               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne20.9.2017
            COM(2017) 536 final
            2017/0230(COD)
            Návrh
            NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
            kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), nařízení (EU) č. 1094/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění), nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), nařízení (EU) č. 345/2013 o evropských fondech rizikového kapitálu, nařízení (EU) č. 346/2013 o evropských fondech sociálního podnikání, nařízení (EU) č. 600/2014 o trzích finančních nástrojů, nařízení (EU) 2015/760 o evropských fondech dlouhodobých investic, nařízení (EU) 2016/1011 o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů, a nařízení (EU) 2017/1129 o prospektu, který má být uveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu
            (Text s významem pro EHP)
            {SWD(2017) 308 final}{SWD(2017) 309 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Integrované finanční trhy přinášejí značné výhody pro financování evropské ekonomiky a pro podporu pracovních míst a růstu na zdravém a stabilním základě. Aby přispíval k finanční integraci a integritě trhu a zároveň zajišťoval finanční stabilitu, potřebuje vnitřní trh EU pro finanční služby společná pravidla a výraznou koordinaci dohledu. Když EU v reakci na finanční krizi a v souladu s celosvětovým úsilím přepracovala svůj finanční systém, zavedla tudíž jednotný soubor pravidel pro regulaci finančního sektoru v Evropě a zřídila evropské orgány dohledu. Evropské orgány dohledu tvoří institucionální základní kámen komplexního balíčku reforem a hrají klíčovou úlohu při zajišťování toho, aby byly finanční trhy v celé EU dobře regulované, silné a stabilní. Přispívají k vývoji a důslednému uplatňování jednotného souboru pravidel, řeší přeshraniční problémy, a tím podporují sbližování právních předpisů i dohledu.

               Navzdory opatřením přijatým po skončení krize existuje i nadále významný prostor pro další posílení sbližování právních předpisů a dohledu na vnitřním trhu. Integrované finanční trhy potřebují ke svému efektivnímu fungování integrovanější opatření dohledu, zatímco centralizovanější opatření dohledu zase mohou přispívat k integraci trhů.

               Z tohoto důvodu se EU pustila do další integrace v rámci širšího finančního sektoru na zdravém a stabilním základě. Zejména byla zahájena činnost unie kapitálových trhů, aby byly položeny základy plně funkčního vnitřního trhu pro oblast kapitálových trhů. V této souvislosti zpráva pěti předsedů o dokončení evropské hospodářské a měnové unie z června 2015
                  1
                zdůraznila potřebu posílit rámec dohledu EU, což v konečném důsledku vedlo k vytvoření jediného orgánu dohledu nad kapitálovými trhy. Nedávno přijatý diskusní dokument Komise o prohloubení hospodářské a měnové unie
                  2
                naznačuje, že přezkum rámce dohledu EU – zejména Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) – by měl představovat první kroky k vytvoření tohoto jediného orgánu dohledu do roku 2019. Diskusní dokument rovněž vyzývá k dokončení finanční unie – zahrnující bankovní unii i unii kapitálových trhů – do roku 2019, aby byla zaručena integrita eura a aby se zlepšilo fungování eurozóny a EU jako celku. Globální finanční trhy jsou silně propojené a regulační rámec EU do značné míry vychází z mezinárodních standardů dohodnutých v důsledku finanční krize zejména mezi zeměmi G20. Jelikož se EU snaží urychlit dokončení unie kapitálových trhů, je nezbytné, aby se opatření dohledu EU nadále rozvíjela způsobem, který umožní plně využít potenciálu mezinárodně integrovaných finančních trhů a zároveň umožní účinně sledovat a řídit přeshraniční rizika mezi EU a zbytkem světa. Evropské orgány dohledu hrají v tomto směru klíčovou úlohu.

               A konečně, rozhodnutí Spojeného království opustit EU zvýrazňuje tyto výzvy pro opatření dohledu v rámci zbývající EU-27. Budoucí odchod současného největšího finančního centra EU znamená, že kapitálové trhy EU-27 se musí dále rozvíjet a opatření dohledu je nutno posílit, aby finanční trhy nadále adekvátně a spolehlivě podporovaly ekonomiku.

               Cílem tohoto návrhu je upravit a zdokonalit rámec evropských orgánů dohledu tak, aby mohly převzít větší odpovědnost za dohled nad finančním trhem. Evropské orgány dohledu musí být dostatečně vybaveny z hlediska pravomocí, správy a řízení a financování.

               Za prvé, tam, kde se stávající pravomoci evropských orgánů dohledu ukázaly jako částečně nedostatečné a nejasně definované, například pokud se jedná o důsledné uplatňování právních předpisů EU, technické poradenství nebo poskytování průběžné podpory pro rozhodnutí o rovnocennosti, je nezbytné je posílit a zdokonalit. Také je nutno současnou oblast působnosti evropských orgánů dohledu přezkoumat s ohledem na cíle politiky unie kapitálových trhů. K zajištění důslednějších postupů dohledu a provádění pravidel pro finanční služby EU je nezbytný častější přímý dohled v cílených oblastech. Přezkum stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu provedený v roce 2017 konstatoval, že dohled nad určitými činnostmi a subjekty zvláštní důležitosti pro Unii jako celek nebo s významnou mírou přeshraničních aktivit by měly místo příslušných vnitrostátních orgánů provádět evropské orgány dohledu. Podobně by evropské orgány dohledu měly být více zapojeny do schvalování a dohledu nad subjekty ze zemí mimo EU působícími v Unii.

               Za druhé se tento návrh zaměřuje na účinnější správu a řízení evropských orgánů dohledu. Současný stav motivační struktury v rámci rozhodovacího procesu evropských orgánů dohledu vede k absenci rozhodnutí, zejména v oblasti sbližování právních předpisů a sbližování dohledu, nebo podporuje rozhodnutí, která jsou převážně zaměřena na zájmy jednotlivých zemí, a nikoli na širší zájmy EU. Toto je do jisté míry odrazem inherentního napětí mezi evropským mandátem evropských orgánů dohledu a národním mandátem příslušných orgánů, které jsou členy rad evropských orgánů dohledu
                  3
               . Tato situace není v dostatečném souladu s cílem sbližování dohledu. Větší úloha evropských orgánů dohledu při prohlubování finanční integrace nebo posilování stability vnitřního trhu bude rovněž vyžadovat účinnější pravomoci v oblasti sbližování
                  4
               .

               Za třetí, evropské orgány dohledu potřebují vhodnou základnu financování, která jim umožní přidělovat zdroje ve vztahu k jejich potřebám tak, aby splnily svůj cíl. Současná rozpočtová opatření omezují a budou i nadále omezovat činnosti evropských orgánů dohledu, jelikož členské státy nemusí být z různých důvodů ochotny dále zvyšovat své příspěvky.

               Tento návrh stanoví konkrétní změny stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu
                  5
                a různých sektorových aktů
                  6
                s cílem posílit rámec pro pravomoci, správu a řízení a financování evropských orgánů dohledu, jelikož se jedná o oblasti, které je nutno posílit, aby mohly evropské orgány dohledu čelit výše popsaným výzvám.

               Ve zprávě o posouzení dopadů připojené k tomuto návrhu se posuzují náklady a přínosy těchto změn. Zpráva uvádí řadu možných opatření zaměřených na posílení pravomocí evropských orgánů dohledu na úrovni EU, zlepšení jejich správy a řízení (včetně rozhodování) a zajištění toho, aby jejich rámec financování byl udržitelný a přiměřený současným i budoucím úkolům. Posouzení dopadů poskytuje rozsáhlé důkazy o tom, že navrhované změny účinně přispívají k posílení rámce evropských orgánů dohledu, a tím k celkové stabilitě finančního systému EU, přičemž udržují náklady pro souhrnný rozpočet EU a zúčastněné strany na minimální úrovni. Navrhované změny přispívají také k dalšímu rozvoji a prohloubení unie kapitálových trhů v souladu s politickými prioritami Komise.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Tento návrh je v souladu s řadou dalších stávajících ustanovení politiky EU a probíhajících iniciativ, jež mají zajistit efektivní a účinná opatření dohledu na úrovni EU.

               Od počátku finanční krize EU a její členské státy pracují na zásadní reformě dohledu nad finančním sektorem a jeho regulace. EU zahájila řadu reforem s cílem vytvořit bezpečnější, zdravější, transparentnější a odpovědnější finanční systém, který pracuje pro ekonomiku a společnost jako celek. Sem patří vytvoření jednotného mechanismu dohledu, jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného výboru pro řešení krizí pro konkrétní a navzájem oddělené povinnosti v oblasti dohledu. Tento návrh je v souladu s úkoly a funkcemi těchto subjektů a dále je doplňuje.

               Tento návrh je rovněž v souladu s jednotným souborem pravidel pro finanční právní předpisy, k němuž evropské orgány dohledu svou prací významným způsobem přispívají. Účelem jednotného souboru pravidel je stanovit společná pravidla v celé EU, která zajistí finanční stabilitu a rovné podmínky, jakož i vysokou úroveň ochrany spotřebitelů a investorů. Návrh je například v souladu se stávající směrnicí a nařízením o kapitálových požadavcích (banky) a směrnicí Solventnost II (pojišťovny), které mají lépe stabilizovat finanční sektor. Tento návrh je také v souladu se stávajícím rámcem pro platební služby a hypotéky v souvislosti s ochranou spotřebitelů.

               Pokud jde o probíhající iniciativy, Komise také dnes navrhuje legislativní podnět k posílení Evropské rady pro systémová rizika (ESRB), která spolu s evropskými orgány dohledu tvoří Evropský systém dohledu nad finančním trhem zavedený v důsledku finanční krize. Mezi další nedávné příklady patří: návrh Komise na cílené změny nařízení o infrastruktuře evropských trhů
                  7
               , jež mají posílit dohled na úrovni EU v souvislosti s povolováním ústředních protistran a s požadavky na uznávání ústředních protistran ze třetích zemí, a návrh Komise týkající se osobních penzijních produktů
                  8
               , který posiluje úlohu orgánu EIOPA tím, že mu uděluje pravomoc povolovat tyto nové produkty, aby měly značku vysoké kvality na celoevropské úrovni a umožnila se jejich distribuce v celé EU.

               Tento návrh je také v souladu se stávajícími ustanoveními politiky EU týkajícími se uplatňování a prosazování předpisů třetích zemí ve finančních právních předpisech EU, jak je uvedeno v pracovním dokumentu útvarů Komise o rovnocennosti
                  9
               . Pracovní dokument útvarů Komise poskytuje přehled postupu rovnocennosti se třetími zeměmi v oblasti právních předpisů EU upravujících finanční služby. Uvádí důležité zkušenosti a určité oblasti, kterým je vhodné věnovat zvýšenou pozornost a jež jsou částečně řešeny v tomto návrhu. Vzhledem k cílům politiky EU jsou řádná správa a řízení v oblasti daní a boj proti praní peněz na základě globálních standardů důležitými prvky pro další rozvoj politiky. Aby byla zajištěna soudržnost politik a posílena bezpečnostní opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem a praní peněz, bude Komise tyto záležitosti i nadále začleňovat do příslušných právních předpisů EU včetně předpisů pro oblast finančních služeb a mohla by zvážit jejich začlenění do postupů uznávání rovnocennosti.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Tento návrh je v souladu se soustavným úsilím Komise vyvíjeným s cílem dále rozvíjet unii kapitálových trhů. Účinnější rámec dohledu je klíčovým prvkem integrovanějších kapitálových trhů, jelikož přispívá k důslednějšímu provádění pravidel pro finanční sektor. V této souvislosti zpráva pěti předsedů z června 2015
                  10
                zdůrazňuje potřebu posílit rámec dohledu EU, což v konečném důsledku vedlo k vytvoření jediného orgánu dohledu nad kapitálovými trhy. Potřeba dále rozvíjet a integrovat kapitálové trhy EU je zdůrazněna ve sdělení o unii kapitálových trhů ze září 2016
                  11
                a ve sdělení o hodnocení unie kapitálových trhů v polovině období
                  12
               .

               Tento návrh je také v souladu se závazky Komise přijatými v rámci unie kapitálových trhů, které mají reagovat na dvě nové výzvy na dnešních trzích: udržitelné finance a finanční technologie (FinTech).

               Pokud jde o udržitelné finance, Komise se v rámci iniciativy zaměřené na unii kapitálových trhů zavázala posílit vedoucí postavení EU v oblasti udržitelných investic a financí. Nová rizika a příležitosti týkající se životního prostředí, sociální problematiky a správy a řízení mění finanční sektor a vyžadují přizpůsobení rámce dohledu a přístupu k problematice dohledu. Finanční sektor má navíc klíčovou úlohu, pokud jde o zajištění přechodu k energeticky účinnějšímu nízkouhlíkovému hospodářství. Na úrovni EU je nezbytná výrazná koordinace a sbližování postojů v oblasti dohledu k otázce udržitelnosti. V tomto ohledu je tento návrh v souladu se strategií energetické unie, se závazky EU týkajícími se oběhového hospodářství a s cíli udržitelného rozvoje.

               Evropské orgány dohledu by měly rovněž přispívat k využívání potenciálu a možností finančních technologií a zároveň řešit možná rizika v této oblasti, například prostřednictvím důslednějších postupů při uplatňování regulatorních požadavků. To znamená lepší integraci aspektů týkajících se finančních technologií do dohledové činnosti evropských orgánů dohledu. V této souvislosti je tento návrh rovněž v souladu se strategií pro jednotný digitální trh. Nové technologie proměňují finanční sektor. To také vyžaduje přizpůsobení rámce dohledu a přístupu k problematice dohledu. Vnitrostátní orgány dohledu přistoupily k různým iniciativám, jež by mohly poškodit řádné fungování vnitřního trhu, pokud nebudou řádně koordinovány. Na úrovni EU je nezbytná výraznější koordinace a sbližování postojů v oblasti dohledu k technologickým inovacím, například vybudováním inovačního centra EU v rámci evropských orgánů dohledu.

               Cílené změny v současném modelu správy a řízení jsou rovněž v souladu se snahou Komise o to, aby rozhodovací fóra v rámci decentralizovaných agentur EU byla operativnější a nezávislejší. V oblasti finančních služeb mají jiné evropské agentury nebo instituce, jako je Evropská centrální banka nebo Jednotný výbor pro řešení krizí, stálý a nezávislý přípravný orgán, který má své vlastní pravomoci a úkoly a může o určitých otázkách rozhodovat nebo se na rozhodování podílet. Zřízení výkonných rad pro evropské orgány dohledu se stálými členy a s výlučným mandátem je v souladu se stávajícími zárukami pro posílení rozměru EU v rozhodovacím procesu jednotlivých agentur.

               A konečně, pokud jde o financování, ačkoli je většina decentralizovaných agentur EU financována z rozpočtu EU, existuje několik agentur EU, které mají smíšené nebo zcela soukromé financování. V tomto ohledu je posun k odvětvovým příspěvkům do rozpočtu evropských orgánů dohledu v souladu se stávající praxí EU.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právním základem veškerých změn je článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Toto ustanovení je právním základem všech nařízení, na něž se vztahuje tento návrh.

               Navrhuje se přizpůsobit nařízení o zřízení evropských orgánů dohledu novému vývoji, aby se zlepšilo fungování evropských orgánů dohledu v zájmu sbližování na vnitřním trhu, a tím i jeho lepšího fungování. Analýza provedená v rámci zprávy o posouzení dopadů určuje oblasti rámce evropských orgánů dohledu, které je nutno změnit, aby se posílila stabilita a efektivita opatření dohledu EU, a tudíž i finančního systému EU.

               Jsou nezbytné další změny odvětvových právních předpisů, aby evropské orgány dohledu mohly plně využívat potenciál svých posílených pravomocí. Zpráva o posouzení dopadů a doprovodné hodnocení ukazují, že opatření EU jsou odůvodněná a nezbytná k řešení problémů zjištěných v oblasti pravomocí evropských orgánů dohledu, rámce jejich správy a řízení a rámce jejich financování.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Vzhledem k tomu, že evropské orgány dohledu jsou subjekty Unie, může předpisy upravující jejich správu a řízení změnit pouze zákonodárce Unie. Účelem navrhovaných změn navíc je jednotnější fungování vnitřního trhu, což je cíl, jehož nemohou členské státy dosáhnout jednotlivě.

               V případě fondů, na něž se vztahují nařízení o EuVECA, EuSEF a ELTIF, zřízení orgánu ESMA jako jediného orgánu dohledu zajišťuje, že se jednotné požadavky a podmínky dotyčných tří nařízení budou důsledně uplatňovat ve všech členských státech. Jednotný dohled sníží rozsah a různorodost výdajů a času vynakládaných na správu, a tak správcům umožní snížit transakční a provozní náklady. Zjednoduší se tím správní postupy, na nichž je založeno povolování/registrace fondů EuVECA, EuSEF a ELTIF, a zároveň se tím posílí rovné podmínky, a to centralizováním jejich dohledu bez ohledu na to, kde jsou fondy usazeny. Jednotný dohled dále přispěje k integraci trhů v těchto odvětvích a k tomu, aby ekonomika EU prostřednictvím těchto fondů získala větší objem tržního financování.

               Pokud jde o nařízení a směrnici o trzích finančních nástrojů a podobně také o referenční hodnoty s kritickým významem, služby hlášení údajů jsou ze své podstaty celounijní záležitost a vyplývající problémy v oblasti regulace a dohledu nelze řešit pouze opatřeními členských států.

                  Pokud jde o novou koordinační funkci orgánu ESMA, ta je již definována v nařízení o orgánu ESMA a v příslušných právních aktech Unie. Proto je možné ji posílit pouze prostřednictvím změn právních předpisů Unie.

               Pokud jde o nařízení o referenčních hodnotách, referenční hodnoty s kritickým významem mají velký ekonomický význam, jelikož se používají ve finančních nástrojích (zejména derivátech), finančních smlouvách a investičních fondech v celé Unii. Požadavek vytvářet kolegia orgánů dohledu pro některé referenční hodnoty s kritickým významem alespoň z členských států, v nichž působí administrátoři a dodavatelé referenčních hodnot, na něž se vztahuje dohled, již poukazuje na skutečnost, že na takové referenční hodnoty nemůže dohlížet jediný vnitrostátní orgán dohledu, a je proto nezbytné stanovit nezbytná opatření na úrovni Unie.

               Přímý dohled orgánu ESMA nad všemi administrátory referenčních hodnot s kritickým významem je přiměřené, neboť tyto referenční hodnoty mají pro Unii zásadní význam a stávající kolegia orgánů dohledu jsou velká, takže hrozí, že nebudou v krizové situaci dostatečně flexibilní.

               Referenční hodnoty poskytované ve třetích zemích lze používat v Unii, pokud jsou buď uznány, nebo schváleny příslušným orgánem Unie, případně musí být regulatorní a dohledový režim země, ve které se nacházejí, uznán za rovnocenný režimu zavedenému nařízením o referenčních hodnotách. Zatímco rozhodnutí o rovnocennosti přijímá Komise a orgán dohledu třetí země musí zavést opatření ke spolupráci s orgánem ESMA, o schválení a uznání rozhodují příslušné vnitrostátní orgány. Tyto požadavky tak musí řešit řada příslušných vnitrostátních orgánů, přičemž hrozí, že se administrátoři referenčních hodnot ze třetích zemí budou pokoušet vybrat ten příslušný vnitrostátní orgán, který se zdá být ve svých rozhodnutích a výsledném dohledu nad administrátorem liberálnější (tzv. „forum shopping“ –spekulativní výběr jurisdikce). Jelikož se administrátor nachází ve třetí zemi, neplatí hlavní argument pro vnitrostátní dohled, kterým je blízkost ke sledovaným subjektům. Zřízení orgánu ESMA jako příslušného orgánu pro administrátory referenčních hodnot ze třetích zemí by zvýšilo efektivitu a snížilo riziko spekulativního výběru jurisdikce a rozdíly v dohledu nad těmito subjekty. Toho však nelze dosáhnout pouze prostřednictvím opatření členských států.

               Aby se zajistilo, že orgán ESMA bude moci přímo dohlížet na některé administrátory referenčních hodnot, je nezbytné změnit nařízení o referenčních hodnotách spolu s řadou aktů v přenesené pravomoci, které by dále upřesnily některá ustanovení uvedeného nařízení.

                  V souvislosti s nařízením o prospektu vynaložil orgán ESMA od roku 2011 značné množství času a úsilí na podporu sbližování právních předpisů mezi příslušnými vnitrostátními orgány, pokud jde o kontrolu a schvalování prospektů. To vedlo k vytvoření publikací typu „dohledový briefing“, které stanoví společně dohodnuté zásady, jež mají příslušné vnitrostátní orgány při schvalování prospektů uplatňovat. Orgán ESMA rovněž v letech 2012 a 2015 provedl dvě srovnávací hodnocení postupu schvalování prospektu, jelikož se objevily důkazy o odlišných postupech mezi členskými státy. Ačkoli jsou tato opatření velmi užitečná, dosud plně nedosáhla svého cíle přispět k úplnému sblížení v oblasti dohledu a vzhledem ke schopnosti emitentů si v určitém počtu případů vybrat příslušný orgán, který schválí jejich prospekt, přetrvávající odlišnosti mezi postupy různých příslušných vnitrostátních orgánů stále ponechávají prostor pro regulatorní arbitráž a ztráty efektivity.

                  Komise identifikovala určité typy prospektů, které kvůli povaze dotčených cenných papírů a emitentů mají přeshraniční rozměr v rámci Unie, úroveň technické složitosti a potenciální rizika regulatorní arbitráže, která jsou taková, že centralizovaný dohled prostřednictvím orgánu ESMA nad nimi by dosáhl efektivnějších a účinnějších výsledků než dohled na vnitrostátní úrovni. Jedná se o prospekty k velkoobchodním nekapitálovým cenným papírům nabízeným pouze kvalifikovaným investorům, prospekty, které se týkají konkrétních typů komplexních cenných papírů, jako jsou cenné papíry zajištěné aktivy, nebo které vydávají specializovaní emitenti, a prospekty vypracované emitenty ze třetích zemí v souladu s nařízením (EU) 2017/1129.

                  Centralizací jejich schvalování, jakož i všech souvisejících činností v oblasti dohledu a prosazování práva na úrovni orgánu ESMA se zvýší kvalita, důslednost a efektivita dohledu v Unii, vytvoří se pro emitenty rovné podmínky a schvalování se tím zrychlí. Odstraní se tím také potřeba volby „domovského členského státu“ a zabrání se spekulativnímu výběru jurisdikce.

               •Proporcionalita

                  Tento návrh provádí cílené změny, jež mají posílit rámec dohledu EU, aby se zlepšila udržitelnost, stabilita a efektivita finančního systému v celé EU a posílila ochranu spotřebitelů a investorů. Za tímto účelem stanoví cílené a přiměřeně rozsáhlé změny rámce dohledu na úrovni EU tak, aby jeho správa a řízení byly efektivnější a účinnější. Nově určuje rozsah stávajících úkolů a pravomocí evropských orgánů dohledu a poskytuje evropským orgánům dohledu i nové pravomoci, jež jim umožní reagovat na nový vývoj, a to i v oblasti technologií, ale také řešit další zvýšení rozsahu přeshraničních činností v rámci EU a pravděpodobnou další integraci mezi finančními trhy EU a zbytkem světa. Návrh navíc obsahuje přizpůsobený systém financování, který má zajistit, aby bylo financování evropských orgánů dohledu udržitelné, přiměřené a odpovídající jejich úkolům.

                  Pokud jde o specifické odvětvové akty, navrhované změny se v podstatě omezují na zavedení přímého dohledu orgánem ESMA. Byly zvoleny ve vztahu ke zvláštnostem dotyčných odvětví. Kromě toho je nezbytné synchronizovat změny nařízení MiFIR s menšími změnami směrnice 2009/138/ES („Solventnost II“). Proto je rovněž předložen samostatný návrh, kterým se uvedená směrnice mění.

               Žádný z navrhovaných prvků nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení stanovených cílů.

               Navíc v souladu se zásadou proporcionality zakotvenou ve Smlouvě obsah ani forma činností a opatření evropských orgánů dohledu nesmí překročit rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů tohoto nařízení, a musí být přiměřené povaze, rozsahu a složitosti rizik, které jsou vlastní finančním činnostem nebo podnikání institucí či podniků dotčených činností příslušného evropského orgánu dohledu.

               •Volba nástroje

               Tento návrh usiluje o změnu stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu a různých částí odvětvových finančních předpisů
                  13
               . Všechny akty, které mají být tímto návrhem změněny, mají podobu nařízení, a příslušné změny jsou proto navrženy jako jediné (souhrnné) pozměňující nařízení.

               Navíc se navrhuje změnit směrnici o trzích finančních nástrojů
                  14
                (hlavně proto, aby odrážela změny nařízení MiFIR) a zavést menší změny směrnice 2009/138/ES („Solventnost II“). Pro tyto dva účely je samostatně navrhována pozměňující směrnice.

                  A konečně, prostřednictvím samostatného dokumentu Komise rovněž upravuje svůj nedávný návrh nařízení, kterým se mění nařízení o orgánu ESMA i nařízení o infrastruktuře evropských trhů
                     15
                  .

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Posouzení dopadů a hodnocení doprovázející tento návrh poskytuje analýzu stávajícího rámce evropských orgánů dohledu, aby se posoudilo, zda umožnil evropským orgánům dohledu plnit jejich cíl udržitelně posilovat stabilitu a efektivitu finančního systému a zlepšit ochranu spotřebitelů a investorů.

               Pokud jde o efektivitu a účinnost evropských orgánů dohledu, z provedené analýzy vyplývá, že evropské orgány dohledu v podstatě splnily své současné cíle. K tomu, aby čelily budoucím výzvám, jsou však zapotřebí cílená zdokonalení. Analýza zejména konstatuje, že:

               a)v některých oblastech by mohly být pravomoci evropských orgánů dohledu posíleny, aby se zajistilo lepší plnění jejich úkolů. V důsledku toho lze očekávat lepší výsledky regulace a dohledu pro všechny účastníky trhu a spotřebitele v celé EU a efektivní a účinné řešení přeshraničních rizik;

               b)stávající rámec správy a řízení evropských orgánů dohledu ztěžuje zvládání konfliktů mezi zájmy EU a zájmy jednotlivých zemí, takže hrozí, že rozhodnutí evropských orgánů dohledu nejsou vždy přijímána ve společném zájmu EU, že je rozhodování opožděné nebo že dochází k nečinnosti, zejména pokud jde o neregulatorní činnosti (právně závazné zprostředkování, případy porušení právních předpisů EU, zahajování srovnávacích hodnocení);

               c)současný rámec financování není přiměřený úkolům, jež evropské orgány dohledu plní, a ještě méně těm, s nimiž se budou potýkat v budoucnu; zdá se také, že to vede k nerovnoměrným příspěvkům příslušných vnitrostátních orgánů, které nelze snadno odůvodnit.

               Pokud jde o soudržnost, práce evropských orgánů dohledu na regulatorních otázkách je plně v souladu s budováním širšího rámce dohledu EU. Je také v souladu s dokončením jednotného souboru pravidel. Avšak omezení vyplývající ze struktury správy a řízení a financování a z účinnosti jejich pravomocí neumožnily evropským orgánům dohledu, aby se dostatečně zaměřily na podporu důsledného uplatňování příslušných právních předpisů pro oblast finančních služeb přijatých Evropskou unií.

               Pokud jde o relevanci, analýza konstatuje, že rámec evropských orgánů dohledu je relevantní.

               A konečně, rámec evropských orgánů dohledu jednoznačně vytvořil pro EU přidanou hodnotu, protože jejich činnost je nezbytná pro podporu jednotného trhu finančních služeb.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Útvary Komise provedly na jaře roku 2017 rozsáhlé veřejné konzultace o činnostech evropských orgánů dohledu. Konzultace přinesla téměř 230 odpovědí. Příspěvky pocházely od širokého spektra respondentů: 26 % od orgánů veřejné správy nebo mezinárodních organizací, 71 % od organizací nebo společností a 3 % od soukromých osob.

               Řada komentářů, stanovisek a příspěvků byla rovněž přijata mimo veřejnou konzultaci, a to včetně oficiálních stanovisek některých vlád. Ačkoli se nepromítly do statistik z průzkumu v rámci celé EU, byly zohledněny v analýze, ze které vychází tento návrh.

               Celkově respondenti považují zřízení evropských orgánů dohledu za podstatné zlepšení a důležitý krok směrem ke sbližování dohledu v Unii. Většina z nich podporuje větší úlohu evropských orgánů dohledu při zlepšování procesu sbližování dohledu. Mnohé ze zúčastněných stran uznávají, že zavádění unie kapitálových trhů a rozhodnutí Spojeného království opustit Unii vytvářejí novou situaci, která vyžaduje úvahy o posílení dohledu na úrovni EU, zejména pokud se jedná o přeshraniční činnosti a rovnocennost se třetími zeměmi.

