               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.11.2015
            COM(2015) 805 final
            2015/0271(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie, pokud jde o rozhodnutí týkající se rolí a úkolů organizace Eurocontrol a centralizovaných služeb, která má přijmout stálá komise organizace Eurocontrol

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               1.1.Důvody a cíle návrhu

               Obecné informace

               Tento návrh se týká postoje, který má být zaujat ve stálé komisi organizace Eurocontrol, pokud jde jednak o vymezení rolí a úkolů agentury Eurocontrol, tak činností Eurocontrolu v oblasti centralizovaných služeb. Zasedání této komise, na níž mají být uvedené dva body projednány, je naplánováno na 8. – 9. prosince.

               Na celou záležitost je třeba nahlížet v souvislosti se zvláštním postavením činností Eurocontrolu, které se určitým způsobem překrývají s činností Unie, v oblastech spadajících pod právní předpisy Unie.

               Během posledních deseti let byly vyvíjeny snahy takovému překrývání zamezit a dosáhnout co nejlepších výsledků s ohledem na dostupné prostředky na obou stranách. Výsledkem toho je, že Eurocontrol vykonává úkoly v právním rámci jednotného evropského nebe (SES). Organizace byla pověřena třemi hlavními úkoly/rolemi:

               1)Poskytovat technickou podporu Komisi a agentuře EASA při jejich regulačních opatřeních, pokud jde o jejich regulační činnost, v souladu s dohodou na vysoké úrovni mezi EU a Eurocontrolem ze dne 29. října 2012.

               2)Jednat jako orgán pro kontrolu výkonnosti, který bude Komisi nápomocen při vypracovávání a provádění systému sledování výkonnosti (jmenování Komisí do konce roku 2016).

               3)Jednat jako manažer struktury vzdušného prostoru pro funkce sítě uspořádání letového prostoru (jmenování Komisí do konce roku 2019).

               Eurocontrol je kromě toho spolu s Unií zakládajícím členem  společného podniku SESAR (od roku 2007).

               Dohoda na vysoké úrovni z roku 2012 uznává přínos, který může každá organizace mít pro evropské uspořádání letového provozu. Příslušné role Unie jako jediného celoevropského regulačního orgánu a organizace Eurocontrol v oblasti technické podpory dosažení cílů politiky jednotného evropského nebe byly v této dohodě znovu potvrzeny.

               Výše uvedené informace je třeba vnímat v kontextu rámce obecně upravujícího role a úkoly organizace, což je první bod, jímž se má stálá komise na výše uvedeném zasedání zabývat.

               V současné době je činnost Eurocontrolu v podstatě řízena mezinárodní úmluvou o spolupráci při zajišťování bezpečnosti letového provozu ve znění protokolu podepsaného v Bruselu dne 12. února 1981 (dále jen „pozměněná úmluva“). Smluvní strany však dne 27. června 1997 podepsaly konsolidační protokol, jehož cílem je mimo jiné pozměnit vymezení úkolů organizace. Úmluva ve znění tohoto protokolu se obvykle označuje jako „revidovaná úmluva“. Konsolidační protokol nicméně dosud nevstoupil v platnost.

               Dne 9. prosince 1997 přijala stálá komise Eurocontrolu rozhodnutí č. 71 o předčasném provádění ustanovení čl. 2 odst. 1 revidované úmluvy, v němž jsou vymezeny úkoly, které musí organizace provádět.

               Na tento aspekt se vztahují mimo jiné činnosti studijní skupiny Eurocontrolu pro reformu organizace. Na svém 6. zasedání, které se konalo dne 19. října 2015, uvedená studijní skupina pověřila agenturu organizace Eurocontrol, aby připravila návrh aktu stálé komise, který by vymezil budoucí role, úkoly a funkce organizace a jenž má být předložen a přijat na příští schůzi stálé komise ve dnech 8. – 9. prosince 2015.

               Uvedené rozhodnutí stálé komise bude mít právní účinky. V souladu s příslušným institucionálním rámcem organizace Eurocontrol, stanoveným v pozměněné úmluvě, má stálá komise za úkol „vypracovat obecnou politiku organizace“.

               Vymezení rolí a úkolů bude zase upravovat budoucí činnosti Eurocontrolu, a stejně tak bude nutně odrážet to, co organizace považuje za legitimní činnost. Bude závazné pro všechny členy organizace Eurocontrol, včetně členských států Unie.

               V tomto ohledu je třeba podotknout, že rozhodnutí stálé komise může mít důsledky pro uplatňování práva Evropské unie, a zejména pro integritu jejích pravomocí, neboť právní předpisy Unie se týkají důležitých oblastí, v nichž Eurocontrol působí. Role a činnost organizace Eurocontrol v některých případech závisí na rozhodnutích, která mají být přijata na úrovni Unie (viz výše). Je proto důležité zajistit, aby vymezení rolí a úkolů Eurocontrolu nebylo v rozporu s právem EU, zejména s jejími pravomocemi, a aby nepředjímalo budoucí činnosti EU.

               Druhý bod, kterým se bude výše uvedená stálá komise na svém zasedání zabývat, se týká činností Eurocontrolu v oblasti centralizovaných služeb. Přesněji řečeno se očekává přijetí rozhodnutí týkajícího se financování některých centralizovaných služeb. Otázka centralizovaných služeb by měla být vnímána v kontextu činnosti Unie v oblasti projektu výzkumu uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR) a funkcí správy sítě, jak je stanoveno v nařízení (EU) č. 677/2011. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že poskytování těchto centralizovaných služeb vyžaduje dostupnost potřebné infrastruktury pro řízení letecké dopravy podle potřeby na ústřední, regionální a místní úrovni. Zavedení této infrastruktury závisí na rozhodnutích, která mají být přijata na úrovni Unie v rámci projektu SESAR, zejména pokud jde systémy komunikace země-země a vzduch-země. Tato rozhodnutí budou založena na hloubkových analýzách nákladů a přínosů, správy, investic, bezpečnosti a obrany a jejich výsledkem bude určení přidané hodnoty vyplývající z centralizovaného poskytování těchto služeb, včetně služeb, které jsou již v omezeném měřítku zavedeny. Poskytování centralizovaných služeb může navíc vyžadovat rozhodnutí na úrovni Unie týkající se role, kterou má hrát manažer struktury jako jejich poskytovatel. Za těchto okolností je rozhodnutí Eurocontrolu o financování některých centralizovaných služeb v tomto stadiu předčasné a může předjímat budoucí činnosti prováděné organizací Eurocontrol způsobem, jenž může být pro činnost Unie v této oblasti škodlivý, zejména pokud jde o projekt SESAR. Je proto nezbytné požádat o odložení tohoto rozhodnutí, jelikož Unie nemá v současné době k dispozici dostatečné informace pro vyhodnocení situace.

               Orgány Eurocontrolu neumožňují účast Unie ve stálé komisi, avšak členské státy, včetně všech členských států EU, se účastnit mohou. Postoj obsažený v tomto návrhu by proto měly hájit členské státy jednající v rámci stálé komise.

               Podle ustanovení čl. 4 odst. 3 SEU jsou členské státy, stejně jako orgány Unie, povinny hájit stejný postoj i v prozatímní radě organizace Eurocontrol, což je příslušný přípravný orgán.

               Souvislosti týkající se rolí a úkolů organizace Eurocontrol

               Organizace Eurocontrol zahájila v roce 2013 debatu o reformě své organizace. Stálá komise organizace Eurocontrol zřídila dne 4. prosince 2013 interní studijní skupinu, jejímž úkolem je prověřit, v jakých ohledech by měla být úmluva o Eurocontrolu pozměněna tak, aby se přizpůsobila měnícímu se odvětví uspořádání letového provozu v Evropě.

               Diskuze probíhají již dva roky. Na posledním zasedání studijní skupiny Eurocontrolu dne 19. října 2015 došel předseda skupiny k závěru, že agentura organizace Eurocontrol by měla připravit návrh týkající se služeb, rolí a úkolů Eurocontrolu, jak je popsáno v kapitole 4 dokumentu předloženého některými členskými státy organizace Eurocontrol (diskuzní dokument studijní skupiny náhradníků organizace Eurocontrol CN-SG-6-2015-2: „Budoucí role a úkoly organizace“) a o nichž ve studijní skupině podle názoru předsedy panovala dostatečná úroveň konsenzu.

               Předpokládá se, že akt stálé komise týkající se rolí a úkolů organizace bude přijat na 44. zasedání prozatímní rady (PC44) dne 9. prosince 2015. Tento akt bude upřesňovat stávající rozhodnutí č. 71 ze dne 9. prosince 1997 o předčasném provádění čl. 2 odst. 1 revidované úmluvy.

