstavci jsou připomenuta
pravidla pro případ, že do konce finančního rámce, na který se
vztahuje nařízení, nebude dohodnut nový finanční rámec.
Článek 17
Závěrečný článek nařízení
o víceletém finančním rámci stanoví datum, kdy nařízení vstupuje v
platnost. Interinstitucionální dohoda by měla vstoupit v platnost ve
stejný den, protože oba tyto právní texty se vzájemně doplňují.

2.2.
Interinstitucionální dohoda o spolupráci v
rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení

Úvod – body 1 až 6 předlohy
interinstitucionální dohody
Úvodní část předlohy
interinstitucionální dohody uvádí odkaz na Smlouvu (článek 295), závazný
charakter této dohody, její soudržnost s dalšími právními předpisy
souvisejícími s víceletým finančním rámcem a rozpočtovým procesem,
popisuje strukturu dohody a stanoví datum jejího vstupu v platnost (stejné jako
datum platnosti nařízení o VFR).
Přejímá znění bodů 1 až 6
návrhu z března 2010.
Část
I – ustanovení týkající se finančního rámce a zvláštních
nástrojů, které nejsou zahrnuty do finančního rámce
A. Ustanovení týkající se finančního
rámce
Bod 7 se týká pravidel pro předkládání
informací o operacích nezahrnutých do rozpočtu (tj. Evropský
rozvojový fond) a o vývoji různých kategorií vlastních zdrojů. Praxe
poskytování těchto údajů se zachovává, ale navrhuje se, aby již
nebyly předkládány při technické úpravě finančního rámce,
nýbrž v dokumentech doplňujících návrh rozpočtu, kde je jejich
zařazení logičtější. Doba předložení údajů
zůstává prakticky stejná (konec dubna / počátek
května). Tato změna je již obsažena v návrhu z března 2010.
Bod 8 nové interinstitucionální dohody se týká
rozpětí pod příslušnými stropy. Nařízení o víceletém finančním
rámci stanoví stropy pro všechny okruhy, které musí být, jak požaduje Smlouva,
během každého ročního rozpočtového procesu dodrženy. Praxe za
účelem zajištění pokud možno dostatečného rozpětí pod
příslušnými stropy by však měla být zachována. Představuje totiž
prvek interinstitucionální spolupráce a dobré vůle orgánů
v rozpočtovém procesu a jako taková do interinstitucionální dohody
patří. Toto ustanovení je zachováno beze změny ve srovnání se
současnou praxí i s návrhem z března 2010.
Bod 9 počítá s tím, že prognóza
prostředků na platby po roku 2020 bude aktualizována ve čtvrtém
roku finančního rámce, což je v souladu se současnou praxí i s
návrhem z března 2010.
B. Ustanovení týkající se zvláštních
nástrojů nezahrnutých do finančního rámce
Stávající nástroje, které nejsou zahrnuty do
finančního rámce (rezerva na pomoc při mimořádných událostech,
Fond solidarity, nástroj pružnosti a Evropský fond pro přizpůsobení
se globalizaci) jsou v interinstitucionální dohodě zachovány.
Nařízení o víceletém finančním rámci v článku 2 uvádí
možnost tyto nástroje mobilizovat, pokud je to nezbytné, nad stropy stanovené
finančním rámcem. Rozdělení těchto ustanovení mezi dva
předpisy odpovídá logice, která byla představena v návrzích z
března 2010.
Změny oproti návrhu z března 2010
sestávají ze zvýšení částek pro nástroj pružnosti a pro rezervu na pomoc
při mimořádných událostech, ze snížení částky pro Evropský fond
pro přizpůsobení se globalizaci, ze zavedení možnosti využít
nečerpané části roční částky, které jsou k dispozici v
rezervě na pomoc při mimořádných událostech (EAR) do konce roku
n+1, s podmínkou začlenění příslušného ustanovení do
finančního nařízení, dále z rozšíření její působnosti také
na situace, kdy vzniká zvláštní tlak na vnějších hranicích Unie kvůli
migračním tokům, z prodloužení této možnosti u nástroje pružnosti z
roku n+2 na rok n+3 a ze zrušení ustanovení, která omezují roční
částky, které jsou k dispozici v Evropském fondu pro
přizpůsobení se globalizaci (EGF), z umožnění disponovat s
nečerpanými částkami a částkami ze zrušených závazků za
předchozí dva roky a z rozšíření jeho působnosti na
zmírnění dopadů globalizace na zemědělce. Všechny
částky jsou uvedeny v cenách roku 2011, aby se zajistil soulad s celkovou
prezentací finančního rámce. Ve srovnání se současnou praxí jsou
zjednodušeny postupy uvolňování prostředků.
Navrhuje se nová rezerva na velké krize v
zemědělství. Podrobná pravidla způsobilosti k pomoci z této
rezervy stanoví samostatná právní úprava. Interinstitucionální dohoda vymezuje
částku a pravidla jejího čerpání.
Navrhuje se nový nástroj mimo finanční
rámec – „bezpečnostní rezerva“. Znění v podstatě odpovídá
ustanovením, která přijala Rada ve svém postoji z 18. ledna 2011 k
návrhům z března 2010. Rozdělení ustanovení o bezpečnostní
rezervě nicméně odpovídá logice návrhů z března 2010, tj. v
interinstitucionální dohodě se zachovávají všechna ustanovení týkající se
zvláštních nástrojů mimo finanční rámec.
Část
II – zdokonalení spolupráce mezi orgány během rozpočtového
procesu
A. Postup spolupráce mezi orgány
V zájmu shody s novým rozpočtovým
procesem, který zavedla Smlouva, byla výrazně pozměněna
ustanovení o spolupráci mezi orgány v rozpočtovém procesu ve srovnání se
současnými pravidly. Jak bylo navrhováno v březnu 2010, všechna
ustanovení jsou začleněna do přílohy interinstitucionální
dohody.
Ustanovení začleněná do přílohy
odpovídají návrhu z března 2010, ale zahrnují změny odsouhlasené od
té doby v prohlášeních orgánů.
B. Začleňování finančních
ustanovení do legislativních aktů
Ustanovení současné interinstitucionální
dohody, a tudíž i návrhu z března 2010, jsou zachována. Možnost odchýlit
se od částek uvedených v právních aktech se zvyšuje 5 % na 10 %
s cílem posílit flexibilitu v rámci okruhů. Toto ustanovení se nepoužije
na částku, která byla předem přidělena členským
státům na celé období trvání finančního rámce a nově ani na
projekty velkého rozsahu definované v článku 13 nařízení o VFR.
C. Výdaje související s dohodami o rybolovu
Navrhuje se sladit ustanovení stávající
interinstitucionální dohody týkající se výdajů souvisejících
s dohodami o rybolovu s novými rozpočtovými pravidly. Navrhovaná
změna ve znění odráží ty části stávajícího textu, které jsou
stále relevantní a které souvisejí čistě s dobrou spoluprací a
informováním orgánů o vývoji. Ustanovení odpovídají návrhu z března
2010, žádné změny nebyly považovány za nutné.
D. Financování společné
zahraniční a bezpečnostní politiky
Ustanovení odpovídají návrhu z března
2010, žádné změny nebyly považovány za nutné.
E. Zapojení orgánů do řízení
Evropského rozvojového fondu
V zájmu lepší parlamentní kontroly nad
Evropským rozvojovým fondem (ERF) a v zájmu jeho přiblížení pravidlům
rozvojové spolupráce financované z rozpočtu Unie se navrhuje nové
ustanovení o dialogu s Evropským parlamentem o programových dokumentech, které
mají být financovány z ERF.
F. Spolupráce orgánů v
rozpočtovém procesu ve věci správních výdajů
Zavádí se nové ustanovení s cílem zajistit,
aby se orgány již v počáteční fázi rozpočtového procesu
(lhůta je uvedena v příloze) dohodly na tom, jak se budou podílet na
správních výdajích; roční kolísání úrovně správních výdajů by u
každého orgánu mělo také odrážet rozpočtový dopad změn
ustanovení služebních řádů a dopad postupně se snižujícího stavu
zaměstnanců všech orgánů, institucí a agentur o 5 % v
letech 2013 až 2018.
Část III – řádné finanční
řízení finančních prostředků EU
Tato část přejímá změní návrhu
z března 2010 o finančním programování (s několika málo
úpravami, které znění přiblížily současné praxi), a o agenturách
a evropských školách (přidána úprava, že se má postupovat podle stejných
pravidel jako při zřizování nové agentury i při změně
příslušného právního aktu nebo při změně úkolů
agentury a upřesněny podrobnosti o posouzení dopadu, které provede
Komise před podáním návrhu na zřízení nové agentury nebo nové
evropské školy. ).