               Pokud jde o pravomoci evropských orgánů dohledu, i když mnoho respondentů má v současnosti námitky proti významnému zvýšení pravomocí evropských orgánů dohledu, někteří jsou si vědomi jejich omezení a chtěli by cílená zdokonalení. Většina respondentů tvrdí, že dostupné nástroje jsou v podstatě dostačující a že by se měly lépe a úplněji využívat. Existuje široká podpora rozšíření/vyjasnění pravomocí v oblasti monitorování rovnocennosti.

               Spotřebitelské organizace vidí významné nedostatky v oblasti prosazování pravidel ochrany spotřebitelů, které považují buď za neúčinné, nebo za příliš odtažité od nejhorších problémů na vnitrostátní úrovni. Domnívají se, že je nutno rozšířit rozsah činnosti evropských orgánů dohledu v oblasti ochrany spotřebitelů. Většina respondentů tvrdí, že je obtížné zajistit řádnou rovnováhu mezi skupinami zúčastněných stran v evropských orgánech dohledu spolu s poměrným geografickým zastoupením. Zástupci spotřebitelů a uživatelů si stěžují, že nad nimi mají početní převahu zástupci finančních institucí, a názory jednotlivých skupin zúčastněných stran tudíž nejsou ve vzájemné rovnováze. Řada organizací se domnívá, že pravomoci evropských orgánů dohledu zakázat určité produkty by měly být rozšířeny na ty produkty, které mohou poškozovat spotřebitele.

               Respondenti veřejné konzultace o evropských orgánech dohledu výslovně podporují přímý dohled na úrovni EU vykonávaný nad ústředními protistranami
                  16
                a poskytovateli služeb hlášení údajů, kteří obsluhují celou EU, a nikoli jen určité vnitrostátní trhy. Mnoho respondentů na otázku ohledně přímého dohledu neodpovědělo. Někteří odpovídají na otázku, zda by měl být orgán ESMA pověřen přímým dohledem nad celoevropskými fondy kolektivního investování, a tuto myšlenku podporují, ale většinou nerozlišují mezi různými typy fondů.

               Názory vyjádřené proti rozšíření přímého dohledu orgánu ESMA na nové oblasti uvádějí zejména tyto argumenty: vnitrostátní dohled se považuje za nejvhodnější pro řešení různých struktur trhů členských států. Dohled prováděný orgánem ESMA by mohl být v rozporu s vnitrostátními pravomocemi v oblasti ochrany retailových investorů a finanční stability, jakož i zdanění, soudních řízení a řešení sporů. Jsou také zmiňovány provozní potíže, jako je kontrola místních požadavků týkajících se distribučních opatření nebo marketingu. Místo toho by měly být lépe prozkoumány stávající nástroje k zajištění sbližování dohledu, které by umožnily vybudovat integrované kapitálové trhy.

               Hlavní argumenty ve prospěch přímého dohledu prováděného orgánem ESMA jsou tyto: někteří respondenti uznávají možné přínosy dohledu prováděného orgánem ESMA nad subjekty nebo nástroji s celoevropským rozměrem, který by umožnil odstranit rozdíly mezi postupy dohledu, ale nebránil by tomu, aby se případně braly v úvahu rozdílné struktury jednotlivých trhů. Domnívají se, že taková řešení jsou vhodná k řešení problému fragmentace z důvodu odlišného uplatňování příslušných pravidel EU a z toho vyplývajících rizik regulatorní arbitráže charakterizujících současný režim.

               Pokud jde o správu a řízení evropských orgánů obecně, zúčastněné strany se domnívají, že rady a předsedové evropských orgánů dohledu si vedou dobře. Asi polovina respondentů vidí přidanou hodnotu ve změnách správy a řízení, které jsou uvedeny v dokumentu o veřejné konzultaci. Zatímco většina veřejných orgánů nepodporuje změny ve správě a řízení evropských orgánů dohledu, některé z těchto názorů lze do jisté míry přisoudit tomu, že nechtějí, aby se snížil jejich vliv.

               Existuje různá míra podpory myšlence rozšíření rad evropských orgánů dohledu o nezávislé členy s hlasovacím právem a konkrétními úkoly. Zatímco veřejný sektor je většinou proti (i když polovina subjektů ani neodpověděla), názory soukromého sektoru jsou nejednotné, přičemž několik respondentů upozorňuje na konflikty zájmů, které vycházejí z podstaty současného uspořádání. Pokud jde o posílení role předsedů, většina respondentů, hlavně z řad veřejných orgánů, je proti, zatímco většina oborových sdružení se zasazuje o zlepšení.

               Pokud jde o financování, mnoho zúčastněných stran uznává současná omezení zdrojů evropských orgánů dohledu, jakož i omezení pro rozpočty EU a vnitrostátní rozpočty. Vysoký počet respondentů souhlasí s tím, že evropské orgány dohledu budou potřebovat přiměřené a udržitelné financování, aby splnily ambiciózní cíle a zvýšily intenzitu své činnosti. Mnoho respondentů uvádí, že úroveň financování evropských orgánů dohledu by měla záviset na jejich úkolech a vycházet z výsledků přezkumu evropských orgánů dohledu.

               Přibližně polovina respondentů se vyjadřuje k tomu, zda by měly být evropské orgány dohledu částečně nebo plně financovány přímo dotyčným odvětvím. Jasná většina nepodporuje revizi stávajícího rámce financování, která by příspěvky od příslušného vnitrostátního orgánu nahradila příspěvky poskytovanými dotyčným odvětvím. I když je stále ještě v menšině, existuje už větší podpora pro systém částečně financovaný dotyčným odvětvím.

               •Posouzení dopadů

               Komise posoudila dopady relevantních možností politiky. Tyto možnosti byly posouzeny ve vztahu k hlavnímu všeobecnému cíli spočívajícímu v udržitelném posilování stability a efektivity finančního systému v celé EU a posílení ochrany spotřebitelů a investorů.

               Při přípravě posouzení dopadů Komise provedla hodnocení činností evropských orgánů dohledu, které ukázalo některé významné nedostatky. Patřily mezi ně tyto body: a) nedostatečně vymezené pravomoci k zajištění účinného dohledu podle stejných standardů v celé EU; b) neexistence pravomocí k účinnému řešení přeshraničních rizik týkajících se vzájemné propojenosti v rámci EU a mezi EU a zbytkem světa; c) rámec správy a řízení, který vede k nesouladu pobídek v rámci rozhodovacích procesů; d) rámec financování, který nezajišťuje dostatečné prostředky pro úkoly, jimiž jsou evropské orgány dohledu pověřeny.

               Rozsah posouzení dopadů se týkal těchto oblastí: 1) pravomoci; 2) správa a řízení; 3) financování evropských orgánů dohledu tak, aby mohly čelit zjištěným nedostatkům a novým výzvám, jako je sbližování právních předpisů a sbližování dohledu. Nedostatky v oblasti správy a řízení a v oblasti financování jsou společné pro všechny tři evropské orgány dohledu, neboť mají stejná pravidla. Změny jejich pravomocí se zaměřují hlavně na konkrétní odvětví v případě orgánu ESMA a na dozor nad sbližováním dohledu v případě všech evropských orgánů dohledu.

               Byly posuzovány tyto možnosti:

               v oblasti správy a řízení: a) žádné opatření; nepředpokládají se žádné změny stávající struktury správy a řízení; b) cílené změny stávajícího modelu správy a řízení, např. rozlišování rozhodovacích pravomocí podle jejich povahy, zdokonalení výběrového řízení na funkci předsedy a c) otevření rady orgánů dohledu nezávislým, stálým (nehlasujícím) členům;

               v oblasti pravomocí: a) žádné opatření; stávající pravomoci ve vztahu k úkolům v oblastech sbližování právních předpisů a sbližování dohledu zůstanou beze změny, stejně jako přímé dohledové pravomoci orgánu ESMA; b) možnost vyjasnit některé stávající pravomoci a posílit dozor; c) možnost vyjasnit některé existující pravomoci a poskytnout orgánu ESMA dodatečné pravomoci přímého dohledu v cílených oblastech; d) centralizovat dohled nad finančními službami, bankovnictvím a pojišťovnictvím ve třech evropských orgánech dohledu;

               v oblasti financování: a) žádné opatření
                  17
               ; b) upravit veřejné financování tak, aby se zohlednila velikost domácího finančního sektoru v daném členském státě; c) smíšené veřejné a soukromé financování, ve kterém příspěvky domácích soukromých sektorů nahradí příspěvky od příslušných vnitrostátních orgánů; d) systém financování plně hrazený soukromým sektorem.

               Výše uvedené možnosti byly poté porovnávány za použití různých kritérií,
                  18
                aby se určily ty, které nejlépe řeší nedostatky uvedené v definici problému v rámci posouzení dopadů a v hodnocení.

               Po provedení tohoto rozboru

               ·upřednostňovaná možnost, pokud jde o správu a řízení, zahrnuje v rámci rozhodovacího procesu společně s příslušnými vnitrostátními orgány i nezávislé členy s hlasovacím právem, zavádí nový postup jmenování a úlohu v případě předsedy a správní radu nahrazuje nezávislou výkonnou radou složenou ze členů na plný úvazek, kteří jsou jmenováni externě.

               ·upřednostňovaná možnost, pokud jde o pravomoci, objasňuje některé pravomoci, jako je například poskytnutí formální úlohy evropským orgánům dohledu při průběžném sledování postupu uznávání rovnocennosti, zlepšení schopnosti evropských orgánů dohledu zajistit správné uplatňování práva Unie, a převádí pravomoci dohledu na evropské orgány dohledu v cílených oblastech, které se týkají převážně třetích zemí nebo přeshraničních záležitostí.

               ·upřednostňovaná možnost, pokud jde o financování, zachovává současný roční příspěvek EU na rozpočet evropských orgánů dohledu, ale zbývající financování příslušnými vnitrostátními orgány nahrazuje financováním soukromým sektorem.

               Určené upřednostňované možnosti byly ty, které nejlépe zajistí, že evropské orgány dohledu budou schopny zvládnout rostoucí pracovní zátěž a předvídat změny rámce dohledu vyplývající z odvětvových právních předpisů. Kromě toho se upřednostňované možnosti převážně zaměřovaly na cílené změny stávajícího režimu, nikoli na úplnou reformu. To bylo v souladu se závěrem uvedeným v hodnocení, že rámec evropských orgánů dohledu funguje poměrně dobře v souvislosti se závažnými výzvami, kterým musí čelit, a dostupnými prostředky k plnění mandátů těchto orgánů.

               Posouzení dopadů také přezkoumalo kumulativní dopad upřednostňovaných možností jak z kvalitativního, tak z kvantitativního hlediska. Z analýzy vyplývá, že v případě uplatnění upřednostňovaných možností budou evropské orgány dohledu lépe schopny plnit své stávající mandáty a kromě přípravy regulatorních produktů dokáží i zajistit větší sbližování dohledu.

               Konkrétně existují tři důvody, proč lze očekávat lepší funkčnost evropských orgánů dohledu: za prvé, motivační struktura v oblasti správy a řízení evropských orgánů dohledu bude vylepšena lepším vyvážením pobídek k ochraně národních zájmů v rámci rozhodovacího procesu, zejména aby bylo možné účinněji využívat pravomoci na podporu sbližování právních předpisů a sbližování dohledu. Za druhé, rozhodnutí omezit závislost na veřejném financování příslušnými vnitrostátními orgány, které má být doplněno o peníze ze soukromého sektoru, může zajistit, že evropské orgány dohledu budou mít dostatečné zdroje k plnění svých stávajících úkolů a k tomu, aby se snadněji přizpůsobovaly budoucím změnám. A konečně, cílené změny určitých částí pravomocí evropských orgánů dohledu mohou zajistit, aby evropské orgány dohledu mohly účinně a efektivně plnit své úkoly s ohledem na zkušenosti nashromážděné za šest let existence, jakož i s ohledem na vývoj na různých finančních trzích a na vývoj právních předpisů na úrovni EU. Tyto cílené změny jsou také v souladu s názorem zúčastněných stran, že je zapotřebí větší koordinace činnosti evropských orgánů dohledu a že evropské orgány dohledu by měly lépe využívat své stávající pravomoci.

               Pokud jde o čistý dopad z hlediska nákladů pro jednotlivé zúčastněné strany a s výjimkou udělení přímých pravomocí orgánu ESMA, očekává se, že upřednostňované možnosti budou mít omezený dopad na soukromý sektor, neboť jejich příspěvek na soukromě financované vnitrostátní orgány by klesl, jelikož příslušné vnitrostátní orgány již nebudou muset hradit roční rozpočet evropských orgánů dohledu. Čistý dopad na rozpočet EU bude neutrální – ačkoli v prvních letech po přijetí návrhu bude nezbytné předběžné financování z rozpočtu EU, částky předběžného financování budou následně splaceny do rozpočtu EU poté, co vstoupí v platnost nové mechanismy financování. Kromě toho čistý dopad na příslušné vnitrostátní orgány bude také neutrální, jelikož na jedné straně příslušné vnitrostátní orgány přestanou přispívat na financování evropských orgánů dohledu a na druhé straně by měly (proporcionálně) snížit své potřeby na pokrytí těchto výdajů. Pokud jde o náklady, neočekává se žádný dopad na spotřebitele.

               Posouzení dopadů bylo dne 14. června 2017 předloženo Výboru pro kontrolu regulace. Výbor pro kontrolu regulace vydal k posouzení dopadů negativní stanovisko a vydal řadu doporučení ke zlepšení. Dokument byl odpovídajícím způsobem přepracován a znovu předložen dne 19. července. Dne 27. července poskytl Výbor pro kontrolu regulace kladné stanovisko s výhradami a uvedenými náměty ke zlepšení, které byly v proveditelném rozsahu vzaty v úvahu. Za účelem zohlednění připomínek Výboru pro kontrolu regulace byly v posouzení dopadů provedeny tyto hlavní změny:

               1. Měla by být provedena analýza výzev pro systémy dohledu souvisejících s pravděpodobným vývojem bankovních a pojišťovacích trhů a trhů cenných papírů v příštích letech. Přitom by měly být zahrnuty různé dopady odchodu Spojeného království z EU na hlavní činnosti evropských orgánů dohledu.

               Posouzení dopadů bylo přepracováno, aby jasněji vysvětlovalo, že je tato politická iniciativa v zájmu jednotného trhu EU a jeho integrace a že navazuje na závazek oznámený ve zprávě pěti předsedů a na závazek, který byl nejnověji uveden v diskusním dokumentu o prohloubení HMU
                  19
               , aby došlo k posunu směrem k dosažení skutečné finanční unie, včetně jediného orgánu dohledu nad kapitálovými trhy. Výzvy, jež tyto dokumenty stanoví pro HMU obecně a pro její finanční trhy zejména, poskytují referenční rámec pro posouzení dopadů. V hlavních kapitolách posouzení dopadů je věnována větší pozornost odchodu Spojeného království z EU a jeho důsledkům.

               2. Mělo by se provést posouzení nákladů a nedostatků ve financování evropských orgánů dohledu při současném stavu a v případě realizace jednotlivých upřednostňovaných možností.

               Bylo poskytnuto rozsáhlejší pojednání a vyčíslení ohledně zdrojů potřebných k tomu, aby evropské orgány dohledu mohly přijmout další úkoly (pravomoci přímého a nepřímého dohledu), ohledně dopadu na zdroje vyplývajícího ze změn správy a řízení a ohledně dopadu na zdroje vyplývajícího ze změn metodiky financování u nepřímého dohledu.

               Bylo provedeno srovnání nákladů mezi přímým a nepřímým dohledem a dalšími činnostmi a bylo lépe vysvětleno, kdo nese náklady v případě jednotlivých upřednostňovaných možností.

               Bylo dále rozvinuto pojednání o čistých dopadech (z hlediska nákladů) upřednostňovaných možností, aby se lépe vyřešil problém mezer ve financování a dopad celkových nákladů dohledu na dotyčné odvětví.

               Zejména:

               1.byla aktualizována tabulka souhrnných nákladů v souladu s legislativním finančním výkazem. Nyní máme velmi podrobný odhad nákladů a dopadu obou změn na současný rámec evropských orgánů dohledu, a to i pro případ nových přímých pravomocí;

               2.oddíl ohledně porovnání jednotlivých možností financování byl zcela přepracován, jak bylo požadováno, aby odrážel celkové náklady a přínosy možnosti č. 3 ve srovnání se stávajícím stavem a zejména s možností č. 2;

               3.oddíl ohledně mechanismu výběru finančních prostředků byl zcela přepracován tak, aby odpovídal standardům posouzení dopadů, a doplněn do hlavního textu, jelikož je součástí legislativního návrhu.

               Pokud jde o čistý dopad na jednotlivé sektory, ten nebylo možno v této fázi vyčerpávajícím způsobem posoudit, jelikož závisí na modelu použitém k financování příslušných vnitrostátních orgánů v rámci členského státu. Například pokud účastníci trhu v daném členském státě v současnosti za svůj dohled neplatí (tzn. v případě příslušných vnitrostátních orgánů plně financovaných z veřejných zdrojů), potom by metodika výpočtu příspěvků pro upřednostňovanou možnost ze své podstaty vedla ke zvýšení nákladů pro tyto účastníky trhu ve prospěch daňových poplatníků a vnitrostátních rozpočtů v takovém členském státě. Současně, pokud účastníci trhu již platí na evropské orgány dohledu prostřednictvím příspěvků do rozpočtů svých příslušných vnitrostátních orgánů, pak čistý dopad (přírůstek nákladů a přínosů) bude záviset na různých metodikách, jež příslušné vnitrostátní orgány používají k účtování poplatků jednotlivým subjektům, jakož i na váze, kterou těmto subjektům pro účely financování evropských orgánů dohledu přisuzují. V tomto případě je nutno provést důkladnou srovnávací analýzu, aby bylo možno přesně a spolehlivě odhadnout přírůstky nákladů a přínosů v celé EU, což by vyžadovalo zapojení těch příslušných vnitrostátních orgánů, které používají vlastní metodiky výpočtu poplatků. V každém případě však lze důvodně tvrdit, že vytvoření rovných podmínek v rámci jednotného trhu s jednotným mechanismem stanovování poplatků pro jednotlivé finanční subjekty by v konečném důsledku přineslo prospěch všem účastníkům trhu. Navíc je nutno poznamenat, že částky potřebné k financování evropských orgánů dohledu by v zásadě neměly ohrožovat provozní modely jednotlivých subjektů.

               3. Mělo by se zlepšit porovnání jednotlivých možností a volba upřednostňované možnosti by měla být lépe podpořena dostupnými důkazy a analýzou.

               V proveditelném rozsahu byly uvedeny podrobnější popisy a další doplňky popisu jednotlivých možností a analýzy, zejména v částech ohledně pravomocí a financování, ale také v části ohledně správy a řízení.

               Pojednání o pravomocích je podloženo dalšími údaji a argumenty uvedenými v příloze posouzení dopadů. Případný nedostatek důkazů na podporu upřednostňované možnosti v oddílu věnovaném pravomocím lze v některých případech vysvětlit skutečností, že směr politiky je v některých případech motivován politickým rozhodnutím.

               V oddílu věnovaném správě a řízení byly jednotlivé možnosti rozsáhle vysvětleny a podloženy jednotlivými příklady a argumentace byla rovněž podpořena výsledky hodnocení provedených Evropským parlamentem i Komisí. Povaha definovaného problému v oblasti správy a řízení způsobuje, že je velmi obtížné získat nezpochybnitelné, ověřitelné údaje.

               Pokud jde o financování, byla například vylepšena část ohledně upřednostňované možnosti č. 3 ve financování, aby byly doplněny další prvky hodnocení a lépe objasněny stávající argumenty.

               4. Hodnocení by mělo být více založené na důkazech a odůvodněné.

               Hodnocení bylo přepracováno, aby bylo možno posouzení a argumentaci související s teoretickou prací lépe odlišit od stanovisek vyplývajících z konzultací se zúčastněnými stranami. Bylo přidáno další diskusní pojednání a tam, kde je to proveditelné, byly doplněny další důkazy, aby se hodnocení zdokonalilo. Existují určitá omezení, pokud jde o typ používaných důkazů. Některé části hodnocení se velmi spoléhají na jednotlivé příklady a zkušenosti zúčastněných stran s evropskými orgány dohledu. Aby se tento nedostatek kompenzoval, je zde snaha poskytnout množství příkladů z různých informačních zdrojů, viz např. oddíl týkající se správy a řízení. Jiné části, jako je například financování, se opírají o více odkazů a odůvodněných argumentů.

               Toto hodnocení je také retrospektivní úkon, který zpětně porovnává minulé roky s výchozím scénářem, tedy se scénářem, že evropské orgány dohledu neexistují. Hodnocení se proto ze své podstaty soustředí méně na potřebu nových, dodatečných pravomocí přímého dohledu, které jsou pro orgán ESMA nezbytné.

               •Účelnost a zjednodušování právních předpisů

               Tento návrh nesouvisí s programem pro účelnost a účinnost právních předpisů ani se zjednodušováním právních předpisů. Cílem tohoto návrhu je zlepšit rámec evropských orgánů dohledu a posílit stávající opatření dohledu. Navrhované změny pravomocí evropských orgánů dohledu, rámce správy a řízení a systému financování by měly zajistit efektivnější a účinnější dohled na úrovni EU. Posílený rámec evropských orgánů dohledu kromě zajištění finanční stability a omezení rizik také zlepší právní a hospodářskou jistotu. To je zcela v souladu s programem Komise pro zlepšování právní úpravy.

               V rozsahu, v jakém tento návrh vede k centralizaci některých činností dohledu prostřednictvím orgánu ESMA na úrovni EU, tato iniciativa odstraňuje duplicitu úkolů mezi vnitrostátními orgány. Mělo by to vytvořit úspory z rozsahu na úrovni EU a snížit potřebu vyčleněných zdrojů na vnitrostátní úrovni. Pokud jde o finanční instituce a účastníky finančního trhu, měli by těžit především ze snížení administrativní zátěže zavedením jednotného orgánu dohledu v určitých oblastech.

               •Základní práva

               Tento návrh respektuje základní práva a dodržuje zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Zejména přispívá k dosažení cíle spočívajícího ve vysoké úrovni ochrany životního prostředí v souladu se zásadou udržitelného rozvoje stanovenou v článku 37 Listiny základních práv Evropské unie
                  20
               .

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Současné financování evropských orgánů dohledu je založeno na všeobecném příspěvku ze souhrnného rozpočtu EU (40 %) a na příspěvcích příslušných vnitrostátních orgánů (60 %). V případě orgánu ESMA se toto rozdělení mírně liší, jelikož subjekty, které jsou přímo pod jeho dohledem (například ratingové agentury a registry obchodních údajů), také platí tomuto orgánu poplatky za dohled. Tento návrh strukturu financování evropských orgánů dohledu změní. Rozpočet evropských orgánů dohledu by nyní tvořily tři různé zdroje financování:

               ·roční příspěvky placené finančními institucemi, které jsou pod nepřímým dohledem evropských orgánů dohledu,

               ·poplatky za dohled placené subjekty, které jsou pod přímým dohledem evropských orgánů dohledu. Toto se týká zejména orgánu ESMA, jelikož legislativní návrh stanoví převod pravomocí přímého dohledu z příslušných vnitrostátních orgánů na orgán ESMA (pro některé fondy EU, poskytovatele služeb hlášení údajů, některé administrátory referenčních hodnot a některé prospekty),

               ·vyrovnávací příspěvek EU, který by nepřekročil 40 % celkových příjmů každého orgánu. Výše tohoto vyrovnávacího příspěvku bude stanovena předem ve víceletém finančním rámci.

               Nový zdroj příjmů pro evropské orgány dohledu (tzn. roční příspěvky placené finančními institucemi pod nepřímým dohledem) však bude vyžadovat, aby Komise přijala akt v přenesené pravomoci, který stanoví: i) rozdělení celkové částky ročních příspěvků mezi jednotlivými kategoriemi finančních institucí a ii) objektivní kritéria umožňující výpočet individuálního ročního příspěvku, který má platit každá finanční instituce. Během přechodného období (tzn. do přijetí aktu v přenesené pravomoci, kterým se stanoví některé parametry ročních příspěvků) bude zachována stávající struktura financování, která je založena na příspěvcích EU (40 %) a příspěvcích příslušných vnitrostátních orgánů (60 %). Toto bude mít dopad na rozpočet EU i na rozpočet jednotlivých příslušných vnitrostátních orgánů.

               Navrhované změny struktury správy a řízení evropských orgánů dohledu, jejich pravomocí v oblasti nepřímého dohledu, jejich systému financování a jejich pravomocí v oblasti přímého dohledu budou vyžadovat nové zdroje. Po zavedení jednotlivých ustanovení návrhu do praxe bude orgán EBA potřebovat 29, orgán EIOPA 35 a orgán ESMA 156 dalších zaměstnanců na plný úvazek. Je nutno poznamenat, že v případě orgánu ESMA se většina těchto dodatečných plných pracovních úvazků týká úkolů v oblasti přímého dohledu (97 ze 156). Evropským orgánům dohledu budou také vznikat další náklady na IT (odhadované pro období let 2019–2020 na 10,2 milionu EUR) a náklady na překlady (odhadované pro období let 2019–2020 na 1,8 milionu EUR).

               Je nutno poznamenat, že veškeré rozpočtové požadavky evropských orgánů dohledu budou nadále podléhat všem mechanismům pro zajištění odpovědnosti a auditu zavedeným v nařízeních o evropských orgánech dohledu, pokud jde o sestavování, přijímání a plnění jejich ročních rozpočtů. Kromě toho každoroční rozhodnutí o vyrovnávacím příspěvku EU na evropské orgány dohledu a jejich plány pracovních míst (např. rozhodnutí o počtu zaměstnanců) budou i nadále schvalovány Parlamentem a Radou a budou podléhat absolutoriu Parlamentu na základě doporučení Rady.

               Finanční a rozpočtové důsledky tohoto návrhu jsou podrobně vysvětleny v legislativním finančním výkazu připojeném k tomuto návrhu.

               Je nutno poznamenat, že informacemi uvedenými v legislativním finančním výkazu není dotčen návrh víceletého finančního rámce na období po roce 2020, který má být předložen do května 2018. V této souvislosti je rovněž nutno uvést, že ačkoli počet zaměstnanců potřebný pro přímý dohled bude v čase záviset na vývoji počtu a velikosti účastníků kapitálových trhů, na něž se má dohlížet, budou příslušné výdaje v zásadě financovány z poplatků, které se mají vybírat od těchto účastníků trhu.

               Finanční a rozpočtové důsledky tohoto návrhu jsou podrobně vysvětleny v legislativním finančním výkazu připojeném k tomuto návrhu.

               5.DALŠÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Provádění tohoto nařízení se bude přezkoumávat dvěma způsoby: v rámci pravidelných přezkumů evropských orgánů dohledu prováděných každé tři roky a v rámci přezkumů odvětvových nařízení, většinou dva nebo tři roky po příslušném datu použitelnosti.

               ·Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               1)Změny jednotlivých nařízení o evropských orgánech dohledu
                  21

               Podle 11. bodu odůvodnění stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu by se evropské orgány dohledu měly zasazovat o zlepšení fungování vnitřního trhu, především zajištěním vysoké, účinné a jednotné úrovně regulace a dohledu.

               Podle čl. 1 odst. 2 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu jednají tyto orgány v rámci pravomocí, které jim byly svěřeny příslušnými nařízeními, tzn. na základě proporcionálního rámce, který stanoví a pravidelně aktualizuje zákonodárce Unie.

               Změny nařízení o orgánu EBA jsou uvedeny v článku 1 navrhovaného nařízení, změny nařízení o orgánu EIOPA jsou uvedeny v článku 2 navrhovaného nařízení a změny nařízení o orgánu ESMA jsou uvedeny v článku 3 navrhovaného nařízení.

               a) Pravomoci

               Níže uvedené změny se týkají všeobecných pravomocí evropských orgánů dohledu, jež tento návrh posiluje. Nové pravomoci přímého dohledu svěřené orgánu ESMA jsou uvedeny v oddílech 2 až 5.

               Nové oblasti činností a zaměření

               Článek 1 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu uvádí přehled aktů, které upravují působnost evropských orgánů dohledu. Článek 1 je koncipován způsobem, který implikuje, že je zapotřebí uvést pouze akty přijaté před zřízením evropských orgánů dohledu a akty, které evropským orgánům dohledu neukládají úkoly. Všechny akty přijaté po přijetí stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu, včetně změn a aktů založených na právních nástrojích týkajících se působnosti evropských orgánů dohledu, jakož i akty, které počítají s úkoly evropských orgánů dohledu, automaticky spadají mezi ustanovení upravující působnost evropských orgánů dohledu a k tomu, aby spadaly mezi ustanovení upravující působnost evropských orgánů dohledu, nemusejí být uvedeny v článku 1.