               Souvislosti týkající se rozvoje centralizovaných služeb uspořádání letového provozu

               Práce agentury organizace Eurocontrol v oblasti centralizovaných služeb od svého vzniku koncem roku 2012 významně pokročila. Agentura Eurocontrolu byla svou stálou komisí v únoru 2014 pověřena, aby zahájila postupný přístup k hodnocení a prokázání provozní, technické a finanční proveditelnosti těchto potenciálních centralizovaných služeb s ohledem na různé stupně jejich vyspělosti. Od té doby agentura Eurocontrolu uspořádala řadu seminářů a pro mnoho centralizovaných služeb vyvinula koncepce operací (CONOP). Vypracovala komplexní analýzu nákladů a přínosů, kterou schválil nezávislý poradce, ačkoliv podrobnosti této analýzy nebyly podrobeny veřejné kontrole.

               Předpokládá se, že akt stálé komise týkající se financování centralizovaných služeb bude přijat na 44. zasedání prozatímní rady (PC44) dne 9. prosince 2015. Tento akt by zahájil demonstrační fázi některých centralizovaných služeb.

               2.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

               Na základě výše uvedených souvislostí a ustanovení čl. 100 odst. 2 a čl. 218 odst. 9 SFEU se navrhuje přijmout postoj, který má být zaujat jménem Unie, pokud jde o rozhodnutí týkající se rolí a úkolů organizace Eurocontrol a centralizovaných služeb, která má přijmout stálá komise organizace Eurocontrol.

               2015/0271 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie, pokud jde o rozhodnutí týkající se rolí a úkolů organizace Eurocontrol a centralizovaných služeb, která má přijmout stálá komise organizace Eurocontrol

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 a čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Stálá komise organizace Eurocontrol zřídila prostřednictvím rozhodnutí č. 123 ze dne 4. prosince 2013 studijní skupinu, která měla prověřit, v jakých ohledech by mohla být úmluva o Eurocontrolu pozměněna tak, aby se přizpůsobila měnícímu se odvětví uspořádání letového provozu v Evropě.

               (2)Studijní skupina pověřila dne 19. října 2015 agenturu organizace Eurocontrol vypracováním návrhu aktu stálé komise definujícího budoucí role, úkoly a funkce organizace.

               (3)Návrh rozhodnutí stálé komise týkající se rolí a úkolů organizace bude na pořadu jednání ke schválení ve dnech 8. a 9. prosince 2015.

               (4)Uvedené rozhodnutí bude mít právní účinky. V souladu s příslušným institucionálním rámcem organizace Eurocontrol, stanoveným Mezinárodní úmluvou o Eurocontrolu ve znění protokolu podepsaného v Bruselu dne 12. února 1981 (dále jen „pozměněná úmluva“), má stálá komise za úkol „vypracovat obecnou politiku organizace“. Vymezení rolí a úkolů bude zase upravovat budoucí činnosti Eurocontrolu, a stejně tak bude nutně odrážet to, co organizace považuje za legitimní činnost. Bude závazná pro všechny členy organizace Eurocontrol, včetně členských států Unie.

               (5)Vymezení rolí a úkolů organizace Eurocontrol, jež je předmětem rozhodnutí stálé komise, může mít důsledky pro uplatňování práva Unie, a zejména pro integritu jejích pravomocí, neboť právní předpisy Unie se týkají důležitých oblastí, v nichž Eurocontrol působí. Role a činnost organizace Eurocontrol v některých případech závisí na rozhodnutích přijatých na úrovni Unie.

               (6)Je proto důležité zajistit, aby vymezení rolí a úkolů Eurocontrolu nebylo v rozporu s právem Unie, zejména s jejími pravomocemi, a aby nepředjímalo budoucí činnosti Unie.

               (7)Na stejném zasedání může stálá komise přijmout rozhodnutí o centralizovaných službách.

               (8)Předpokládá se, že toto rozhodnutí se bude týkat financování některých centralizovaných služeb. Unie nemá v současné době k dispozici dostatečné informace, aby mohla vyhodnotit význam tohoto rozhodnutí. Takové rozhodnutí může předjímat budoucí činnosti vykonávané organizací Eurocontrol, a to způsobem, který může být pro činnost Unie v této oblasti škodlivý, zejména pokud jde o výzkum uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR). Rozhodnutí o této otázce by tedy mělo být odloženo.

               (9)Je proto třeba stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve stálé komisi organizace Eurocontrol,

               ROZHODLA TAKTO:

               Článek 1

               Postoj, který mají členské státy zaujmout jménem Unie ve stálé komisi organizace Eurocontrol, pokud jde o role a úkoly Eurocontrolu a o centralizované služby, je v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

               Členské státy jednají společně v zájmu Unie.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.11.2015
            COM(2015) 805 final
            PŘÍLOHA

            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie, pokud jde o rozhodnutí týkající se rolí a úkolů organizace Eurocontrol a centralizovaných služeb, která má přijmout stálá komise organizace Eurocontrol

               PŘÍLOHA

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie, pokud jde o rozhodnutí týkající se rolí a úkolů organizace Eurocontrol a centralizovaných služeb, která má přijmout stálá komise organizace Eurocontrol

               I. Role a úkoly organizace Eurocontrol

               Evropská unie požaduje, aby se navrhované znění týkající se služeb, rolí a úkolů organizace Eurocontrol nijak nedotýkalo pravomocí Unie a aby nepředjímalo budoucí činnosti Unie. V případech, kdy Eurocontrol v současnosti dočasně provádí určité úkoly na základě právního rámce Unie, se tyto úkoly nesmí prezentovat jako nezávislé na rozhodnutích Unie.

               V porovnání se seznamem rolí a úkolů organizace Eurocontrol, jak jsou navrženy v příloze akčního dokumentu Eurocontrolu  CN-SG-6-2015 ze dne 16. listopadu 2015 týkajícího se rolí a úkolů organizace, Unie požaduje tyto změny:

               1)Pokud jde o ustanovení čl. 2 odst. 1, které se týká „funkcí a služeb“:

               a)centrální uspořádání toku letového provozu;

               b)funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM), pokud jsou poskytovány z pověření jménem Evropské unie;

               c)funkce úkoly uspořádání letového provozu (ATM) jménem ICAO pro oblast EUR/NAT;

               d)zřízení, fakturace a vybírání poplatků za letové navigační služby;

               e)poskytování letových provozních služeb ve vzdušném prostoru MUAC, s výhradou výsledků jednání mezi zástupci členských států a Eurocontrolu;

               f)centrální funkce a služby, jako je EAD, ARTAS/CAMOS a další centrální služby, které by jí mohly být svěřeny stálou komisí po dohodě s Unií.

               2)Pokud jde o ustanovení čl. 2 odst. 2, které se týká „rolí“:

               a)pokud jde o „podporu“, jedná se o tyto změny:

               i.podporovat její členské státy, vnitrostátní bezpečnostní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb a další relevantní zúčastněné subjekty;

               ii.podporovat orgány EU včetně poskytování odborných znalostí na podporu regulačních činností v souladu s dohodou na vysoké úrovni mezi EU a organizací Eurocontrol ze dne 29. října 2012 na žádost těchto orgánů;

               iii.usnadňovat a podporovat evropské zájmy v záležitostech ATM ve státech, které nejsou členy ECAC, v úzké spolupráci s jejími členskými státy, jejich poskytovateli letových navigačních služeb a průmyslem a EU, s výjimkou oblastí, na něž se vztahují pravidla EU a s výhradou respektování pravomocí EU;

               iv.přispívat k výzkumu SESAR (výzkum a vývoj, údržba a zavádění hlavního plánu ATM) – na základě svých odborných znalostí v oblasti ATM, celoevropského pokrytí, vojensko-civilního aspektu a role ve správě sítě centrálního uspořádání toku v souladu s příslušnými právními předpisy EU;

               v.poskytovat výzkum a související simulační zařízení, například pro SESAR, pro výzkumné činnosti nad rámec výzkumu SESAR a pro změny vzdušného prostoru v souladu s příslušnými právními předpisy EU;

               vi.nabízet odbornou přípravu/vzdělávání organizacím členských států.

               b)pokud jde o „mechanismus spolupráce“, jedná se o tyto změny:

               i.usnadňovat a podporovat civilně-vojenskou koordinaci v oblasti vývoje ATM/ANS;

               ii.podporovat členské státy při tvorbě politiky ICAO, s výhradou respektování pravomocí EU;

               iiispolupracovat s ostatními regiony světa na základě dohody s členskými státy zajišťující koordinaci s EU;

               iv.mezinárodní spolupráce/koordinace (ICAO, FAA, NATO atd.) jménem jejích členských států jiných než členských států EU;

               v.poskytovat poradenství na žádost těch členských státům, které nejsou členy EU, které nejsou členskými státy EU a neuzavřely dohody s Unií, týkající se záležitostí spojených s bezpečností a výkonností ATM, s využitím v souladu s pravidly pravidel ICAO, v koordinaci s EU a s výhradou respektování jejích pravomocí EU a EASA v této oblasti za účelem zvýšení harmonizace, bezpečnosti, operační účinnosti a úspor z rozsahu.;

               c)pokud jde o „údaje a informace o ATM na celoevropské úrovni“, jedná se o tyto změny:

               i.shromažďovat a analyzovat údaje, které by mohly zahrnovat údaje o výkonnosti, bezpečnosti atd. (s cílem „zachovat“ systémy a údaje na podporu regulace), pro státy, které nejsou členskými státy EU, a pokud ji tímto úkolem pověří EU, pro členské státy EU;

               ii.analyzovat a poskytovat zprávy (informace) o shromážděných údajích (např. ACE, PRR) státům, které nejsou členskými státy EU, a pokud ji tímto úkolem pověří EU, členským státům EU;

               iii.vést proces ESSIP/LSSIP, pokud ji tím Evropská unie pověří;

               iv.včetně podávání zpráv organizaci ICAO o provádění celosvětového plánu letecké navigace (GANP) a blokové modernizace systému letecké dopravy (ASBU) a zajišťování koordinace s mechanismy podávání zpráv EU po dohodě s Evropskou unií;

               v.shromažďovat údaje o dopravním provozu a poskytovat prognózy STATFOR.