Odsek o nových nebo novátorských
finančních nástrojích už není nutný, jelikož finanční nařízení
bude obsahovat novou hlavu zcela věnovanou finančním nástrojům a
s podrobnými pravidly pro podávání zpráv o těchto nástrojích.
2011/0177 (APP)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY
kterým se stanoví víceletý finanční
rámec na období 2014–2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 312 této smlouvy, a ve spojení se Smlouvou
o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s
článkem 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise[7],
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu[8],
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Roční stropy prostředků na závazky v
jednotlivých kategoriích výdajů a roční stropy prostředků
na platby stanovené tímto nařízením musí dodržovat stropy stanovené pro
závazky a vlastní zdroje v [rozhodnutí Rady XXXX/XX/EU, Euratom].
(2)
Vzhledem k potřebě vhodné úrovně
předvídatelnosti při přípravě a provádění
střednědobých investic, měla by být platnost finančního
rámce stanovena na sedm let počínaje 1. lednem 2014, s hodnocením
provádění finančního rámce v polovině období. Výsledek tohoto
hodnocení by se měl zohlednit v průběhu posledních třech
let platnosti finančního rámce.
(3)
Zvláštní nástroje, jako je rezerva na pomoc
při mimořádných událostech, Fond solidarity Evropské unie, nástroj
pružnosti, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, rezerva na
krize v zemědělství a bezpečnostní rezerva, jsou nezbytné
k tomu, aby Unie byla schopna reagovat na zvláštní nepředvídané
okolnosti, nebo k financování jasně vymezených výdajů, které by nebylo
možno financovat v rámci dostupných stropů pro jeden nebo více okruhů
stanovených ve finančním rámci. Proto jsou nezbytná zvláštní ustanovení, v
nichž by se počítalo s možností zapsat do rozpočtu prostředky na
závazky přesahující stropy stanovené ve finančním rámci, pokud je
nezbytné využít zvláštních nástrojů.
(4)
Bude-li nutné mobilizovat záruky z rozpočtu
Unie za půjčky poskytnuté ze systému podpory platební bilance nebo z
evropského mechanismu finanční stabilizace, které jsou uvedeny v
nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se
zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím
členských států[9] a v
nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o
zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace[10], měla by se potřebná částka
čerpat nad rámec stropů prostředků na závazky a
prostředků na platby ve finančním rámci a současně by
se měl respektovat strop vlastních zdrojů.
(5)
Finanční rámec by měl být stanoven na
základě cen z roku 2011. Rovněž by měla být stanovena pravidla
pro technické úpravy finančního rámce za účelem přepočtu
stropů a disponibilních rozpětí.
(6)
Finanční rámec by neměl brát v úvahu
položky rozpočtu financované účelově vázanými příjmy ve
smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. [xxx/201x],
kterým se stanoví finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské
unie[11].
(7)
Je třeba stanovit pravidla pro další situace,
které mohou vyžadovat úpravy finančního rámce. Tyto úpravy mohou souviset
s plněním rozpočtu, nadměrným schodkem veřejných
financí, revizí Smluv, rozšířením nebo zpožděným přijetím nových
předpisů upravujících některé oblasti politiky.
(8)
Příděly jednotlivých států na
Soudržnost pro růst a zaměstnanost se určují na základě
prognózy hrubého domácího produktu (dále jen „HDP“) z jara 2011. Vzhledem k
nejisté přesnosti prognóz a dopadu na členské státy, které mají
omezení odvodů z HDP, by se mělo v polovině období provést
posouzení, aby se porovnal předpovídaný a skutečný HDP a dopad na
příděly. V případě, že se HDP na roky 2014–2016 budou od
prognózy z roku 2011 odchylovat o více než +/- 5 %, bude dotčeným
členským státům třeba upravit příděly na roky
2018–2020. Je třeba stanovit pravidla této úpravy.
(9)
Finanční rámec bude možná třeba revidovat
v případě nepředvídaných okolností, s nimiž nebude možné se
vypořádat v rámci stanovených stropů finančního rámce. Proto je
nutné počítat v takových případech s revizí finančního rámce.
(10)
Je nezbytné stanovit obecná pravidla pro spolupráci
mezi orgány během rozpočtového procesu.
(11)
Pro hladký průběh rozpočtového
procesu je nezbytné stanovit základní pravidla pro rozpočtování
výdajů na společnou zahraniční a bezpečností politiku
a celkovou částku pro období, na něž se finanční rámec
vztahuje.
(12)
Podrobná pravidla týkající se spolupráce mezi
orgány během rozpočtového procesu a rozpočtování výdajů na
společnou zahraniční a bezpečností politiku jsou stanoveny v
interinstitucionální dohodě mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o
spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním
řízení ze dne […] 201x[12].
(13)
Zvláštní pravidla jsou nezbytná také pro úpravu
infrastrukturálních projektů velkého rozsahu, jejichž trvání sahá daleko
za období, na něž se vztahuje finanční rámec. Je nutné stanovit
maximální částky příspěvků na tyto projekty z rozpočtu
Unie. Takové požadavky by neměly mít vliv na jiné projekty financované z
rozpočtu Unie.
(14)
Komise by měla předložit návrh nového
víceletého finančního rámce před 1. lednem 2018, aby
orgánům umožnila jeho přijetí v dostatečném časovém
předstihu před začátkem následujícího finančního rámce.
Finanční rámec stanovený v tomto nařízení by měl být nadále
použitelný, nebude-li nařízení o novém finančním rámci přijato
před koncem období finančního rámce stanoveného v tomto
nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Víceletý
finanční rámec
Víceletý finanční rámec na období 2014 až
2020 (dále jen „finanční rámec“) je obsažen v příloze.
Článek 2
Dodržování
stropů finančního rámce
1.
Evropský parlament, Rada a Komise dodrží roční
stropy výdajů stanovené ve finančním rámci během každého
rozpočtového procesu a při plnění rozpočtu v daném
rozpočtovém roce.
2.
Prostředky na závazky mohou být zapsány do
rozpočtu nad stropy příslušných okruhů stanovených ve
finančním rámci, pokud je nezbytné využít prostředky z rezervy na
pomoc při mimořádných událostech, Fondu solidarity Evropské unie,
nástroje pružnosti, Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci,
rezervy na krize v zemědělství nebo bezpečnostní rezervy v
souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002[13],
nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006[14],
nařízením Evropského parlamentu a Rady č. 201x[15] a
interinstitucionální dohodou ze dne […] 201x. o spolupráci v rozpočtových
záležitostech a řádném finančním řízení a (dále jen
„interinstitucionální dohoda“).
3.
Bude-li třeba použít záruku z rozpočtu
Unie za půjčku podle nařízení (ES) č. 332/2002 nebo
podle nařízení (EU) č. 407/2010, stane se tak nad rámec
stropů stanovených ve finančním rámci.
Článek 3
Dodržování
stropu vlastních zdrojů
1.           Pro každý rok, na který se
finanční rámec vztahuje, nesmí být celková výše požadovaných
prostředků na platby po roční úpravě a s ohledem na všechny
další úpravy a revize, jakož i na úpravy a revize vyplývající z použití
čl. 2 odst. 2 a 3, taková, aby znamenala sazbu odvodu vlastních
zdrojů přesahující strop vlastních zdrojů stanovený
v souladu s [rozhodnutím XXXX/XX/EU, Euratom].
2.           Je-li to nezbytné, stropy
stanovené ve finančním rámci se sníží s cílem zajistit dodržení
stropu vlastních zdrojů stanoveného v souladu s [rozhodnutím XXXX/XX/EU,
Euratom].
Článek 4
Technické úpravy
1.           Komise každý rok v
předstihu před rozpočtovým procesem pro rok n + 1 provede tyto
technické úpravy finančního rámce:
a)      přecenění stropů a
celkových částek prostředků na závazky a prostředků na
platby v cenách roku n + 1;
b)      výpočet dostupného rozpětí v
mezích stropu vlastních zdrojů stanoveného v [rozhodnutí XXXX/XX/EU,
Euratom].
c)      výpočet absolutní částky
bezpečnostní rezervy uvedené v bodě 15 interinstitucionální dohody.
2.           Komise provede technické
úpravy uvedené v odstavci 1 na základě pevně stanoveného
deflátoru ve výši 2 % ročně.
3.           Komise sdělí Evropskému
parlamentu a Radě výsledky technických úprav uvedených v odstavci 1 a
podkladové ekonomické prognózy.
4.           V souvislosti s dotčeným
rokem nesmí být provedeny žádné další technické úpravy ani během roku, ani
v podobě dodatečných korekcí v následujících letech.
Článek 5
Úpravy přídělů na politiku soudržnosti
4.