               Změny navrhované v souvislosti s článkem 1 každého z nařízení o evropských orgánech dohledu jsou následující: navrhuje se do působnosti nařízení o orgánu EBA zahrnout směrnici 2008/48/ES o spotřebitelském úvěru a směrnici 2014/92/EU o platebních účtech, do působnosti nařízení o orgánu EIOPA zahrnout směrnici 2009/103/ES o motorových vozidlech a do působnosti nařízení o orgánu ESMA zahrnout směrnici 2013/34/EU o účetnictví.

               Změny článku 4 nařízení o orgánu EBA doplňují seznam definic, které se mají používat pro účely uplatňování nařízení. Konkrétně se mění definice „finanční instituce“ tak, aby do působnosti orgánu EBA spadaly všechny subjekty, na něž se vztahují příslušné odvětvové právní předpisy. Nově navrhovaná definice „příslušných orgánů“ zajišťuje, že do ní spadají všechny příslušné orgány dohledu, i když nejsou jako „příslušné orgány“ definovány v platných právních předpisech.

               Navrhuje se změnit článek 8 nařízení o orgánu EIOPA a nařízení o orgánu ESMA tak, aby zahrnoval úkol vypracovávat a aktualizovat příručku Unie pro výkon dohledu nad finančními institucemi v celé Unii. Tím se obě nařízení uvádějí do souladu s nařízením o orgánu EBA. Navíc, pokud jde o orgán EBA, navrhuje se, že bude mít za úkol vypracovávat a aktualizovat příručku Unie o řešení krize finančních institucí v celé Unii.

               Návrhy na změny článků 8 a 9 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu stanoví, že evropské orgány dohledu by měly přispívat k posílení ochrany spotřebitelů. Všechny tři evropské orgány dohledu budou mít při plnění svých úkolů také povinnost brát v úvahu technologické inovace a faktory týkající se životního prostředí, sociálních otázek a oblasti správy a řízení. V případě orgánů EIOPA a ESMA je kromě toho upřesněno, že při plnění svých úkolů by tyto orgány měly uplatňovat zásady zdokonalení tvorby právních předpisů. Tím se příslušná nařízení uvádějí do souladu s nařízením o orgánu EBA. A také se navíc uvádí, že mezi úkoly těchto orgánů by mělo také patřit provádění hloubkových tematických přezkumů chování na trhu, budování společného chápání tržních postupů, zjišťování potenciálních problémů a analýza jejich dopadu, jakož i vypracovávání ukazatelů maloobchodních rizik umožňujících včas zjišťovat možné příčiny poškozování spotřebitelů.

               Technologické inovace

               Ustanovení čl. 8 odst. 1a výslovně požaduje, aby evropské orgány dohledu při plnění svých úkolů podle stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu braly při plnění svých úkolů v souladu s tímto nařízením v úvahu technologické inovace. Technologické inovace přispívají k lepší přístupnosti a většímu pohodlí. Snižují provozní náklady a překážky vstupu na trh a takové inovace by měly evropské orgány dohledu podporovat. Uplatňování potenciálu technologických inovací rovněž vyžaduje zajistit integritu z hlediska využívání údajů, řádně fungujících a spravedlivých trhů, předcházení zneužívání finančního systému k nedovoleným účelům a z hlediska kybernetické bezpečnosti.

               Navíc navrhované změny článku 29 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu posilují koordinační úlohu evropských orgánů dohledu, pokud jde o vstup inovativních podniků a služeb na trh, zejména prostřednictvím výměny informací mezi vnitrostátními orgány dohledu a evropskými orgány dohledu.

               Faktory týkající se životního prostředí, sociálních otázek a oblasti správy a řízení

               Všechny tři evropské orgány dohledu budou mít při plnění svých úkolů povinnost brát v úvahu faktory týkající se životního prostředí, sociálních otázek a oblasti správy a řízení. To také umožní evropským orgánům dohledu sledovat, jak finanční instituce určují, hlásí a řeší rizika, která mohou faktory týkající se životního prostředí, sociálních otázek a oblasti správy a řízení představovat pro finanční stabilitu, takže se činnosti finančních trhů uvedou více do souladu s cíli v oblasti udržitelnosti.

               Evropské orgány dohledu mohou rovněž poskytovat pokyny, jak lze ohledy na udržitelnost účinně zapracovat do příslušných finančních právních předpisů EU a podporovat soudržné provádění těchto ustanovení poté, co jsou přijata.

               Obecné pokyny a doporučení

               Pravomoc vypracovávat pokyny a doporučení se ukázala jako důležitý a úspěšný nástroj sbližování dohledu, přičemž zúčastněné strany zdůraznily potřebu, aby vypracovávání pokynů a doporučení zůstalo v působnosti evropských orgánů dohledu a aby bylo při vývoji těchto nástrojů zajištěno úplné posouzení nákladů a přínosů. Změny článku 16 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu implikují, že provádění analýzy nákladů a přínosů je nutno považovat za pravidlo. Cílem těchto změn je rovněž zajistit, aby v případě, že se většina členů příslušných skupin zúčastněných stran v rámci evropských orgánů dohledu domnívá, že evropské orgány dohledu překročily při vydávání pokynů nebo doporučení své pravomoci, bylo příslušné stanovisko předáno Komisi. V takovém případě Komise posoudí rozsah pokynů a může příslušnému evropskému orgánu dohledu uložit, aby dotyčné pokyny zrušil.

               Změny těchto článků navíc předpokládají, že evropské orgány dohledu budou moci adresovat pokyny orgánům, které nejsou podle stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu definovány jako příslušné orgány, ale jsou zmocněny zajišťovat uplatňování právních předpisů upravujících působnost evropských orgánů dohledu, aby bylo zajištěno důsledné, účinné a efektivní provádění postupů dohledu v rámci Evropského systému dohledu nad finančním trhem.

               Porušení práva Unie

               Komise rovněž navrhuje změny článku 17 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu v souvislosti s případy porušení právních předpisů Unie. Ukázalo se, že aby byla pravomoc evropských orgánů dohledu k řešení případů porušení práva účinná, je zcela nezbytné, aby evropské orgány dohledu měly přístup ke všem důležitým informacím. Navrhované změny zajišťují, že v souvislosti s šetřením případů porušení právních předpisů EU budou evropské orgány dohledu moci adresovat řádně odůvodněnou žádost o informace přímo jiným příslušným orgánům nebo příslušným finančním institucím či účastníkům finančního trhu. V případě, že se evropské orgány dohledu rozhodnou požádat o informace přímo příslušnou finanční instituci nebo účastníka finančního trhu, je nutno informovat příslušný vnitrostátní orgán, který má rovněž povinnost pomoci evropským orgánům dohledu shromáždit požadované informace. Kromě toho je nutno zdůraznit, že za případy porušení právních předpisů (viz níže) bude zodpovídat výkonná rada, čímž se dále zvýší účinnost tohoto nástroje.

               Urovnávání sporů

               Navrhují se změny článku 19 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu v souvislosti s urovnáváním sporů mezi příslušnými orgány. Cílem je zajistit, aby v případě takových sporů mohly evropské orgány dohledu rozhodně jednat a zasáhnout. Změny objasňují, že řešení sporů mezi příslušnými orgány v přeshraničních situacích mohou také z vlastní iniciativy zahajovat evropské orgány dohledu, pokud lze na základě objektivních kritérií konstatovat, že mezi příslušnými orgány dochází ke sporu. V takovém případě se předpokládá existence sporu, pokud právní předpisy, které upravují působnost evropského orgánu dohledu, vyžadují přijetí společného rozhodnutí, avšak takové rozhodnutí není přijato ve lhůtě stanovené v příslušných právních předpisech. V této souvislosti navrhované změny rovněž zavádějí povinnost příslušných orgánů oznámit evropským orgánů dohledu, jestliže dohody nebylo dosaženo. Navíc za urovnání sporu (viz níže) bude zodpovídat výkonná rada, čímž se dále zvýší účinnost tohoto nástroje.

               Sbližování a koordinace dohledu

               Návrhy na změny článku 29 nařízení o orgánu EIOPA a nařízení o orgánu ESMA stanoví, že tyto dva evropské orgány dohledu by měly vypracovávat a průběžně aktualizovat příručku pro výkon dohledu s cílem dále rozvíjet společnou kulturu dohledu v rámci různých orgánů dohledu. Toto je založeno na pravomocích, které jsou již stanoveny pro orgán EBA. Pokud jde o bankovnictví, navrhované změny stanoví, že orgán EBA by měl vypracovat podobnou příručku pro oblast řešení krize finančních institucí.

               Podle nově navrhovaného článku 29a mají evropské orgány dohledu zvýšené všeobecné koordinační pravomoci, které přispívají ke sbližování každodenního dohledu vykonávaného všemi příslušnými orgány mnohem významněji a účinněji v celé EU. Po evropských orgánech dohledu se bude vyžadovat, aby stanovily celounijní priority dohledu v podobě „strategického plánu dohledu“, podle kterého se budou posuzovat všechny příslušné orgány. Příslušné orgány budou muset vypracovávat roční pracovní programy v souladu se strategickým plánem. To umožní všem třem evropským orgánům dohledu zajistit sbližování, pokud jde o obezřetnostní dohled nad finančními institucemi, které jsou převážně činné v jiných členských státech než v těch, kde jsou usazeny a kde podléhají dohledu. To bude obzvlášť důležité v případě orgánu EIOPA.

               Tímto návrhem se rovněž mění současný článek 30 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu, pokud jde o srovnávací hodnocení. Aby se zvýšila přidaná hodnota těchto hodnocení a pro zajistila nestrannost, nebude se již nadále jednat o „srovnávací“ hodnocení, nýbrž o „nezávislá“ hodnocení v rámci odpovědnosti nové výkonné rady. Evropské orgány dohledu vypracují zprávu s výsledky hodnocení a příslušné orgány vynaloží veškeré úsilí, aby splnily všechny pokyny a doporučení, jež mohou evropské orgány dohledu přijmout jako následná opatření v návaznosti na srovnávací hodnocení.

               Tento návrh obsahuje nový článek 31a, který má posílit koordinační funkci evropských orgánů dohledu, aby bylo zajištěno, že příslušné orgány účinně dohlížejí na opatření v oblasti externího zajišťování činností, delegování a převodu rizik v třetích zemích. Postupy provádění dohledu se v jednotlivých členských státech liší. Evropské orgány dohledu tyto postupy monitorují ex ante i průběžně.

               Koordinační úloha orgánu ESMA v souvislosti s prošetřováním případů zneužívání trhu

               Pokud provozovatelé provádějí činnosti, které spadají do působnosti orgánu ESMA a mají silný přeshraniční prvek, může být pro iniciaci a koordinaci vyšetřování nejvhodnější orgán ESMA. Navrhovaný nový článek 31b svěřuje orgánu ESMA posílenou koordinační úlohu, v jejímž rámci by měl orgán ESMA doporučovat příslušným orgánům, aby zahájily vyšetřování, a rovněž by měl usnadňovat výměnu informací, jež jsou pro tato vyšetřování důležitá, pokud má orgán ESMA oprávněné důvody k podezření, že dochází k činnosti s významnými přeshraničními účinky, která ohrožuje řádné fungování a integritu finančních trhů nebo finanční stabilitu v Unii. Za tímto účelem orgán ESMA provozuje nástroj pro uchovávání údajů, který umožní shromažďovat od příslušných orgánů veškeré důležité informace a šířit je mezi nimi.

               Zátěžové testování

               Změny článku 32 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu dosahují dvou věcí. Za prvé uvádějí nařízení o orgánu EIOPA a nařízení o orgánu ESMA do souladu s nařízením o orgánu EBA v otázce zátěžového testování. Za druhé, aby se zajistila transparentnost zátěžových testů, umožňuje tento návrh zveřejnit výsledky jednotlivých finančních institucí nebo účastníků finančního trhu. Také objasňuje, že povinnosti příslušných orgánů zachovávat služební tajemství jim nebrání předávat výsledky zátěžových testů evropským orgánům dohledu za účelem zveřejnění. Druhá změna se vztahuje na všechny tři evropské orgány dohledu. Navíc, aby se přispělo k tomu, že budou rozhodnutí o zátěžových testech posuzována s plným zohledněním jednotného trhu, se navrhuje, aby tato rozhodnutí, včetně metodik a přístupů ke sdělování výsledků zátěžových testů, byla ve všech třech evropských orgánech dohledu svěřena nové výkonné radě.

               Rovnocennost třetích zemí

               Rovnocennost třetích zemí je důležitým nástrojem umožňujícím integraci mezinárodních trhů při současném zajištění účinného dohledu (viz pracovní dokument útvarů Komise o rozhodnutích o rovnocennosti v politice finančních služeb
                  22
               ). Změny článku 33 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu potvrzují, že evropské orgány dohledu na žádost Komise napomáhají Komisi vypracovávat rozhodnutí o rovnocennosti. Jakmile jsou tato rozhodnutí přijata, je důležité zajistit jejich přizpůsobení novému vývoji. Navrhované změny také svěřují evropským orgánům dohledu odpovědnost za průběžné sledování vývoje v oblasti regulace a dohledu, jakož i postupů vynucování ve třetích zemích, u nichž Komise přijala rozhodnutí o rovnocennosti a každoročně předkládá důvěrnou zprávu o svých zjištěních. Za tímto účelem také evropské orgány dohledu vypracovávají správní ujednání se třetími zeměmi.

               Shromažďování informací

               Přístup k veškerým důležitým informacím je základním předpokladem toho, aby evropské orgány dohledu mohly účinně provádět své činnosti. Informace obvykle poskytují vnitrostátní orgány dohledu, které jsou nejblíže finančním trhům a institucím, ale jako poslední možnost mohou evropské orgány dohledu adresovat žádosti o informace přímo finanční instituci nebo účastníkovi trhu. Například pokud příslušný vnitrostátní orgán takové informace neposkytne nebo nemůže poskytnout včas. Je vhodné zajistit, aby evropské orgány dohledu měly přístup k informacím, které potřebují pro své úkoly. Tento návrh proto vytváří mechanismus k posílení účinného prosazování práva evropských orgánů dohledu shromažďovat informace (viz nové články 35 až 35h jednotlivých nařízení o evropských orgánech dohledu). Evropské orgány dohledu budou mít k dispozici potřebné prostředky k tomu, aby vyhověly žádosti nebo rozhodnutí o poskytnutí informací. Navrhované změny svěřují evropským orgánům dohledu pravomoc ukládat pokuty a penále správní povahy s přezkumem Soudního dvora a s výhradou práva dotyčného subjektu na slyšení, když finanční instituce nebo účastník finančního trhu neposkytnou dostatečné informace.

               Interní modely v pojišťovnictví

               Nově navrhovaný článek 21a nařízení o orgánu EIOPA posiluje úlohu orgánu EIOPA, aby se zajistilo sbližování dohledu v oblasti interních modelů. Rozdílnost v dohledu nad interními modely a v jejich schvalování může vést k nesrovnalostem a vytváří nerovné podmínky. Orgán EIOPA bude moci na svou žádost včas obdržet všechny důležité informace a vydat svá stanoviska příslušným orgánům. V případě neshod mezi příslušnými orgány ohledně skupinových interních modelů bude orgán EIOPA také schopen těmto orgánům pomoci k dosažení dohody podle článku 19 zřizovacího nařízení, a to buď z vlastního podnětu, na žádost jednoho nebo více příslušných orgánů, nebo za určitých okolností na žádost dotyčné skupiny.

               Ostatní ustanovení

               Změny článku 37 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu posilují poradní úlohu skupin zúčastněných stran v evropských orgánech dohledu, jejichž stanoviska a doporučení jsou zásadní pro každodenní práci evropských orgánů dohledu. Pokud se členové skupiny zúčastněných stran nemohou dohodnout na společném stanovisku nebo doporučení, mohou členové zastupující jednu skupinu zúčastněných stran předložit samostatné stanovisko nebo doporučení.

               Návrhy na změny článku 39 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu stanoví, že rozhodnutí evropských orgánů dohledu, s výjimkou rozhodnutí o zahájení šetření z důvodu neposkytnutí přiměřených informací v souvislosti s žádostí o informace, se zveřejní spolu se souhrnem dotyčného rozhodnutí, ve kterém se uvedou důvody rozhodnutí.

               b)Správa a řízení

               Tento návrh předpokládá efektivnější strukturu správy a řízení evropských orgánů dohledu, jíž bude dosaženo zavedením nezávislé výkonné rady se členy na plný úvazek, která nahradí současnou správní radu (články 45 a 47 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu), a předpokládá rovněž změnu složení rady orgánů dohledu (článek 40 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu). Tento návrh objasňuje příslušné pravomoci těchto dvou rad (články 43 a 47). Kromě toho se posílí postavení a pravomoci předsedy (článek 48).

               Výkonná rada

               Hlavním úkolem výkonné rady bude připravovat rozhodnutí, která má přijmout rada orgánů dohledu. To by mělo zajistit, aby rozhodování v rámci rady orgánů dohledu bylo rychlejší a přímočařejší. Také to přispěje k přístupu zaměřenému více na potřeby EU při rozhodování. Aby se zohlednila konkrétní situace v bankovním sektoru, kdy se většina členských států účastní bankovní unie, je výslovně požadováno, že výkonná rada orgánu EBA musí být vyvážená a přiměřená a musí odrážet Unii jako celek.

               Výkonnou radu bude tvořit předseda a určitý počet členů na plný úvazek. Tento počet bude jiný u orgánu ESMA na jedné straně než u orgánů EBA a EIOPA na straně druhé, neboť ve srovnání s ostatními dvěma evropskými orgány dohledu návrh pověřuje orgán ESMA značným počtem dodatečných úkolů v různých oblastech. Členové na plný úvazek budou jmenováni na základě otevřené výzvy k přihlašování kandidátů pořádané Komisí. Komise určí užší seznam kandidátů a předloží jej Evropskému parlamentu ke schválení. Po schválení užšího seznamu Rada formou rozhodnutí jmenuje členy na plný úvazek. Postup odvolání je podobný jako při jmenování a konečné rozhodnutí je na Radě. Jeden ze stálých členů převezme úkoly současného výkonného ředitele, jehož konkrétní pozice bude zrušena.

               Výkonná rada si ponechá úlohu správní rady v souvislosti s přípravou pracovních programů a rozpočtu jednotlivých evropských orgánů dohledu.

               Výkonné radě budou přiděleny rozhodovací pravomoci v řadě oblastí. Například ve vztahu k jednotlivým příslušným orgánům v souvislosti s určitými záležitostmi neregulatorní povahy, jako je například urovnávání sporů, problematika porušení právních předpisů Unie a nezávislá hodnocení. To by mělo zajistit účinné, nestranné rozhodování zaměřené na zájmy celé EU. Výkonná rada bude také zodpovídat za stanovení priorit dohledu pro příslušné orgány v novém „strategickém plánu dohledu“. Bude kontrolovat soulad pracovních programů příslušných orgánů s prioritami EU a přezkoumávat jejich provádění. Výkonná rada bude kromě toho zodpovídat za monitorování opatření týkajících se delegování, externího zajišťování činností a převodu rizik do zemí, které nejsou členy EU, aby se zajistilo, že budou řešena inherentní rizika. Bude rozhodovat o zátěžových testech a o přístupech ke sdělování jejich výsledků. A konečně, výkonná rada bude mít rovněž na starosti rozhodnutí, která se týkají žádostí o informace. Členové výkonné rady budou mít každý jeden hlas a předseda bude mít rozhodující hlas. Úkoly výkonné rady stanoví navrhovaná podoba článku 47.

               Navrhované změny také nahrazují odkaz na správní radu odkazem na výkonnou radu. Kromě toho bude zrušena pozice výkonného ředitele. Jeho povinnosti převezme jeden z členů výkonné rady na plný úvazek.

               Rada orgánů dohledu

               Rada orgánů dohledu zůstává hlavním orgánem evropských orgánů dohledu, který zodpovídá za jeho celkové vedení a rozhodování. Navrhované změny článku 40 však mění složení rady orgánů dohledu tak, aby zahrnovalo členy výkonné rady na plný úvazek, avšak bez hlasovacích práv. Tyto změny rovněž zajistí v případě potřeby přítomnost orgánů na ochranu spotřebitelů.

               Každý hlasující člen rady orgánů dohledu má jeden hlas. Jelikož rozhodnutí o některých úkolech neregulatorní povahy (urovnávání sporů, řešení případů porušení právních předpisů Unie a nezávislá hodnocení) bude přijímat výkonná rada, mění se i stávající pravidla rozhodování.

               Ačkoli se z důvodu budoucího odchodu Spojeného království z Unie sníží počet a váha členských států, které se neúčastní bankovní unie, a další členské státy se mohou k bankovní unii připojit, navrhuje se ponechat systém hlasování s dvojí většinou u opatření a rozhodnutí přijímaných radou orgánů dohledu orgánu EBA, který byl zaveden v roce 2013 v rámci balíčku „Bankovní unie“ jako záruka, která má zajistit, aby rozhodnutí orgánu EBA odrážela konkrétní situaci jak členských států, které se účastní bankovní unie, tak i ostatních členských států. Rada orgánů dohledu bude proto i nadále přijímat rozhodnutí na základě kvalifikované většiny svých členů, která by měla zahrnovat alespoň prostou většinu příslušných vnitrostátních orgánů, které se účastní bankovní unie, a prostou většinu příslušných vnitrostátních orgánů, které se bankovní unie neúčastní.

               Současný systém však nadměrně ztěžuje rozhodování v orgánu EBA, protože rozhodnutí nelze přijmout ani v případech, kdy žádná většina nezúčastněných členských států nepovažuje hlasování za dostatečně důležité, aby se ho zúčastnila. Aby mohl orgán EBA i nadále účinně přijímat rozhodnutí při plném zachování záruk pro nezúčastněné členské státy, pokud se hlasování účastní, měla by se změnit stávající pravidla hlasování tak, aby se zajistilo, že hlasování nebude nutno v případě nepřítomnosti hlasujících členů odložit. Vzniknou tak rovněž jednoznačné pobídky pro příslušné vnitrostátní orgány, aby se účastnily zasedání orgánu EBA, a tím se zvýšila legitimita rozhodnutí přijatých na zasedáních. Navrhovaná změna proto objasňuje, že rozhodnutí by musela podpořit prostá většina příslušných vnitrostátních orgánů nezúčastněných členských států přítomných při hlasování a příslušných vnitrostátních orgánů zúčastněných členských států přítomných při hlasování.

               Rozdělení pravomocí mezi obě rady

               Změny článků 43 a 47 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu objasňují základní princip rozdělení pravomocí mezi radu orgánů dohledu a výkonnou radu. Rada orgánů dohledu má přijmout každé rozhodnutí uvedené v nařízení, pokud není stanoveno jinak (viz výše ve vztahu k výkonné radě). V situacích, kdy bude orgán ESMA vykonávat pravomoci související s přímým dohledem, bude moci jeho rada orgánů dohledu odmítnout návrh rozhodnutí výkonné rady pouze dvoutřetinovou většinou. V takovém případě musí návrh přezkoumat výkonná rada (změny článku 44 nařízení o orgánu ESMA).

               Rada orgánů dohledu bude zbavena disciplinární pravomoci nad předsedou, protože nemá pravomoc ho jmenovat (viz níže).

               Změny článku 41 a nový článek 45b umožňují radě orgánů dohledu i výkonné radě zřizovat interní výbory pro konkrétní úkoly. Zřizování odborných skupin se ruší.

               Předseda

               Předseda je klíčovým představitelem evropského orgánu dohledu. Postavení a pravomoci předsedy budou proto posíleny tak, aby se zvýšila jeho statutární autorita.

               Změny článku 48 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu objasňují postup jmenování předsedy. Předseda je jmenován na základě otevřené výzvy k přihlašování kandidátů pořádané Komisí. Komise určí užší seznam kandidátů a předloží jej Evropskému parlamentu ke schválení. Po schválení užšího seznamu Evropským parlamentem jmenuje Rada členy na plný úvazek rozhodnutím přijatým kvalifikovanou většinou. Postup odvolání je podobný jako při jmenování a konečné rozhodnutí je na Radě. Toto by mělo zvýšit legitimitu a autoritu předsedy. Předseda rovněž získá rozhodující hlas ve výkonné radě.

               Ostatní ustanovení

               Působnost smíšeného výboru byla rozšířena tak, aby zahrnovala otázky ochrany spotřebitelů a investorů prostřednictvím změn článku 54 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu.

               c)Ustanovení o financování

               Aby bylo zajištěno, že bude systém financování evropských orgánů dohledu udržitelný a přiměřený úkolům, které tyto orgány plní a pravděpodobně budou v budoucnu plnit, a aby systém financování přiměřeným způsobem propojil poplatky a příspěvky na činnosti evropských orgánů dohledu, navrhuje se přepracovat stávající systém financování. Navrhovaný systém zachovává prvek veřejného financování, který v současnosti poskytuje EU, a kombinuje jej s příspěvky domácího odvětví a dalších účastníků trhu, které nahrazují stávající příspěvky příslušných vnitrostátních orgánů. Právní základ pro zřízení evropských orgánů dohledu (článek 114 SFEU) umožňuje změnit systém financování a vybírání příspěvků od dotyčného odvětví.

               Stávající pevný poměr mezi příspěvky ze souhrnného rozpočtu EU a příspěvky od příslušných vnitrostátních orgánů (40 % ku 60 %) by byl zrušen.

               Navrhované změny stanoví, že příjmy evropských orgánů dohledu budou nyní pocházet ze tří hlavních zdrojů:

               Změny článku 62 definují vyrovnávací příspěvek Unie. Navrhovaný maximální roční příspěvek EU, stanovený předem ve víceletém finančním rámci (VFR), bude pokrývat až 40 % ročního rozpočtu evropských orgánů dohledu. Budou se přitom respektovat omezení rozpočtu EU. Rovněž se tím odstraní stávající pevný poměr (40 % ku 60 %), který může omezovat schopnost evropských orgánů dohledu zvýšit své další zdroje příjmů. Evropské orgány dohledu by tak při každém příštím vypracování VFR měly Komisi poskytnout střednědobou projekci (pokrývající alespoň 5 let) svých předpokládaných rozpočtových potřeb podle metodik, které používají při přípravě svých návrhů ročního rozpočtu.

               Za druhé, byl přidán nový zdroj příjmů ze soukromého sektoru: roční příspěvky finančních institucí. Tento zdroj příjmů nahradí stávající povinné příspěvky příslušných vnitrostátních orgánů do rozpočtu evropských orgánů dohledu. Roční příspěvky budou platit finanční instituce, které jsou pod nepřímým dohledem evropských orgánů dohledu a spadají do působnosti čl. 1 odst. 2 zřizovacích nařízení. Navrhované změny stanoví, že částka ročních příspěvků finančních institucí by měla vycházet z předpokládané pracovní zátěže, se kterou daný orgán počítá v souvislosti s každou kategorií účastníků trhu podle zřizovacích nařízení a odvětvových právních předpisů. Navrhované změny stanoví, že tyto roční příspěvky budou vybírat vnitrostátní orgány určené členskými státy. Navrhované změny rovněž stanoví akt v přenesené pravomoci, který určí, jak se na celkové částce ročních příspěvků podílejí jednotlivé kategorie finančních institucí, a to na základě činnosti, kterou každou jejich kategorie vyžaduje. Akt v přenesené pravomoci rovněž pro každou kategorii finančních institucí určí odpovídající a objektivní kritéria pro výpočet skutečného ročního příspěvku, který se má platit. Tato kritéria by měla být založena na velikosti finančních institucí, aby odrážela jejich význam na trhu. A konečně, akt v přenesené pravomoci stanoví minimální prahové hodnoty, při jejichž nedosažení malé finanční instituce finanční příspěvky neplatí, případně stanoví minimální příspěvky.

               Za třetí, uvedená tři zřizovací nařízení zachovávají stávající ustanovení, která umožňují dotyčným třem evropským orgánům dohledu přijímat poplatky od subjektů podléhajících přímému dohledu. Toto ustanovení je v současnosti zvlášť důležité pro orgán ESMA.

               V rámci tohoto nového mechanismu financování nebudou dotyčné subjekty platit za stejnou službu dvakrát. Zatímco subjekty pod přímým dohledem evropských orgánů dohledu budou platit poplatky za dohled podle odvětvových právních předpisů, ostatní finanční instituce (pod přímým dohledem příslušných vnitrostátních orgánů a pod nepřímým dohledem evropských orgánů dohledu) budou platit finanční příspěvek.