               II. Centralizované služby

               Postoj Unie je takový, že rozhodnutí týkající se centralizovaných služeb musí být v této fázi odloženo.

               Unie nemá v současné době k dispozici dostatečné informace, aby mohla vyhodnotit význam tohoto rozhodnutí. Takové rozhodnutí může předjímat budoucí činnosti vykonávané organizací Eurocontrol, a to způsobem, který může být pro činnost Unie v této oblasti škodlivý, zejména pokud jde o výzkum uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR).


Důležité právní upozornění

|

52009PC0660

Návrh Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady o mobilizaci nástroje pružnosti  /* KOM/2009/0660 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 30.11.2009KOM(2009)660 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo mobilizaci nástroje pružnostiDŮVODOVÁ ZPRÁVAInterinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006[1] umožňuje mobilizaci nástroje pružnosti k financování přesně určených výdajů, které nebylo možno financovat v mezích stropů platných pro jeden nebo více okruhů víceletého finančního rámce.Do rozpočtu na rok 2010 je třeba zařadit dodatečné výdaje, které překračují stropy stanovené pro okruh 1a. Navrhuje se proto v souladu s bodem 27 interinstitucionální dohody mobilizovat nástroj pružnosti.Částky, které mají být mobilizovány, jsou tyto:-  120 milionů EUR na financování projektů v oblasti energie v kontextu Plánu evropské hospodářské obnovy,-  75 milionů EUR na vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj z provozu.Obě složky rozpočtového orgánu by měly mít na paměti, že ke zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie musí dojít před zveřejněním rozpočtu na rok 2010.NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo mobilizaci nástroje pružnostiEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[2], a zejména na bod 27 odstavec pátý uvedené dohody,s ohledem na návrh Komise[3],vzhledem k tomu, že po prozkoumání všech možností přerozdělení prostředků v rámci okruhu 1a souhlasily na dohodovacím jednání dne 18. listopadu 2009 oba rozpočtové orgány s využitím nástroje pružnosti za účelem doplnění financování z rozpočtu na rok 2010 nad úroveň stropů stanovených pro okruh 1a pro následující oblasti:-  120 milionů EUR na financování projektů v oblasti energie v kontextu Plánu evropské hospodářské obnovy,-  75 milionů EUR na vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj z provozu,ROZHODLY TAKTO:Článek 1V souhrnném rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010 (dále jen „rozpočet na rok 2010“) se pro získání částky 195 milionů EUR v prostředcích na závazky podle okruhu 1a použije nástroj pružnosti.Tato částka se použije na doplňkové financování těchto oblastí:-  120 milionů EUR na financování projektů v oblasti energie v kontextu Plánu evropské hospodářské obnovy,-  75 milionů EUR na vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj z provozu.Článek 2Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie .V Bruselu dneZa Evropský parlament Za Radupředseda předseda [1] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.[2] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.[3] Úř. věst. […].


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 17.3.2016
            COM(2016) 154 final
            2016/0083(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o předložení návrhu jménem Evropské unie na zařazení dalších chemických látek do příloh A, B a/nebo C Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (dále jen „úmluva“), schválená rozhodnutím Rady 2006/507/ES, vstoupila v platnost dne 17. května 2004. Cílem úmluvy je chránit lidské zdraví a životní prostředí před perzistentními organickými znečišťujícími látkami. Úmluva poskytuje rámec, který je založen na zásadě předběžné opatrnosti a je určen k odstranění výroby, použití, dovozu a vývozu nyní třiadvaceti prioritních perzistentních organických znečišťujících látek, pro bezpečné nakládání s těmito látkami a jejich zneškodnění a pro odstranění nebo snížení úniků některých nezáměrně vyráběných perzistentních organických znečišťujících látek.

               Nařízením (ES) č. 850/2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách se do práva Unie provádí závazky stanovené v úmluvě a v Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě z roku 1979 o dálkovém znečišťování ovzduší přesahujícím hranice států (dále jen „protokol“) schváleném rozhodnutím Rady č. 259/2004/ES.

               Podle čl. 8 odst. 1 úmluvy může smluvní strana předložit sekretariátu návrh na zařazení chemické látky do příloh A, B nebo C úmluvy, který pak v souladu s čl. 8 odst. 3 a 4 přezkoumá Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek. Návrh musí obsahovat informace stanovené v příloze D. Postup pro přijetí změn příloh se řídí článkem 22 úmluvy.

               Tento návrh rozhodnutí Rady se zabývá záměrem Evropské unie předložit návrh na zařazení oktamethylcyklotetrasiloxanu (D4). To vyžaduje předložení dokumentace podle přílohy D, která obsahuje informace o uvedené chemické látce relevantní pro hodnotící kritéria, a zároveň se zahajuje přezkum prováděný Výborem pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek.

               Splní-li D4 hodnotící kritéria, budou předloženy další informace nezbytné pro vytvoření rizikového profilu této chemické látky. To zahrnuje mimo jiné informace o výrobě, druzích použití, posouzeních nebezpečnosti a hodnoceních rizik v Unii. V případě, že bude vypracováno vyhodnocení rizik, předloží se v souladu s přílohou F dodatečné informace o socioekonomických aspektech, které odrážejí situaci v Unii.

               Podle dostupných vědeckých údajů a zpráv o přezkumu a po náležitém zohlednění hodnotících kritérií stanovených v příloze D úmluvy vykazuje D4 vlastnosti perzistentních organických znečišťujících látek.

               D4 se vyrábí v EU a rovněž se dováží jako látka (jako taková nebo ve směsích) a v předmětech. D4 se uvolňuje během fáze přípravy a zpracování („výroba“), fáze životnosti produktů a výrobků a fáze odpadu (recyklace, skládkování a spalování). Používá se zejména jako surovina pro výrobu silikonových polymerů.

               Podle internetové stránky ECHA pro šíření informací činí registrované množstevní rozmezí D4 100 000–1 000 000 tun/rok.

               Příslušné orgány Spojeného království sestavily dokumentaci podle přílohy XV nařízení REACH s cílem navrhnout dvě sloučeniny siloxanu pro zařazení do řízení o omezení podle nařízení REACH. Dokumentace o omezení navrhuje omezení pro uvádění na trh nebo použití D4 a dekamethylcyklopentasiloxanu (D5) v koncentracích rovných nebo vyšších než 0,1 % hmotnostních ve výrobcích osobní péče, jež se za normálních podmínek použití smývají.

               Tyto látky se používají zejména jako surovina pro výrobu silikonových polymerů. Tyto silikonové oleje, elastomery, gely a pryskyřice pak mají velmi širokou škálu použití, mimo jiné jako kaučuky, elastomery do nátěrových hmot a tmelů, odpěňovače, jako prostředky pro lepší zatékavost a vyšší lesk v alkydových barvách a lacích, jako změkčovadla, impregnační prostředky a smáčedla při výrobě textilu, jako součásti leštidel a jiných přípravků k povrchovému ošetření, jako maziva, tuky, antiadhézní povrchové úpravy a jako prostředky podporující odlepování forem, jako papírové potahy, jako hydraulické a dielektrické tekutiny a teplonosná média a jako spotřební výrobky, jako jsou výrobky osobní péče, výrobky pro domácnost a přípravky pro péči o automobil. Polymery mohou být přidáním dalších funkčních skupin modifikovány a používány k velkému množství dalších účelů. D4 a D5 se používají v různých spotřebních výrobcích, jakož i průmyslových aplikacích, a tato použití vedou k jejich významnému rozptýlení do životního prostředí

               Výbor členských států Evropské agentury pro chemické látky (ECHA) na svém 41. zasedání v roce 2015 přijal na žádost výkonného ředitele ECHA podle čl. 77 odst. 3 písm. c) nařízení REACH stanovisko
                  1
                týkající se perzistentních a vysoce perzistentních, bioakumulativních a vysoce bioakumulativních vlastností látek D4 a D5. Výbor zastával názor, že D4 i D5 splňují kritéria pro vysoce perzistentní a vysoce bioakumulativní látky uvedená v příloze XIII nařízení REACH. Splňují proto kritéria pro perzistenci a bioakumulaci uvedená v příloze D úmluvy.