Bude-li zjištěno, že se souhrnný hrubý domácí
produkt („HDP“) členského státu v období 2014-2016 odchýlil o více
než +/–5 % od souhrnného HDP předpokládaného v roce 2011 při stanovování
přídělů na politiku soudržnosti pro členské státy na období
2014–2020, Komise dotčenému členskému státu pro dané období ve své
technické úpravě na rok 2018 upraví výši částek přidělených
z fondů pro podporu soudržnosti.
5.
Celkový čistý kladný nebo záporný dopad
těchto úprav podle odstavce 1 nesmí překročit 3 miliardy
EUR.
6.
Požadované úpravy se rozloží rovnoměrně
na roky 2018–2020 a příslušné stropy finančního rámce se
odpovídajícím způsobem změní.
Článek 6
Úpravy související s prováděním
Současně se sdělením
výsledků technických úprav finančního rámce předkládá Komise
Evropskému parlamentu a Radě návrhy na úpravy celkových
prostředků na platby, které považuje za nezbytné z hlediska
provádění, aby zajistila řádný vývoj vzhledem
k prostředkům na závazky. Rozhodnutí o uvedených návrzích se
přijímají do 1. května roku n.
Článek 7
Úprava
strukturální fondů, Fondu soudržnosti, Fondu rozvoje venkova a Evropského
rybářského fondu
7.
Budou-li nová pravidla nebo programy upravující
strukturální fondy, Fond soudržnosti, Fond pro rozvoj venkova a Evropský fond
pro rybolov přijaty až po 1. lednu 2014, finanční rámec se
upraví tak, aby byly přidělené částky nečerpané v roce 2014
přeneseny do následujících let i nad odpovídající stropy výdajů.
8.
Úprava týkající se převodu
přidělených částek nečerpaných v roce 2014 bude
přijata před 1. květnem 2015.
Článek 8
Úpravy související s nadměrným schodkem veřejných financí
Jestliže se v rámci postupu při
nadměrném schodku veřejných financí zruší pozastavení
rozpočtových závazků Fondu soudržnosti, rozhodne Rada v souladu se
Smlouvou a v souladu s příslušným základním právním aktem o
převodu pozastavených závazků do dalších let. Pozastavené závazky z
roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu po roce n + 2.
Článek 9
Revize finančního rámce
1.
V případě nepředvídaných
okolností lze finanční rámec revidovat v souladu se stropem vlastních
zdrojů stanoveným v souladu s [rozhodnutím XXXX/XX/EU, Euratom].
2.
Každá revize finančního rámce v souladu s
odstavcem 1 zohlední možnosti přerozdělení výdajů mezi programy
spadajícími do okruhu dotčeného revizí, přičemž zvláštní
zřetel se bere na očekávané nedostatečné využití
prostředků. Bude-li to proveditelné, bude významná částka,
vyjádřená absolutní hodnotou a jako procento plánovaného nového výdaje, v
mezích stávajícího stropu pro příslušný okruh.
3.
Každá revize finančního rámce v souladu s
odstavcem 1 zohlední možnosti vyrovnání každého zvýšení stropu v jednom okruhu
snížením stropu v jiném okruhu.
4.
Každá revize finančního rámce v souladu s
odstavcem 1 zachová vhodný poměr mezi závazky a platbami.
5.
Úpravy uvedené v čl. 3 odst. 2, 6, 7, 8, 10,
11 a 16 zakládají také revizi finančního rámce.
Článek 10
Úpravy finančního rámce v případě revize Smluv
Dojde-li během platnosti finančního
rámce k revizi Smluv, která by měla rozpočtový dopad, finanční
rámec se odpovídajícím způsobem upraví.
Článek 11
Úprava finančního rámce v případě rozšíření a sjednocení
Kypru
Přistoupí-li k Unii v období, na které se
vztahuje finanční rámec, nové členské státy, upraví se finanční rámec
tak, aby byly zohledněny požadavky na výdaje vyplývající
z výsledků přístupových jednání.
V případě sjednocení Kypru
během období, na které se vztahuje finanční rámec, bude tento upraven
tak, aby bylo zohledněno komplexní urovnání kyperského problému a
dodatečné finanční potřeby vyplývající ze sjednocení.
Článek 12
Interinstitucionální spolupráce během rozpočtového procesu
Evropský parlament, Rada a Komise (dále jen
„orgány“) přijmou veškerá opatření, aby každoroční
rozpočtový proces usnadnily.
Orgány v průběhu tohoto procesu
spolupracují v dobré víře s cílem sblížit co nejvíce své postoje. Orgány
spolupracují prostřednictvím příslušných interinstitucionálních
kontaktů s cílem sledovat postup práce a analyzovat míru shody ve
všech stadiích procesu.
Orgány zajistí co nejlepší koordinaci svých
pracovních harmonogramů s cílem umožnit, aby jednání probíhala
koherentně a směřovala k přijetí rozpočtu.
Ve všech stádiích procesu a na
různých úrovních zastoupení se mohou v závislosti na povaze
očekávané diskuse konat třístranné rozhovory. Každý orgán
v souladu se svým jednacím řádem určí své zástupce na každou
schůzi, definuje svůj mandát pro jednání a o opatřeních
přijatých pro účely setkání včas informuje ostatní orgány.
Článek 13
Financování společné zahraniční a bezpečnostní politiky
Celková částka provozních výdajů
společné zahraniční a bezpečnostní politiky (dále jen „SZBP“) se
zapisuje v plném rozsahu do jediné kapitoly rozpočtu nazvané SZBP.
Tato částka pokrývá skutečné předvídatelné potřeby
posuzované při sestavování návrhu rozpočtu na základě prognóz
vypracovávaných každoročně vysokým představitelem Unie pro
zahraniční věci a bezpečnostní politiku a ponechává
přiměřené rozpětí pro nepředvídané akce. Žádná
částka nesmí být zapsána jako rezerva.
Článek 14
Příspěvek k financování projektů velkého rozsahu
Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici
pro evropské programy pro družicovou navigaci EGNOS a Galileo z rozpočtu
EU maximálně 7 miliard EUR v cenách roku 2011.
Článek 15
Hodnocení provádění finančního rámce v polovině období
V roce 2016 předloží Komise hodnocení
provádění finančního rámce, k němuž případně
přiloží příslušné návrhy.
Článek 16
Přechod k dalšímu finančnímu rámci
Komise předloží před 1. lednem 2018
návrh nového víceletého finančního rámce.
Nebude-li do 31. prosince 2020
přijato nové nařízení Rady, kterým se stanoví nový víceletý
finanční rámec, prodlouží se platnost stropů a dalších ustanovení pro
poslední rok stávajícího finanční rámce, dokud nebude přijato nové
nařízení, kterým se stanoví nový finanční rámec. Přistoupí-li k
Unii po roce 2020 nové členské státy a bude-li to třeba, upraví se
prodloužený finanční rámec tak, aby zohledňoval výsledky
přístupových jednání.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto
nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech
členských státech.
V dne ….
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda/předsedkyně

PŘÍLOHA
Víceletý
finanční rámec
[1]               Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a
zdokonalení rozpočtového procesu, podepsána Evropským parlamentem, Radou a
Komisí dne 29. června 1988 (Úř. věst. L 185,
15.7.1988, s. 33).
[2]               Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem,
Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
ze dne 17. května 2006 (Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1).
[3]               KOM(2010) 72 a KOM(2010) 73.
[4]               KOM(2011) 500, 29.6.2011.
[5]               KOM(2010) 185 v konečném znění ze dne
27.4.2010, kapitola 2 (strana 4 až 13).
[6]               KOM(2010) 700 v konečném znění ze dne
19.10.2010, kapitola 4.5 až 4.7 (strana 23 až 25).
[7]               Úř. věst C. , , s. .
[8]               Úř. věst C. , , s. .
[9]               Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.
[10]             Úř. věst. L 118, 12.5.2010, s. 1.
[11]             Úř. věst. L ...
[12]             Úř. věst. C…
[13]             Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.
[14]             Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.
[15]             Úř. věst C. , , s. .