               Navrhované změny rovněž stanoví dva doplňkové zdroje příjmů. Změny zavádějí možnost jakýchkoli dobrovolných finančních příspěvků členských států a pozorovatelů pod podmínkou, že takový příspěvek neohrozí nezávislost a nestrannost evropských orgánů dohledu. Z těchto dobrovolných příspěvků lze například financovat delegování úkolů a povinností příslušných vnitrostátních orgánů na evropské orgány dohledu. Změny rovněž zavádějí možnost, aby evropské orgány dohledu vybíraly poplatky za publikace, školení a jakékoli další služby požadované příslušnými vnitrostátními orgány.

               d)Obecná ustanovení

               Změny článku 70 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu rozšiřují povinnost zachovávat služební tajemství i na osoby, které nejsou pracovníky těchto orgánů (tzn. jednotlivce, kteří poskytují jakoukoli službu, přímo nebo nepřímo, trvale nebo příležitostně, týkající se úkolů dotyčného orgánu, včetně úředníků a jiných osob zmocněných výkonnou radou a radou orgánů dohledu nebo jmenovaných k tomuto účelu příslušnými orgány). Tytéž požadavky na zachování služebního tajemství se vztahují také na pozorovatele, kteří se účastní zasedání výkonné rady a rady orgánů dohledu, nebo na osoby, jež se podílejí na činnostech dotyčného orgánu. Tato změna by měla zajistit, aby pro osoby, na které se v současné době nevztahují povinnosti zachovávat služební tajemství stanovené v článku 70 stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu a které se účastní zasedání rady, pracovních skupin, podvýborů, odborných skupin a sítí odborníků, platila pravidla o služebním tajemství a důvěrné povaze informací.

               Nařízení (EU) č. 1093/2010, č. 1094/2010 a č. 1095/2010, jakož i právní předpisy upravující odvětví finančních služeb vyžadují, aby evropské orgány dohledu usilovaly o účinná správní ujednání zahrnující výměnu informací s orgány dohledu ze třetích zemí. Potřeba účinné spolupráce a výměny informací by měla být ještě důležitější, když na základě tohoto pozměňujícího nařízení některé evropské orgány dohledu převezmou dodatečné, širší povinnosti v oblasti dohledu nad subjekty a činnostmi mimo EU. Pokud v této souvislosti evropské orgány dohledu zpracovávají osobní údaje, a to i převodem těchto údajů mimo Unii, jsou vázány požadavky nařízení (EU) 2018/XXX (nařízení o ochraně údajů pro orgány a instituce EU). Nebylo-li přijato rozhodnutí o přiměřenosti nebo neexistují-li vhodné záruky, například stanovené ve správních ujednáních ve smyslu čl. 49 odst. 3 nařízení o ochraně údajů pro orgány a instituce EU, mohou si evropské orgány dohledu vyměňovat osobní údaje s orgány třetích zemí v souladu s podmínkami odchylky ve veřejném zájmu stanovené v čl. 51 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, a to zejména v případech mezinárodní výměny údajů mezi orgány finančního dohledu.

               2)Článek 4 se zabývá změnami nařízení (EU) č. 345/2013 (EuVECA), článek 5 změnami nařízení (EU) č. 346/2013 (EuSEF) a článek 7 změnami nařízení (EU) 2015/760 (ELTIF).

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 345/2013 ze dne 17. dubna 2013 o evropských fondech rizikového kapitálu
                  23
                (EuVECA) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 346/2013 ze dne 17. dubna 2013 o evropských fondech sociálního podnikání
                  24
                (EuSEF) zavedla specializované struktury fondů, aby se účastníkům trhu usnadnilo získávání a investování kapitálu do inovativních malých a středních podniků (MSP) a sociálních podniků v celé Evropě. Byly stanoveny jednotné požadavky a podmínky pro správce subjektů kolektivního investování, kteří chtějí používat označení „EuVECA“ nebo „EuSEF“ v souvislosti s uváděním kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu, respektive kvalifikovaných fondů sociálního podnikání na trh. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/760 ze dne 29. dubna 2015 o evropských fondech dlouhodobých investic
                  25
                zavedlo další finanční nástroj s označením „ELTIF“, který se zaměřuje na investice do reálné ekonomiky, jako jsou infrastrukturní projekty, se zvýšeným zaměřením na dlouhodobější investice. Nařízení (EU) 2015/760 stanoví jednotné požadavky, které musí fondy dlouhodobých investic splňovat, aby mohly být povoleny jako „ELTIF“.

               EuVECA, EuSEF a ELTIF jsou harmonizované fondy kolektivního investování. Nařízení (EU) č. 345/2013, nařízení (EU) č. 346/2013 a nařízení (EU) 2015/760 upravují problematiku kvalifikovaných investic, podniků kvalifikovaných pro portfolio, pravidel koncentrace a kvalifikovaných investorů. Tato pravidla rovněž definují pravomoci v oblasti dohledu, včetně požadavků týkajících se registrace a povolování, průběžného dohledu a rušení registrací nebo povolení.

               Hlavními cíli nařízení (EU) č. 345/2013, nařízení (EU) č. 346/2013 a nařízení (EU) 2015/760 jsou podpora zaměstnanosti a růstu, financování MSP, sociální a dlouhodobé investice a podpora kultury investování v EU. Rozdílné využívání možnosti vlastního uvážení příslušnými vnitrostátními orgány, jejich rozdílné správní postupy a rozdíly v kultuře a výkonnosti dohledu však přetrvávají navzdory harmonizaci dosažené prostřednictvím uvedených tří nařízení. Tyto rozdíly brání potřebnému dosažení rovných podmínek mezi správci kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu, kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a fondů dlouhodobých investic v jednotlivých členských státech a současně zvyšují transakční a provozní náklady těchto správců. Jmenování jediného orgánu dohledu EU bude podporovat cíle uvedených nařízení, jelikož ještě více usnadní integraci, rozvoj a přeshraniční uvádění těchto struktur fondů na trh.

               Tento návrh má dále zjednodušit správní postup upravující schvalování a registraci těchto fondů s označením EU v Unii a posílit rovné podmínky centralizováním jejich dohledu bez ohledu na to, kde je fond založen nebo uváděn na trh. Jednotné uplatňování pravidel by správcům umožnilo snížit transakční a provozní náklady a posílit možnosti volby pro investory.

               Orgán ESMA je pověřen funkcemi týkajícími se povolování a registrace a dohledu nad těmito fondy EU a jejich správci, čímž se zvyšuje účinnost těchto správních postupů. Správci těchto fondů budou muset žádat o povolení či registraci u jediného příslušného orgánu, ESMA, který bude rovněž zodpovídat za důsledné uplatňování pravidel stanovených v těchto nařízeních. Proto se zavádějí cílené změny, jež mají pravomoci příslušných vnitrostátních orgánů převést na orgán ESMA.

               Tyto fondy EU se řídí přímo použitelnými předpisy, které již poskytují soubor pravidel, jež bude orgán ESMA prosazovat.

               Pokud jde o fondy EuVECA a EuSEF, které překračují prahové hodnoty uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU o správcích alternativních investičních fondů, a jsou tudíž spravovány správci alternativních investičních fondů, kteří mají povolení podle této směrnice, bude příslušným orgánem rovněž orgán ESMA. Orgán ESMA zajistí, aby vedle odvětvových ustanovení nařízení o EuVECA nebo EuFSP vyjmenovaných v čl. 2 odst. 2 těchto nařízení tito správci dodržovali také vnitrostátní právní předpisy, kterými se provádí směrnice o správcích alternativních investičních fondů v členském státě, v němž mají správci své sídlo. Tento přístup má zajistit jednotnost dohledu a zmírnit administrativní zátěž, která by vznikla, kdyby tyto subjekty podléhaly v souvislosti s týmž fondem současně dohledu orgánu ESMA i příslušných vnitrostátních orgánů.

               Tam, kde je to nezbytné, stanoví tento návrh několik zmocnění, jež specifikují požadavky podle uvedených tří nařízení, aby byl obsah určitých právních závazků a rozsah volného uvážení orgánu ESMA dostatečně přesný k zajištění kýžené míry harmonizace.

               Nařízení (EU) č. 345/2013 a nařízení (EU) č. 346/2013 byla nedávno přezkoumána
                  26
               , zejména pokud jde o konkrétní pravidla pro fondy, změny rozsahu působnosti nebo způsobilé investice. Předmětem tohoto přezkumu nebyly aspekty dohledu. Návrh nařízení, kterým se obě uvedená nařízení mění, byl odsouhlasen spolunormotvůrci a schválen Evropským parlamentem
                  27
               . Ačkoli dosud nedošlo ke konečnému přijetí tohoto návrhu Radou a jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, je vhodné použít znění obou nařízení se změnami, jež spolunormotvůrci schválili, jako referenční bod pro účely tohoto návrhu. Pokud by v průběhu postupu přijetí, který má být dokončen v nadcházejících dnech, došlo k jakýmkoli změnám odsouhlasených úprav obou nařízení, Komise je připravena upravit tento návrh tak, aby byl zajištěn jeho soulad s takovými změnami.

               V souladu s článkem 11 vstoupí články 4 až 6 v platnost 36 měsíců po vstupu nařízení v platnost, aby bylo dost času na vypracování a přijetí aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů uvedených v dotyčném nařízení. Návrh rovněž stanoví přechodná opatření pro převod pravomocí a povinností příslušných vnitrostátních orgánů na orgán ESMA.

               3)Změny nařízení (EU) č. 600/2014 (MiFIR – poskytovatelé služeb hlášení údajů)

               Článek 6 zavádí tyto změny:

               ·do působnosti nařízení (EU) č. 600/2014 (MiFIR) přidává povolování a dohled nad poskytovateli služeb hlášení údajů společně s pravomocemi pro přímé shromažďování údajů pro účely výkaznictví a výpočtů transparentnosti,

               ·k definicím uvedeným v nařízení MiFIR přidává tři různé typy poskytovatelů služeb hlášení údajů,

               ·zmocňuje orgán ESMA požadovat informace, které tento orgán potřebuje pro své úkoly v oblasti dohledu,

               ·určuje orgán ESMA jako orgán dohledu nad poskytovateli služeb hlášení údajů,

               ·vymezuje pravomoci a kompetence, které by měl orgán ESMA mít při výkonu své úlohy příslušného orgánu,

               ·ukládá Komisi povinnost předkládat zprávy o fungování služby konsolidovaných obchodních informací,

               ·stanoví převod pravomocí z příslušných vnitrostátních orgánů na orgán ESMA.

               Tento návrh také výslovně uvádí, že intervenční pravomoci nařízení MiFIR se vztahují rovněž na správce SKIPCP
                  28
                a alternativních investičních fondů (AIF)
                  29
               , pokud tuto činnost provádějí přímo jejich správci.

               Konkrétně článek 40 nařízení MiFIR již uděluje orgánu ESMA dočasné intervenční pravomoci, jež mu umožňují za určitých podmínek dočasně zakázat nebo omezit v Unii uvádění na trh, distribuci nebo prodej určitých finančních nástrojů či finančních nástrojů s určitými stanovenými rysy nebo určitý typ finanční činnosti či praktiky. Tyto pravomoci zasahovat u produktů se vztahují na investiční podniky a úvěrové instituce, jež se zabývají uváděním na trh, distribucí nebo prodejem finančních nástrojů včetně podílových jednotek subjektů kolektivního investování. Jelikož podílové jednotky subjektů kolektivního investování mohou také uvádět na trh, distribuovat nebo prodávat přímo správcovské společnosti subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) a investiční společnosti SKIPCP povolené v souladu se směrnicí 2009/65/ES a správci alternativních investičních fondů, kteří mají povolení podle směrnice 2011/61/EU, je nutné výslovně uvést, že výše uvedené intervenční pravomoci podle nařízení MiFIR se vztahují rovněž na správcovské společnosti SKIPCP a investiční společnosti SKIPCP a za určitých okolností i na správce alternativních investičních fondů.

               Cílem návrhu směrnice, kterou se mění směrnice 2014/65/EU (MiFID II), je vyloučit poskytovatele služeb hlášení údajů z působnosti směrnice 2014/65/EU.

               4)Změny nařízení (EU) 2016/1011 (referenční hodnoty).

               Článek 8 tohoto nařízení mění nařízení (EU) 2016/1011 (referenční hodnoty). Odstavec 11 určuje orgán ESMA jako příslušný orgán pro administrátory referenčních hodnot s kritickým významem i všech referenčních hodnot používaných v Unii, avšak spravovaných mimo ni. Odstavce 4, 5, 12, 13, 14, 15, 16, 17 a 19 jsou technické úpravy odrážející toto určení, přičemž odstavec 4 stanoví, že referenční hodnoty, jež slouží jako referenční částka pro objemy nad 500 miliard EUR, Komise určí jako hodnoty s kritickým významem. Odstavec 18 vymezuje pravomoci a kompetence, které by měl orgán ESMA mít při výkonu své úlohy příslušného orgánu.

               Odstavec 10 stanoví, že orgán ESMA by měl povolovat administrátory referenčních hodnot s kritickým významem. Odstavec 16 zrušuje kolegia orgánů dohledu pro referenční hodnoty s kritickým významem, jelikož orgán ESMA jakožto nový orgán dohledu nad těmito referenčními hodnotami s kritickým významem bude mít při posuzování rizik a dalších činnostech přehled za celou Unii.

               Odstavce 8 a 9 určují orgán ESMA jako příslušný orgán pro uznávání a schvalování případů přejímání administrátorů ze třetích zemí, respektive příslušných referenčních hodnot.

               Odstavce 1, 2, 3 a 6 zmocňují Komisi, aby dále upřesnila některá ustanovení nařízení (EU) 2016/1011 tak, aby orgán ESMA mohl příslušná ustanovení přímo používat.

               A konečně, změny článku 30 nařízení (EU) 2016/1011 zajišťují průběžnou kontrolu rovnocennosti s nařízením (EU) 2016/1011 třetími zeměmi. Za účelem přiměřené výměny informací a spolupráce při dohledu nad administrátory referenčních hodnot ve třetích zemích bude muset orgán ESMA uzavřít dohody o spolupráci s orgány dohledu třetích zemí. Pokud je však třetí země zařazena na seznam jurisdikcí, o nichž se prohlašuje, že mají strategické nedostatky ve svém vnitrostátním boji proti praní peněz a potírání financování teroristických režimů, které představují významné ohrožení finančního systému Unie, nebude smět orgán ESMA takovou dohodu o spolupráci s orgány dohledu této třetí země uzavřít.

               5)Změny nařízení (EU) 2017/1129 (prospekt)

               Článek 9 tohoto nařízení mění nařízení (EU) 2017/1129 tak, že se dohled nad určitými typy prospektů převádí na orgán ESMA.

               Klíčová změna je obsažena v odstavci 10, který uděluje orgánu ESMA úlohu „příslušného orgánu domovského členského státu“ pro čtyři kategorie prospektů. U těchto prospektů se úkoly v oblasti jejich kontroly a schvalování, jakož i v oblasti zpracování oznámení o pasu svěřují orgánu ESMA. Stanoví se „výkladové pravidlo“, aby se ustanovení nařízení o prospektu vztahovalo na situace, kdy orgán ESMA přebírá přímý dohled. Odstavec 1 zavádí řadu definic týkajících se specializovaných emitentů. Odstavec 4 také převádí na orgán ESMA pravomoc kontrolovat propagační sdělení týkající se prospektů, jež podléhají jeho schválení, místo příslušných orgánů hostitelských členských států. Zatímco skutečné kontrolování dodržování těchto ustanovení ohledně propagačních sdělení orgánem ESMA zůstává nepovinné, stane se povinným, pokud příslušný orgán formálně požádá orgán ESMA, aby využil tuto kontrolní pravomoc, když se prospekty schválené orgánem ESMA použijí pro nabídku nebo přijetí k obchodování v jeho jurisdikci.

               Odstavce 2, 3, 4, 6, 8, 11 a 12 obsahují objasnění návrhu s ohledem na novou úlohu orgánu ESMA v situacích, kdy by „výkladové pravidlo“ odstavce 10 mohlo být nedostatečné k dosažení právní jednoznačnosti (jazykový režim, dohody o spolupráci, oznámení).

               Odstavec 7 objasňuje a zlepšuje fungování režimu rovnocennosti u prospektů vypracovaných podle vnitrostátních pravidel třetí země. Pokud Komise prováděcím rozhodnutím tato pravidla prohlásí za rovnocenná, prospekt třetí země, který je již schválen orgánem dohledu třetí země, bude podán pouze u orgánu ESMA a orgán ESMA zašle osvědčení o podání (namísto potvrzení o schválení, srovn. odst. 5 písm. b) příslušnému orgánu každého hostitelského členského státu, kde je tento „rovnocenný“ prospekt třetí země oznámen. Pro účely dohledu nad prospekty emitentů ze třetích zemí bude muset orgán ESMA uzavřít dohody o spolupráci s orgány dohledu třetích zemí. Pokud je však třetí země zařazena na seznam jurisdikcí, o nichž se prohlašuje, že mají strategické nedostatky ve svém vnitrostátním boji proti praní peněz a potírání financování teroristických režimů, které představují významné ohrožení finančního systému Unie, nebude smět orgán ESMA takovou dohodu o spolupráci s orgány dohledu této třetí země uzavřít (srovn. odst. 9 písm. a)). Odst. 5 písm. a) napravuje opomenutí v čl. 25 odst. 4 nařízení (EU) 2017/1129 tím, že objasňuje, že příslušné orgány musí orgánu ESMA elektronicky sdělovat i veškeré konečné podmínky základních prospektů po podání těchto konečných podmínek, a to i v případě, že se příslušný základní prospekt nepoužívá na základě pasu v žádném hostitelském členském státě, což je v souladu s požadavky směrnice 2003/71/ES.

               Odstavec 13 opravuje chybu v nařízení (EU) 2017/1129 tím, že datum, do kterého jsou členské státy povinny oznámit svá pravidla o sankcích Komisi a orgánu ESMA, uvádí do souladu s datem stanoveným v čl. 49 odst. 3 uvedeného nařízení, do kterého musí členské státy splnit ustanovení kapitoly VIII uvedeného nařízení.

               Odstavec 14 zavádí novou kapitolu, která stanoví pravomoci a kompetence orgánu ESMA, které jsou nezbytné pro dohled a prosazování nařízení o prospektu, včetně pravomocí ukládat peněžité pokuty a penále.

               2017/0230 (COD)

               Návrh

               NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

               kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), nařízení (EU) č. 1094/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění), nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), nařízení (EU) č. 345/2013 o evropských fondech rizikového kapitálu, nařízení (EU) č. 346/2013 o evropských fondech sociálního podnikání, nařízení (EU) č. 600/2014 o trzích finančních nástrojů, nařízení (EU) 2015/760 o evropských fondech dlouhodobých investic, nařízení (EU) 2016/1011 o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů, a nařízení (EU) 2017/1129 o prospektu, který má být uveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu

               (Text s významem pro EHP)

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky
                  30
               ,

               s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru
                  31
               ,

               v souladu s řádným legislativním postupem
                  32
               ,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Po finanční krizi a na základě doporučení skupiny odborníků na vysoké úrovni, kterou vedl Jacques de Larosière, dosáhla Unie významného pokroku při vytváření nejen silnějších, ale také harmonizovanějších pravidel pro finanční trhy ve formě jednotného souboru pravidel. Unie rovněž zřídila Evropský systém dohledu nad finančním trhem (ESFS), který je založen na dvoupilířovém systému kombinujícím mikroobezřetnostní dohled koordinovaný evropskými orgány dohledu s makroobezřetnostním dohledem prostřednictvím zřízení Evropské rady pro systémová rizika (ESRB). Tři evropské orgány dohledu, jimiž jsou Evropský orgán pro bankovnictví (EBA), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010
                  33
               , Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010, a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010
                  34
                (společně nazývanými „zřizovací nařízení“), zahájily svou činnost v lednu 2011. Hlavním všeobecným cílem evropských orgánů dohledu je udržitelným způsobem posilovat stabilitu a efektivitu finančního systému v celé Unii a posilovat ochranu spotřebitelů a investorů.

               (2)Evropské orgány dohledu významně přispěly k harmonizaci pravidel finančních trhů v Unii tím, že Komisi poskytují podklady pro její iniciativy týkající se nařízení a směrnic přijímaných Radou a Parlamentem. Evropské orgány dohledu také předkládají Komisi návrhy podrobných technických pravidel, které jsou přijímány jako akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty.

               (3)Evropské orgány dohledu rovněž přispěly ke sbližování v oblasti dohledu nad finančním trhem. A také v oblasti postupů dohledu v Unii prostřednictvím obecných pokynů určených příslušným orgánům a prostřednictvím koordinace přezkumu postupů dohledu. Avšak rozhodovací procesy zakotvené v jejich zřizovacích nařízeních spolu s omezeními zdrojů a povahy těchto nástrojů, jež mají evropské orgány dohledu k dispozici, jim zabránily v tom, aby plně dosáhly svých obecných cílů.

               (4)Po sedmi letech fungování a po hodnoceních a veřejných konzultacích provedených Komisí se zdá, že je stále více omezována schopnost evropských orgánů dohledu plnit své cíle spočívající v další integraci finančních trhů a služeb a v posílení ochrany spotřebitelů na základě stávajícího legislativního rámce, a to jak uvnitř Unie, tak ve vztazích mezi Unií a třetími zeměmi.

               (5)Jakékoli posílené pravomoci, které mají být evropským orgánům dohledu poskytnuty, aby mohly dosáhnout uvedených cílů, by také vyžadovaly řádnou správu a řízení a dostatečné financování. Zvýšené pravomoci by samy o sobě nestačily k dosažení cílů evropských orgánů dohledu, pokud by tyto orgány neměly dostatečné finanční prostředky nebo efektivní a účinnou správu a řízení.

               (6)Sdělení Komise ze dne 8. června 2017 o hodnocení akčního plánu unie kapitálových trhů v polovině období zdůraznilo, že efektivnější a důslednější dohled nad finančními trhy a službami je klíčový pro odstranění možností regulatorní arbitráže mezi členskými státy při plnění jejich úkolů v oblasti dohledu, pro urychlování integrace trhů a pro vytváření příležitostí jednotného trhu pro finanční subjekty a investory.

               (7)Pro dokončení unie kapitálových trhů jsou proto zvláště naléhavé další pokroky v integraci dohledu. Deset let po vzniku finanční krize a zřízení nového systému dohledu budou finanční služby a unie kapitálových trhů stále čím dál více určovány vývojem dvou důležitých faktorů: udržitelného financování a technologických inovací. Oba tyto faktory mají potenciál transformovat finanční služby a je nutno náš systém dohledu nad finančními službami pro ně uzpůsobit.

               (8)Je proto zásadní, aby se finanční systém plně podílel na řešení rozhodujících výzev v oblasti udržitelnosti. To bude vyžadovat hluboké přepracování finančního systému, k němuž by měly evropské orgány dohledu aktivně přispívat, a to počínaje reformami k vytvoření správného rámce regulace a dohledu, který by zmobilizoval a orientoval toky soukromého kapitálu směrem k udržitelným investicím.

               (9)Evropské orgány dohledu by měly hrát důležitou úlohu při určování a oznamování rizik, jež faktory týkající se životního prostředí, sociálních otázek a oblasti správy a řízení představují pro finanční stabilitu, a při zvyšování souladu činností finančních trhů s cíli v oblasti udržitelnosti. Evropské orgány dohledu by měly poskytovat obecné pokyny ohledně toho, jak lze ohledy na udržitelnost účinně zapracovat do příslušných finančních právních předpisů EU a podporovat soudržné provádění těchto ustanovení poté, co jsou přijata.

               (10)Technologické inovace mají stále větší dopad na finanční sektor, a příslušné orgány proto uskutečnily různé iniciativy, aby se s tímto technologickým vývojem vypořádaly. Za účelem podpory lepšího sbližování dohledu a za účelem výměny osvědčených postupů mezi příslušnými orgány na jedné straně a mezi příslušnými orgány a finančními institucemi nebo účastníky finančního trhu na straně druhé je nutno posílit úlohu evropských orgánů dohledu v souvislosti s jejich funkcí dozoru a s koordinací dohledu.

               (11)Technologický pokrok na finančních trzích může zlepšit finanční začlenění, umožnit přístup k finančním prostředkům, zvýšit integritu trhu a provozní efektivitu a také snížit překážky vstupu na tyto trhy. V rozsahu relevantním pro použitelná základní pravidla by se školení příslušných orgánů měla týkat také technologických inovací. To by mělo přispět k tomu, aby členské státy nevytvářely v těchto záležitostech odlišné přístupy.

               (12)Řada vnitrostátních orgánů není podle zřizovacích nařízení definována jako příslušné orgány, a přesto jsou zmocněny zajišťovat uplatňování právních předpisů Unie v oblasti finančních služeb a trhů.  K zajištění důsledných, efektivních a účinných postupů dohledu v rámci ESFS je nutné tyto orgány jako takové definovat. To by evropským orgánům dohledu umožnilo zejména vydávat pokyny a doporučení pro tyto vnitrostátní orgány.

               (13)Aby byly zajištěny vhodné záruky ochrany zájmů zúčastněných stran v případě, že evropské orgány dohledu uplatňují svou pravomoc vydávat obecné pokyny nebo doporučení, měly by mít různé skupiny zúčastněných stran možnost vydat stanovisko, pokud se dvě třetiny jejich členů domnívají, že dotyčný evropský orgán dohledu překročil svou pravomoc. V takovém případě by měla mít Komise pravomoc po řádném posouzení požadovat po dotyčném evropském orgánu dohledu, aby tyto obecné pokyny nebo doporučení zrušil.

               (14)Pro účely postupu podle článku 17 zřizovacích nařízení a v zájmu řádného uplatňování právních předpisů Unie je navíc vhodné usnadnit a urychlit přístup evropských orgánů dohledu k informacím. Tyto orgány by proto měly být oprávněny vyžádat si prostřednictvím řádně odůvodněné žádosti informace přímo od všech dotčených příslušných orgánů, finančních institucí a účastníků finančního trhu, a to i v případě, že tyto orgány, instituce nebo účastníci trhu sami neporušili žádné ustanovení právních předpisů Unie. Evropské orgány dohledu by měly o těchto žádostech uvědomit dotyčný příslušný orgán a ten by jim měl být nápomocen při shromažďování požadovaných informací.

               (15)Harmonizovaný dohled nad finančním sektorem vyžaduje jednotný přístup příslušných orgánů. Činnosti příslušných orgánů by proto měly podléhat pravidelným a nezávislým hodnocením prováděným evropskými orgány dohledu, které by měl podporovat výbor pro přezkum zřízený každým z nich. Evropské orgány dohledu by také měly vypracovat metodický rámec pro taková hodnocení. Nezávislá hodnocení by se měla zaměřit nejen na sbližování postupů dohledu, ale také na schopnost příslušných orgánů dosahovat při dohledu vysoce kvalitních výsledků, jakož i na nezávislost těchto příslušných orgánů. Aby se podpořilo dodržování předpisů a zvýšila se transparentnost, měly by být výsledky těchto hodnocení zveřejňovány, pokud by ovšem takové zveřejnění nepředstavovalo riziko pro finanční stabilitu.

               (16)Harmonizovaný dohled nad finančním sektorem rovněž vyžaduje účinné řešení sporů mezi příslušnými orgány různých členských států v přeshraničních situacích. Stávající pravidla pro řešení takových sporů nejsou zcela uspokojivá. Je proto nezbytné je přizpůsobit tak, aby byla snadněji použitelná.

               (17)Nedílnou součástí úsilí evropských orgánů dohledu o sbližování postupů dohledu je podpora kultury dohledu Unie. Evropské orgány dohledu však nejsou vybaveny všemi nástroji potřebnými k dosažení tohoto cíle. Je nezbytné, aby evropské orgány dohledu mohly stanovit obecné cíle a priority v oblasti dohledu ve víceletém strategickém plánu dohledu, který má pomoci příslušným orgánům určit nejdůležitější oblasti, které se týkají integrity trhu a finanční stability v celé EU, a to rovněž s ohledem na obezřetnostní dohled nad podniky zabývajícími se přeshraniční činností, a zaměřit se na ně. Strategický plán dohledu by měl být založen na rizicích a měl by zohledňovat všeobecné ekonomické a regulatorní směry pro opatření v oblasti dohledu, jakož i relevantní mikroobezřetnostní trendy, možná rizika a slabá místa, jež evropské orgány dohledu identifikovaly ve svých hodnoceních příslušných orgánů a při celounijních a zátěžových testech. Příslušné orgány by měly následně vypracovat roční pracovní programy pro provádění strategického plánu dohledu, které převádějí priority a cíle Unie do podoby operačních cílů pro tyto orgány. Evropské orgány dohledu by měly být zmocněny přezkoumávat provádění ročních pracovních programů v oblasti každodenního dohledu, a to i na základě posuzování vzorků opatření dohledu přijatých v jednotlivých případech, aby mohly dosáhnout svého cíle harmonizovat postupy dohledu.