               Pro D4 byla stanovena harmonizovaná klasifikace v příloze VI nařízení (ES) č. 1272/2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (nařízení CLP) jako látka toxická pro reprodukci kategorie 2 a jako látka toxická pro vodní organismy kategorie 4. Nová kritéria pro chronickou toxicitu pro vodní organismy zavedená do nařízení CLP nařízením Komise (EU) č. 286/2011 však zřejmě budou mít za následek přísnější environmentální klasifikaci, neboť nejnižší spolehlivá koncentrace bez pozorovaných účinků (NOEC) činí přibližně 4,4 µg/L. Tato NOEC týkající se chronické toxicity pro vodní organismy podle všeho povede k harmonizované klasifikaci D4 jako látky s chronickou toxicitou pro vodní prostředí kategorie 1. D4 by proto splňoval kritéria pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek pro toxicitu na základě toxikologických účinků pro savce a vodní prostředí.

               Kromě vlastností PBT/vPvB prokázaných ve výše uvedeném hodnocení REACH zkoumala dokumentace o omezení podle přílohy XV rovněž potenciál dálkového přenosu D4 a D5 a dospěla k závěru, že tyto látky jsou vzhledem ke své schopnosti dlouhodobě setrvávat v ovzduší a dlouhému poločasu rozpadu schopné dálkového atmosférického přenosu do odlehlých oblastí.

               Ministerstvo zdravotnictví Kanady (Health Canada) ve svém screeningovém posouzení z roku 2008
                  2
                dospělo na základě údajů z modelování, jejichž účelem bylo odhadnout charakteristickou vzdálenost přenosu D4, k závěru, že potenciál dálkového atmosférického přenosu D4 je vysoký, čímž se potvrzuje skutečnost, že D4 podléhá atmosférickému přenosu do odlehlých oblastí jako např. Arktidy.

               Podle stanoviska výboru členských států se D4 vyskytuje v široké škále organismů (zejména ryb a vodních bezobratlých, ale také ptáků a savců) a jeho výskyt byl zjištěn v biotě odlehlých oblastí, včetně ryb a ptáků evropské části Arktidy.

               Na základě informací o vlastnostech D4 jako látce perzistentní, bioakumulativní a toxické a jeho schopnosti dálkového přenosu, které jsou v současné době k dispozici, a s ohledem na studie a zprávy uvedené výše se navrhuje vycházet z předpokladu, že D4 splňuje kritéria stanovená v příloze D úmluvy, a je proto možné jej považovat za perzistentní organickou znečišťující látku.

               D4 je chemická látka vyráběná ve vysokém objemu, která se běžně používá ve spotřebním zboží pro domácnost a ve výrobcích osobní péče. Vzhledem k potenciálu dálkového přenosu této chemické látky v životním prostředí není k zabezpečení vysoké úrovně ochrany životního prostředí a lidského zdraví dostačující přijmout opatření na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni Unie, a je proto nezbytné přijmout opatření na vyšší mezinárodní úrovni.

               Vzhledem k tomu, že se bude v září 2016 konat další zasedání Výboru pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek, bylo by vhodné, aby Komise jménem Unie předložila sekretariátu Stockholmské úmluvy návrh na zařazení oktamethylcyklotetrasiloxanu do příloh A, B a/nebo C. Toto je postoj, který se má přijmout jménem Unie pro účely čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2.KONZULTACE SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Jestliže D4 splní hodnotící kritéria podle přílohy D úmluvy, budou všechny smluvní strany a pozorovatelé vyzváni, aby poskytli informace umožňující vytvořit rizikový profil této chemické látky. To zahrnuje mimo jiné informace o výrobě, druzích použití, posouzeních nebezpečnosti a hodnoceních rizik. Pokud bude na základě rizikového profilu rozhodnuto učinit další krok a připravit vyhodnocení rizik, budou všechny smluvní strany a pozorovatelé vyzváni, aby předložili informace o socioekonomických aspektech v souladu s přílohou F úmluvy. Cílem rozsáhlé výzvy k podávání informací zaměřené na všechny smluvní strany a pozorovatele je vypracovat komplexní posouzení dopadu této chemické látky na lidské zdraví a životní prostředí a zároveň náležitě zohlednit odlišný potenciál a různé podmínky smluvních stran, pokud jde o řízení a odstranění rizika.

               Pokud Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek dospěje k závěru, že D4 splňuje hodnotící kritéria podle přílohy D Stockholmské úmluvy, zahájí Komise studii s cílem získat informace o socioekonomických dopadech možného zařazení D4.

               3.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

               Na základě tohoto návrhu bude vypracována informační dokumentace podle čl. 8 odst. 1 a kritérií stanovených v příloze D úmluvy, na jejímž základě bude sekretariátu úmluvy předložen návrh zařadit D4 do příloh A, B a/nebo C úmluvy.

               2016/0083 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o předložení návrhu jménem Evropské unie na zařazení dalších chemických látek do příloh A, B a/nebo C Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 191 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Unie rozhodnutím Rady 2006/507/ES ze dne 14. října 2004 o uzavření Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách jménem Evropského společenství
                  3
                ratifikovala dne 16. listopadu 2004 Stockholmskou úmluvu o perzistentních organických znečišťujících látkách (dále jen „úmluva“).

               (2)Jako smluvní strana úmluvy může Unie předkládat návrhy na změnu příloh úmluvy. V příloze A úmluvy jsou uvedeny perzistentní organické znečišťující látky, které mají být odstraněny, zatímco příloha B uvádí perzistentní organické znečišťující látky, jejichž výskyt má být omezen, a příloha C obsahuje seznam perzistentních organických znečišťujících látek, u nichž je třeba řešit jejich neúmyslnou výrobu.

               (3)Podle dostupných vědeckých údajů a zpráv o přezkumu a po náležitém zohlednění hodnotících kritérií stanovených v příloze D úmluvy vykazuje oktamethylcyklotetrasiloxan (číslo CAS 556-67-2) vlastnosti perzistentních organických znečišťujících látek.

               (4)Na základě dostupných informací splňuje oktamethylcyklotetrasiloxan kritéria přílohy XIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006
                  4
                pro „perzistentní, bioakumulativní a toxickou (PBT)“ látku a pro látku „vysoce perzistentní a vysoce bioakumulativní (vPvB)“ v životním prostředí.

               (5)Podle čl. 69 odst. 4 nařízení (ES) č. 1907/2006 připravilo Spojené království pro oktamethylcyklotetrasiloxan dokumentaci o omezení podle přílohy XV
                  5
                s cílem posoudit riziko pro životní prostředí vyplývající z jeho uvádění na trh nebo používání v koncentraci rovné nebo vyšší než 0,1 % hmotnostních ve výrobcích osobní péče, které se za normálních podmínek používání smývají.

               (6)Oktamethylcyklotetrasiloxan je látka s celosvětovým disperzním použitím, jejíž výskyt byl zjištěn v životním prostředí. Vzhledem k potenciálu dálkového přenosu oktamethylcyklotetrasiloxanu v životním prostředí není k zabezpečení vysoké úrovně ochrany životního prostředí a lidského zdraví dostačující přijmout opatření na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni Unie, a je proto nezbytné přijmout opatření na vyšší mezinárodní úrovni.

               (7)Unie by proto měla sekretariátu úmluvy předložit návrh na zařazení oktamethylcyklotetrasiloxanu do příloh A, B a/nebo C úmluvy,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               1. Unie předloží návrh na zařazení oktamethylcyklotetrasiloxanu do příloh A, B a/nebo C Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách (dále jen „úmluva“).

               2. Komise předá jménem Unie sekretariátu úmluvy návrh obsahující všechny informace požadované podle přílohy D úmluvy.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)

                     http://echa.europa.eu/documents/10162/13641/art77-3c_msc_opinion_on_d4_and_d5_20150422_en.pdf

                  .

                     (2)
                  Environment Canada and Health Canada. Screening Assessment for the Challenge Octamethylcyclotetrasiloxane (D4) (screeningové posouzení problému oktamethylcyklotetrasiloxan), registrační číslo Chemical Abstracts Service 556-67-2.Listopad 2008. Viz: http://www.ec.gc.ca/ese-ees/default.asp?lang=En&n=2481B508-1#a1.

                     (3)
                  Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 1.

                     (4)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

                     (5)
                  Dostupné na:

                     http://www.echa.europa.eu/web/guest/restrictions-under-consideration

                     Do oblasti působnosti návrhu o omezení rovněž spadá dekamethylcyklopentasiloxan.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.2.2016
            COM(2016) 76 final
            2016/0046(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v rámci příslušných výborů Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů k návrhům změn předpisů OSN č. 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 a 131 a k návrhu nového předpisu o schvalování tichých silničních vozidel

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Důvody a cíle návrhu

               Evropská hospodářská komise OSN (EHK OSN) vyvíjí na mezinárodní úrovni harmonizované požadavky, které mají odstraňovat technické překážky obchodu s motorovými vozidly mezi smluvními stranami revidované dohody z roku 1958 a zajišťovat vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany životního prostředí u těchto vozidel.