Důležité právní upozornění

|

52010PC0012

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o finančních příspěvcích Evropské unie do Mezinárodního fondu pro Irsko (2007–2010)  /* KOM/2010/0012 konecném znení - COD 2010/0004 */

	V Bruselu dne 5.2.2010KOM(2010)12 v konečném znění2010/0004 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo finančních příspěvcích Evropské unie do Mezinárodního fondu pro Irsko (2007–2010)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU-  Odůvodnění a cíle návrhuOd roku 1989 poskytuje Evropská unie finanční příspěvky do Mezinárodního fondu pro Irsko (MFI). V období 2005 až 2006 bylo z rozpočtu Společenství vyčleněno 15 milionů EUR za rok v souladu s nařízením Rady (ES) č. 177/2005 ze dne 24. ledna 2005 o finančních příspěvcích Společenství do Mezinárodního fondu pro Irsko[1]. Použitelnost uvedeného nařízení vypršela 31. prosince 2006 a nařízení bylo nahrazeno nařízením Rady (ES) č. 1968/2006 ze dne 21. prosince 2006 o finančních příspěvcích Společenství do Mezinárodního fondu pro Irsko (2007–2010)[2]. Stejně tak jako všechna předchozí nařízení, bylo toto nařízení přijato na základě článku 308 Smlouvy o založení Evropského společenství.Evropský parlament byl toho názoru, že nařízení mělo být přijato podle čl. 159 třetího pododstavce Smlouvy o založení Evropského společenství (nyní článek 175 Smlouvy o fungování Evropské unie), a podal žalobu na neplatnost[3] k Soudnímu dvoru. Soudní dvůr vydal rozsudek dne 3. září 2009 a rozhodl, že by měl být jako právní základ použit jak čl. 159 třetí pododstavec, tak článek 308, a proto zrušil nařízení Rady (ES) č. 1968/2006, a vyzval orgány, aby přijaly nahrazující nařízení s dvojím právním základem.V souladu s rozhodnutím Soudního dvora předkládá Evropská komise nový návrh nařízení.Oproti zrušenému nařízení se v návrhu nového nařízení odráží v bodech odůvodnění dvojí právní základ. Všechny články zůstávají stejné, ale článek 12 stanoví zpětné použití článku 6, neboť ve zrušeném nařízení uvedený článek stanovil, že Komisi má být do června 2008 předložena strategie pro ukončení činnosti. Tato strategie pro ukončení činnosti byla Komisi skutečně předložena a byla schválena.-  Obecné souvislostiMezinárodní fond pro Irsko (MFI) byl zřízen v roce 1986 s cílem přispět k provedení čl. 10 písm. a) anglo-irské dohody ze dne 15. listopadu 1985, který stanoví, že „obě vlády budou spolupracovat na podpoře hospodářského a sociálního rozvoje těch oblastí obou částí Irska, které byly nejvíce postiženy následky nestálých poměrů během posledních let, a zváží možnost zajištění mezinárodní podpory tomuto úkolu“.Mezi cíle MFI patří „podpora hospodářského a sociálního pokroku a podpora kontaktů, dialogu a usmíření mezi nacionalisty a unionisty v celém Irsku“[4].Po dřívějších příspěvcích Spojených států a jiných zemí Evropská unie uznala, že cíle MFI odrážejí cíle, jež sama sleduje, rozhodla se tuto iniciativu prakticky podpořit a sama začala do MFI v roce 1989 přispívat. Finanční příspěvky EU představovaly přibližně 58 % ročních příspěvků do fondu poskytnutých v roce 2008 a 40 % všech dosavadních kumulativních příspěvků. Již od roku 1989 zastupuje Komisi na všech setkáních rady MFI pozorovatel.Politická situace se v regionu postupem let vyvíjela. V roce 1994 vyhlásily hlavní paramilitantní skupiny příměří a v dubnu 1998 bylo prostřednictvím Belfastské („Velkopáteční“) dohody dosaženo politického urovnání pro mírový proces, včetně přenesení pravomocí na Shromáždění Severního Irska a výkonný výbor, které byly zřízeny na konci roku 1999. Stále zde však dochází ve značné míře k sektářsky motivovaným incidentům ohrožujícím bezpečnost a nadále se prohlubuje psychologické a fyzické rozdělení mezi hlavními komunitami. Přestože v posledním desetiletí došlo ke značnému pokroku, skutečnost, že přesouvání pravomocí bylo čtyřikrát přerušeno, svědčí o tom, že je mírový proces v regionu provázen hrozbami a nejistotami.V této souvislosti je hospodářský a sociální rozvoj, jenž má na nejnižší úrovni podpořit mír a usmíření, dlouhodobým procesem.Mezinárodní fond přiznal, že stávající úroveň mezinárodní podpory nemůže pokračovat donekonečna, a rozhodl se nepokračovat v hledání finančních prostředků u dárců po roce 2010. Fond v roce 2005 přezkoumal své struktury a priority s cílem předefinovat své poslání vzhledem k novým okolnostem a přijal strategický rámec pro poslední fázi činnosti Mezinárodního fondu. Tato strategie se nazývá „sdílení tohoto prostoru“ a je strategickým rámcem pro činnosti prováděné od roku 2006 do roku 2010. Během této fáze se fond zabývá především oblastmi, které jsou předmětem největších potřeb, a snaží se zajistit, aby jeho práce byla dlouhodobě udržitelná.-  Stávající ustanovení v oblasti návrhuNevztahuje se na tento návrh.-  Soulad s ostatními politikamiJako nástroj pro dosažení tohoto cíle doplňuje MFI činnosti prováděné v rámci programů EU pro mír a usmíření v Severním Irsku a v pohraničních regionech Irska („PEACE I“ 1995–1999 a „PEACE II“ 2000–2006 a „PEACE III“ 2007–2013).VÝSLEDKY KONZULTACÍ ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů-  KonzultaceNevztahuje se na tento návrh.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíV souladu s nařízením Rady (ES) č. 177/2005[5] bylo zrušené nařízení připraveno na základě zprávy rozpočtovému orgánu, která posuzuje činnosti MFI[6], jež byla k navrhovanému nařízení připojena. Zpráva vyhodnotila výsledky činností fondu, přičemž byly využity odborné znalosti Komise při analýze informací a údajů získaných z následujících zdrojů:-  průběžné monitorování činnosti fondu prováděného Komisí,-  kontroly projektů a inspekcí prováděné Komisí během setkání rady MFI,-  správa fondu a projektů,-  zprávy a studie vypracované fondem.Zpráva uznala, že MFI podnikl velmi hodnotná a pozitivní opatření na podporu míru a usmíření v regionu, a tím plní své cíle. Z této zprávy vyplynulo, že:„Komise věří, že by finanční prostředky po roce 2006 měly být poskytovány na základě pozorování učiněných v této zprávě, jež by se mohla odrazit buď v budoucím nařízení Rady o příspěvku ES do MFI, nebo v rámci jiných vhodných prostředků spolupráce mezi Komisí a MFI.“-  Posouzení dopadůVzhledem ke skutečnosti, že se jedná o nahrazující nařízení, které je v souladu s rozhodnutím Soudního dvora týkajícím se volby právního základu, a vzhledem k tomu, že žádné články zmíněného nařízení nebyly změněny, nebylo považováno za přiměřené, aby se provedlo posouzení dopadů.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Právní základČlánek 175 a čl. 352 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie-  Volba nástrojůNavrhovaným nástrojem je nařízení, jež nahradí zrušené nařízení podle rozsudku Soudního dvora.ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNávrh stanoví příspěvky MFI ze strany EU ve výši 15 milionů EUR za rok na období 4 let od roku 2007 do roku 2010. Navrhované nové období tedy skončí v roce 2010, což znamená, že tento rok bude posledním rokem, kdy bude fond shánět finanční příspěvky od dárců.2010/0004 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo finančních příspěvcích Evropské unie do Mezinárodního fondu pro Irsko (2007–2010)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 175 a čl. 352 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise[7],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[8],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[9],po předání návrhu vnitrostáním parlamentům,v souladu s postupy stanovenými v článku 294 a článku 352 odst. 1 Smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) Mezinárodní fond pro Irsko (dále jen „fond“) byl zřízen v roce 1986 Dohodou mezi vládou Irska a vládou Spojeného království Velké Británie a Severního Irska o Mezinárodním fondu pro Irsko ze dne 18. září 1986 (dále jen „dohoda“) na podporu hospodářského a sociálního pokroku a na podporu kontaktů, dialogu a usmíření mezi nacionalisty a unionisty v celém Irsku v rámci dosahování jednoho z cílů uvedených v anglo-irské dohodě ze dne 15. listopadu 1985.(2) Unie uznává, že cíle fondu jsou odrazem cílů, jež sama sleduje, a proto od roku 1989 poskytuje do fondu finanční příspěvky. V období 2005 až 2006 bylo z rozpočtu Společenství vyčleněno 15 milionů EUR za rok v souladu s nařízením Rady (ES) č. 177/2005 ze dne 24. ledna 2005 o finančních příspěvcích Společenství do Mezinárodního fondu pro Irsko[10]. Použitelnost tohoto nařízení vypršela dne 31. prosince 2006.