               (18)Současné postupy dohledu týkající se externího zajišťování činností, delegování a převodu rizik (transakce typu „back-to-back“ nebo „fronting“) z jednoho licencovaného subjektu na jiný subjekt se v jednotlivých členských státech liší. Tyto odlišné regulatorní přístupy s sebou nesou riziko regulatorní arbitráže v členských státech („předhánění se o co nejmenší regulaci“). Nedostatečný dohled nad externě zajišťovanými, delegovanými nebo převedenými činnostmi vystavuje Unii rizikům ohrožujícím finanční stabilitu. Tato rizika jsou obzvláště akutní v souvislosti se subjekty podléhajícími dohledu, které externě zajišťují nebo delegují činnosti ve třetích zemích nebo do nich převádějí rizika, kdy mohou orgány dohledu postrádat nezbytný nástroj pro přiměřený a účinný výkon dohledu nad podstatnými činnostmi a klíčovými funkcemi. Evropské orgány dohledu by měly mít aktivní úlohu při prosazování sbližování dohledu tím, že zajišťují společné chápání a postupy dohledu nad externím zajišťováním činností, převodem rizik a delegováním podstatných činností a klíčových funkcí ve třetích zemích v souladu s právními předpisy Unie a s ohledem na pokyny, doporučení a stanoviska, jež mohou evropské orgány dohledu přijímat. Evropské orgány dohledu by proto měly mít pravomoci nezbytné k účinné koordinaci opatření v oblasti dohledu prováděných vnitrostátními orgány dohledu, a to jak při schvalování a registraci podniků, tak v rámci průběžného přezkumu postupů dohledu. Při plnění této koordinační úlohy by se evropské orgány dohledu měly zejména zaměřit na situace, které mohou vést k obcházení pravidel, a měly by sledovat finanční instituce nebo účastníky finančního trhu, kteří hodlají široce využívat externí zajišťování činností, delegování a převod rizik ve třetích zemích s úmyslem těžit z pasu EU, zatímco podstatné činnosti nebo funkce v zásadě vykonávají mimo Unii.

               (19)Aby byla zajištěna trvalá finanční stabilita, je nutno průběžně sledovat rozhodnutí o rovnocennosti třetích zemí přijatá Komisí. Evropské orgány dohledu by proto měly ověřovat, zda jsou nadále plněna kritéria, na jejichž základě byla přijata rozhodnutí o rovnocennosti třetích zemí, a podmínky v nich stanovené. Evropské orgány dohledu by navíc měly sledovat vývoj v oblasti právních předpisů a v oblasti dohledu a také postupy vynucování v dotyčných třetích zemích. V této souvislosti by evropské orgány dohledu měly také vypracovávat správní ujednání s příslušnými orgány třetích zemí s cílem získat informace pro účely sledování a pro koordinaci činností v oblasti dohledu. Tento režim rozšířeného dohledu zajistí, že rozhodování o rovnocennosti třetích zemí bude transparentnější, předvídatelnější pro dotyčné třetí země a jednotnější ve všech odvětvích.

               (20)Sběr a shromažďování přesných a úplných informací evropskými orgány dohledu je nezbytným předpokladem plnění jejich úkolů a funkcí a dosahování jejich cílů. Aby se zabránilo zdvojování oznamovací povinnosti finančních institucí a účastníků finančního trhu, měly by tyto informace poskytovat příslušné orgány nebo vnitrostátní orgány dohledu, které jsou nejblíže finančním trhům a institucím. Evropské orgány dohledu by však měly mít možnost podat řádně odůvodněnou žádost o informace přímo finančním institucím nebo účastníkům finančního trhu, jestliže příslušný orgán tyto informace neposkytne nebo nemůže poskytnout v určené lhůtě. Kromě toho je k zajištění účinnosti práva evropských orgánů dohledu na shromažďování informací nezbytné, aby měly možnost ukládat penále nebo pokuty finančním institucím nebo účastníkům finančních trhů, kteří přesně, zcela nebo včas nesplní žádost nebo rozhodnutí o předložení informací. Právo dotyčné finanční instituce nebo účastníka finančního trhu na slyšení evropskými orgány dohledu by mělo být výslovně zaručeno.

               (21)V nařízeních o zřízení evropských orgánů dohledu bylo stanoveno, že v rámci jejich struktury správy a řízení budou hrát klíčovou úlohu příslušné orgány. V těchto nařízeních bylo rovněž uvedeno, že za účelem zabránění střetu zájmů mají členové rady orgánů dohledu a správní rady jednat nezávisle a ve výhradním zájmu Unie. Původní struktura správy a řízení evropských orgánů dohledu však neposkytovala dostatečné záruky, jež by zajišťovaly úplné vyloučení střetů zájmů, což může ovlivňovat schopnost evropských orgánů dohledu přijímat všechna nezbytná rozhodnutí v oblasti sbližování dohledu a zajistit, aby jejich rozhodnutí plně zohledňovala širší zájmy Unie. Proto, aby byla zajištěna efektivita a účinnost rozhodovacího procesu evropských orgánů dohledu, je nutno nově definovat přidělení rozhodovacích pravomocí v rámci evropských orgánů dohledu.

               (22)Unijní rozměr v rozhodovacím procesu v rámci rady orgánů dohledu by navíc měl být posílena tím, že jako členové rady budou zařazeni nezávislí členové na plný úvazek, kteří nepodléhají možným střetům zájmů. Rozhodovací pravomoci ohledně otázek regulatorního charakteru a přímého dohledu by měly zůstat zcela v pravomoci rady orgánů dohledu. Správní rada by se měla přeměnit ve výkonnou radu složenou z členů na plný úvazek a měla by rozhodovat o určitých neregulatorních záležitostech včetně nezávislých hodnocení příslušných orgánů, urovnávání sporů, případech porušení právních předpisů Unie, strategického plánu dohledu, sledování externího zajišťování činností, delegování a převodů rizik do třetích zemí, zátěžových testů a žádostí o informace. Výkonná rada by měla také přezkoumávat a připravovat všechna rozhodnutí, která má přijímat rada orgánů dohledu. Postavení a úloha předsedy by navíc měly být posíleny jeho zmocněním k plnění formálních úkolů a tím, že má ve výkonné radě rozhodující hlas. A konečně, měl by být posílen unijní rozměr v oblasti správy a řízení evropských orgánů dohledu, a to úpravou podoby výběrového řízení na funkce předsedy a členů výkonné rady tak, aby toto výběrové řízení zahrnovalo úlohu Rady a Evropského parlamentu. Výkonná rada by měla mít vyvážené složení.

               (23)Aby byla zajištěna vhodná úroveň odbornosti a odpovědnosti, měli by být předseda a členové výkonné rady jmenováni na základě zásluh, dovedností, znalostí o clearingu, poobchodním zpracování a finančních záležitostech, jakož i zkušeností relevantních pro dohled nad finančním trhem. Za účelem zajištění transparentnosti a demokratické kontroly, jakož i ochrany práv orgánů Unie by měli být předseda a členové výkonné rady vybíráni na základě otevřeného výběrového řízení. Komise by měla určit užší seznam kandidátů a předložit jej Evropskému parlamentu ke schválení. Po tomto schválení by Rada měla přijmout rozhodnutí o jmenování členů výkonné rady. Předseda a členové výkonné rady na plný úvazek by se měli zodpovídat Evropskému parlamentu a Radě za veškerá rozhodnutí přijímaná na základě zřizovacích nařízení.

               (24)Aby bylo zajištěno efektivnější přidělování provozních úkolů na jedné straně a řízení každodenních správních činností na straně druhé, stávající úkoly výkonného ředitele každého z evropských orgánů dohledu by měl převzít jeden z členů výkonné rady, který by měl být vybrán na základě těchto konkrétních úkolů.

               (25)Je vhodné, aby finanční instituce a účastníci finančního trhu přispívali na financování činností evropských orgánů dohledu, protože celkovým cílem činností evropských orgánů dohledu je přispívat k finanční stabilitě a tím, že se zabrání narušování hospodářské soutěže, také ke správné činnosti jednotného trhu. Z činnosti evropských orgánů dohledu mají prospěch všechny finanční instituce a účastníci finančního trhu bez ohledu na to, zda působí přeshraničně, či nikoli. Evropské orgány dohledu přispívají k tomu, že finanční instituce a účastníci finančního trhu podnikají ve stabilním prostředí a za rovných podmínek. Finanční instituce a účastníci finančního trhu, kteří nejsou pod přímým dohledem evropských orgánů dohledu, by proto měli rovněž přispívat k financování činností evropských orgánů dohledu, z nichž mají prospěch. Navíc by však evropské orgány dohledu měly také dostávat poplatky placené finančními institucemi a účastníky finančního trhu podléhajícími jejich přímému dohledu.

               (26)V rámci každé kategorie finančních institucí a účastníků finančního trhu by měla úroveň příspěvků zohledňovat míru, v jaké každá finanční instituce a účastník finančního trhu těží z činnosti evropských orgánů dohledu. Jednotlivé příspěvky finančních institucí a účastníků finančních trhů by tudíž měly být stanoveny s ohledem na jejich velikost, aby odrážely jejich význam na dotyčném trhu. Výběr velmi malých příspěvků by měl podléhat minimální prahové hodnotě, aby byl výběr poplatků ekonomický a současně bylo zajištěno, že větší podniky nebudou muset přispívat nepřiměřeně.

               (27)Za účelem určení způsobu výpočtu ročních příspěvků jednotlivých finančních institucí a účastníků finančního trhu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy. Akty v přenesené pravomoci stanoví metodiku přiřazování odhadovaných výdajů kategoriím finančních institucí nebo účastníků finančního trhu a kritéria pro určení výše jednotlivých příspěvků na základě velikosti. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

               (28)Aby byla zachována důvěrná povaha práce evropských orgánů dohledu, měla by se povinnost zachovávat služební tajemství vztahovat i na každou osobu, která poskytuje jakoukoli službu, přímo nebo nepřímo, trvale nebo příležitostně, týkající se úkolů dotyčného evropského orgánu dohledu.

               (29)Nařízení (EU) č. 1093/2010, č. 1094/2010 a č. 1095/2010, jakož i právní předpisy upravující odvětví finančních služeb vyžadují, aby evropské orgány dohledu usilovaly o účinná správní ujednání zahrnující výměnu informací s orgány dohledu ze třetích zemí. Potřeba účinné spolupráce a výměny informací by měla být ještě důležitější, když podle tohoto pozměňujícího nařízení některé evropské orgány dohledu převezmou dodatečné, širší povinnosti v oblasti dohledu nad subjekty a činnostmi mimo EU. Pokud v této souvislosti evropské orgány dohledu zpracovávají osobní údaje, a to i převodem těchto údajů mimo Unii, jsou vázány požadavky nařízení (EU) 2018/XXX (nařízení o ochraně údajů pro orgány a instituce EU). Nebylo-li přijato rozhodnutí o přiměřenosti nebo neexistují-li vhodné záruky, například stanovené ve správních ujednáních ve smyslu čl. 49 odst. 3 nařízení o ochraně údajů pro orgány a instituce EU, mohou si evropské orgány dohledu vyměňovat osobní údaje s orgány třetích zemí v souladu s podmínkami odchylky ve veřejném zájmu stanovené v čl. 51 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, a to zejména v případech mezinárodní výměny údajů mezi orgány finančního dohledu.

               (30)Je nezbytné, aby rozhodovací postupy evropských orgánů dohledu poskytovaly dostatečné záruky členským státům, které nejsou účastníky bankovní unie, a současně aby evropským orgánům dohledu i nadále umožňovaly účinně přijímat rozhodnutí, když se počet nezúčastněných členských států sníží. Současná pravidla hlasování, která vyžadují, aby se rozhodnutí evropských orgánů dohledu přijímala většinou účastnických členských států a většinou neúčastnických členských států, by měla být zachována. Jsou však nezbytná další ochranná opatření, aby se zabránilo situaci, kdy by nebylo možné rozhodnutí přijímat pouze z důvodu nepřítomnosti příslušných orgánů členských států, a aby byla při hlasování zajištěna přítomnost co největšího počtu příslušných vnitrostátních orgánů, a výsledky hlasování byly tudíž dostatečně silné a legitimní.

               (31)Nařízení o zřízení evropských orgánů dohledu stanoví, že by evropské orgány dohledu ve spolupráci s ESRB měly iniciovat a koordinovat celounijní zátěžové testy, aby se posoudila odolnost finančních institucí nebo účastníků finančních trhů vůči nepříznivému vývoji trhu. Mělo by také zajistit co nejširší uplatňování jednotné metodiky při těchto testech na vnitrostátní úrovni. Aby byla zajištěna náležitá rovnováha mezi zaměřením příslušných orgánů na aspekty dohledu a úvahami týkajícími se celé Unie, je vhodné převést pravomoc rozhodovat o iniciování a koordinaci zátěžových testů na výkonnou radu evropských orgánů dohledu. V souvislosti se všemi evropskými orgány dohledu by se rovněž mělo objasnit, že povinnosti příslušných orgánů zachovávat služební tajemství jim nebrání předávat výsledky zátěžových testů evropským orgánům dohledu za účelem zveřejnění.

               (32)Aby byla zajištěna vysoká úroveň sbližování v oblasti dohledu a schvalování interních modelů, měl by mít orgán EIOPA možnost vydávat stanoviska za účelem nápravy možných nesrovnalostí a na pomoc příslušným orgánům při dosažení dohody ohledně schvalování interních modelů. Příslušné orgány by měly rozhodovat v souladu s těmito stanovisky, nebo případně vysvětlit, proč nerozhodly v souladu s dotyčným stanoviskem.

               (33)Vzhledem ke stále rostoucímu přeshraničnímu rozměru obchodních činností a zejména činností některých investičních podniků, které vzhledem k jejich systémové povaze mohou mít přeshraniční účinky s dopadem na finanční stabilitu, měl by mít orgán ESMA posílenou koordinační úlohu spočívající v tom, že by příslušným orgánům doporučoval, aby zahájily příslušná šetření. Kromě toho by měl být schopen usnadňovat výměnu informací důležitých pro tato šetření, pokud má orgán ESMA opodstatněné důvody k podezření, že dochází k činnosti s významnými přeshraničními účinky, která ohrožuje řádné fungování a integritu finančních trhů nebo finanční stabilitu Unie. Za tímto účelem by měl orgán ESMA provozovat nástroj pro uchovávání údajů, který umožní shromažďovat od příslušných orgánů veškeré důležité informace a šířit je mezi nimi.

               (34)Hlavními cíli nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 345/2013
                  35
               , nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 346/2013
                  36
                a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/760
                  37
                jsou podpora zaměstnanosti a růstu, financování MSP, sociální a dlouhodobé investice a podpora kultury investování v EU. Rozdílné využívání možnosti vlastního uvážení příslušnými vnitrostátními orgány, jejich rozdílné správní postupy a rozdíly v kultuře a výkonnosti dohledu však přetrvávají navzdory harmonizaci dosažené prostřednictvím uvedených tří nařízení. Tyto rozdíly brání potřebnému dosažení rovných podmínek mezi správci kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu, kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a fondů dlouhodobých investic v jednotlivých členských státech a současně zvyšují transakční a provozní náklady těchto správců.

               (35)Aby se snížily transakční a provozní náklady, posílily možnosti volby pro investora a zvýšila právní jistota, je vhodné převést pravomoci dohledu, včetně udělování a odnímání registrací a povolení, pro správce kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu a tyto fondy podle nařízení (EU) č. 345/2013, správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání nebo tyto fondy podle nařízení (EU) č. 346/2013 a evropské fondy dlouhodobých investic podle nařízení (EU) 2015/760 z příslušných orgánů na orgán ESMA. Za tímto účelem by měl mít orgán ESMA možnost provádět šetření a kontroly na místě a ukládat pokuty nebo penále, aby příslušné osoby přiměl ukončit protiprávní jednání, poskytnout úplné a správné informace, jež orgán ESMA požaduje, nebo se podrobit šetření či kontrole na místě.

               (36)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/760 ze dne 29. dubna 2015 o evropských fondech dlouhodobých investic stanoví jednotné požadavky, které musí splňovat dlouhodobé fondy, aby mohly být schváleny jako „ELTIF“. Nařízení (EU) 2015/760 stanoví pravidla upravující problematiku kvalifikovaných investic, podniků kvalifikovaných pro portfolio, koncentrace a kvalifikovaných investorů. Tato pravidla také definují pravomoci v oblasti dohledu, včetně požadavků týkajících se povolení a průběžného dohledu. Při zachování pravidel obezřetnostního dohledu uvedených v nařízení (EU) 2015/760 uděluje toto nařízení orgánu ESMA pravomoci v oblasti dohledu včetně pravomoci vydávat povolení, provádět průběžný dohled a odnímat povolení. Toto nařízení pověřuje orgán ESMA vypracováváním návrhů regulačních technických norem, které nezahrnují politické rozhodnutí, určených k předložení Komisi, aby právní povinnosti orgánu ESMA a míra, v jaké může postupovat podle vlastního uvážení podle nařízení (EU) 2015/760, byly dostatečně jasné. Podobné změny byly provedeny v nařízeních (EU) č. 345/2013 a č. 346/2013 za účelem svěření pravomocí v oblasti dohledu orgánu ESMA.

               (37)Aby mohl účinně vykonávat své pravomoci v oblasti dohledu, pokud jde o kvalifikované fondy rizikového kapitálu, kvalifikované fondy sociálního podnikání a evropské fondy dlouhodobých investic a jejich správce, měl by mít orgán ESMA možnost provádět šetření a kontroly na místě. Aby se posílily jeho schopnosti dozoru, měly by být orgánu ESMA uděleny pravomoci ukládat pokuty nebo penále, jež mají příslušné osoby přimět, aby ukončily protiprávní jednání, poskytly úplné a správné informace, jež orgán ESMA požaduje, nebo se podrobily šetření či kontrole na místě. Toto nařízení by proto mělo jasně vymezit hranice takových správních sankcí nebo jiných správních opatření, jež by měla být účinná, přiměřená a odrazující a měla by zajišťovat společný přístup a odrazující účinek. Tam, kde je to nutné a nezbytné, měly by činnosti orgánu ESMA v oblasti vyšetřování a vynucování využívat podpory vnitrostátních orgánů. Orgán ESMA by měl být zmocněn delegovat některé z těchto funkcí na příslušné vnitrostátní orgány.

               (38)Článek 40 nařízení (EU) č. 600/2014 udělil orgánu ESMA dočasné intervenční pravomoci, jež mu umožňují za určitých podmínek dočasně zakázat nebo omezit v Unii uvádění na trh, distribuci nebo prodej určitých finančních nástrojů či finančních nástrojů s určitými stanovenými rysy nebo určitý typ finanční činnosti či praktiky. Výslovně se uvádí, že tyto pravomoci zasahovat u produktů podle nařízení (EU) č. 600/2014 se vztahují na investiční podniky a úvěrové instituce, jež se zabývají uváděním na trh, distribucí nebo prodejem finančních nástrojů včetně podílových jednotek subjektů kolektivního investování. Jelikož podílové jednotky subjektů kolektivního investování mohou také uvádět na trh, distribuovat nebo prodávat přímo správcovské společnosti subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů a investiční společnosti povolené v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES a správci alternativních investičních fondů, kteří mají povolení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU, je nutno v zájmu zvýšení právní jistoty výslovně uvést, že výše uvedené pravomoci zasahovat u produktů podle nařízení (EU) č. 600/2014 se vztahují rovněž na správcovské společnosti SKIPCP a investiční společnosti SKIPCP, jakož i na správce alternativních investičních fondů.

               (39)V přísně vymezených a výjimečných případech může orgán ESMA využít své intervenční pravomoci k omezení nebo zákazu uvádění na trh, prodeje nebo distribuce podílových jednotek nebo akcií SKIPCP či alternativních investičních fondů, a to i prostřednictvím jejich správců. To by bylo vhodné, jestliže navržené opatření řeší významnou obavu o ochranu investorů či hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části, jestliže regulatorní požadavky podle právních předpisů Unie, které se vztahují na dotyčný finanční nástroj nebo činnost, toto ohrožení neřeší a jestliže příslušný orgán nebo příslušné orgány nepodnikly kroky k řešení dané hrozby, nebo jestliže přijatá opatření hrozbu dostatečně neřeší.

               (40)Nesrovnalosti v kvalitě, formátování, spolehlivosti obchodních údajů a v příslušných nákladech mají nepříznivý vliv na transparentnost, ochranu investorů a efektivitu trhu. Aby se zdokonalilo sledování a rekonstrukce obchodních údajů, zlepšila soudržnost a kvalita těchto údajů a jejich dostupnost a přístupnost při přiměřených nákladech v celé Unii pro dotyčné obchodní systémy, zavedla směrnice 2014/65/EU nový právní režim pro služby hlášení údajů, včetně povolování poskytovatelů služeb hlášení údajů a dohledu nad nimi.

               (41)Kvalita obchodních údajů a jejich zpracování a poskytování, včetně přeshraničního zpracování a poskytování údajů, má zásadní význam pro dosažení hlavního cíle nařízení (EU) č. 600/2014 spočívajícího v posílení transparentnosti finančních trhů. Poskytování základních datových služeb je tudíž klíčovým předpokladem toho, aby uživatelé mohli získat kýžený přehled o obchodní činnosti na finančních trzích v rámci celé Unie a aby příslušné orgány dostávaly přesné a komplexní informace o relevantních transakcích.

               (42)Obchodní údaje jsou kromě toho stále důležitějším nástrojem k účinnému prosazování požadavků vyplývajících z nařízení (EU) č. 600/2014. Vzhledem k přeshraničnímu rozměru zacházení s údaji, kvalitě údajů a nezbytnosti dosáhnout úspor z rozsahu a zamezit nepříznivému dopadu možných rozdílů jak na kvalitu údajů, tak na úkoly poskytovatelů služeb hlášení údajů je prospěšné a odůvodněné převést pravomoci vydávat osvědčení a provádět dohled nad poskytovateli služeb hlášení údajů z příslušných orgánů na orgán ESMA a upřesnit tyto pravomoci v nařízení (EU) č. 600/2014, což současně umožní konsolidovat přínosy vyplývající ze sdružování kompetencí týkajících se údajů v rámci orgánu ESMA.

               (43)Když se retailoví investoři rozhodují investovat do nějakého finančního nástroje, měli by být dostatečně informováni o možných rizicích. Právní rámec Unie má snížit riziko nevhodného prodeje, kdy se retailovým investorům prodávají finanční produkty, které neodpovídají jejich potřebám a očekáváním. Za tímto účelem posílí směrnice 2014/65/EU a nařízení (EU) č. 600/2014 požadavky na organizaci a vedení podnikání, aby se zajistilo, že investiční podniky budou jednat v nejlepším zájmu svých klientů. Mezi tyto požadavky patří lepší uvědomování klientů o možných rizicích, lepší posuzování vhodnosti doporučovaných produktů, jakož i povinnost rozdělovat finanční nástroje v rámci určeného cílového trhu s ohledem na takové faktory, jako je platební schopnost emitentů. Orgán ESMA by měl plně využívat své pravomoci, aby zajistil sbližování dohledu a podporoval vnitrostátní orgány při dosahování vysoké úrovně ochrany investorů a účinného dozoru nad riziky spojenými s finančními produkty.

               (44)Je důležité zajistit efektivní a účinné předkládání, kompilaci, analýzu a zveřejňování údajů pro účely výpočtů ke stanovení požadavků na transparentnost před uskutečněním obchodu i po něm a režimy povinnosti obchodování, jakož i pro účely referenčních údajů v souladu s nařízením (EU) č. 600/2014 a nařízením (EU) č. 596/2014
                  38
               . Orgánu ESMA by proto měly být uděleny pravomoci provádět přímé shromažďování údajů od účastníků trhu v souvislosti s požadavky na transparentnost před uskutečněním obchodu i po něm, jakož i povolovat poskytovatele služeb hlášení údajů a vykonávat nad nimi dohled.

               (45)Udělení těchto pravomocí orgánu ESMA umožní centrálně řízené povolování a dozor, což by zabránilo současné situaci, kdy je zapotřebí, aby řada obchodních systémů, systematických internalizátorů, schválených systémů pro uveřejňování informací a poskytovatelů konsolidovaných obchodních informací poskytovala údaje různým příslušným orgánům, které je teprve poté poskytují orgánu ESMA. Takový centrálně řízený systém by měl být pro účastníky trhu velmi přínosný z hlediska vyšší transparentnosti údajů, ochrany investorů a účinnosti trhu.

               (46)Převedení pravomocí shromažďovat údaje, vydávat povolení a provádět dozor z příslušných orgánů na orgán ESMA také přispívá k dalším úkolům, jež orgán ESMA plní podle nařízení (EU) č. 600/2014, jako je sledování trhu, dočasné intervenční pravomoci orgánu ESMA a pravomoci k řízení pozic, jakož i zajišťování důsledného dodržování požadavků na transparentnost před uskutečněním obchodu i po něm.

               (47)Aby mohl orgán ESMA účinně vykonávat své pravomoci dohledu v oblasti zpracování a poskytování údajů, měl by mít možnost provádět šetření a kontroly na místě. Orgán ESMA by měl mít možnost ukládat pokuty nebo penále, aby přiměl poskytovatele služeb hlášení údajů k tomu, aby ukončili protiprávní jednání, poskytli úplné a správné informace, jež orgán ESMA požaduje, nebo se podrobili šetření či kontrole na místě, a ukládat správní sankce nebo jiná správní opatření, pokud zjistí, že se určitá osoba úmyslně nebo z nedbalosti dopustila porušení nařízení (EU) č. 600/2014.

               (48)Ve všech členských státech jsou k dispozici finanční produkty využívající referenční hodnoty s kritickým významem. Tyto referenční hodnoty mají proto zásadní význam pro fungování finančních trhů a finanční stabilitu v Unii. Dohled nad referenčními hodnotami s kritickým významem by proto měl vycházet z celkového pohledu na potenciální dopady nejen v členském státě, kde je umístěn administrátor, a v členských státech, v nichž jsou umístěni jeho dodavatelé údajů, nýbrž v celé Unii. Je tudíž vhodné, aby na referenční hodnoty s kritickým významem na úrovni Unie dohlížel orgán ESMA. Aby nedocházelo k duplikování úkolů, měl by na administrátory referenčních hodnot s kritickým významem dohlížet pouze orgán ESMA, a to i v případě jakýchkoli referenčních hodnot bez kritického významu, jež mohou případně spravovat.

               (49)Pokud má však určitá referenční hodnota kritický význam jen v jednom členském státě, může být vzhledem k větší blízkosti příslušného orgánu daného členského státu k dotyčnému trhu vhodné, aby orgán ESMA dohled nad touto referenční hodnotou zcela nebo částečně delegoval na příslušný orgán členského státu, v němž je umístěn administrátor, pokud orgán ESMA získal za tímto účelem předchozí souhlas dotyčného příslušného orgánu.

               (50)Jelikož administrátoři a dodavatelé referenčních hodnot s kritickým významem podléhají přísnějším požadavkům než administrátoři a dodavatelé jiných referenčních hodnot, měla by určení referenčních hodnot za referenční hodnoty s kritickým významem provádět Komise nebo orgán ESMA a následně by toto určení měla kodifikovat Komise. Jelikož příslušné vnitrostátní orgány mají nejlepší přístup k údajům a informacím o referenčních hodnotách, na něž dohlížejí, měly by Komisi nebo orgán ESMA upozorňovat na referenční hodnoty, které podle jejich názoru splňují kritéria, podle nichž se určují referenční hodnoty s kritickým významem.

               (51)Kolegia orgánů dohledu pro referenční hodnoty s kritickým významem měla přispívat k harmonizovanému uplatňování pravidel podle nařízení (EU) 2016/1011 a ke sbližování postupů dohledu. Jelikož je orgán ESMA v přímém kontaktu se všemi vnitrostátními orgány dohledu nebo je z těchto orgánů dohledu složen, nebudou tato kolegia orgánů dohledu nadále zapotřebí.

               (52)Postup určení referenčního členského státu pro administrátory referenčních hodnot se sídlem ve třetích zemích, kteří žádají o uznání v Unii, je těžkopádný a časově náročný jak pro žadatele, tak pro příslušné vnitrostátní orgány. Žadatelé by se mohli pokusit ovlivnit toto určení v naději, že dojde k dohledové arbitráži, stejně jako ostatní administrátoři referenčních hodnot umístění ve třetích zemích, kteří usilují o přístup do Unie prostřednictvím režimu přejímání. Tito administrátoři referenčních hodnot by mohli strategicky zvolit svého právního zástupce v členském státě, kde považují dohled za méně přísný. Harmonizovaný přístup s orgánem ESMA jako příslušným orgánem pro referenční hodnoty ze třetích zemí a jejich administrátory zabrání těmto rizikům a nákladům na určení referenčního členského státu, jakož i na následný dohled. Tato úloha jako příslušného orgánu pro referenční hodnoty ze třetích zemí navíc stanoví orgán ESMA jako protějšek v Unii pro orgány dohledu ve třetích zemích, díky čemuž bude přeshraniční spolupráce účinnější a efektivnější.

               (53)Mnoho, ne-li většina administrátorů referenčních hodnot jsou banky nebo podniky z odvětví finančních služeb, které nakládají s penězi klientů. Aby nedocházelo k narušování boje Unie proti praní peněz nebo financování terorismu, mělo by být uzavření dohody o spolupráci s příslušným orgánem v rámci režimu rovnocennosti podmíněno tím, že země příslušného orgánu není na seznamu jurisdikcí, které mají strategické nedostatky ve svém vnitrostátním boji proti praní peněz a potírání financování teroristických režimů, které představují významné ohrožení finančního systému Unie.