               V souladu s rozhodnutím Rady 97/836/ES ze dne 27. listopadu 1997 přistoupila Unie k Dohodě Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (dále jen „EHK OSN“) o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel („revidovaná dohoda z roku 1958“) a v souladu s rozhodnutím Rady 2000/125/ES ze dne 31. ledna 2000 o uzavření Dohody o zavedení celosvětových technických předpisů pro kolová vozidla, vybavení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech („paralelní dohoda“), přistoupila Unie k paralelní dohodě.

               Zasedání WP.29 EHK OSN, Světového fóra pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel, se konají třikrát během každého kalendářního roku, a sice v březnu, červnu a listopadu. Na každém z těchto zasedání se za účelem přizpůsobení technickému pokroku přijímají nové předpisy OSN a změny stávajících předpisů OSN nebo celosvětové technické předpisy OSN. Před každým z těchto zasedání WP.29 přijímá tyto změny jedna ze šesti pracovních skupin, které jsou činné v rámci WP.29.

               Poté dochází na zasedání WP.29 ke konečnému hlasování o přijetí těchto změn, doplňků a oprav, pokud je dosaženo usnášeníschopného počtu a je přítomna kvalifikovaná většina smluvních stran. EU je smluvní stranou dvou dohod (z let 1958 a 1998) v rámci WP.29. Vždy je připraveno rozhodnutí Rady (též „souhrnné rozhodnutí“), které obsahuje seznam změn, doplňků a oprav a které opravňuje Komisi hlasovat jménem Unie na každém zasedání WP.29.

               V tomto rozhodnutí Rady je vymezen postoj Unie k hlasování o předpisech, změnách, doplňcích a opravách, které budou předloženy k hlasování na zasedání WP.29, jež se bude konat ve dnech 7.–11. března 2016.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Tento návrh doplňuje politiku Unie v oblasti vnitřního trhu, pokud jde o politiku týkající se automobilového průmyslu, a je s ní plně v souladu.

               Systém uplatňovaný v rámci skupiny WP.29 přispívá k mezinárodní harmonizaci norem týkajících se vozidel. Pro tento účel má klíčový význam dohoda z roku 1958, díky které platí pro všechny výrobce v EU společný soubor předpisů pro schvalování typu, což v důsledku znamená, že výrobky jsou uznávány všemi smluvními stranami jako splňující požadavky jejich příslušných vnitrostátních právních předpisů. Tento systém tak umožnil, aby nařízením (ES) č. 661/2009 o obecné bezpečnosti motorových vozidel bylo zrušeno více než padesát různých směrnic EU a nahrazeno odpovídajícími předpisy vypracovanými v rámci dohody z roku 1958.

               Obdobně, na základě směrnice 2007/46/ES, byly systémy schvalování platné v jednotlivých členských státech nahrazeny schvalovacím postupem Unie a byl zaveden harmonizovaný rámec zahrnující správní ustanovení a obecné technické požadavky pro všechna nová vozidla, systémy, konstrukční části a samostatné technické celky. Uvedená směrnice začlenila předpisy OSN do systému EU schvalování typu, a to buď jako požadavky na schválení typu, nebo jako alternativy k právním předpisům Unie. Od přijetí uvedené směrnice jsou předpisy OSN ve stále větší míře začleňovány do právních předpisů Unie v rámci EU schvalování typu.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Systém WP.29 je provázán s politikou Unie v oblasti konkurenceschopnosti a má na ni pozitivní dopad. Tento návrh je rovněž v souladu s politikami Unie v oblasti dopravy a energetiky, jimž je při přípravě a přijímání předpisů vypracovávaných v rámci dohody z roku 1958 věnována patřičná pozornost.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právním základem tohoto návrhu je článek 114 ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie.

               •Subsidiarita

               Hlasovat pro mezinárodní nástroje, jako jsou návrhy předpisů OSN, změny předpisů OSN a návrhy celosvětových technických předpisů a jejich začlenění do systému Unie pro schvalování typu motorových vozidel, může pouze Unie. Tím se nejen zamezí fragmentaci vnitřního trhu, ale rovněž se zajistí shodné normy pro zdraví a bezpečnost v celé Unii. Lze tak rovněž dosáhnout úspor z rozsahu: výrobky lze vyrábět pro celý trh Unie, a dokonce i pro trh mezinárodní, přičemž je není nutné upravovat, aby získaly vnitrostátní schválení typu v každém členském státě.

               Tento návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity.

               •Proporcionalita

                  Toto rozhodnutí Rady zmocňuje Komisi, aby hlasovala jménem Unie, a je přiměřeným nástrojem v souladu s čl. 5 odst. 1 rozhodnutí Rady 97/836/ES k vymezení jednotného postoje EU v EHK OSN, pokud jde o hlasování o pracovních dokumentech navržených na program zasedání WP.29. Tento návrh je tudíž v souladu se zásadou proporcionality, protože nepřesahuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů k zajištění řádného fungování vnitřního trhu, přičemž zároveň poskytuje vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany veřejnosti.

               •Volba nástroje

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU vyžaduje, aby za účelem stanovení postojů, které mají být jménem Unie zaujaty v rámci orgánu zřízeného na základě mezinárodní dohody, bylo přijato rozhodnutí Rady.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex-post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Využití externích odborných konzultací není v případě tohoto návrhu relevantní. Nicméně Technický výbor pro motorová vozidla provedl jeho přezkum.

               •Posouzení dopadů

               Tento návrh nemůže být předmětem posouzení dopadů, jelikož není legislativní povahy a nejsou k dispozici nebo nejsou možná žádná alternativní politická řešení.

               •Účelnost a zjednodušování právních předpisů

               Pokud jde o administrativní zátěž, nemá tato iniciativa žádné dopady, neboť odkazy na změny uvedené v příloze souhrnného rozhodnutí nezavádí pro podniky, včetně malých a středních podniků, žádné nové oznamovací nebo jiné administrativní povinnosti. Snahou je naopak administrativní zátěž snížit, neboť uplatňování celosvětově harmonizovaných požadavků výrobcům umožňuje předkládat schvalovací dokumentaci systémů a konstrukčních částí ze zemí, jež jsou smluvními stranami dohody z roku 1958, nejen v EU, ale i na vývozních trzích mimo EU.

               Návrh má velmi pozitivní dopad na konkurenceschopnost automobilového průmyslu EU a mezinárodní obchod. Má se za to, že přijetí mezinárodně harmonizovaných předpisů týkajících se motorových vozidel ze strany obchodních partnerů EU je nejlepším způsobem, jak odstranit necelní překážky obchodu a otevřít nebo rozšířit přístup na trh pro podniky působící v automobilovém průmyslu v EU.

               •Základní práva

               Návrh nemá žádné dopady na ochranu základních práv.

               4.ROZPOČTOVÉ DOPADY

               Tato iniciativa nemá žádné dopady na rozpočet.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Návrh vymezuje postoj Unie k hlasování o změnách předpisů OSN č. 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 a 131 a o novém předpisu OSN o schvalování tichých silničních vozidel.

               2016/0046 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v rámci příslušných výborů Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů k návrhům změn předpisů OSN č. 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 a 131 a k návrhu nového předpisu o schvalování tichých silničních vozidel

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V souladu s rozhodnutím Rady 97/836/ES
                  1
                přistoupila Unie k Dohodě Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel (dále jen „revidovaná dohoda z roku 1958“).

               (2)V souladu s rozhodnutím Rady 2000/125/ES
                  2
                přistoupila Unie k Dohodě o zavedení celosvětových technických předpisů pro kolová vozidla, vybavení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech (dále jen „paralelní dohoda“).

               (3)Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES
                  3
                nahradila systémy schvalování členských států schvalovacím postupem Unie a zavedla harmonizovaný rámec zahrnující správní ustanovení a obecné technické požadavky pro všechna nová vozidla, systémy, konstrukční části a samostatné technické celky. Uvedená směrnice začlenila předpisy OSN do systému EU schvalování typu, a to buď jako požadavky na schválení typu, nebo jako alternativy k právním předpisům Unie. Od přijetí uvedené směrnice jsou předpisy OSN ve stále větší míře začleňovány do právních předpisů Unie v rámci EU schvalování typu.

               (4)S ohledem na zkušenosti a technický rozvoj je třeba upravit požadavky týkající se některých prvků nebo rysů, na něž se vztahují předpisy OSN č. 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 a 131, tak aby odpovídaly technickému pokroku.

               (5)S cílem stanovit jednotná ustanovení týkající se schvalování tichých silničních vozidel s ohledem na jejich sníženou slyšitelnost by měl být přijat nový předpis OSN týkající se tichých silničních vozidel.

               (6)Je proto nutné vymezit postoj, jenž má být jménem Unie zaujat v rámci správního výboru revidované dohody z roku 1958 a v rámci výkonného výboru paralelní dohody, pokud jde o přijetí uvedených aktů OSN,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, jenž má být jménem Unie zaujat ve správním výboru revidované dohody z roku 1958 a ve výkonném výboru paralelní dohody ve dnech 7. až 11. března 2016, je hlasovat pro návrhy, jež jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Rozhodnutí Rady 97/836/ES ze dne 27. listopadu 1997 o přistoupení Evropského společenství k Dohodě Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel („revidovaná dohoda z roku 1958“) (Úř. věst. L 346, 17.12.1997, s. 78).