(3) Vyhodnocení provedená podle článku 5 nařízení (ES) č. 177/2005 potvrdila potřebu další podpory činností fondu, přičemž je třeba nadále posilovat souvztažnost cílů a koordinaci s intervencemi strukturálních fondů, zejména se zvláštním programem pro mír a usmíření v Severním Irsku a v pohraničních okresech Irska (dále jen „program PEACE“) zřízeným v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech[11].(4) Mírový proces v Severním Irsku vyžaduje, aby podpora fondu ze strany Unie pokračovala i po 31. prosinci 2006. Podle bodu 22 přílohy II nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999 byla programu PEACE jako uznání zvláštního úsilí věnovaného mírovému procesu přidělena další podpora ze strukturálních fondů na období 2007 až 2013[12].(5) Na svém zasedání v Bruselu ve dnech 15. a 16. prosince 2005 Evropská rada vyzvala Komisi, aby přijala opatření nezbytná pro další pokračování podpory fondu ze strany Společenství, jelikož fond vstupuje do klíčové závěrečné fáze svého působení, která potrvá do roku 2010.(6) Hlavním účelem tohoto nařízení je podpořit mír a smíření prostřednictvím většího množství činností, než jsou činnosti financované ze strukturálních fondů, a které přesahují oblast politiky hospodářské a sociální soudržnosti v rámci Unie.(7) Unie by měla do fondu přispět formou finančních příspěvků na léta 2007, 2008, 2009 a 2010, které by tak skončily ve stejnou dobu jako působnost fondu.(8) Při rozdělování příspěvků Unie by měl fond dát přednost přeshraničním projektům nebo projektům jdoucím napříč Společenstvím, a to způsobem, který by doplňoval činnosti financované v rámci programu PEACE v období 2007 až 2010.(9) V souladu s dohodou se všichni poskytovatelé finančních příspěvků do fondu účastní jako pozorovatelé schůzí rady Mezinárodního fondu pro Irsko.(10) Je nezbytné zajistit náležitou koordinaci činností fondu s činnostmi financovanými v rámci strukturálních fondů podle článku 175 Smlouvy, a zejména v rámci programu PEACE.(11) Finanční referenční částka ve smyslu bodu 38 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[13] by se na celou dobu trvání programu měla vložit do tohoto nařízení, aniž jsou tím dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu definované ve Smlouvě.(12) Částka příspěvků Unie do fondu by měla dosahovat 15 milionů EUR za rok pro roky 2007, 2008, 2009 a 2010, vyjádřeno v současných hodnotách.(13) Strategie fondu pod názvem „sdílení tohoto prostoru“, zahájená pro závěrečnou fázi činností fondu (2006 až 2010), se zaměřuje na čtyři klíčové oblasti: budování základů pro usmíření v komunitách, jež jsou na samém okraji společnosti, budování mostů pro kontakty mezi rozdělenými společnostmi, směřování k integrovanější společnosti a zanechání dědictví. V důsledku toho je konečným cílem fondu a tohoto nařízení povzbuzovat usmíření mezi komunitami.(14) Pomoc Unie přispěje k upevnění solidarity mezi členskými státy a mezi jejich občany.(15) Pomoc poskytnutá fondem by měla být považována za účinnou, pouze pokud přinese trvale udržitelné hospodářské a sociální zlepšení a nebude použita jako náhrada jiných veřejných nebo soukromých výdajů.(16) Nařízení Rady (ES) č. 1968/2006 ze dne 21. prosince 2006 o finančních příspěvcích Společenství do Mezinárodního fondu pro Irsko (2007–2010)[14] stanovilo finanční referenční částku pro provádění Mezinárodního fondu pro Irsko na období let 2007 až 2010.(17) Ve svém rozsudku ze dne 3. září 2009 v případu C 166/07 ( Evropský parlament v. Rada a Komise )[15] Soudní dvůr Evropských společenství zrušil nařízení (ES) č. 1968/2006, jelikož bylo založeno pouze na článku 308 Smlouvy o založení Evropského společenství, a rozhodl, že jak čl. 159 třetí pododstavec Smlouvy o založení Evropského společenství, tak článek 308 Smlouvy o založení Evropského společenství, jsou vhodným právním základem. Soudní dvůr však také rozhodl, že působnost nařízení (ES) č. 1968/2006 bude zachována až do té doby, než vstoupí v platnost nové nařízení, které bude mít vhodný právní základ, což by mělo být v přiměřené době. Dále rozhodl, že zrušení nařízení (ES) č. 1968/2006 nesmí ovlivnit platnost provedených plateb nebo učiněných závazků podle uvedeného nařízení,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Finanční referenční částka pro provádění Mezinárodního fondu pro Irsko (dále jen „fond“) na období 2007–2010 činí 60 milionů EUR.Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.Článek 2Fond využívá příspěvky v souladu s Dohodou mezi vládou Irska a vládou Spojeného království Velké Británie a Severního Irska o Mezinárodním fondu pro Irsko ze dne 18. září 1986 (dále jen „dohoda“).Při rozdělování příspěvků fond upřednostňuje přeshraniční projekty nebo projekty jdoucí napříč Společenstvím tak, aby doplňovaly činnosti financované ze strukturálních fondů, a zejména činnosti v rámci programu PEACE prováděného v Severním Irsku a v pohraničních okresech Irska (dále jen „program PEACE“).Příspěvky se použijí tak, aby v dotčených oblastech přinesly trvale udržitelné hospodářské a sociální zlepšení. Nesmí být použit jako náhrada jiných veřejných a soukromých výdajů.Článek 3Komise zastupuje Unii na schůzích rady fondu jako pozorovatel.Fond je zastoupen jako pozorovatel na schůzích monitorovacího výboru programu PEACE, a případně i u jiných intervencí strukturálních fondů.Článek 4Komise ve spolupráci s radou fondu stanoví vhodné postupy, jež na všech úrovních podpoří koordinaci mezi fondem, řídícími orgány a prováděcími subjekty zřízenými v rámci dotčených intervencí strukturálních fondů, zejména v rámci programu PEACE.Článek 5Komise ve spolupráci s radou fondu stanoví vhodné propagační a informační postupy za účelem zviditelnění příspěvků Unie na projekty financované fondem.Článek 6Nejpozději do 30. června 2008 předloží fond Komisi svou strategii pro ukončení činnosti fondu, včetně:a) akčního plánu s návrhem plateb a předpokládaným datem ukončení;b) postupu pro zrušení závazků;c) způsobu zpracování jakýchkoli zbytkových částek a úroků obdržených po ukončení činnosti fondu.Následné platby ve prospěch fondu jsou podmíněny schválením strategie pro ukončení činnosti ze strany Komise. Nebude-li strategie pro ukončení činnosti předložena do 30. června 2008, budou platby ve prospěch fondu pozastaveny do té doby, dokud Komise tuto strategii neobdrží.Článek 71. Komise spravuje příspěvky.Za podmínek stanovených v odstavci 2 se roční příspěvky vyplácejí ve splátkách takto:a) první záloha ve výši 40 % se vyplatí poté, co Komise obdrží závazek podepsaný předsedou rady fondu, že fond bude dodržovat podmínky pro udělení příspěvku stanovené v tomto nařízení;b) druhá záloha ve výši 40 % se vyplatí o šest měsíců později;c) konečná platba ve výši 20 % se uskuteční poté, co Komise obdrží a přijme výroční zprávu o činnosti fondu a auditorem ověřenou účetní závěrku za dotčený rok.2. Před vyplacením splátky Komise vyhodnotí finanční potřeby fondu na základě jeho peněžního zůstatku v okamžiku každé plánované platby. Pokud na základě takového vyhodnocení finanční potřeby fondu neospravedlňují vyplacení některé ze splátek, bude její vyplacení pozastaveno. Komise takové rozhodnutí na základě nových informací poskytnutých fondem přezkoumá a jakmile budou platby považovány za oprávněné, bude v jejich vyplácení pokračovat.Článek 8Příspěvek z fondu může být přidělen na operaci, které je nebo má být poskytnuta finanční pomoc v rámci intervencí strukturálních fondů, jen pokud částka takové finanční pomoci plus 40 % příspěvku z fondu nepřesahují 75 % celkových způsobilých nákladů na danou operaci.Článek 9Šest měsíců před předpokládaným datem ukončení uvedeným ve strategii pro ukončení činnosti podle čl. 6 prvního pododstavce písm. a) nebo šest měsíců po uskutečnění poslední platby Unie, podle toho, co nastane dříve, bude Komisi předložena závěrečná zpráva, která bude obsahovat všechny nezbytné informace, které Komisi umožní vyhodnotit provádění pomoci a dosažení stanovených cílů.Článek 10Příspěvek za poslední rok se vyplácí na základě analýzy finančních potřeb uvedené v čl. 7 odst. 2 a pod podmínkou, že činnost fondu respektuje strategii pro ukončení činnosti zmíněnou v článku 6.Článek 11Konečným datem pro způsobilost výdajů je 31. prosinec 2013.