               (54)Téměř všechny referenční hodnoty jsou využívány pro finanční produkty, které jsou k dispozici v několika členských státech, ne-li v celé Unii. K odhalení rizik souvisejících s poskytováním referenčních hodnot, které by již nemusely být spolehlivým nebo reprezentativním obrazem trhu nebo ekonomické reality, kterou mají měřit, by příslušné orgány včetně orgánu ESMA měly spolupracovat a v případě potřeby si navzájem pomáhat.

               (55)Vzhledem k povaze dotčených cenných papírů a emitentů mají určité typy prospektů vypracovaných podle nařízení (EU) 2017/1129 přeshraniční rozměr v rámci Unie, úroveň technické složitosti nebo potenciální rizika regulatorní arbitráže, která jsou taková, že centralizovaný dohled prostřednictvím orgánu ESMA nad nimi by dosáhl efektivnějších a účinnějších výsledků než dohled na vnitrostátní úrovni. Konsolidace schvalování takových prospektů na úrovni orgánu ESMA, jakož i souvisejících činností v oblasti dohledu a vynucování na úrovni orgánu ESMA by měla snížit náklady na dodržování předpisů i administrativní překážky a zároveň zvýšit kvalitu, soudržnost a účinnost dohledu v Unii.

               (56)Soukromé umísťování nekapitálových cenných papírů je pro emitenta důležitým zdrojem kapitálu a má přeshraniční povahu. Zatímco k soukromému umístění u kvalifikovaných investorů není zapotřebí prospekt, následné přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu je podmíněno zveřejněním prospektu podle nařízení (EU) 2017/1129. Režim prospektu poskytuje emitentům volnost zvolit si svůj domovský členský stát, pokud jednotková nominální hodnota nekapitálových cenných papírů přesahuje 1 000 EUR. Jelikož nekapitálové cenné papíry, které jsou předmětem soukromého umístění, obvykle mají jednotkovou nominální hodnotu vyšší než 1 000 EUR, vytváří to možnost spekulativního výběru regulatorní jurisdikce. Pověřením orgánu ESMA úlohou schvalovat takové velkoobchodní nekapitálové prospekty přijímané k obchodování na regulovaném trhu nebo jeho specifickém segmentu, ke kterému mají přístup pouze kvalifikovaní investoři, by se mělo dosáhnout dvojího cíle: zajistit rovné podmínky pro emitenty a vyšší efektivitu díky výraznému zjednodušení postupů schvalování.

               (57)Schvalování prospektů týkajících se cenných papírů zajištěných aktivy, jakož i schvalování prospektů vypracovaných specializovanými emitenty, jako jsou realitní společnosti, společnosti zabývající se zpracováním nerostných surovin, společnosti založené na vědeckém výzkumu nebo přepravní společnosti, vyžaduje, aby příslušné vnitrostátní orgány měly k dispozici vysoce specializované zaměstnance, kteří se však většinou zabývají poměrně skromným objemem prospektů. Kromě toho některé nefinanční informace, které mají specializovaní emitenti zveřejňovat, nejsou stanoveny v aktech v přenesené pravomoci uvedených v článku 13 nařízení (EU) 2017/1129, ale jsou ponechány na uvážení příslušných vnitrostátních orgánů. To představuje potenciální zdroj neúčinnosti a regulatorní arbitráže. Pověření orgánu ESMA úlohou schvalovat tyto typy prospektů by na jedné straně mělo zajistit rovné podmínky, pokud jde o poskytování informací, a vyloučit riziko regulatorní arbitráže a na druhou stranu by mělo optimalizovat přidělování zdrojů dohledu na úrovni Unie tím, že orgán ESMA bude určen jako centrum odborných znalostí, čímž se zvýší účinnost dohledu nad dotyčnými prospekty.

               (58)Emitenti ze třetích zemí, kteří sestavují prospekt v souladu s právními předpisy Unie, mají určitou volnost, pokud jde o volbu svého domovského členského státu pro účely schválení prospektu, což v oblasti dohledu představuje riziko spekulativního výběru jurisdikce v různých členských státech. Konsolidace takových schválení na úrovni orgánu ESMA by zajistila plně harmonizovaný přístup vůči emitentům ze třetích zemí a vyloučila by možnost regulatorní arbitráže. Emitenti ze třetích zemí budou mít tedy orgán ESMA jako své jediné kontaktní místo v Unii bez ohledu na to, ve kterém členském státě (členských státech) nabízejí své cenné papíry nebo žádají o přijetí k obchodování. Tím se odstraní potřeba stanovit pro takové emitenty ze třetích zemí domovský členský stát.

               (59)Režim rovnocennosti pro prospekty vypracovaný podle vnitrostátních právních předpisů třetích zemí by měl být změněn tak, aby bylo zajištěno, že posouzení rovnocennosti a následné přijetí rozhodnutí Komisí budou vycházet nejen z požadavků na informace stanovených ve vnitrostátních právních předpisech těchto třetích zemí, ale také z existence rámce pro kontrolu a schválení prospektu včetně jeho dodatků orgánem dohledu třetí země a z účinného dohledu a prosazování nabídek a přijetí k obchodování na základě dotyčného prospektu. Aby se postupovalo v souladu s přístupem stanoveným Komisí v pracovním dokumentu útvarů Komise „Rozhodnutí EU o rovnocennosti v politice finančních služeb: posouzení“ (SWD(2017) 102 final), měla by mít Komise možnost stanovit ve svém rozhodnutí o rovnocennosti další podmínky s cílem ochránit integritu trhu v Unii a podporovat vnitřní trh s finančními službami, jakož i společné hodnoty a sdílené cíle regulace na mezinárodní úrovni. Takové podmínky mohou spočívat v požadavku, aby třetí země stanovila efektivní rovnocenný systém pro uznávání prospektů vypracovaných podle nařízení (EU) 2017/1129 nebo že orgán ESMA musí být schopen spolupracovat s příslušným orgánem dohledu ve třetí zemi za účelem pravidelného sledování pravidel dotyčné třetí země.

               (60)Pokud jsou právní předpisy a opatření dohledu třetí země týkající se prospektů vypracovaných v souladu s vnitrostátními právními předpisy této třetí země prohlášeny Komisí za rovnocenné a pokud orgán ESMA uzavřel s orgánem dohledu této třetí země příslušnou dohodu o spolupráci, jakýkoli prospekt schválený orgánem dohledu této třetí země, který se používá v Unii k nabízení cenných papírů veřejnosti nebo za účelem přijetí k obchodování na regulovaném trhu, by měl být podán u orgánu ESMA a pravidla pro určování domovského členského státu by se nepoužila.

               (61)Jelikož režim rovnocennosti podle nařízení (EU) 2017/1129 vyžaduje, aby příslušné orgány a orgán ESMA využívaly orgány dohledu třetích zemí, pokud jde o nabídky a přijetí k obchodování probíhajícímu v Unii na základě prospektu vypracovaného podle pravidel třetí země, musí mít příslušné orgány a orgán ESMA také jistotu, že je v dotyčné třetí zemi zajištěno zabránění zneužívání finančního systému k praní peněz a financování terorismu. Za tímto účelem a také proto, aby nedocházelo k narušování boje Unie proti praní peněz nebo financování terorismu, mělo by být uzavření dohody orgánem ESMA o spolupráci s orgánem dohledu třetí země v rámci režimu rovnocennosti stanoveného nařízením (EU) 2017/1129 podmíněno tím, že třetí země není zařazena na seznamu jurisdikcí, o nichž se prohlašuje, že mají strategické nedostatky ve svém vnitrostátním boji proti praní peněz a potírání financování teroristických režimů, které představují významné ohrožení finančního systému Unie.

               (62)Orgán ESMA by měl mít pravomoc ukládat správní sankce nebo přijímat jiná správní opatření v případě porušení ustanovení nařízení (EU) 2017/1129 týkajících se konkrétních typů prospektů, které má schvalovat orgán ESMA. Toto nařízení by proto mělo jasně vymezit hranice takových správních sankcí nebo jiných správních opatření, jež by měla být účinná, přiměřená a odrazující.

               (63)Dohled nad propagačními sděleními týkajícími se těchto prospektů, které má schvalovat orgán ESMA, by měl být rovněž převeden do působnosti orgánu ESMA. Orgán ESMA by měl mít možnost kontrolovat soulad těchto propagačních sdělení s příslušnými předpisy. Tuto kontrolu by však měl vždy provádět orgán ESMA v souvislosti s jakýmkoli propagačním sdělením šířeným v členském státě, jehož příslušný orgán formálně požádal orgán ESMA, aby využil svou kontrolní pravomoc, kdykoli se prospekt schválený orgánem ESMA použije pro nabídku nebo přijetí k obchodování v jeho jurisdikci. Aby mohl orgán ESMA takový úkol splnit, měl by mít vhodné lidské zdroje s dostatečnými znalostmi příslušných vnitrostátních předpisů o ochraně spotřebitelů.

               (64)Orgán ESMA by měl kontrolovat a schvalovat všechny prospekty typů vymezených tímto nařízením, které jsou předloženy ke schválení ode dne použitelnosti tohoto nařízení. Na prospekty typů vymezených tímto nařízením, které schválil příslušný orgán před datem použitelnosti tohoto nařízení nebo které byly předloženy ke schválení příslušnému orgánu, ale dosud nebyly k takovému datu schváleny, by měl nadále dohlížet dotyčný příslušný orgán. Aby se zabránilo případným nejasnostem, měl by se tento dohled vztahovat zejména na dokončení kontroly a postupu schvalování u těchto dosud neschválených prospektů, jakož i na veškeré úkoly týkající se schvalování a oznamování, jež se vztahují na případné související dodatky a konečné podmínky.

               (65)Je vhodné stanovit přiměřenou lhůtu k přijetí nezbytných opatření pro plánovanou strukturu správy a řízení a pro akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty, aby evropské orgány dohledu a ostatní zúčastněné strany mohly uplatňovat pravidla zavedená tímto nařízením.

               (66)Nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010, nařízení (EU) č. 1095/2010, nařízení (EU) č. 345/2013, nařízení (EU) č. 346/2013, nařízení (EU) č. 600/2014, nařízení (EU) 2015/760, nařízení (EU) 2016/2011 a nařízení (EU) 2017/1129 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

               PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1
                  Změny nařízení (EU) č. 1093/2010

               Nařízení (EU) č. 1093/2010 se mění takto:

               1)Článek 1 se mění takto:

               (a)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. Orgán pro bankovnictví jedná v rámci pravomocí, které mu byly svěřeny tímto nařízením, a v rozsahu působnosti směrnice 2002/87/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/48/ES*, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU**, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/92/EU***, nařízení Evropského parlamentu a Rady***** (EU) 2015/847****, směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366****** a relevantních částí směrnic Evropského parlamentu a Rady 2002/65/ES a (EU) 2015/849*******, pokud se tyto akty použijí na úvěrové a finanční instituce a příslušné orgány, které nad nimi vykonávají dohled, včetně všech směrnic, nařízení a rozhodnutí vycházejících z uvedených aktů, a v rozsahu působnosti dalších právně závazných aktů Unie, které stanoví úkoly orgánu pro bankovnictví.  Orgán pro bankovnictví rovněž jedná v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1024/2013********.

               * Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/48/ES ze dne 23. dubna 2008 o smlouvách o spotřebitelském úvěru a o zrušení směrnice Rady 87/102/EHS (Úř. věst. L 133, 22.5.2008, s. 66).

               **Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU ze dne 16. dubna 2014 o systémech pojištění vkladů (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 149).

               ***Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/92/EU ze dne 23. července 2014 o porovnatelnosti poplatků souvisejících s platebními účty, změně platebního účtu a přístupu k platebním účtům se základními prvky (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 214).

               ****Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/847 ze dne 20. května 2015 o informacích doprovázejících převody peněžních prostředků a o zrušení nařízení (ES) č. 1781/2006 (Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 1).

               ****Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ze dne 25. listopadu 2015 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 a zrušuje směrnice 2007/64/ES (Úř. věst. L 337, 23.12.2015, s. 35).

               *****Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 ze dne 20. května 2015 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES a směrnice Komise 2006/70/ES (Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 73).

               *****
                     Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).“;

               2)V čl. 2 odst. 5 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

               „Odkazy na dohled v tomto nařízení zahrnují činnosti všech příslušných orgánů, jež mají být prováděny na základě legislativních aktů uvedených v čl. 1 odst. 2.“;

               3)Článek 4 se mění takto:

               a)bod 1 se nahrazuje tímto:

               „1) „finančními institucemi“ rozumí jakýkoli podnik podléhající regulaci a dohledu na základě aktů Unie uvedených v čl. 1 odst. 2;“;

               b)v bodě 2 se podbod i) nahrazuje tímto:

               „i) příslušné orgány vymezené v čl. 4 odst. 1 bodě 40 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně Evropské centrální banky s ohledem na záležitosti týkající se úkolů svěřených jí nařízením (EU) č. 1024/2013;“;

               c)v bodě 2 se podbod ii) nahrazuje tímto:

               „ii) pokud jde o směrnice 2002/65/ES a (EU) 2015/849, orgány a subjekty příslušné pro zajištění plnění požadavků uvedených směrnic úvěrovými a finančními institucemi;“;

               d)v bodě 2 se podbod iii) nahrazuje tímto:

               „iii) pokud jde o systémy pojištění vkladů, orgány, které spravují tyto systémy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU, nebo pokud je činnost takového systému řízena soukromou společností, veřejný orgán vykonávající dohled nad těmito systémy podle uvedené směrnice a relevantní správní orgány podle uvedené směrnice,  a“;

               e)v bodě 2 se doplňují podbody v) a vi), které znějí:

               „v) příslušné orgány podle směrnice 2014/17/EU; nařízení 2015/751, směrnice (EU) 2015/2366, směrnice 2009/110/ES, nařízení (ES) č. 924/2009 a nařízení (EU) č. 260/2012;

               vi) subjekty a orgány uvedené v článku 20 směrnice 2008/48/ES.“;

               4)Článek 6 se mění takto:

               a)bod 2 se nahrazuje tímto:

               „2) výkonná rada, která plní úkoly stanovené článkem 47;“;

               b)bod 4 se zrušuje;

               5)Článek 8 se mění takto:

               a)odstavec 1 se mění takto:

               i)písmeno aa) se nahrazuje tímto:

               „aa) vypracovat a průběžně aktualizovat příručku Unie pro výkon dohledu nad finančními institucemi v Unii;“;

               ii)vkládá se nové písmeno ab), které zní:

               „ab) vypracovat a průběžně aktualizovat příručku Unie pro řešení krizí finančních institucí v Unii, která stanoví osvědčené postupy dohledu a vysoce kvalitní metodiky a procesy;“;

               iii) písmena e) a f) se nahrazují tímto:

               „e) organizovat a provádět přezkumy činnosti příslušných orgánů a v tomto kontextu vydávat obecné pokyny a doporučení a identifikovat osvědčené postupy v zájmu větší jednoty výsledků dohledu;

               f) sledovat a posuzovat tržní vývoj v oblasti své působnosti, v příslušných případech včetně trendů v oblasti úvěrů, zejména domácnostem a malým a středním podnikům, a v oblasti inovativních finančních služeb;“;

               iv)písmeno h) se nahrazuje tímto:

               „h) posilovat ochranu vkladatelů, spotřebitelů a investorů;“;

               b)v odstavci 1a se doplňuje nové písmeno c), které zní:

               „c) bere v úvahu technologické inovace, inovativní a udržitelné modely podnikání a začlenění environmentálních a sociálních faktorů a faktorů týkajících se správy a řízení.“;

               c)odstavec 2 se mění takto:

               i) vkládá se nové písmeno ca), které zní:

               „ca) vydávat doporučení podle článků 29a a 31a;“;

               ii) písmeno h) se nahrazuje tímto:

               „h) shromažďovat nezbytné informace týkající se finančních institucí podle článků 35 a 35b“;

               6)Článek 9 se mění takto:

               a)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. Orgán pro bankovnictví sleduje nové i stávající finanční činnosti a může přijmout obecné pokyny a doporučení s cílem posílit bezpečnost a odolnost trhů a sbližování regulačních postupů a postupů dohledu.“;

               b)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4. Orgán pro bankovnictví zřídí jako svou nedílnou součást výbor pro finanční inovace, který bude sdružovat všechny příslušné orgány a orgány odpovědné za ochranu spotřebitele s cílem dosáhnout koordinovaného přístupu při stanovování pravidel pro nové nebo inovativní finanční činnosti a vykonávání dohledu nad nimi a poskytovat orgánu pro bankovnictví poradenství určené k předložení Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. Orgán pro bankovnictví může do výboru zahrnout rovněž vnitrostátní orgány pro ochranu údajů.“;

               7)Článek 16 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

               „Orgán pro bankovnictví může rovněž adresovat obecné pokyny a doporučení orgánům členských států, jež nejsou příslušnými orgány ve smyslu tohoto nařízení, avšak jsou zmocněny zajišťovat uplatňování aktů uvedených v čl. 1 odst. 2.“;

               b)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. S výjimkou mimořádných okolností orgán pro bankovnictví provádí otevřené veřejné konzultace o obecných pokynech a doporučeních, které vydává, a analyzuje potenciální náklady a přínosy plynoucí z vydání těchto pokynů a doporučení. Uvedené konzultace a analýzy musí být přiměřené rozsahu, povaze a dopadům dotyčných obecných pokynů či doporučení. S výjimkou mimořádných okolností si orgán pro bankovnictví rovněž vyžádá stanovisko nebo radu skupiny subjektů působících v bankovnictví uvedené v článku 37.“;

               c)v odstavci 4 se doplňuje nová věta, která zní:

               „Zpráva rovněž vysvětlí, jak orgán pro bankovnictví odůvodnil vydání svých obecných pokynů a doporučení a uvede shrnutí reakcí na uvedené obecné pokyny a doporučení obdržených z veřejných konzultací.“;

               d)doplňuje se nový odstavec 5, který zní:

               „5. Zastávají-li dvě třetiny členů skupiny subjektů působících v bankovnictví názor, že orgán pro bankovnictví vydáním určitých obecných pokynů nebo doporučení překročil své pravomoci, mohou Komisi zaslat odůvodněné stanovisko.

               Komise si od orgánu pro bankovnictví vyžádá vysvětlení odůvodňující vydání dotyčných obecných pokynů nebo doporučení. Poté, co od orgánu pro bankovnictví vysvětlení obdrží, posoudí Komise oblast působnosti dotyčných obecných pokynů nebo doporučení s ohledem na pravomoc orgánu pro bankovnictví. Pokud má Komise za to, že orgán pro bankovnictví překročil své pravomoci, může poté, co orgánu poskytla příležitost uvést své stanovisko, přijmout prováděcí rozhodnutí, jímž orgánu uloží, aby dotyčné obecné pokyny nebo doporučení stáhl. Rozhodnutí Komise se zveřejní.“;

               8)V čl. 17 odst. 2 se doplňují tyto nové pododstavce, které znějí:

               „Aniž jsou dotčeny pravomoci stanovené v článku 35, může orgán pro bankovnictví adresovat řádně odůvodněnou žádost o informace přímo jiným příslušným orgánům nebo relevantním finančním institucím, kdykoli je to považováno za nezbytné pro účely šetření údajného porušování nebo neuplatňování práva Unie. Je-li odůvodněná žádost určena finančním institucím, musí obsahovat vysvětlení, proč jsou dané informace nezbytné pro účely šetření údajného porušování nebo neuplatňování práva Unie.

               Adresát takové žádosti poskytne orgánu pro bankovnictví neprodleně srozumitelné, přesné a úplné informace.

               Byla-li žádost o informace adresována finanční instituci, orgán pro bankovnictví o této žádosti informuje relevantní příslušné orgány. Na žádost orgánu pro bankovnictví jsou příslušné orgány při získávání těchto informací nápomocny.“;

               9)Článek 19 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. V případech specifikovaných v aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2 a aniž jsou dotčeny pravomoci stanovené v článku 17, může orgán pro bankovnictví pomoci příslušným orgánům dosáhnout dohody v souladu s postupem stanoveným v odstavcích 2 až 4, a to za kterékoli z těchto okolností:

               a)
                     na žádost jednoho nebo více dotčených příslušných orgánů, jestliže příslušný orgán nesouhlasí s postupem nebo obsahem opatření, navrženého opatření či s nečinností jiného příslušného orgánu;

               b)
                     z vlastní iniciativy, jestliže lze na základě objektivních kritérií konstatovat, že mezi příslušnými orgány dochází ke sporu.

               V případech, kdy akty uvedené v čl. 1 odst. 2 vyžadují, aby příslušné orgány přijaly společné rozhodnutí, se má za to, že došlo ke sporu, pokud uvedené orgány ve lhůtách stanovených v uvedených aktech společné rozhodnutí nepřijaly.“;

               b)vkládají se nové odstavce 1a a 1b, které znějí:

               „1a. Dotčené příslušné orgány v níže uvedených případech neprodleně oznámí orgánu pro bankovnictví, že nebylo dosaženo dohody:

               a)
                     pokud byla v aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2 stanovena lhůta pro dosažení dohody mezi příslušnými orgány a nastane dřívější z těchto událostí:

               i) dotyčná lhůta uplynula;

               ii) jeden nebo více dotčených příslušných orgánů na základě objektivních faktorů dospěje k závěru, že došlo ke sporu;

               b)
                     pokud v aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2 nebyla stanovena lhůta pro dosažení dohody mezi příslušnými orgány a nastane dřívější z těchto událostí:

               i)
                     jeden nebo více dotčených příslušných orgánů na základě objektivních faktorů dospěje k závěru, že došlo ke sporu, nebo

               ii)
                     uplynuly dva měsíce od data, kdy určitý příslušný orgán obdržel od jiného příslušného orgánu žádost, aby podnikl určitá opatření za účelem dodržení uvedených aktů Unie, a dožádaný orgán dosud nepřijal rozhodnutí, které tuto žádost uspokojuje.

               1b. Předseda posoudí, zda má orgán pro bankovnictví jednat v souladu s odstavcem 1. Zasahuje-li orgán pro bankovnictví z vlastní iniciativy, oznámí dotčeným příslušným orgánům své rozhodnutí ohledně zásahu.

               Než orgán pro bankovnictví přijme rozhodnutí v souladu s postupem uvedeným v čl. 47 odst. 3a v případech, kdy akty uvedené v čl. 1 odst. 2 vyžadují, aby bylo přijato společné rozhodnutí, odloží všechny příslušné orgány zapojené do společného rozhodnutí přijetí svých individuálních rozhodnutí. Rozhodne-li se orgán pro bankovnictví jednat, všechny příslušné orgány zapojené do společného rozhodnutí odloží přijetí svých rozhodnutí, dokud není ukončen postup podle odstavců 2 a 3.“;

               c)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „Jestliže dotčené příslušné orgány nedosáhnou dohody ve lhůtě pro smírné urovnání sporu uvedené v odstavci 2, může orgán pro bankovnictví přijmout rozhodnutí, jímž dotyčným orgánům za účelem urovnání dané záležitosti uloží přijmout konkrétní opatření nebo se zdržet jednání, aby bylo zajištěno dodržení právních předpisů Unie. Rozhodnutí orgánu pro bankovnictví je pro dotyčné příslušné orgány závazné. . Orgán pro bankovnictví může ve svém rozhodnutí příslušným orgánům uložit, aby zrušily nebo pozměnily rozhodnutí, které přijaly, nebo aby uplatnily pravomoci, jež jim udělují relevantní právní předpisy Unie.“;

               d)vkládá se nový odstavec 3a, který zní:

               „3a. Orgán pro bankovnictví oznámí dotyčným příslušným orgánům ukončení postupů podle odstavců 2 a 3 a v příslušných případech také své rozhodnutí přijaté podle odstavce 3.“;

               e)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4. Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise podle článku 258 Smlouvy, jestliže příslušný orgán nevyhoví rozhodnutí orgánu pro bankovnictví, a tedy nezajistí, aby finanční instituce plnila požadavky, které se na ni přímo vztahují na základě aktů uvedených v čl. 1 odst. 2, může orgán pro bankovnictví přijmout individuální rozhodnutí určené finanční instituci, v němž jí uloží přijetí nezbytných opatření ke splnění jejích povinností podle právních předpisů Unie, včetně případného ukončení konkrétního jednání.“;

               10)Článek 22 se mění takto:

               a)odstavec 1a se zrušuje;

               b)v odstavci 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Pro tyto účely může orgán pro bankovnictví využít pravomoci, které mu svěřuje toto nařízení, včetně článků 35 a 35b.“;

               11)Článek 29 se mění takto:

               a)odstavec 1 se mění takto:

               i)vkládá se nové písmeno aa), které zní:

               „aa) vydává strategický plán dohledu v souladu s článkem 29a;“;

               ii)písmeno b) se nahrazuje tímto:

               „b) prosazuje efektivní dvoustrannou a mnohostrannou výměnu informací mezi příslušnými orgány týkající se veškerých relevantních otázek, v příslušných případech včetně kybernetické bezpečnosti a kybernetických útoků, přičemž plně respektuje příslušná ustanovení o důvěrnosti a ochraně údajů obsažená v příslušných právních předpisech Unie;“;

               iii) písmeno e) se nahrazuje tímto:

               „e) zavádí odvětvové a meziodvětvové vzdělávací programy, mimo jiné v souvislosti s technologickou inovací, napomáhá výměnám zaměstnanců a vybízí příslušné orgány, aby více využívaly režimy dočasného přidělování pracovníků a jiné nástroje;“;

               b)v odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

               „Za účelem vytvoření společné kultury dohledu orgán pro bankovnictví vypracuje a průběžně aktualizuje příručku Unie pro výkon dohledu nad finančními institucemi v Unii, přičemž zohledňuje měnící se obchodní postupy a modely podnikání finančních institucí. Orgán pro bankovnictví rovněž vypracuje a průběžně aktualizuje příručku Unie pro řešení krizí finančních institucí v Unii. Jak příručka Unie pro výkon dohledu, tak příručka Unie pro řešení krizí popisuje osvědčené postupy dohledu a specifikuje vysoce kvalitní metodiky a procesy.“;

               12)Vkládá se nový článek 29a, který zní:

               „Článek 29a

               Strategický plán dohledu

               1. K datu použitelnosti nařízení [XXX uveďte odkaz na pozměňující nařízení] a poté každé tři roky do 31. března vydá orgán pro bankovnictví doporučení určené příslušným orgánům, v němž stanoví strategické cíle a priority v oblasti dohledu („strategický plán dohledu“) a zohlední případné příspěvky příslušných orgánů. Orgán pro bankovnictví předá strategický plán dohledu pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Komisi a zveřejní jej na svých internetových stránkách.

               Strategický plán dohledu identifikuje konkrétní priority činností v oblasti dohledu za účelem podpory jednotných, účinných a efektivních postupů dohledu a společného, jednotného a důsledného uplatňování právních předpisů Unie a za účelem řešení relevantních trendů na mikroobezřetnostní úrovni, možných rizik a slabých míst identifikovaných v souladu s článkem 32.

               2. Každý příslušný orgán do 30. září každého roku předloží orgánu pro bankovnictví k posouzení návrh ročního pracovního programu na následující rok a konkrétně uvede, jak je uvedený návrh programu sladěn se strategickým plánem dohledu.

               Návrh ročního pracovního programu obsahuje konkrétní cíle a priority pro činnosti v oblasti dohledu a kvantitativní a kvalitativní kritéria pro výběr finančních institucí, tržních postupů a jednání a finančních trhů, které má příslušný orgán, jenž návrh ročního pracovního programu předložil, zkoumat v průběhu roku, na nějž se program vztahuje.

               3. Orgán pro bankovnictví návrh ročního pracovního programu posoudí a existuje-li podstatné riziko, že priority uvedené ve strategickém plánu dohledu nebudou dosaženy, vydá relevantnímu příslušnému orgánu doporučení směřující ke sladění ročního pracovního programu tohoto orgánu se strategickým plánem dohledu.

               Příslušné orgány do 31. prosince každého roku přijmou své roční pracovní programy, v nichž tato případná doporučení zohlední.

               4. Každý příslušný orgán do 31. března každého roku předloží orgánu pro bankovnictví zprávu o provádění ročního pracovního programu.

               Tato zpráva obsahuje minimálně následující informace:

               a)
                     popis činností v oblasti dohledu a zkoumání finančních institucí, tržních postupů a jednání a finančních trhů, jakož i správních opatření a sankcí uložených finančním institucím odpovědným za porušení právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů;

               b)
                     popis provedených činností, které nebyly v ročním pracovním programu plánovány;

               c)
                     popis činností uvedených v ročním pracovním programu, které nebyly provedeny, a cílů uvedeného programu, jichž nebylo dosaženo, jakož i důvodů neprovedení uvedených činností a nedosažení uvedených cílů.