                     (2)
                  Rozhodnutí Rady 2000/125/ES ze dne 31. ledna 2000 o uzavření Dohody o zavedení celosvětových technických předpisů pro kolová vozidla, vybavení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech („paralelní dohoda“) (Úř. věst. L 35, 10.2.2000, s. 12).

                     (3)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 263, 9.10.2007, s. 1).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.2.2016
            COM(2016) 76 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v rámci příslušných výborů Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů k návrhům změn předpisů OSN č. 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 a 131 a k návrhu nového předpisu o schvalování tichých silničních vozidel

               PŘÍLOHA

                        Předpis č.

                        Bod pořadu jednání

                        Předmět jednání

                        Referenční dokument

                        10

                        4.9.1.

                        Návrh doplňku 1 k sérii změn 05 předpisu č. 10 (Elektromagnetická kompatibilita (EMC))

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/16

                        10

                        4.9.2.

                        Návrh doplňku 3 k sérii změn 04 předpisu č. 10 (Elektromagnetická kompatibilita (EMC))

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/17

                        34

                        4.8.1.

                        Návrh doplňku 1 k sérii změn 03 předpisu č. 34 (Ochrana před nebezpečím požáru)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/8

                        41

                        4.6.1.

                        Návrh doplňku 4 k sérii změn 04 předpisu č. 41 (Emise hluku z motocyklů)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/3

                        46

                        4.8.2.

                        Návrh doplňku 3 k sérii změn 04 předpisu č. 46 (Zařízení pro nepřímý výhled)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/9

                        48

                        4.9.3.

                        Návrh doplňku 7 k sérii změn 06 předpisu č. 48 (Montáž zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/18

                        48

                        4.9.4.

                        Návrh doplňku 9 k sérii změn 05 předpisu č. 48 (Montáž zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/19

                        48

                        4.9.5.

                        Návrh doplňku 16 k sérii změn 04 předpisu č. 48 (Montáž zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/20

                        50

                        4.9.6.

                        Návrh doplňku 18 k původní sérii změn předpisu č. 50 (Přední a zadní obrysové svítilny, brzdové svítilny a směrové svítilny pro mopedy a motocykly)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/21

                        51

                        4.6.2.

                        Návrh doplňku 1 k sérii změn 03 předpisu č. 51 (Emise hluku u vozidel kategorií M a N)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/4

                        53

                        4.9.7.

                        Návrh doplňku 18 k sérii změn 01 předpisu č. 53 (Montáž zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci u vozidel kategorie L3)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/22

                        53

                        4.9.8.

                        Návrh nové série změn 02 předpisu č. 53 (Montáž zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci u vozidel kategorie L3)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/23

                        55

                        4.7.1.

                        Návrh doplňku 5 k sérii změn 01 předpisu č. 55 (Mechanická spojovací zařízení)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/5

                        60

                        4.15.1.

                        Návrh doplňku 5 k předpisu č. 60 (Označení ovladačů, sdělovačů a indikátorů u mopedů/motocyklů)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/27

                        73

                        4.12.1.

                        Návrh opravy 1 (pouze ve francouzštině) série změn 01 předpisu č. 73 (Boční ochranná zařízení)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/31

                        83

                        4.15.2.

                        Návrh doplňku 2 k sérii změn 07 předpisu č. 83 (Emise vozidel kategorií M1 a N1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/28

                        94

                        4.11.1

                        Návrh opravy 3 (pouze v ruštině) série změn 01 předpisu č. 94 (Ochrana při čelním nárazu)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/32

                        107

                        4.8.3.

                        Návrh doplňku 5 k sérii změn 05 předpisu č. 107 (Celková konstrukce autobusů a autokarů)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/10

                        107

                        4.8.4.

                        Návrh doplňku 5 k sérii změn 06 předpisu č. 107 (Celková konstrukce autobusů a autokarů)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/11

                        107

                        4.8.5.

                        Návrh série změn 07 předpisu č. 107 (Celková konstrukce autobusů a autokarů)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/12

                        110

                        4.8.6.

                        Návrh série změn 02 předpisu č. 110 (Vozidla s pohonem na CNG/LNG)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/13

                        113

                        4.9.9.

                        Návrh doplňku 6 k sérii změn 01 předpisu č. 113 (Světlomety se symetrickým potkávacím světlem)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/24

                        118

                        4.8.7.

                        Návrh doplňku 2 k sérii změn 02 předpisu č. 118 (Hořlavost materiálů)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/14

                        125

                        4.8.8.

                        Návrh doplňku 1 k sérii změn 01 předpisu č. 125 (Pole výhledu řidiče směrem dopředu)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/15

                        128

                        4.9.10.

                        Návrh doplňku 5 k původní sérii změn předpisu č. 128 (Zdroje světla využívající světelných diod (LED))

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/25

                        130

                        4.7.2.

                        Návrh doplňku 1 k předpisu č. 130 (Systém varování při vybočení z jízdního pruhu)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/6

                        131

                        4.7.3.

                        Návrh doplňku 2 k sérii změn 01 předpisu č. 131 (Vyspělé systémy nouzového brzdění (AEBS))

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/7

                        4.13.1.

                        Návrh nového předpisu o schvalování tichých silničních vozidel

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/26


Důležité právní upozornění

|

52006PC0815

Návrh rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států  /* KOM/2006/0815 konecném znení - CNS 2006/0271 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 12.12.2006KOM(2006) 815 v konečném znění2006/0271 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYo hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANová lisabonská strategie, která je v účinnosti od roku 2005, je založena na novém cyklu řízení a zahrnuje integrovaný balíček hlavních směrů, jež zůstanou v platnosti až do roku 2008. Na základě těchto integrovaných hlavních směrů, které se týkají hospodářského, sociálního a environmentálního rozměru, vypracovaly členské státy své národní programy reforem, jež stanoví jejich tříletou strategii na podporu růstu a zaměstnanosti.Hodnocení národních programů reforem Komisí je uvedeno ve výroční zprávě o pokroku a v předloze společné zprávy o zaměstnanosti, která je k ní připojena. Zprávy budou schváleny v souladu s postupem uvedeným v čl. 128 odst. 1 Smlouvy. Hodnocení potvrzuje, že zaměstnanost se zvyšuje a nezaměstnanost snižuje. Růst produktivity a kvalita pracovních míst však neodpovídají potřebám EU. Možnosti evropského trhu práce přizpůsobit se globalizaci a stárnutí obyvatelstva zůstávají vážnými otázkami. Analýza národních programů reforem poukazuje na tyto klíčové otázky v rámci třech prioritních oblastí evropské strategie zaměstnanosti:-  Většina opatření k provádění politik mají za úkol přivést více lidí do zaměstnání a zajistit jejich setrvání v zaměstnání. Je nutné věnovat více pozornosti integrovanému celoživotnímu přístupu k práci, ale politiky pro mladé lidi, ženy a starší pracovníky se dále posuzují samostatně.-  Zprávy o provádění poukazují na nejslabší provádění politiky v oblasti zlepšení přizpůsobivosti pracovníků a podniků. Zde je potřebný komplexnější přístup k zajištění lepší kombinace flexibility a jistoty. Pozornost se věnuje integrovanému přístupu kombinace flexibility a jistoty, ale je nutné rozvíjet politické varianty podporující tuto strategii ve všech členských státech.-  Jistý důraz se klade na strukturální reformy systémů vzdělávání a odborné přípravy a na jejich propojení s trhem práce. V mnohých členských státech je však nadále potřebné stanovit ucelené a komplexní strategie. Iniciativy zaměřené na odbornou přípravu se stále v převážné míře soustřeďují na mladé lidi a účast lidí ve věku nad 45 let na celoživotním vzdělávání zůstává nadále znepokojivě nízká.Tyto závěry potvrzují politiky a reformní program stanovené v současných hlavních směrech zaměstnanosti. Z procedurálních důvodů stanovených v čl. 128 odst. 2 musí jejich platnost pro rok 2007 potvrdit rozhodnutí Rady po konzultaci s Evropským parlamentem, Výborem regionů, Hospodářským a sociálním výborem a Výborem pro zaměstnanost.2006/0271 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYo hlavních směrech politik zaměstnanosti členských státůRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 128 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[3],po konzultaci s Výborem regionů,s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,vzhledem k těmto důvodům:(1) Reforma lisabonské strategie v roce 2005 zdůraznila význam růstu a zaměstnanosti. Hlavní směry politik zaměstnanosti evropské strategie zaměstnanosti a hlavní směry hospodářské politiky byly přijaty jako integrovaný balíček[4], a evropská strategie zaměstnanosti tak získala vedoucí úlohu při provádění cílů zaměstnanosti a trhu práce lisabonské strategie.(2) Evropská unie musí zmobilizovat všechny vhodné zdroje na úrovni jednotlivých členských států i na úrovni Společenství, včetně politiky soudržnosti, ve třech rozměrech Lisabonské strategie (hospodářském, sociálním a environmentálním), aby se tak více využilo jejich součinnosti v celkovém rámci udržitelného rozvoje[5].(3) Hlavní směry politik zaměstnanosti a hlavní směry hospodářských politik by měly být zcela přepracovány pouze jednou za tři roky a v nejbližších letech do roku 2008 by jejich aktualizace měla být omezena pouze na nejnutnější úpravy s cílem zajistit potřebnou úroveň stability pro jejich účinné provádění.(4) Posouzení národních programů reforem členských států, které je součástí výroční zprávy Komise o pokroku a společné zprávy o zaměstnanosti, ukazuje, že členské státy by měly nadále vyvíjet co největší úsilí při řešení prioritních oblastí, které zahrnují-  přilákání více lidí do zaměstnání a zajištění jejich setrvání v zaměstnání, rozšíření nabídky pracovních sil a modernizaci systémů sociální ochrany,-  zlepšení přizpůsobivosti pracovníků a podniků a-  zvýšení investic do lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělávání a kvalifikace.(5) Evropská rada na svém zasedání ve dnech 23. a 24. března 2006 zdůraznila ústřední úlohu politik zaměstnanosti v rámci Lisabonské agendy a potřebu rozšíření možností zaměstnávání pro prioritní skupiny, založené na celoživotním přístupu. V této souvislosti schválila Evropský pakt pro rovnost žen a mužů, který by měl dále posílit povědomí o začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a v širokém měřítku být podnětem pro zlepšení vyhlídek a příležitostí pro ženy.(6) Odstranění překážek mobility pracovníků stanovené Smlouvami, včetně smluv o přistoupení, by mělo posílit fungování vnitřního trhu a zlepšit jeho potenciál v oblasti růstu a zaměstnanosti.(7) S ohledem na posouzení národních programů reforem ze strany Komise i na závěry Evropské rady je třeba se nyní zaměřit na účinné a včasné provádění a klást zvláštní důraz na dohodnuté kvantitativní cíle stanovené v hlavních směrech zaměstnanosti pro období 2005–2008, a to v souladu se závěry Evropské rady.(8) Členské státy by měly hlavní směry zaměstnanosti zohledňovat při svém plánování jak využít financování ze zdrojů Společenství, zejména z Evropského sociálního fondu.(9) Vzhledem k integrovanému charakteru balíčku hlavních směrů by měly členské státy plně provést hlavní směry hospodářských politik,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, které jsou stanoveny v příloze rozhodnutí Rady 2005/600/ES ze dne 12. července 2005 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států, jsou platné i pro rok 2007 a členské státy k nim budou ve svých politikách zaměstnanosti přihlížet .Článek 2Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyně[…] [1] Úř. věst. C […], […], s. […].[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Úř. věst. L 205, 6.8.2005, s. 21 (hlavní směry politik zaměstnanosti) a s. 28 (hlavní směry hospodářských politik).[5] Viz Úř. věst. L 205, 6.8.2005 (hlavní směry politik zaměstnanosti), 4. bod odůvodnění.