Článek 12Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Článek 6 se použije ode dne 1. ledna 2007.Toto nařízení pozbývá platnosti dnem 31. prosince 2010.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyně […] […]  LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZOblast politiky: REGIO Aktivita: Další regionální činnosti |NÁZEV OPATřENÍ: PřÍSPěVKY UNIE DO MEZINÁRODNÍHO FONDU PRO IRSKO (2007–2010) |1. ROZPOČTOVÁ(É) LINIE + OKRUH(Y)13.03.122. CELKOVÉ ČÁSTKY2.1. Celkový příspěvek na opatření (část B): 60 milionů EUR na závazek2.2. Období používání: 2007–20102.3. Celkový víceletý odhad výdajů:a) Přehled prostředků na závazky / prostředků na platby (finanční intervence) ( viz bod 6.1.1 )v milionech EUR ( zaokrouhleno na 3 desetinná místa )rok [n] 2007 | [n+1] 2008 | [n+2] 2009 | [n+3] 2010 | [n+4] | [n+5 a násl. rok] | Celkem |Závazky | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Platby | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |b) Technická a administrativní pomoc a podpůrné výdaje ( viz bod 6.1.2 )Závazky |Platby |Mezisoučet a+b |Závazky | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Platby | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |c) Celkový finanční dopad výdajů na lidské zdroje a další správní výdaje (viz body 7.2 a 7.3)Závazky/platby | 0,042 | 0,042 | 0,042 | 0,042 |SOUČET a+b+c |Závazky | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 60,168 |Platby | 0,042 | 0,042 | 15,042 | 15,042 | 15 | 15 | 60,168 |2.4. Slučitelnost s finančním plánováním a finančním výhledemNávrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.2.5. Finanční dopad na příjmy:Návrh nemá žádný finanční dopad (zahrnuje technické aspekty týkající se provádění opatření)3. ROZPOČTOVÉ CHARAKTERISTIKYDruh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh v rámci finančního výhledu |Nepov. | Rozl. | NE | NE | NE | 1A |4. PRÁVNÍ ZÁKLADČl. 352 odst. 1 a článek 175 Smlouvy5. POPIS A DŮVODY5.1. Potřeba zásahu ze strany Unie5.1.1. Sledované cílePodpořit kontakt, dialog a usmíření mezi nacionalisty a unionisty v celém Irsku a podpořit hospodářský a sociální rozvoj obou komunit.5.1.2. Důvody pro činnostEvropská unie uznává, že cíle fondu jsou odrazem cílů, jež sama sleduje, a proto od roku 1989 za účelem podpory mírového procesu poskytuje do MFI finanční příspěvky. Dosud EU fondu poskytla 289 milionů EUR.Na zasedání v Bruselu ve dnech 15. a 16. prosince 2005 Evropská rada vyzvala Komisi, aby podnikla nezbytné kroky k další podpoře fondu ze strany EU v období do roku 2010, neboť půjde o zásadní závěrečnou fázi jeho činnosti, jelikož rok 2010 bude posledním rokem, kdy bude fond shánět finanční příspěvky od dárců.Pokračování příspěvku po další čtyři roky do konce existence MFI je odrazem jasné podpory mírového procesu v Severním Irsku ze strany EU.5.2. Zvažované opatření a rozpočtové intervenční režimy-  Podpořit kontakt, dialog a usmíření mezi nacionalisty a unionisty v celém Irsku a podpořit hospodářský a sociální rozvoj obou komunit.-  Fond operuje především v Severním Irsku a v pohraničních okresech Irska; je zacílen na určené znevýhodněné oblasti.-  Podrobný rozbor činností fondu: viz zpráva Komise KOM(2006) 563 ze dne 12. října 2006.5.3. Způsoby prováděníSpolečná správa s mezinárodními organizacemi.Na základě posouzení finančních potřeb fondu se roční příspěvky zpravidla vyplácejí v těchto splátkách: první záloha ve výši 40 % se vyplatí poté, co Komise obdrží závazek podepsaný předsedou rady fondu v souladu s nařízením Rady; druhá záloha ve výši 40 % se vyplatí po šesti měsících a závěrečná platba ve výši 20 % se uskuteční poté, co Komise obdrží a přijme výroční zprávu o činnosti fondu a auditorem ověřenou účetní závěrku za dotčený rok.6. FINANČNÍ DOPAD6.1. Celkový finanční dopad na část B - (v rámci celého programového období)6.1.1. Finanční intervenceZávazky (v milionech EUR, zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozklad | [rok n] 2007 | [n+1] 2008 | [n+2] 2009 | [n+3] 2010 | [n+4] | [n+5 a násl. roky] | Celkem |Činnost 1 | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Činnost 2 |atd. |CELKEM | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |6.1.2. Technická a administrativní pomoc, podpůrné výdaje a výdaje v oblasti informační technologie (prostředky na závazky)Nevztahuje se na tento návrh.6.2. Výpočet nákladů na jednotlivá opatření plánovaná pro část B (v rámci celého programového období)Nevztahuje se na tento návrh.7. DOPAD NA ZAMĚSTNANCE A SPRÁVNÍ VÝDAJE7.1. Dopad na lidské zdrojePracovní místa | Pracovníci, které je třeba pověřit řízením opatření za použití stávajících a/nebo dalších zdrojů | Celkem | Popis úkolů vyplývajících z opatření |Počet pracovních míst na dobu neurčitou | Počet pracovních míst na dobu určitou |Úředníci nebo pracovníci na dobu určitou | A B C | 0,2 0,1 | 0,2 0,1 | V případě potřeby je možné tyto úkoly blíže popsat ve zvláštní příloze. |Jiné lidské zdroje |Celkem | 0,3 | 0,3 |7.2. Celkový finanční dopad lidských zdrojůDruh lidských zdrojů | Částka (EUR) | Metoda výpočtu * |Úředníci Pracovníci na dobu určitou | 32 400 | 0,3 * 108 000 EUR |Jiné lidské zdroje (upřesněte rozpočtovou linii) |Celkem | 32 400 |Potřeby lidských a administrativních zdrojů se pokryjí v rámci přídělů, které lze poskytnout řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly s přihlédnutím k omezení rozpočtu.7.3. Jiné správní výdaje vyplývající z opatřeníRozpočtová linie (číslo a okruh) | Částka (EUR) | Metoda výpočtu |Celkový příděl (část A7) A0701 – Služební cesty A07030 – Schůze A07031 – Povinné výbory A07032 – Nepovinné výbory A07040 – Konference A0705 – Studie a konzultace Ostatní výdaje (upřesněte) Audit | 8 000 1 600 | 800 EUR * 10 za rok (5 služebních cest o průměrné délce 2 dny) 800 EUR * 2 za rok |Informační systémy (A-5001/A-4300) |Ostatní výdaje – část A (upřesněte) |Celkem | 9 600 |Částky představují celkové výdaje za dvanáct měsíců.I. Celková částka za rok (7.2 + 7.3) II. Doba trvání opatření III. Celkové náklady opatření (I x II) | 42 000 EUR 4 roky 168 000EUR |8. DALŠÍ VÝVOJ A HODNOCENÍ8.1. Režim dalšího vývojeKomise bude monitorovat činnosti fondu prostřednictvím zástupce, který bude jako pozorovatel neustále přítomen v radě a obdrží dokumenty ze zasedání poradního výboru MFI. Operace fondu jsou navíc kontrolovány auditními a kontrolními útvary GŘ REGIO. Výslednými ukazateli budou počet a hodnota projektů schválených MFI.Aby platby do fondu pokračovaly, předkládá Mezinárodní fond pro Irsko Komisi každý rok účetní závěrku a zprávu o činnosti, s nimiž musí Komise souhlasit. Navíc platby do fondu rovněž podléhají posouzení finančních potřeb fondu, které provádí Komise na základě hotovostního zůstatku fondu v době určené pro jednotlivé platby.Vzhledem k tomu, že fond ukončí svou činnost v roce 2010, byl vyzván, aby Komisi předložil strategii pro ukončení činnosti fondu; následné platby do fondu jsou podmíněny tím, zda Komise strategii pro ukončení činnosti schválí. Tato strategie byla Komisí schválena v září 2009. V rámci dokumentace pro ukončení činnosti fond předloží všechny potřebné informace, které by Komisi umožnily zhodnotit realizaci podpory a dosažení stanovených cílů.8.2. HodnoceníHodnocení činností fondu: viz zpráva Komise KOM(2006) 563 ze dne 12. října 2006.9. OPATŘENÍ PROTI PODVODŮMKomise je zastoupena v radě fondu a závěrečný roční příspěvek je vyplacen pouze po obdržení a přijetí výroční zprávy o činnosti fondu a auditorem ověřené účetní závěrky. Operace fondu jsou navíc kontrolovány auditními a kontrolními útvary GŘ REGIO.[1] Úř. věst. L 30, 3.2.2005, s. 1–3.[2] Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 86.[3] Případ C–166/07.[4] Dohoda mezi vládou Irska a vládou Spojeného království Velké Británie a Severního Irska o Mezinárodním fondu pro Irsko ze dne 18. září 1986 (naposledy pozměněná dne 10. října 2000); UK Treaty Series N°58 (1987) Cm 266 / Republic of Ireland N°1 (1986) Cmnd 9908.[5] Úř. věst. L 30, 3.2.2005, s. 1–3.[6] KOM(2006) 563, 12.10.2006.[7] Úř. věst. C […][8] Úř. věst. C […][9] Úř. věst. C […][10] Úř. věst. L 30, 3.2.2005, s. 1.[11] Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1.[12] Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.[13] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.[14] Úř. věst. L 409, 30.12.2006, s. 86.[15] Dosud nezveřejněno.