               5. Orgán pro bankovnictví zprávy o provádění vypracované příslušnými orgány posoudí. Existuje-li podstatné riziko, že priority uvedené ve strategickém plánu dohledu nebudou dosaženy, vydá orgán pro bankovnictví každému dotčenému příslušnému orgánu doporučení ohledně toho, jak mohou být příslušné nedostatky v jeho činnosti napraveny.

               Na základě uvedených zpráv a svého vlastního posouzení rizik orgán pro bankovnictví identifikuje činnosti příslušného orgánu, jež mají zásadní význam pro splnění strategického plánu dohledu, a v příslušných případech provede přezkum uvedených činností podle článku 30.

               6. Orgán pro bankovnictví zveřejní osvědčené postupy identifikované při posouzení ročních pracovních programů.“;

               13)Článek 30 se mění takto:

               a)název článku se nahrazuje tímto:

               „Přezkumy příslušných orgánů“;

               b)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. Orgán pro bankovnictví pravidelně provádí přezkum některých nebo všech činností příslušných orgánů, aby ještě více posílil jednotnost výsledků dohledu. K tomuto účelu vypracuje metody, které mu umožní objektivní posouzení a srovnávání jednotlivých přezkoumávaných příslušných orgánů. Při provádění přezkumu se zohlední stávající informace a již provedená hodnocení týkající se dotčeného příslušného orgánu, včetně veškerých informací poskytnutých orgánu pro bankovnictví v souladu s článkem 35 a případných informací od zúčastněných subjektů.“;

               c)vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

               „1a. Orgán pro bankovnictví pro účely tohoto článku zřídí výbor pro přezkum, složený výlučně z personálu tohoto orgánu. Orgán pro bankovnictví může na výbor pro přezkum delegovat některé úkoly nebo rozhodnutí.“;

               d)odstavec 2 se mění takto:

               i) úvodní věta se nahrazuje tímto:

               „Přezkum mimo jiné zahrnuje posouzení:“;

               ii)písmeno a) se nahrazuje tímto:

               „a) přiměřenosti zdrojů, míry nezávislosti a postupů řádného řízení příslušného orgánu, s důrazem na účinné uplatňování aktů Unie uvedených v čl. 1 odst. 2 a na schopnost reagovat na vývoj na trhu;“;

               e)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „3. Orgán pro bankovnictví vypracuje zprávu popisující výsledky přezkumu. Ve zprávě se uvedou a vysvětlí návazná opatření plánovaná v důsledku přezkumu. Uvedená návazná opatření mohou být přijata v podobě obecných pokynů a doporučení na základě článku 16 a stanovisek na základě čl. 29 odst. 1 písm. a).

               V souladu s čl. 16 odst. 3 příslušné orgány vynaloží veškeré úsilí, aby se těmito obecnými pokyny a doporučeními řídily. Pokud příslušné orgány nepodniknou kroky v reakci na návazná opatření uvedená ve zprávě, orgán pro bankovnictví vydá návaznou zprávu.

               Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem nebo návrhů prováděcích technických norem v souladu s články 10 až 15 nebo obecných pokynů či doporučení v souladu s článkem 16 zohlední orgán pro bankovnictví výsledek přezkumu spolu s jakýmikoli dalšími informacemi, jež získal při výkonu svých úkolů, aby zajistil sbližování postupů dohledu nejvyšší kvality.“;

               f)vkládá se nový odstavec 3a, který zní:

               „3a. Pokud se orgán pro bankovnictví s ohledem na výsledek přezkumu nebo na jakékoli další informace, jež získal při výkonu svých úkolů, domnívá, že je nezbytná další harmonizace pravidel použitelných na finanční instituce nebo příslušné orgány, předloží stanovisko Komisi.“;

               g)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4. Orgán pro bankovnictví zprávy uvedené v odstavci 3 včetně případné návazné zprávy zveřejní, ledaže by bylo se zveřejněním spojeno riziko pro stabilitu finančního systému. Příslušný orgán, jenž je předmětem přezkumu, je před zveřejněním zprávy vyzván k předložení připomínek. Tyto připomínky se zveřejní, ledaže by bylo se zveřejněním spojeno riziko pro stabilitu finančního systému.“;

               14)V článku 31 se doplňuje nový odstavec, který zní:

               „Pokud jde o činnost příslušných orgánů, jejímž cílem je usnadnit vstup na trh pro subjekty nebo produkty využívající technologické inovace, podporuje orgán pro bankovnictví sbližování postupů dohledu, zejména prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů. Je-li to vhodné, může orgán pro bankovnictví přijmout obecné pokyny či doporučení v souladu s článkem 16.“;

               15)Vkládá se nový článek 31a, který zní:

               „Článek 31a

               Koordinace v souvislosti s delegováním a externím zajišťováním činností, jakož i převodem rizik

               1.
                     Orgán pro bankovnictví průběžně koordinuje činnosti příslušných orgánů v oblasti dohledu s cílem podpořit sbližování postupů dohledu v oblasti delegování a externího zajišťování činností finančními institucemi, jakož i ve vztahu k jimi prováděným převodům rizik, v souladu s odstavci 2, 3, 4 a 5.

               2. Příslušné orgány oznámí orgánu pro bankovnictví, pokud mají v úmyslu provést povolení nebo registraci týkající se finanční instituce, nad níž dotčený příslušný orgán vykonává dohled v souladu s akty uvedenými v čl. 1 odst. 2 a pokud podnikatelský plán finanční instituce počítá s externím zajišťováním nebo delegováním podstatné části jejích činností nebo kterékoli klíčové funkce nebo s převodem rizik podstatné části jejích činností do třetích zemí, aby měla prospěch z pasu EU, přičemž však významné činnosti nebo funkce v zásadě vykonává mimo Unii. Toto oznámení pro orgán pro bankovnictví musí být dostatečně podrobné, aby mu umožnilo provést řádné posouzení.

               Domnívá-li se orgán pro bankovnictví, že je příslušnému orgánu nutné vydat stanovisko ohledně nesouladu povolení nebo registrace oznámených podle prvního pododstavce s právními předpisy Unie nebo s obecnými pokyny, doporučeními či stanovisky přijatými orgánem pro bankovnictví, tento orgán o tom uvedený příslušný orgán informuje do 20 pracovních dnů od obdržení oznámení od uvedeného příslušného orgánu. V takovém případě dotčený příslušný orgán vyčká na stanovisko orgánu pro bankovnictví, než danou registraci či povolení provede.

               Na žádost orgánu pro bankovnictví příslušný orgán do 15 pracovních dnů od obdržení takové žádosti poskytne informace v souvislosti se svými rozhodnutími o povolení nebo registraci finanční instituce, nad níž vykonává dohled v souladu s akty uvedenými v čl. 1 odst. 2.

               Aniž jsou dotčeny případné lhůty stanovené právními předpisy Unie, vydá orgán pro bankovnictví dotyčné stanovisko do dvou měsíců od obdržení oznámení podle prvního pododstavce.

               3. Finanční instituce oznámí příslušnému orgánu externí zajišťování nebo delegování podstatné části svých činností nebo kterékoli své klíčové funkce a převod rizik podstatné části svých činností na jiný subjekt nebo na svou vlastní pobočku usazenou ve třetí zemi. Dotčený příslušný orgán o těchto oznámeních jednou za půl roku informuje orgán o bankovnictví.

               Aniž je dotčen článek 35, příslušný orgán na žádost orgánu pro bankovnictví poskytne informace týkající se externího zajišťování, delegování nebo převodu rizik ze strany finančních institucí.

               Orgán pro bankovnictví monitoruje, zda dotčené příslušné orgány ověřují, že jsou ujednání o externím zajišťování, delegování nebo převodu rizik podle prvního pododstavce uzavírána v souladu s právními předpisy Unie a v souladu s obecnými pokyny, doporučeními nebo stanovisky orgánu pro bankovnictví a zda nebrání účinnému dohledu ze strany příslušných orgánů a prosazování ve třetí zemi.

               4. Orgán pro bankovnictví může dotyčnému příslušnému orgánu vydat doporučení, včetně doporučení k přezkumu rozhodnutí nebo k odejmutí povolení. Nesplní-li dotyčný příslušný orgán do 15 pracovních dnů doporučení orgánu pro bankovnictví, poskytne příslušný orgán odůvodnění a orgán pro bankovnictví své doporučení spolu s tímto odůvodněním zveřejní.“;

               16)Článek 32 se mění takto:

               a)vkládá se nový odstavec 2a, který zní:

               „2a. Orgán pro bankovnictví nejméně jednou ročně zváží, zda je vhodné provést posuzování v rámci celé Unie uvedená v odstavci 2, a své důvody sdělí Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. Pokud jsou prováděna takováto posuzování v rámci celé Unie a pokud to orgán pro bankovnictví považuje za vhodné, zveřejní výsledky každé hodnocené finanční instituce.

               Povinnost příslušných orgánů zachovávat služební tajemství jim nebrání v tom, aby zveřejnily výsledek posuzování v rámci celé Unie uvedených v odstavci 2, nebo aby výsledek těchto posuzování předaly orgánu pro bankovnictví, jenž jej použije pro účely zveřejnění výsledků posuzování odolnosti finančních institucí v rámci celé Unie.“;

               b)odstavce 3a a 3b se nahrazují tímto:

               „3a. Orgán pro bankovnictví může rovněž požadovat, aby příslušné orgány prováděly zvláštní přezkumy. Může po příslušných orgánech žádat, aby prováděly kontroly na místě, a to i za účasti orgánu pro bankovnictví v souladu s podmínkami stanovenými v článku 21, aby byla zajištěna srovnatelnost a spolehlivost metod, postupů a výsledků.“;

               17)Článek 33 se mění takto:

               a)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. Orgán pro bankovnictví je Komisi nápomocen při přípravě rozhodnutí o rovnocennosti týkajících se regulačních režimů a režimů dohledu ve třetích zemích, a to na základě konkrétní žádosti Komise o poradenství nebo jestliže mu to ukládají akty uvedené v čl. 1 odst. 2.“;

               b)vkládají se nové odstavce 2a, 2b a 2c, které znějí:

               „2a. Orgán pro bankovnictví monitoruje vývoj regulace a dohledu, jakož i postupy v oblasti prosazování a relevantní vývoj na trzích ve třetích zemích, pro něž Komise přijala rozhodnutí o rovnocennosti na základě aktů uvedených v čl. 1 odst. 2, aby ověřil, zda jsou kritéria, na jejichž základě byla uvedená rozhodnutí přijata, a případné podmínky v nich stanovené stále splněny. Orgán pro bankovnictví Komisi každoročně předá důvěrnou zprávu o svých zjištěních.

               Aniž jsou dotčeny specifické požadavky stanovené v aktech uvedených v čl. 1 odst. 2 a při dodržení podmínek uvedených v odstavci 1 druhé větě, spolupracuje orgán pro bankovnictví s relevantními příslušnými orgány a v příslušných případech rovněž s orgány příslušnými k řešení krize třetích zemí, jejichž právní a dohledové režimy byly uznány za rovnocenné. Spolupráce probíhá na základě správních dohod uzavřených s relevantními orgány uvedených třetích zemí. Při sjednávání těchto správních dohod do nich orgán pro bankovnictví začlení ustanovení o těchto aspektech:

               a)
                     mechanismech, které orgánu pro bankovnictví umožní získat relevantní informace, včetně informací o regulačním režimu, přístupu k dohledu, relevantním vývoji na trhu a veškerých změnách, jež mohou mít vliv na rozhodnutí o rovnocennosti;

               b)
                     postupech týkajících se koordinace činností v oblasti dohledu včetně, v případě nutnosti, kontrol na místě, v rozsahu nezbytném pro návazná opatření k uvedeným rozhodnutím o rovnocennosti.

               Orgán pro bankovnictví informuje Komisi, pokud příslušný orgán třetí země odmítne takové správní dohody uzavřít nebo pokud odmítne účinně spolupracovat. Komise tyto informace zohlední při přezkumu příslušných rozhodnutí o rovnocennosti.

               2b. Zjistí-li orgán pro bankovnictví ve třetích zemích uvedených v odstavci 2a vývoj v oblasti regulace, dohledu nebo postupů v oblasti prosazování, jenž může ovlivnit finanční stabilitu Unie nebo jednoho či více jejích členských států, integritu trhu, ochranu investorů nebo fungování vnitřního trhu, neprodleně a důvěrně o tom informuje Komisi.

               Orgán pro bankovnictví Komisi každoročně předkládá důvěrnou zprávu o vývoji v oblasti regulace, dohledu, prosazování a o tržním vývoji ve třetích zemích uvedených v odstavci 2a, s obzvláštním důrazem na důsledky pro finanční stabilitu, integritu trhu, ochranu investorů nebo fungování vnitřního trhu.

               2c. Příslušné orgány orgán pro bankovnictví předem informují o svém záměru uzavřít správní dohody s orgány dohledu třetí země v kterékoli z oblastí, na něž se vztahují akty uvedené v čl. 1 odst. 2, a to i ve vztahu k pobočkám subjektů ze třetích zemí. Současně orgánu pro bankovnictví poskytnou návrh těchto plánovaných dohod.

               V zájmu zavedení jednotných, účinných a efektivních postupů dohledu v Unii a posílení mezinárodní koordinace v oblasti dohledu může orgán pro bankovnictví vypracovat vzory správních dohod. V souladu s čl. 16 odst. 3 příslušné orgány vynaloží veškeré úsilí, aby se těmito vzory dohod řídily.

               Ve zprávě uvedené v čl. 43 odst. 5 uvede orgán pro bankovnictví informace o správních dohodách, které byly uzavřeny s orgány dohledu, mezinárodními organizacemi nebo správními orgány třetích zemí, o pomoci, kterou orgán pro bankovnictví poskytl Komisi při přípravě rozhodnutí o rovnocennosti, a o monitorování, které orgán pro bankovnictví provádí v souladu s odstavcem 2a.“;

               18)V článku 34 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

               „2. Pokud jde o posuzování podle článku 22 směrnice 2013/36/EU, jež podle uvedené směrnice vyžaduje konzultace mezi příslušnými orgány ze dvou nebo více členských států, může orgán pro bankovnictví na žádost jednoho z dotčených příslušných orgánů vydat a zveřejnit stanovisko k posouzení, kromě případu kritérií uvedených v čl. 23 odst. 1 písm. e) uvedené směrnice. Stanovisko vydá bez prodlení a v každém případě před koncem lhůty pro posouzení stanovené v uvedené směrnici. V oblastech, ve kterých může orgán pro bankovnictví vydávat stanovisko, se použijí články 35 a 35b.“;

               19)Článek 35 se mění takto:

               a)odstavce 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:

               „1. Příslušné orgány poskytnou orgánu pro bankovnictví na jeho žádost veškeré informace, jež jsou nezbytné pro plnění úkolů, které mu byly svěřeny tímto nařízením, pokud mají k příslušným informacím zákonný přístup.

               Poskytnuté informace musí být přesné, úplné a musí být poskytnuty ve lhůtě stanovené orgánem pro bankovnictví.

               2. Orgán pro bankovnictví může také požádat o předkládání informací v pravidelných intervalech a ve stanovených formátech nebo prostřednictvím srovnatelných vzorů, které schválil. Pro tyto žádosti se pokud možno použijí jednotné formáty pro předkládání zpráv.

               3. Na řádně odůvodněnou žádost příslušného orgánu mu orgán pro bankovnictví poskytne veškeré informace, které jsou nezbytné k tomu, aby mohl plnit své úkoly v souladu s povinností zachovávat služební tajemství, kterou stanoví příslušné odvětvové právní předpisy a článek 70.“;

               b)odstavec 5 se nahrazuje tímto:

               „5. Nejsou-li informace vyžádané v souladu s odstavcem 1 k dispozici nebo nejsou-li příslušnými orgány poskytnuty ve lhůtě stanovené orgánem pro bankovnictví, může orgán pro bankovnictví adresovat řádně odůvodněnou žádost kterémukoli z těchto subjektů:

               a) jiným orgánům odpovědným za dohled;

               b) ministerstvu odpovědnému v dotčeném členském státě za finance, pokud má ministerstvo k dispozici obezřetnostní informace;

               c) národní centrální bance dotčeného členského státu;

               d) statistickému úřadu dotčeného členského státu.

               Na žádost orgánu pro bankovnictví jsou mu příslušné orgány při získávání těchto informací nápomocny.“;

               c)odstavce 6 a 7a se zrušují;

               20)Vkládají se nové články 35a až 35h, které znějí:

               „Článek 35a

               Výkon pravomocí uvedených v článku 35b

               Pravomoci svěřené orgánu pro bankovnictví, kterémukoli z jeho úředníků nebo dalším jím pověřeným osobám v souladu s článkem 35b nesmějí být užity k tomu, aby se vyžadovalo zpřístupnění informací nebo dokumentů, na něž se vztahuje povinnost mlčenlivosti.

               Článek 35b

               Žádost o informace určená finančním institucím, holdingovým společnostem nebo pobočkám příslušných finančních institucí a neregulovaným provozním jednotkám v rámci finanční skupiny nebo konglomerátu

               1. Nejsou-li informace vyžádané podle čl. 35 odst. 1 nebo 5 k dispozici nebo nejsou-li poskytnuty ve lhůtě stanovené orgánem pro bankovnictví, tento orgán může prostou žádostí či rozhodnutím uložit těmto institucím a subjektům, aby poskytly veškeré nezbytné informace, které orgánu pro bankovnictví umožní výkon jeho povinností podle tohoto nařízení:

               a) příslušným finančním institucím;

               b) holdingovým společnostem nebo pobočkám příslušných finančních institucí;

               c) neregulovaným provozním jednotkám v rámci finanční skupiny nebo konglomerátu, které jsou významné ve vztahu k finančním činnostem příslušných finančních institucí.

               2.  Jakákoli prostá žádost o informace uvedená v odstavci 1:

               a)
                     odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;

               b)
                     uvede účel žádosti;

               c)
                     specifikuje požadované informace;

               d)
                     uvede lhůtu, v níž mají být informace poskytnuty;

               e)
                     obsahuje prohlášení, že osoba, od níž se informace žádají, nemá povinnost uvedené informace poskytnout, avšak rozhodne-li se na žádost dobrovolně odpovědět, nesmějí být poskytnuté informace nesprávné nebo zavádějící;

               f)
                     uvede výši pokuty, která bude uložena v souladu s článkem 35c, pokud budou poskytnuté informace nesprávné nebo zavádějící.

               3.  Vyžaduje-li si informace prostřednictvím rozhodnutí, orgán pro bankovnictví:

               a)
                     odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;

               b)
                     uvede účel žádosti;

               c)
                     specifikuje požadované informace;

               d)
                     stanoví lhůtu, v níž mají být informace poskytnuty;

               e)
                     uvede penále stanovené v článku 35d pro případ, že jsou poskytnuté informace neúplné;

               f)
                     uvede pokutu stanovenou v článku 35c pro případ, že jsou odpovědi na položené otázky nesprávné nebo zavádějící;

               g)
                     upozorní na právo podat proti rozhodnutí odvolání k odvolacímu senátu a nechat rozhodnutí přezkoumat Soudním dvorem Evropské unie v souladu s články 60 a 61.

               4.  Požadované informace poskytují příslušné instituce a subjekty uvedené v odstavci 1 nebo jejich zástupci a v případě právnických osob nebo sdružení bez právní subjektivity osoby zmocněné je zastupovat podle zákona nebo podle stanov. Řádně zmocnění právní zástupci mohou sdělit informace za své klienty. Ti však zůstávají plně odpovědní v případě, že jsou poskytnuté informace neúplné, nesprávné nebo zavádějící.

               5.  Orgán pro bankovnictví zašle neprodleně kopii prosté žádosti nebo svého rozhodnutí příslušnému orgánu členského státu, na jehož území sídlí nebo je usazen příslušný subjekt uvedený v odstavci 1, jehož se žádost o informace týká.

               6.  Orgán pro bankovnictví může používat důvěrné informace získané v souladu s tímto článkem pouze pro účely plnění svých úkolů stanovených tímto nařízením.

               Článek 35c

               Procesní pravidla pro ukládání pokut

               1. Zjistí-li orgán pro bankovnictví při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat porušení povinnosti podle čl. 35d odst. 1, jmenuje ze svých řad nezávislého vyšetřujícího úředníka, aby věc vyšetřil.  Jmenovaný úředník se nesmí účastnit ani se přímo či nepřímo nesměl účastnit dohledu nad institucemi nebo subjekty uvedenými v čl. 35b odst. 1 a své funkce plní nezávisle na radě orgánů dohledu.

               2.  Vyšetřující úředník uvedený v odstavci 1 vyšetří údajná porušení povinností, přičemž vezme v úvahu veškeré připomínky vyšetřovaných osob, a kompletní spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu.

               3.  Za účelem plnění svých úkolů má vyšetřující úředník pravomoc vyžádat si informace v souladu s článkem 35b.

               4.  Při plnění svých úkolů má vyšetřující úředník přístup ke všem dokumentům a informacím, které orgán pro bankovnictví shromáždil v rámci své činnosti v oblasti dohledu.

               5.  Po dokončení svého vyšetřování vyšetřující úředník předtím, než spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu, poskytne vyšetřovaným osobám příležitost se k vyšetřovaným záležitostem vyjádřit.  Svůj nález zakládá pouze na skutečnostech, ke kterým měly dotyčné osoby příležitost se vyjádřit.

               6.  Během vyšetřování prováděného podle tohoto článku musí být plně respektována práva vyšetřovaných osob na obhajobu.

               7.  Po předání spisu s nálezem radě orgánů dohledu o tom vyšetřující úředník uvědomí vyšetřované osoby.  Ty mají právo do spisu nahlížet s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně jejich obchodních tajemství.  Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace, které se týkají třetích osob.

               8.  Na základě spisu obsahujícího nález vyšetřujícího úředníka a, pokud o to vyšetřované osoby požádají, po vyslechnutí uvedených osob v souladu s článkem 35f orgán pro bankovnictví rozhodne, zda se vyšetřované osoby dopustily jednoho či více porušení povinnosti podle čl. 35d odst. 1, a pokud je tomu tak, podnikne opatření v souladu s uvedeným článkem.

               9.  Vyšetřující úředník se jednání rady orgánů dohledu neúčastní ani do jejího rozhodování nijak nezasahuje.

               10.  Komise přijme v souladu s článkem 75a akty v přenesené pravomoci, v nichž specifikuje procesní pravidla pro výkon pravomoci ukládat pokuty nebo penále, včetně pravidel týkajících se:

               a) práva na obhajobu,

               b) ustanovení ohledně lhůt,

               c) ustanovení specifikujících, jak se mají pokuty nebo penále vybírat,

               d) ustanovení specifikujících promlčecí lhůty týkající se ukládání a vynucování pokut a penále.

               11.  Zjistí-li orgán pro bankovnictví při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat trestný čin, postoupí věc příslušným vnitrostátním orgánům činným v trestním řízení.  Orgán pro bankovnictví kromě toho neuloží pokuty nebo penále v případech, kdy stejné skutečnosti nebo skutečnosti, jež jsou v podstatě totožné, vedly v rámci trestního řízení podle vnitrostátních právních předpisů k osvobozujícímu nebo odsuzujícímu rozhodnutí, které již nabylo právní moci.

               Článek 35d

               Pokuty

               1.  Orgán pro bankovnictví přijme rozhodnutí o uložení pokuty, pokud zjistí, že instituce nebo subjekt uvedené v čl. 35b odst. 1 úmyslně nebo z nedbalosti neposkytly informace v reakci na rozhodnutí požadující informace podle čl. 35b odst. 3 nebo že v reakci na prostou žádost o informace nebo rozhodnutí podle čl. 35b odst. 2 poskytly neúplné, nesprávné nebo zavádějící informace.

               2.  Základní výše pokuty podle odstavce 1 činí nejméně 50 000 EUR, nepřekročí však 200 000 EUR.

               3.  Při stanovení základní výše pokuty podle odstavce 2 orgán pro bankovnictví zohlední roční obrat dotčené instituce nebo subjektu za předchozí hospodářský rok, přičemž se uvedená výše pohybuje:

                a) u spodní hranice v případě subjektů s ročním obratem nižším než 10 milionů EUR;

               b) ve střední části rozmezí v případě subjektů s ročním obratem od 10 milionů do 50 milionů EUR;

               c) u horní hranice v případě subjektů s ročním obratem vyšším než 50 milionů EUR;

               Základní výše pokuty stanovená v rozmezí podle odstavce 2 se v případě potřeby upraví s ohledem na přitěžující nebo polehčující okolnosti podle příslušných koeficientů uvedených v odstavci 5.

               Příslušné přitěžující koeficienty se na základní výši pokuty použijí jeden po druhém. Je-li použitelný více než jeden přitěžující koeficient, k základní výši pokuty se přičte rozdíl mezi základní výší a částkou, která je výsledkem uplatnění každého jednotlivého přitěžujícího koeficientu.

               Příslušné polehčující koeficienty se na základní výši pokuty použijí jeden po druhém. Je-li použitelný více než jeden polehčující koeficient, od základní výše pokuty se odečte rozdíl mezi základní výší a částkou, která je výsledkem uplatnění každého jednotlivého polehčujícího koeficientu.

               4. Na základní výši pokuty podle odstavce 2 se použijí kumulativně tyto korekční koeficienty podle níže uvedených pravidel:

               a)
                     korekční koeficienty spojené s přitěžujícími okolnostmi jsou následující:

               i) pokud se jedná o opakované porušování povinnosti, za každý další případ tohoto porušení se použije dodatečný koeficient ve výši 1,1;

               ii) pokud docházelo k porušování povinnosti po dobu delší než šest měsíců, použije se koeficient ve výši 1,5;

               iii) pokud došlo k porušení povinnosti úmyslně, použije se koeficient ve výši 2;

               iv) pokud nebyla od okamžiku, kdy bylo porušení povinností zjištěno, přijata nápravná opatření, použije se koeficient ve výši 1,7;

               v) pokud vrcholné vedení subjektu s orgánem pro bankovnictví nespolupracuje, použije se koeficient ve výši 1,5;

               b)
                     korekční koeficienty spojené s polehčujícími okolnostmi jsou následující:

               i) pokud docházelo k porušování povinnosti po dobu kratší než 10 pracovních dnů, použije se koeficient ve výši 0,9;

               ii) pokud je vrcholné vedení instituce nebo subjektu schopno prokázat, že přijalo veškerá nezbytná opatření s cílem zabránit nevyhovění žádosti podle čl. 35 odst. 6a, použije se koeficient ve výši 0,7;

               iii) pokud subjekt orgán pro bankovnictví na porušení povinnosti rychle, účinně a v plném rozsahu upozornil, použije se koeficient ve výši 0,4;

               iv) pokud subjekt dobrovolně přijal opatření s cílem zajistit, aby k podobnému porušení povinnosti nemohlo v budoucnu dojít, použije se koeficient ve výši 0,6.

               5.  Bez ohledu na odstavce 2 a 3 celková výše pokuty nepřekročí 20 % ročního obratu dotčeného subjektu za předchozí hospodářský rok, ledaže subjekt získal z porušení povinností přímo či nepřímo finanční prospěch. V takovém případě je celková výše pokuty rovna přinejmenším tomuto finančnímu prospěchu.

               Článek 35e

               Penále

               1. Orgán pro bankovnictví přijme rozhodnutí, jimiž uloží penále, aby instituce nebo subjekty uvedené v čl. 35b odst. 1 přiměl poskytnout informace vyžádané rozhodnutím v souladu s čl. 35b odst. 3.

               2. Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se ukládá denní sazbou až do okamžiku, kdy dotčená instituce nebo subjekt splní příslušné rozhodnutí, na něž se odkazuje v odstavci 1.

               3. Bez ohledu na odstavec 2 činí výše penále 3 % průměrného denního obratu dotčené instituce nebo subjektu v předchozím hospodářském roce. Penále se počítá ode dne určeného v rozhodnutí, kterým se ukládá.

               4. Penále lze uložit na dobu nejdéle šesti měsíců ode dne oznámení rozhodnutí orgánu pro bankovnictví.

               Článek 35f

               Právo na slyšení

               1. Před přijetím jakéhokoli rozhodnutí o uložení pokuty nebo penále podle článků 35d a 35e poskytne orgán pro bankovnictví instituci nebo subjektu, jichž se žádost o informace týká, příležitost vyjádřit se.

               Orgán pro bankovnictví zakládá svá rozhodnutí pouze na zjištěních, ke kterým měly dotčené instituce nebo subjekty příležitost se vyjádřit.

               2. V průběhu řízení musí být plně respektováno právo na obhajobu instituce nebo subjektu uvedených v odstavci 1. Tato instituce nebo subjekt má právo nahlížet do spisu orgánu pro bankovnictví s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně svých obchodních tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace nebo interní přípravné dokumenty orgánu pro bankovnictví.