Důležité právní upozornění

|

52004PC0810

Návrh rozhodnutí Rady kterým se stanoví důsledky přistoupení České republiky a Polska pro účast Evropského společenství v Dohodě o Mezinárodní komisi pro ochranu Odry před znečištěním a Dohodě o Mezinárodní komisi pro ochranu Labe.  /* KOM/2004/0810 konecném znení */

	V Bruselu dne 16.12.2004KOM(2004) 810 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se stanoví důsledky přistoupení České republiky a Polska pro účast Evropského společenství v Dohodě o Mezinárodní komisi pro ochranu Odry před znečištěním a Dohodě o Mezinárodní komisi pro ochranu Labe.(předložená Komisí)ODŮVODNĚNÍPo přistoupení nových členských států dne 1. května 2004 se situace přeshraničních povodí, která sdílejí členské státy EU a třetí země, změnila ve dvou směrech.Jedním důsledkem je, že vzhledem k posunutí hranic EU na východ bude nyní nutné začít s novými sousedy řešit otázku řek přesahujících hranice států. Proto je potřeba prostudovat proveditelnost a možnosti případné účasti Evropského společenství ve stávajících nebo nových mezinárodních dohodách týkajících se řek přesahujících hranice států a vodních toků, které se nacházejí dále ve východní Evropě.Dalším okamžitým důsledkem je podstatná změna situace v případě mezinárodních řek, které se po rozšíření nacházejí zcela na území EU. To je případ povodí Odry a Labe.Evropské společenství je smluvní stranou Dohody o Mezinárodní komisi pro ochranu Odry před znečištěním[1] a Dohody o Mezinárodní komisi pro ochranu Labe[2] (dále jen „dohody o Odře a Labi“).V obou případech byla účast Společenství nezbytná, protože dohody byly uzavřeny se třetími zeměmi a týkaly se záležitostí spadajících do oblasti environmentální politiky ES. Vazby na právo Společenství jsou ve skutečnosti velmi úzké a obě dohody jsou všeobecně uznány za důležitý nástroj podpory cílů rámcové směrnice o vodě v Polsku a České republice, která předznamenala proces přistoupení těchto zemí k EU.Ode dne přistoupení Polska a České republiky k EU jsou všechny smluvní strany dohod o Odře a Labi členskými státy EU. Vzhledem k zásadní změně okolností ukončuje toto rozhodnutí právní vztah mezi Evropským společenstvím a těmito dvěma dohodami.Rozšíření Evropské unie má zásadní transformující účinky na právní vztahy mezi smluvními stranami. Od přistoupení začalo být možné dosahovat zásadních politických cílů prostřednictvím opatření stanovených v rámci vnitřních právních předpisů Společenství. Vztahy s Polskem a Českou republikou týkající se integrovaného hospodaření s vodou v povodí Odry a Labe se staly záležitostí, jež se řídí stávajícím acquis ES, s zejména směrnicí o vodě.V tomto ohledu je vhodné připomenout, že rámcová směrnice o vodě již obsahuje ustanovení (čl. 3 odst. 4) týkající se mezinárodních oblastí povodí, jehož prostřednictvím příslušné členské státy tuto koordinaci společně zajistí a mohou pro tento účel využít stávajících struktur vyplývajících z mezinárodních dohod.To je příklad již několika dohod mezi členskými státy týkajících se řek překračujících hranice států (např. dohod o řekách Šelda nebo Mása). Současný status pozorovatele příslušnou spolupráci umožňuje a usnadňuje koherenci politiky. Společenství však není smluvní stranou takových dohod mezi členskými státy, protože se jich neúčastní žádná třetí země, a nejedná se tedy o záležitost vnějších pravomocí Společenství ve smyslu článku 300 Smlouvy o ES. Stejný výklad by se měl uplatnit i v případě Odry a Labe po přistoupení Polska a České republiky.Z toho vyplývá že, v důsledku zásadní změny v právních vztazích mezi stranami dohod po přistoupení nemůže být Společenství nadále stranou těchto dvou dohod.NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se stanoví důsledky přistoupení České republiky a Polska pro účast Evropského společenství v Dohodě o Mezinárodní komisi pro ochranu Odry před znečištěním a Dohodě o Mezinárodní komisi pro ochranu Labe.RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a úpravách Smluv, na nichž je založena Evropská unie (dále jen „akt o přistoupení“)[3], a zejména na článek 57 tohoto aktu,s ohledem na návrh Komise[4],vzhledem k těmto důvodům:Účast Evropského společenství v Dohodě o Mezinárodní komisi pro ochranu Odry před znečištěním[5] a Dohodě o Mezinárodní komisi pro ochranu Labe[6] (dále jen „dohody o Odře a Labi“) byla nezbytná, protože tyto dvě dohody byly uzavřeny se třetími zeměmi a týkaly se záležitostí spadajících do oblasti environmentální politiky ES.Od 1. května 2004 jsou v důsledku přistoupení Polska a České republiky k Evropské unii všechny smluvní strany těchto dvou dohod členskými státy Evropské unie. Proto již neexistuje důvod k souhlasu, aby bylo Společenství takovými dohodami vázáno. Od tohoto okamžiku není účast Společenství potřebná ani odůvodněná.Rozšíření Evropské unie má navíc zásadní transformující účinky na právní vztahy mezi smluvními stranami. Od přistoupení je možné dosahovat zásadních politických cílů prostřednictvím opatření stanovených v rámci právních předpisů Společenství.Akt o přistoupení nestanoví pro tuto situaci zvláštní ustanovení, a je proto nezbytné přijmout požadovaná opatření v souladu s článkem 57 aktu o přistoupení, který umožňuje taková opomenutí napravit.Mělo by se tedy jasně stanovit, že s účinkem ode dne přistoupení již Společenství není stranou dohod a že může vzniknout potřeba přijmout určitá přechodná opatření.PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 11. Evropské společenství přestalo být smluvní stranou Dohody o Mezinárodní komisi pro ochranu Odry před znečištěním a Dohody o Mezinárodní komisi pro ochranu Labe s účinkem od 1. května 2004.2. Je-li to vhodné, dohodne Komise se třemi dotčenými členskými státy řešení jakýchkoli přechodných problémů, které mohou v důsledku ukončení účasti Společenství v dohodách vyvstat.Článek 2Toto rozhodnutí je určeno České republice, Spolkové republice Německo a Polsku.V Bruselu dneZa Radupředseda [1] Rozhodnutí Rady 1999/257 ze dne 29. dubna 1999, Úř. věst. L 100/20 15.4.1999.[2] Rozhodnutí Rady 91/598/EHS ze dne 18. listopadu 1991, Úř. věst. L 321/24 23.11.1991.[3] Úř. věst. L 236 12.9.2003.[4] Úř. věst. C […], […], s. […].[5] Rozhodnutí Rady 1999/257 ze dne 29. dubna 1999, Úř. věst. L 100/20 15.4.1999.[6] Rozhodnutí Rady 91/598/EHS ze dne 18. listopadu 1991, Úř. věst. L 321/24 23.11.1991.