Důležité právní upozornění

|

52006PC0826

Návrh nařízení Rady kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 398/2004 z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli  /* KOM/2006/0826 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 18.12.2006KOM(2006)826 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 398/2004 z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1.  SOUVISLOSTI NÁVRHU1-  Odůvodnění a cíle návrhuTento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“) v řízení o dovozu křemíkového kovu pocházejícího z Čínské lidové republiky zasílaného z Korejské republiky.120-  Obecné souvislostiTento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení.139-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuNa oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy.141-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNevztahuje se na tento návrh.2.  KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ3.  Konzultace zúčastněných stranZúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultací229Nebylo třeba využít externích odborných konzultací.230-  Posouzení dopadůTento návrh je výsledkem provádění základního nařízení.Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny.4.  PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU305-  Shrnutí navrhovaných opatřeníNařízením č. 2200/90 uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky. Krátce poté Rada na základě podnětu výrobního odvětví Společenství a následného šetření Komise v nařízení č. 1607/92 učinila závěr, že platné antidumpingové clo bylo absorbováno, a uložila dodatečné clo z dovozu křemíku pocházejícího z ČLR.Je třeba uvést, že oba přezkumy před pozbytím platnosti (nařízení č. 2496/97 a 398/2004) potvrdily konečnou sazbu antidumpingového cla, použitelnou pro čistou cenu s dodáním na hranice Společenství, ve výši 49 %.Dne 6. března 2006 Komise obdržela novou žádost, aby provedla šetření údajného obcházení antidumpingových opatření uložených pro dovoz křemíku pocházejícího z Číny prostřednictvím překládky v Korejské republice.Z tohoto šetření vyplynulo, že mimo uložení antidumpingových opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo důvod pro takovou změnu struktury obchodu a že vyrovnávací účinky stávajících antidumpingových opatření jsou mařeny z hlediska množství i ceny. Dovoz křemíku z Číny byl zřejmě nahrazen dovozem značných objemů dotčeného výrobku z Korejské republiky. Kromě toho existují dostatečné důkazy o tom, že tento nárůst dovozu probíhá za ceny nižší než cena nepůsobící újmu stanovená při šetření, které vedlo ke stávajícím opatřením, a že stále dochází k podstatnému dumpingu.Proto se navrhuje rozšířit antidumpingová opatření, která platí pro dovoz křemíkového kovu pocházejícího z Čínské lidové republiky, na dovoz stejného výrobku zasílaného z Korejské republiky.Tento návrh byl projednán s členskými státy a většina jej podpořila.Navrhuje se, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které by mělo být co nejdříve vyhlášeno v Úředním věstníku.310-  Právní základNařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005.329-  Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:331Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni.332Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba v návrhu uvádět.-  Volba nástrojů341Navrhované nástroje: nařízení.342Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu:Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti.5.  ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY409Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 398/2004 z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoliRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „ základní nařízení “), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP1. Platná opatření(1) Nařízením (ES) č. 2200/90[2] (dále jen „původní šetření“) Rada uložila konečná antidumpingová opatření v podobě pevného cla z tuny křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) dováženého do Společenství.(2) Krátce poté Rada na základě žádosti výrobního odvětví Společenství v nařízení č. 1607/92[3] učinila závěr, že čínští vývozci absorbovali platná antidumpingová opatření, a uložila dodatečné clo z dovozu křemíku pocházejícího z Číny.(3) V roce 1997 byl zahájen přezkum před pozbytím platnosti i prozatímní přezkum. Tyto přezkumy byly uzavřeny nařízením č. 2496/97[4]. V důsledku uvedených přezkumů byla opatření zachována, ale bylo považováno za vhodnější změnit jejich podobu z pevného cla na clo valorické. Celní sazba byla stanovena na 49 % ceny CIF dotyčných dovozů. V souladu s pravidlem nižšího cla tato sazba odpovídala rozpětí újmy.(4) Na základě přezkumu před pozbytím platnosti Rada v nařízení (ES) č. 398/2004[5] učinila závěr, že by antidumpingové clo mělo být zachováno.2. Žádost(5) Dne 6. března 2006 Komise obdržela žádost podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení, aby provedla šetření údajného obcházení antidumpingových opatření uložených pro dovoz křemíku kódu KN 2804 69 00 (obsah křemíku menší než 99,99 % hmotnostních) pocházejícího z Číny. Žádost podal výbor Euroalliages (Styčný výbor odvětví feroslitin) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, konkrétně 100 %, výroby křemíku ve Společenství. V žádosti bylo uvedeno, že platná antidumpingová opatření pro dovoz křemíku pocházejícího z Číny jsou obcházena prostřednictvím překládky v Korejské republice (dále jen „Korea“).(6) V žádosti bylo dále uvedeno, že mimo uložení antidumpingových opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo důvod pro takovou změnu struktury obchodu a že vyrovnávací účinky stávajících antidumpingových opatření jsou mařeny z hlediska množství i ceny. Dovoz křemíku z Číny byl zřejmě nahrazen dovozem značných objemů křemíku z Koreje. Kromě toho byly k dispozici dostatečné důkazy o tom, že se tento dovoz uskutečňuje za ceny nižší, než jsou výrobní náklady a přiměřený zisk stanovené pro výrobní odvětví Společenství v šetření, které vedlo ke stávajícím opatřením.(7) Konečně žadatelé uváděli, že křemík zasílaný z Koreje je dodáván za ceny, které jsou dumpingové ve vztahu k běžné hodnotě dříve stanovené pro křemík pocházející z Číny.3. Zahájení(8) Po konzultacích s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné přímé důkazy pro zahájení šetření podle článku 13 základního nařízení, a nařízením (ES) 607/2006[6] (dále jen „zahajovací nařízení“) šetření zahájila. V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise v zahajovacím nařízení také vydala pokyn celním orgánům, aby evidovaly dovoz křemíku zasílaného z Koreje bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Koreje, či nikoli.4. Šetření(9) O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla orgány Číny a Koreje, výrobce / vývozce a dovozce ve Společenství, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, jakož i žádající výrobní odvětví Společenství. Výrobcům / vývozcům v Koreji a čínským i korejským orgánům byly zaslány dotazníky. Zúčastněným stranám byla poskytnuta možnost, aby ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení sdělily písemně své připomínky a požádaly o slyšení. Všechny strany byly informovány, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k závěrům založeným pouze na dostupných údajích.(10) Komise neobdržela žádné odpovědi na dotazník od vývozců/výrobců v Číně ani žádné připomínky od čínských orgánů.(11) Spolupráci při šetření nabídly dvě korejské společnosti. Jen jedna z nich dovážela křemík z Číny do Koreje, ale nevyvážela jej do Společenství. Druhá spolupracující korejská společnost křemík vůbec nevyráběla ani nedovážela.5. Období šetření(12) Období šetření trvalo od 1. dubna 2005 do 31. března 2006. Pro potřeby šetření údajné změny struktury obchodu byly shromážděny údaje od roku 2001 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).B. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ1. Obecné úvahy / míra spolupráce(13) Jak je uvedeno v (10). bodu odůvodnění , při šetření nespolupracovali žádní výrobci / vývozci křemíku v Číně a ani žádný dovozce ve Společenství nepředložil informace, které by měly pro šetření význam. Jak je uvedeno v (11). bodu odůvodnění, spolupracovaly jen dvě společnosti z Koreje, které však navíc v posuzovaném období nevyvážely křemík do Společenství. Vzhledem k tomu bylo nutno zjištění o křemíku zasílaném z Koreje do Společenství založit na dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení.2. Dotčený výrobek a obdobný výrobek(14) Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření, tj. křemík pocházející z Číny kódu KN 2804 69 00 (obsah křemíku menší než 99,99 % hmotnostních). Je třeba připomenout, že křemík s vyšším stupněm čistoty, tj. obsahující nejméně 99,99 % hmotnostních křemíku, používaný většinou v odvětví elektronických polovodičů, je zařazen do jiného kódu KN, a toto řízení se jej netýká.(15) Na základě informací přijatých od dvou spolupracujících korejských společností a informací uvedených žadatelem v žádosti byl učiněn závěr, že křemík dovážený do Společenství z Číny a křemík zasílaný do Společenství z Koreje mají stejné základní fyzické vlastnosti a shodné použití. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Během šetření nebyly předloženy žádné informace o opaku.3. Změna struktury obchodu mezi třetími zeměmi a Společenstvím(16) Jak je uvedeno výše, změna struktury obchodu údajně vyplývá z překládky v Koreji.(17) Vzhledem k tomu, že korejské vyvážející společnosti nespolupracovaly, objem a hodnota vývozu dotčeného výrobku z Koreje do Společenství byly stanoveny na základě dostupných informací, což v tomto případě byly dovozní statistiky Eurostatu.(18) Změna struktury obchodu vyplývá z údajů v první tabulce uvedené níže. Velké objemy křemíku začaly být z Koreje do Společenství dováženy v letech 2002 a 2003 a vysoká úroveň dovozu pokračovala až do období šetření. Tento dovoz značných objemů křemíku zasílaného z Koreje se zejména od roku 2003 do období šetření navzdory určitému kolísání shodoval s podstatným a trvalým poklesem dovozu z Číny (snížení o více než 50 %).Tabulka 1: dovoz křemíku z Číny a Koreje (množství)Země | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření (4/2005–3/2006) |Čína (tuny) | 39 705 | 56 226 | 55 939 | 30 346 | 22 358 |Korea (tuny) | 1 070 | 5 540 | 2 340 | 4 380 | 3 658 |Zdroj : Eurostat.4. Posouzení obcházení a nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod(19) Jelikož v současném šetření nespolupracovala žádná korejská společnost, jež vyváží křemík do EU, bylo posouzení obcházení v souladu s článkem 18 základního nařízení založeno na dostupných informacích, včetně informací uvedených v podnětu. Šetření neodhalilo informace, které by prokazovaly, že se v Koreji vyrábí křemík. Obě korejské spolupracující společnosti naopak potvrdily, že v Koreji neprobíhá žádná výroba křemíku.(20) Při neexistenci jiného dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 13 odst. 1 druhé věty základního nařízení byl tedy vyvozen závěr, že změnu struktury obchodu vyvolalo uložení antidumingového cla na dovoz křemíku pocházejícího z Číny a je třeba předpokládat, že spočívá, jak uvádí stěžovatel, v překládce v Koreji.5. Maření vyrovnávacích účinků cla vzhledem k cenám a/nebo množství obdobného výrobku(21) Z údajů uvedených v (18). bodu odůvodnění je zjevné, že došlo ke kvantitativní změně struktury dovozu dotčeného výrobku do Společenství, že dovoz do Společenství z Číny v roce 2005 podstatně poklesl a že současně nastal nárůst vývozu dotčeného výrobku do Společenství z Koreje, tedy země, kde se křemík vůbec nevyrábí. Proto je jasné, že tato patrná změna obchodních toků mařila vyrovnávací účinky opatření z hlediska množství dováženého na trh Společenství, přestože byl dovoz z Koreje během období šetření podstatně menší než snížení dovozu z Číny mezi rokem 2004 a obdobím šetření.(22) Pokud jde o ceny křemíku zasílaného z Koreje, při neexistenci spolupráce bylo opět nutné vyjít z údajů Eurostatu. Bylo zjištěno, že průměrné vývozní ceny křemíku zasílaného z Koreje do Společenství jsou mnohem nižší než prodejní ceny a náklady výrobního odvětví Společenství, které byly stanoveny při šetření, jenž vedlo k uložení současných opatření.Tabulka 2: dovoz křemíku z Číny a Koreje (EUR za tunu)Země | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Období šetření (4/2005–3/2006) |Čína | 1 063 | 1 000 | 1 026 | 964 | 1 001 |Korea | 1 031 | 912 | 961 | 1 039 | 1 061 |Zdroj : Eurostat.(23) Proto byl učiněn závěr, že dovoz dotčeného výrobku z Koreje maří vyrovnávací účinky cla z hlediska množství i cen.6. Důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě dříve stanovené pro obdobný výrobek(24) Jak je vysvětleno v (10). a (11). bodu odůvodnění , vzhledem k chybějící spolupráci byly ceny vývozů do EU zjištěny na základě údajů Eurostatu podle kódů KN v souladu s článkem 18 základního nařízení, aby bylo možné ověřit existenci důkazů o dumpingu, pokud jde o vývoz dotčeného výrobku z Koreje do Společenství během období šetření.(25) Podle čl. 13 odst. 1 základního nařízení byly tyto vývozní ceny porovnány s dříve stanovenou běžnou hodnotou, v tomto případě s běžnou hodnotou stanovenou při posledním přezkumu před pozbytím platnosti.(26) V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl podstatný dumping potvrzen srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené při šetření před pozbytím platnosti s váženým průměrem vývozních cen za současné období šetření, přičemž toto srovnání bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF na hranice Společenství před proclením.C. OPATŘENÍ(27) Vzhledem k výše uvedeným zjištěním bylo shledáno, že došlo k obcházení ve smyslu čl. 13 odst. 1 druhé věty základního nařízení. V souladu s čl. 13 odst. 1 první větou základního nařízení by se měla stávající antidumpingová opatření, která platí pro dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny, rozšířit na dovoz stejného výrobku zasílaného z Koreje bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Koreje, či nikoli.(28) Rozšířit je třeba opatření stanovená v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 398/2004, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 49 % použitelné pro čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením.(29) V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že případné rozšířené opatření se použije pro dovážené výrobky, které na území Společenství vstoupily v rámci evidence uložené zahajovacím nařízením, by mělo být vybráno clo z těchto evidovaných dovozů křemíku zaslaného z Koreje.D. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ OD CLA(30) Přestože v průběhu tohoto šetření nebyla v Koreji zjištěna existence žádného skutečného výrobce/vývozce křemíku do Společenství a ani se žádný Komisi nepřihlásil, platí, že ode všech dotčených vývozců, kteří zvažují podání žádosti o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, bude vyžadováno vyplnění dotazníku, aby Komise mohla určit, zda lze osvobození udělit. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a její využití, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle provede také inspekci na místě. Žádost je třeba bezodkladně zaslat Komisi spolu se všemi příslušnými údaji, zejména pokud jde o jakékoli změny činnosti společnosti v souvislosti s výrobou a prodejem.(31) Jestliže bude osvobození uznáno za opodstatněné, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne odpovídající změnu tohoto nařízení. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby bylo zajištěno dodržování stanovených podmínek.E. ŘÍZENÍ(32) Zúčastněným stranám byly podány informace o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě Rada zamýšlí rozšířit platné konečné antidumpingové clo, a byla jim poskytnuta možnost, aby vyjádřily své připomínky a požádaly o slyšení. Žádné připomínky, které by svou povahou mohly vést ke změně uvedených závěrů, nebyly obdrženy,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 398/2004 z dovozu křemíku kódu KN 2804 69 00 pocházejícího z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz křemíku kódu KN ex 2804 69 00 (kód TARIC 2804 69 00 10) zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli.2. Clo rozšířené odstavcem 1 tohoto článku se vybere z dovozů evidovaných v souladu s článkem 2 nařízení Komise (ES) č. 607/2006 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 384/96.3. Použijí se platné celní předpisy.Článek 21. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Společenství a musejí být podepsány osobou, která je zmocněna k zastupování žadatele. Žádost musí být zaslána na adresu:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate BOffice: J-79 05/17B-1049 BrusselsFax: (32 2) 295 65 052. Podle čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 může Komise po konzultaci s poradním výborem svým rozhodnutím povolit osvobození od cla rozšířeného článkem 1 pro dovoz, který neobchází antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 398/2004.Článek 3Celním orgánům se nařizuje ukončit evidenci dovozu zavedenou podle článku 2 nařízení (ES) č. 607/2006.Článek 4Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. L 198, 28.7.1990, s. 57.[3] Úř. věst. L 170, 25.6.1992, s. 1.[4] Úř. věst. L 345, 16.12.1997, s. 1.[5] Úř. věst. L 66, 22.3.2004, s. 15.[6] Úř. věst. L 107, 20.4.2006, s. 24.