Důležité právní upozornění

|

52005PC0396

Návrh rozhodnutí Rady o dočasném zákazu uvádění na trh v Řecku osiva hybridních kukuřic s genetickou modifikací MON 810 zapsaných ve Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin podle směrnice 2002/53/ES  /* KOM/2005/0396 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 29.08.2005KOM(2005) 396 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYo dočasném zákazu uvádění na trh v Řecku osiva hybridních kukuřic s genetickou modifikací MON 810 zapsaných ve Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin podle směrnice 2002/53/ES(PřEDLOžENÁ KOMISÍ)ODŮVODNĚNÍPřipojená předloha návrhu rozhodnutí Rady se týká dočasného zákazu uvádění na trh v Řecku osiva hybridních kukuřic s genetickou modifikací MON 810 zapsaných ve Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin podle směrnice 2002/53/ES.V souladu s článkem 17 směrnice 2002/53/ES zveřejnila Komise dne 17. září 2004 v řadě C Úředního věstníku Evropské unie seznam sedmnácti geneticky modifikovaných odrůd kukuřice odvozených z geneticky modifikovaného organismu MON 810 zapsaných ve 13. dodatku k 22. úplnému vydání Společného katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin.Dne 7. dubna 2005 řecké orgány informovaly Komisi o ministerském nařízení zakazujícím uvádění na trh osiva sedmnácti výše zmíněných odrůd pro vegetační období 2005-2006 a požádaly Komisi o povolení tohoto vnitrostátního opatření v souladu s článkem 18 směrnice 2002/53/ES.Na základě informací, které Řecko na podporu své žádosti dodalo, se zdá, že na případ zmíněného zákazu se nevztahuje žádné konkrétní opatření článku 18 uvedené směrnice a povolení tohoto zákazu by proto nemělo být uděleno.V této souvislosti byla předloha rozhodnutí Komise, kterým se stanoví, že Řecká helénská republika není oprávněna zakázat uvádění na trh výše zmíněného osiva, dne 20. července 2005 postoupena k hlasování Stálému výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví. Ve prospěch předlohy hlasovalo 11 členských států (162 hlasů), proti hlasovalo 9 členských států (109 hlasů) a 4 členské státy (47 hlasů) se hlasování zdržely. Zástupci jednoho členského státu nebyli hlasování přítomni.Výbor nezaujal žádné stanovisko. Komise proto podle čl. 23 odst. 3 směrnice Rady 2002/53/ES a v souladu s článkem 5 rozhodnutí Rady 1999/468/ES musí předložit Radě návrh týkající se opatření, která mají být přijata (přičemž Rada má k dispozici tříměsíční lhůtu k tomu, aby kvalifikovanou většinou přijala rozhodnutí), a informovat Evropský parlament.NávrhROZHODNUTÍ RADYo dočasném zákazu uvádění na trh v Řecku osiva hybridních kukuřic s genetickou modifikací MON 810 zapsaných ve Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin podle směrnice 2002/53/ESRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady č. 2002/53/ES ze dne 13. června 2002 o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin[1], a zejména článek 18 uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) V souladu s článkem 17 směrnice 2002/53/ES zveřejnila Komise dne 17. září 2004 v řadě C Úředního věstníku Evropských společenství seznam sedmnácti geneticky modifikovaných odrůd kukuřice odvozených z geneticky modifikovaného organismu MON 810 zapsaných ve 13. dodatku k 22. úplnému vydání Společného katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin[2].(2) V souladu s čl. 16 odst. 1 směrnice členské státy zajistí, aby od okamžiku zveřejnění podle článku 17 nepodléhalo uvádění na trh osiva odrůd, které byly povoleny podle této směrnice nebo podle zásad této směrnice, žádným omezením na základě odrůdy.(3) Podle čl. 7 odst. 4 uvedené směrnice lze geneticky modifikované odrůdy zapisovat do vnitrostátních katalogů členských států pouze tehdy, pokud jejich uvádění na trh bylo povoleno podle směrnice 90/220/EHS, která upravuje posuzování rizik způsobených geneticky modifikovanými organismy pro lidské zdraví a životní prostředí.(4) Rozhodnutím Komise 98/294/ES ze dne 22. dubna 1998 o uvedení geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L. linie MON 810) na trh podle směrnice Rady 90/220/EHS[3] bylo rozhodnuto udělit souhlas s uvedením tohoto produktu na trh. Dne 3. srpna 1998 francouzské orgány povolily uvedení tohoto produktu na trh.(5) Dne 7. dubna 2005 řecké orgány informovaly Komisi o ministerském opatření č. 243267 ze dne 3. března 2005 zakazujícím uvádění na trh osiva sedmnácti výše zmíněných odrůd pro vegetační období 2005-2006 a požádaly Komisi o povolení tohoto vnitrostátního opatření v souladu s článkem 18 směrnice 2002/53/ES.(6) Ustanovení článku 18 směrnice 2002/53/ES stanoví, že pokud se zjistí, že by pěstování některé odrůdy, která byla zapsána ve společném katalogu odrůd, mohlo v některém členském státě z rostlinolékařského hlediska nepříznivě ovlivňovat pěstování jiných odrůd nebo druhů nebo by mohlo ohrožovat životní prostředí či lidské zdraví, může být tento členský stát na žádost zmocněn zakázat uvádění osiva této odrůdy na trh na celém svém území nebo jeho části. Při bezprostředním nebezpečí rozšíření škodlivých organismů nebo při bezprostředním ohrožení lidského zdraví nebo životního prostředí může dotyčný členský stát, jakmile podá příslušnou žádost, vydat zákaz do doby, než bude přijato konečné rozhodnutí.(7) Řecké orgány ve svém sdělení vysvětlily, že zákaz je považován za nezbytný proto, že pěstování geneticky modifikovaných odrůd by mohlo mít nepříznivé účinky na venkovské prostředí. Řecko nedodalo na podporu svého opatření žádné informace, které by mohly být předány Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin k posouzení rizika týkajícího se lidského zdraví nebo životního prostředí těmito geneticky modifikovanými odrůdami. Dne 4. května 2005 napsala Komise řeckým orgánům a požádala o vysvětlení týkající se především možných účinků na venkovské prostředí spojených s uvedením na trh tohoto osiva. Řecké orgány dne 12. května 2005 odpověděly, že nepříznivé účinky na venkovské prostředí způsobené osivem sedmnácti geneticky modifikovaných odrůd jsou hospodářské povahy a netýkají se životního prostředí obecně nebo lidského zdraví. V této souvislosti se v odpovědi rovněž uvádělo, že řecké orgány si jsou vědomy toho, že v působnosti právních předpisů Společenství o posuzování rizika pro životní prostředí již byla kukuřice MON 810 vyhodnocena jako bezpečná pro životní prostředí a pro lidské zdraví.(8) Na základě toho není pro případ zákazu pěstování těchto odrůd řeckými orgány použitelné žádné ze zvláštních ustanovení článku 18 směrnice 2002/53/ES a oprávnění pro takový zákaz nebude proto uděleno.(9) Stálý výbor pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví nezaujal ve lhůtě stanovené jeho předsedou žádné stanovisko. Opatření uvedená v tomto rozhodnutí musí tedy být na základě článku 18 směrnice 2002/53/ES přijata Radou,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Řecká helénská republika není oprávněna zakázat uvádění na trh osiva hybridních kukuřic s genetickou modifikací MON 810 zapsaných ve Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin.Článek 2Řecká helénská republika podnikne potřebné kroky k dosažení souladu s tímto rozhodnutím nejpozději 20 dní po jeho vyhlášení.Článek 3Toto rozhodnutí je určeno Řecké helénské republice.V Bruselu dneZa Radupředseda [1] Úř. věst. L 193, 20.7.2002, s. 1, Směrnice pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1).[2] Úř. věst. C 232 A, 17.9.2004, s. 1.[3] Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 32.