               Článek 35g

               Zveřejňování, povaha, vynucování a alokace pokut a penále

               1.  Pokuty a penále uložené podle článků 35d a 35e mají správní povahu a jsou právně vynutitelné.

               2. Vynucování pokut a penále se řídí procesními pravidly toho členského státu, na jehož území se provádí. K rozhodnutí, kterým se ukládá pokuta nebo penále, se připojí doložka vykonatelnosti, k níž se nevyžaduje jiná formalita než ověření pravosti rozhodnutí orgánem, který k tomu určí každý členský stát; jeho určení dá na vědomí orgánu pro bankovnictví a Soudnímu dvoru Evropské unie.

               3. Jsou-li na žádost dotčené strany splněny formální náležitosti podle odstavce 2, může dotčená strana zahájit výkon rozhodnutí v souladu s vnitrostátními právními předpisy tak, že věc předá přímo příslušnému subjektu.

               4. Vynucování pokuty nebo penále může být pozastaveno pouze rozhodnutím Soudního dvora Evropské unie. Rozhodování o stížnostech na protiprávní vynucování pokuty nebo penále však spadá do pravomoci soudů dotčeného členského státu.

               5. Orgán pro bankovnictví zveřejní každou pokutu a penále uložené podle článků 35d a 35e s výjimkou případů, kdy by jejich zveřejnění vážně ohrozilo finanční trhy nebo způsobilo zúčastněným stranám nepřiměřenou škodu.

               6. Pokuty a penále jsou příjmem souhrnného rozpočtu Evropské unie.

               Článek 35h

               Přezkum Soudním dvorem Evropské unie

               Soudní dvůr Evropské unie má neomezenou pravomoc přezkoumat rozhodnutí, jimiž orgán pro bankovnictví uložil pokutu nebo penále. Pokutu nebo penále uložené orgánem pro bankovnictví může zrušit, snížit nebo zvýšit.“;

               21)V čl. 36 odst. 5 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „Jestliže orgán pro bankovnictví obdrží od ESRB varování nebo doporučení určené příslušnému orgánu, využije v příslušných případech pravomocí, jež mu byly svěřeny tímto nařízením, aby zajistil včasná následná opatření.“;

               22)Článek 37 se mění takto:

               a)v odstavci 4 se poslední věta prvního pododstavce nahrazuje tímto:

               „Funkční období členů skupiny subjektů působících v bankovnictví je čtyři roky a po jeho uplynutí proběhne nové výběrové řízení.“;

               b)v odstavci 5 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

               „Pokud se členové skupiny subjektů působících v bankovnictví nemohou shodnout na společném stanovisku nebo doporučení, smějí členové zastupující jednu skupinu subjektů vydat samostatné stanovisko nebo samostatné doporučení.

               Skupina subjektů působících v bankovnictví, skupina subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů, skupina subjektů působících v oblasti pojištění a zajištění a skupina subjektů působících v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění mohou vydávat společná stanoviska a doporučení k otázkám týkajícím se práce evropských orgánů dohledu podle článku 56 tohoto nařízení o společných postojích a společných aktech.“;

               23)Článek 39 se nahrazuje tímto:

               „Článek 39

               Rozhodovací postupy

               1. Při přijímání rozhodnutí podle tohoto nařízení s výjimkou rozhodnutí přijímaných podle článků 35b, 35d a 35e jedná orgán pro bankovnictví v souladu s odstavci 2 až 6.

               2. Orgán pro bankovnictví všem zamýšleným adresátům rozhodnutí oznámí svůj úmysl přijmout rozhodnutí a stanoví lhůtu, v níž může adresát vyjádřit své stanovisko k předmětu rozhodnutí, přičemž vezme plně v úvahu naléhavost, složitost a možné důsledky záležitosti. Ustanovení první věty se použijí obdobně na doporučení podle čl. 17 odst. 3.

               3.  Rozhodnutí orgánu pro bankovnictví musí obsahovat důvody, ze kterých vychází.

               4.  Adresáti rozhodnutí orgánu pro bankovnictví musí být informováni o opravných prostředcích, které mají podle tohoto nařízení k dispozici.

               5.  Jestliže orgán pro bankovnictví přijme rozhodnutí podle čl. 18 odst. 3 nebo 4, přezkoumává toto rozhodnutí v přiměřených intervalech.

               6.  Přijetí rozhodnutí, jež orgán pro bankovnictví přijímá podle článku 17, 18 nebo 19, se zveřejní. Zveřejní se přitom totožnost dotčeného příslušného orgánu nebo finanční instituce a hlavní obsah rozhodnutí, ledaže je takové zveřejnění v rozporu s oprávněnými zájmy uvedených finančních institucí nebo s ochranou jejich obchodních tajemství nebo by mohlo vážně ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému Unie nebo jeho části.“;

               24)Článek 40 se mění takto:

               a)odstavec 1 se mění takto:

               i)vkládá se nové písmeno aa), které zní:

               „aa) členové výkonné rady na plný úvazek uvedení v čl. 45 odst. 1, kteří nemají hlasovací právo;“;

               b)v odstavci 7 se zrušuje druhý pododstavec;

               c)doplňuje se nový odstavec 8, který zní:

               „8. Jestliže vnitrostátní orgán členského státu uvedený v odst. 1 písm. b) není odpovědný za vynucování pravidel na ochranu spotřebitele, může se člen rady orgánů dohledu podle uvedeného písmene rozhodnout přizvat zástupce orgánu pro ochranu spotřebitele daného členského státu, přičemž tento zástupce nemá hlasovací právo. V případě, že v určitém členském státě odpovědnost za ochranu spotřebitele sdílí několik orgánů, se tyto orgány dohodnou na společném zástupci.“;

               25)Článek 41 se nahrazuje tímto:

               „Článek 41

               Vnitřní výbory

               „Rada orgánů dohledu může zřizovat vnitřní výbory ke konkrétním úkolům, které vykonává. Může pověřit určitými jednoznačně vymezenými úkoly a rozhodnutími vnitřní výbory, výkonnou radu nebo předsedu.“;

               26)V článku 42 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „Při provádění úkolů svěřených jim tímto nařízením jednají členové rady orgánů dohledu s hlasovacím právem nezávisle a objektivně ve výlučném zájmu Unie jako celku a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od orgánů či institucí Unie, od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.“;

               27)Článek 43 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. Rada orgánů dohledu udává směr pro práci orgánu pro bankovnictví. Není-li v tomto nařízení uvedeno jinak, přijímá rada orgánů dohledu stanoviska, doporučení, obecné pokyny a rozhodnutí orgánu pro bankovnictví a na základě návrhu výkonné rady vydává doporučení podle kapitoly II.“;

               b)odstavce 2 a 3 se zrušují;

               c)v odstavci 4 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „Rada orgánů dohledu každý rok před 30. zářím přijme na základě návrhu výkonné rady pracovní program orgánu pro bankovnictví pro následující rok a předloží jej pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.“;

               d)odstavec 5 se nahrazuje tímto:

               „5. Rada orgánů dohledu přijme na základě návrhu výkonné rady výroční zprávu o činnosti orgánu pro bankovnictví, včetně výkonu funkce předsedy, vycházející z návrhu zprávy podle čl. 53 odst. 7 a do 15. června každého roku tuto zprávu předloží Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. Zpráva se zveřejní.“;

               e)odstavec 8 se zrušuje;

               28)Článek 44 se mění takto:

               (a)v odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Pokud jde o akty uvedené v článcích 10 až 16 a opatření a rozhodnutí přijímaná podle čl. 9 odst. 5 třetího pododstavce a kapitoly VI, přijímá rada orgánů dohledu, odchylně od prvního pododstavce tohoto odstavce, rozhodnutí kvalifikovanou většinou svých členů v souladu s čl. 16 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii, která zahrnuje alespoň prostou většinu jejích členů přítomných při hlasování zastupujících příslušné orgány členských států, jež jsou zúčastněnými členskými státy ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení (EU) č. 1024/2013 (dále jen „zúčastněné členské státy“), a prostou většinu jejích členů přítomných při hlasování zastupujících příslušné orgány členských států, jež nejsou zúčastněnými členskými státy ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení (EU) č. 1024/2013 (dále jen „nezúčastněné členské státy“).

               „Členové výkonné rady na plný úvazek a předseda o těchto rozhodnutích nehlasují.“;

               b)v odstavci 1 se třetí, čtvrtý, pátý a šestý pododstavec zrušují;

               c)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4. Členové bez hlasovacího práva a pozorovatelé se neúčastní diskuzí rady orgánů dohledu o jednotlivých finančních institucích, pokud čl. 75 odst. 3 nebo akty uvedené v čl. 1 odst. 2 nestanoví jinak.

               První pododstavec se nepoužije na předsedu, členy, kteří jsou rovněž členy výkonné rady, a zástupce Evropské centrální banky jmenovaného její Radou dohledu.“;

               29)V kapitole III se název oddílu 2 nahrazuje tímto:

               „Oddíl 2

               Výkonná rada“

               30)Článek 45 se nahrazuje tímto:

               „Článek 45

               Složení

               1. Výkonná rada je složena z předsedy a tří členů na plný úvazek. Předseda každému členovi na plný úvazek přidělí jednoznačně vymezené odborné a manažerské úkoly.  Jednomu z členů na plný úvazek se přidělí odpovědnost za rozpočtové záležitosti a záležitosti související s pracovním programem orgánu pro bankovnictví („pověřený člen“). Jeden z členů na plný úvazek jedná jako místopředseda a v případě nepřítomnosti předsedy, nebo pokud odůvodněné okolnosti brání předsedovi ve výkonu jeho funkce, plní jeho úkoly v souladu s tímto nařízením.

               2. Členové na plný úvazek jsou vybíráni na základě zásluh, schopností, znalostí finančních institucí a trhů a zkušeností s dohledem nad finančním trhem a regulací. Členové na plný úvazek musí mít značnou praxi v oblasti řízení. Výběr probíhá na základě otevřené výzvy k přihlášení kandidátů, která se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie, po níž Komise vypracuje užší seznam způsobilých kandidátů.

               Komise tento užší seznam předloží Evropskému parlamentu ke schválení.  Po schválení uvedeného užšího seznamu Rada přijme rozhodnutí o jmenování členů výkonné rady na plný úvazek, včetně pověřeného člena. Výkonná rada musí být vyvážená a poměrná a musí odrážet Unii jako celek.

               3. Pokud člen výkonné rady na plný úvazek již nesplňuje podmínky uvedené v článku 46, nebo byl shledán vinným ze závažného pochybení, může Rada na návrh Komise schválený Evropským parlamentem přijmout rozhodnutí o jeho zbavení funkce.

               4. Funkční období členů na plný úvazek trvá pět let a může být jednou prodlouženo. Během devíti měsíců před uplynutím pětiletého funkčního období člena na plný úvazek rada orgánů dohledu vyhodnotí:

               a) výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob jejich dosažení;

               b) povinnosti a potřeby orgánu pro bankovnictví v nadcházejících letech.

               Komise s přihlédnutím k uvedenému hodnocení předá Radě seznam členů na plný úvazek, jejichž funkční období má být prodlouženo. Na základě tohoto seznamu a s přihlédnutím k uvedenému hodnocení může Rada funkční období členů na plný úvazek prodloužit.“;

               31)Vkládá se nový článek 45a, který zní:

               „Článek 45a

               Rozhodování

               1. Rozhodnutí výkonné rady se přijímají prostou většinou členů. Každý člen má jeden hlas. V případě rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedy.

               2. Zasedání výkonné rady se účastní zástupce Komise, jenž nemá hlasovací právo, s výjimkou záležitostí uvedených v článku 63.

               3. Výkonná rada přijme a zveřejní svůj jednací řád.

               4. Zasedání výkonné rady svolává předseda z vlastní iniciativy nebo na žádost jednoho člena rady a rovněž jim předsedá.

               Zasedání výkonné rady se koná před každým zasedáním rady orgánů dohledu a tak často, jak to výkonná rada považuje za nutné. Zasedání výkonné rady se koná alespoň pětkrát ročně.

               5. Členům výkonné rady mohou být v rámci ustanovení jednacího řádu nápomocni poradci či odborníci. Účastníci bez hlasovacího práva se neúčastní jednání výkonné rady týkajících se jednotlivých finančních institucí.“;

               32)Vkládá se nový článek 45b, který zní:

               „Článek 45b

               Vnitřní výbory

               Výkonná rada může zřizovat vnitřní výbory ke konkrétním úkolům, které vykonává.“;

               33)Článek 46 se nahrazuje tímto:

               „Článek 46

               Nezávislost

               Členové výkonné rady vystupují nezávisle a objektivně ve výlučném zájmu Unie jako celku a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od orgánů či institucí Unie, od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.

               Členské státy, orgány či instituce Unie, ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesmí snažit ovlivňovat členy výkonné rady při výkonu jejich úkolů.“;

               34)Článek 47 se nahrazuje tímto:

               „Článek 47

               Úkoly

               1. Výkonná rada zajišťuje, aby orgán pro bankovnictví plnil svou úlohu a úkoly svěřené mu tímto nařízením. Činí veškerá potřebná opatření, zejména přijímá vnitřní správní pokyny a uveřejňuje oznámení, k zajištění fungování orgánu pro bankovnictví v souladu s tímto nařízením.

               2.  Výkonná rada navrhuje radě orgánů dohledu k přijetí roční a víceletý pracovní program.

               3. Výkonná rada uplatňuje své rozpočtové pravomoci v souladu s články 63 a 64.

               Výkonná rada je příslušná jednat a přijímat rozhodnutí pro účely článků 17, 19, 22, 29a, 30, 31a, 32 a 35b až 35h.  O rozhodnutích, která přijímá, informuje radu orgánů dohledu.

               3a. Veškeré záležitosti, o nichž má rozhodnout rada orgánů dohledu, výkonná rada prostuduje, vydá k nim stanovisko a předloží návrh.

               4.  Výkonná rada přijme plán personální politiky orgánu pro bankovnictví a podle čl. 68 odst. 2 i nezbytná opatření pro provádění služebního řádu úředníků Evropských společenství („služební řád“).

               5.  Výkonná rada přijme zvláštní ustanovení o právu na přístup k dokumentům orgánu pro bankovnictví podle článku 72.

               6.  Výkonná rada navrhne výroční zprávu o činnosti orgánu pro bankovnictví, včetně výkonu funkce předsedy, vycházející z návrhu zprávy podle čl. 53 odst. 7 a předloží ji ke schválení radě orgánů dohledu.

               7.  Výkonná rada jmenuje a odvolává členy odvolacího senátu podle čl. 58 odst. 3 a 5.

               8. Členové výkonné rady zveřejňují veškeré konané schůze a přijaté projevy pohostinnosti. Výdaje se veřejně evidují v souladu se služebním řádem.

               9. Pověřený člen má tyto konkrétní úkoly:

               a) provádí roční pracovní program orgánu pro bankovnictví pod vedením rady orgánů dohledu a pod kontrolou výkonné rady;

               b) činí veškerá potřebná opatření, zejména přijímá vnitřní správní pokyny a uveřejňuje oznámení, k zajištění fungování orgánu pro bankovnictví v souladu s tímto nařízením;

               c) připravuje víceletý pracovní program uvedený v čl. 47 odst. 2;

               d) každý rok do 30. června připraví pracovní program na následující rok uvedený v čl. 47 odst. 2;

               e) vypracuje předběžný návrh rozpočtu orgánu pro bankovnictví podle článku 63 a plní rozpočet orgánu pro bankovnictví podle článku 64;

               f) každý rok vypracuje návrh zprávy, která obsahuje část týkající se činnosti orgánu pro bankovnictví v oblasti regulace a dohledu a část týkající se finančních a správních záležitostí;

               g) pokud jde o zaměstnance orgánu pro bankovnictví, vykonává pravomoci stanovené v článku 68 a řídí personální záležitosti.“;

               35)Článek 48 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Předseda odpovídá za přípravu práce rady orgánů dohledu a předsedá zasedáním rady orgánů dohledu i výkonné rady.“;

               b)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. Předseda je vybrán na základě zásluh, dovedností, znalostí finančních institucí a trhů a zkušeností s dohledem nad finančním trhem a regulací na základě otevřené výzvy k přihlášení kandidátů, která se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie. Komise předloží užší seznam kandidátů na pozici předsedy Evropskému parlamentu ke schválení. Po schválení uvedeného užšího seznamu Rada přijme rozhodnutí o jmenování předsedy.

               Pokud předseda již nesplňuje podmínky uvedené v článku 49, nebo byl shledán vinným ze závažného pochybení, může Rada na návrh Komise schválený Evropským parlamentem přijmout rozhodnutí o jeho zbavení funkce.“;

               c)v odstavci 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Rada může na základě návrhu Komise a s přihlédnutím k uvedenému hodnocení funkční období předsedy jednou prodloužit.“;

               d)odstavec 5 se zrušuje;

               36)Článek 49a se nahrazuje tímto:

               „Článek 49a

               Výdaje

               Předseda zveřejňuje veškeré konané schůze a přijaté projevy pohostinnosti. Výdaje se veřejně evidují v souladu se služebním řádem.“;

               37)Články 51, 52, 52a a 53 se zrušují;

               38)V čl. 54 odst. 2 se doplňuje nová odrážka, která zní:

               „ — otázky ochrany vkladatelů, spotřebitelů a investorů.“;

               39)V článku 55 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

               „2.  Na zasedání společného výboru a všech podvýborů uvedených v článku 57 jsou zváni jako pozorovatelé jeden člen výkonné rady, zástupce Komise a zástupce ESRB.“;

               40)Článek 58 se mění takto:

               a)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „3. Dva členy odvolacího senátu a dva náhradníky jmenuje výkonná rada orgánu pro bankovnictví z užšího seznamu kandidátů navrženého Komisí na základě veřejné výzvy k vyjádření zájmu zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie a po poradě s radou orgánů dohledu.“;

               b)odstavec 5 se nahrazuje tímto:

               „5. Člen odvolacího senátu jmenovaný výkonnou radou orgánu pro bankovnictví nesmí být během svého funkčního období odvolán, s výjimkou případu, že se dopustil závažného pochybení a výkonná rada po poradě s radou orgánů dohledu v tomto smyslu vydala rozhodnutí.“;

               41)V článku 59 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1. Členové odvolacího senátu jsou ve svém rozhodování nezávislí. Nejsou vázáni žádnými pokyny. Nesmějí ve vztahu k orgánu pro bankovnictví, jeho výkonné radě ani jeho radě orgánů dohledu vykonávat žádné jiné funkce.“;

               42)V článku 60 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1. Jakákoli fyzická nebo právnická osoba, včetně příslušných orgánů, může podat odvolání proti rozhodnutí orgánu pro bankovnictví uvedenému v článku 17, 18, 19 nebo 35 či jinému rozhodnutí přijatému tímto orgánem v souladu s akty Unie uvedenými v čl. 1 odst. 2, které je určeno této osobě, nebo proti rozhodnutí, které se této osoby bezprostředně a přímo dotýká, i když je určeno jiné osobě.“;

               43)Článek 62 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. Příjmy orgánu pro bankovnictví tvoří v různých kombinacích, aniž jsou dotčeny jiné druhy příjmů:

               a) vyrovnávací příspěvek ze souhrnného rozpočtu Unie (oddíl Komise), jenž nepřekročí 40 % odhadovaných příjmů orgánu pro bankovnictví;

               b) roční příspěvky od finančních institucí vycházející z ročních odhadovaných výdajů v souvislosti s činnostmi vyžadovanými tímto nařízením a akty Unie uvedenými v čl. 1 odst. 2 u každé kategorie účastníků, na něž se vztahuje pravomoc orgánu pro bankovnictví;

               c) poplatky placené orgánu pro bankovnictví v případech stanovených příslušnými nástroji práva Unie;

               d) dobrovolné příspěvky od členských států nebo pozorovatelů;

               e) poplatky za publikace, školení a jakékoli jiné služby vyžádané příslušnými orgány.“;

               b)doplňují se nové odstavce 5 a 6, které znějí:

               „5. Roční příspěvky uvedené v odst. 1 písm. b) od jednotlivých finančních institucí každý rok vybírají orgány určené každým členským státem. Každý členský stát do 31. března každého rozpočtového roku uhradí orgánu pro bankovnictví částku, kterou má povinnost vybrat v souladu s kritérii uvedenými v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v článku 62a.

               6. Dobrovolné příspěvky od členských států a pozorovatelů podle odst. 1 písm. d) nebudou přijaty, pokud by toto přijetí zpochybnilo nezávislost a nestrannost orgánu pro bankovnictví.“;

               44)Vkládá se nový článek 62a, který zní:

               „Článek 62a

                  Akty v přenesené pravomoci týkající se výpočtu ročních příspěvků od finančních institucí

               Komise je v souladu s článkem 75a zmocněna přijmout akty v přenesené pravomoci, jimiž se určí způsob výpočtu ročních příspěvků od jednotlivých finančních institucí uvedených v čl. 62 písm. e) a které stanoví:

               a) metodiku přidělení odhadovaných výdajů jednotlivým kategoriím finančních institucí jako základ pro stanovení podílu příspěvků, jež mají finanční instituce v každé kategorii poskytnout;

               b) vhodná a objektivní kritéria pro stanovení ročních příspěvků splatných jednotlivými finančními institucemi, na něž se vztahují akty Unie uvedené v čl. 1 odst. 2, podle jejich velikosti, aby přibližně odrážely jejich význam na trhu.

               Kritéria uvedená v prvním pododstavci písm. b) mohou stanovit buď minimální prahové hodnoty, při jejichž nedosažení není příspěvek splatný, nebo minimální hodnoty, pod něž nesmí příspěvky poklesnout.“;

               45)Článek 63 se nahrazuje tímto:

               „Článek 63

               Sestavování rozpočtu

               1.  Pověřený člen každý rok vypracuje předběžný návrh jednotného programového dokumentu orgánu pro bankovnictví na tři následující rozpočtové roky, uvádějící odhadované příjmy a výdaje, jakož i informace o personálu na základě ročních a víceletých pracovních programů tohoto orgánu, a spolu s plánem pracovních míst jej předloží výkonné radě a radě orgánů dohledu.

               1a. Výkonná rada na základě návrhu schváleného radou orgánů dohledu přijme návrh jednotného programového dokumentu na tři následující rozpočtové roky.

               1b. Výkonná rada návrh jednotného programového dokumentu do 31. ledna předloží Komisi, Evropskému parlamentu a Radě.

               2.
                     Komise na základě návrhu jednotného programového dokumentu zanese do návrhu rozpočtu Unie ty položky odhadu, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a částku vyrovnávacího příspěvku, jež se má účtovat na vrub souhrnného rozpočtu Unie v souladu s články 313 a 314 Smlouvy.

               3.
                     Rozpočtový orgán přijme plán pracovních míst orgánu pro bankovnictví. Rozpočtový orgán schválí prostředky pro vyrovnávací příspěvek pro orgán pro bankovnictví.

               4.  Rada orgánů dohledu přijme rozpočet orgánu pro bankovnictví. Rozpočet se stává konečným po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.

               5. Výkonná rada neprodleně oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, který může mít výrazný finanční dopad na financování rozpočtu orgánu pro bankovnictví, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov.“;

               46)Článek 64 se nahrazuje tímto:

               „Článek 64

               Plnění a kontrola rozpočtu

               1. Pověřený člen vykonává úlohu schvalujícího úředníka a plní rozpočet orgánu pro bankovnictví.

               2.  Do 1. března následujícího roku zašle účetní orgánu pro bankovnictví účetnímu Komise a Účetnímu dvoru předběžnou účetní závěrku.

               3.  Do 1. března následujícího roku zašle účetní orgánu pro bankovnictví účetnímu Komise požadované účetní informace pro účely konsolidace, a to způsobem a ve formátu stanovenými uvedeným účetním.

               4. Do 31. března následujícího roku účetní orgánu pro bankovnictví rovněž zašle členům rady orgánů dohledu, Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru zprávu o rozpočtovém a finančním řízení.

               5.  Po obdržení vyjádření Účetního dvora k předběžné účetní závěrce orgánu pro bankovnictví v souladu s článkem 148 finančního nařízení vypracuje účetní orgánu pro bankovnictví konečnou účetní závěrku tohoto orgánu. Pověřený člen ji zašle radě orgánů dohledu, která k ní vydá stanovisko.

               6.  Do 1. července následujícího roku zašle účetní orgánu pro bankovnictví konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem rady orgánů dohledu účetnímu Komise, Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru.

               Do 1. července následujícího roku zašle účetní orgánu pro bankovnictví účetnímu Komise rovněž balíček výkaznictví, a to ve standardizovaném formátu stanoveném účetním Komise pro účely konsolidace.

               7.  Konečná účetní závěrka se do 15. listopadu následujícího roku zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

               8.  Pověřený člen zašle Účetnímu dvoru odpověď na jeho vyjádření do 30. září. Zároveň zašle tuto odpověď v kopii výkonné radě a Komisi.

               9.  Pověřený člen v souladu s ustanovením čl. 165 odst. 3 finančního nařízení předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace potřebné pro řádný průběh udělení absolutoria pro daný rozpočtový rok.

               10.  Evropský parlament na doporučení Rady přijaté kvalifikovanou většinou udělí orgánu pro bankovnictví před 15. květnem roku N + 2 absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N.“;

               47)Článek 65 se nahrazuje tímto:

               „Článek 65

               Finanční předpisy

               Výkonná rada po konzultaci s Komisí přijme finanční předpisy pro orgán pro bankovnictví. Tyto předpisy se nesmějí odchylovat od nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013* pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, pokud to nevyžadují zvláštní potřeby fungování orgánu pro bankovnictví a pouze s předchozím souhlasem Komise.

               *
                     Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42).“;

               48)V článku 66 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jiné nedovolené činnosti se na orgán pro bankovnictví bez omezení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013**.

               **Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).“;

               49)Článek 68 se mění takto:

               a)odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:

               „1. Na zaměstnance orgánu pro bankovnictví, včetně členů výkonné rady na plný úvazek a jejího předsedy, se vztahuje služební řád, pracovní řád ostatních zaměstnanců a pravidla přijatá společně orgány Unie pro uplatňování těchto řádů.

               2. Výkonná rada po dohodě s Komisí přijme nezbytná prováděcí opatření v souladu s článkem 110 služebního řádu.“;

               b)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4. Výkonná rada přijme ustanovení umožňující dočasné přidělení odborníků z členských států k orgánu pro bankovnictví.“;

               50)Článek 70 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. Na členy rady orgánů dohledu a všechny zaměstnance orgánu pro bankovnictví, včetně úředníků dočasně přidělených z členských států a všech dalších osob plnících úkoly pro orgán pro bankovnictví na smluvním základě, se vztahuje povinnost zachovávat profesní tajemství podle článku 339 Smlouvy o fungování EU a příslušných ustanovení právních předpisů Unie, a to i po skončení jejich funkcí.“;

               b)v odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Povinnost podle odstavce 1 a prvního pododstavce tohoto odstavce nebrání orgánu pro bankovnictví a příslušným orgánům ve využívání informací při vymáhání aktů uvedených v čl. 1 odst. 2, zejména při právních postupech pro přijímání rozhodnutí.“;

               c)vkládá se nový odstavec 2a, který zní:

               „2a. Výkonná rada a rada orgánů dohledu zajistí, aby se na fyzické osoby, které přímo či nepřímo, trvale či příležitostně poskytují jakékoli služby související s úkoly orgánu pro bankovnictví, včetně úředníků a jiných osob pověřených pro tento účel výkonnou radou a radou orgánů dohledu nebo jmenovaných příslušnými orgány, vztahovala povinnost zachovávat služební tajemství rovnocenná povinnosti podle předchozích odstavců.

               Tatáž povinnost zachovávat služební tajemství se rovněž vztahuje na pozorovatele, kteří se účastní zasedání výkonné rady a rady orgánů dohledu, kteří se účastní činnosti orgánu pro bankovnictví.“;

               d)v odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „Odstavce 1 a 2 nebrání výměně informací mezi orgánem pro bankovnictví a příslušnými orgány v souladu s tímto nařízením a ostatními právními předpisy Unie vztahujícími se na finanční instituce.“;

               51)Článek 71 se nahrazuje tímto:

               „Tímto nařízením nejsou dotčeny povinnosti členských států týkající se zpracování osobních údajů podle nařízení (EU) 2016/679 ani povinnosti orgánu pro bankovnictví týkající se zpracování osobních údajů podle nařízení (EU) 2018/XXX (nařízení o ochraně údajů pro orgány a instituce EU) při plnění jeho povinností.“;

               52)V článku 72 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

               „2. Výkonná rada přijme praktická opatření k nařízení (ES) č. 1049/2001.“;

               53)V článku 73 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

               „2. O vnitřním jazykovém režimu orgánu pro bankovnictví rozhoduje výkonná rada.“;

               54)V článku 74 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „Nezbytná opatření týkající se umístění, které má být orgánu pro bankovnictví zajištěno v členském státě, ve kterém se nachází jeho sídlo, a zařízení, které má tento členský stát poskytnout, jakož i konkrétní pravidla vztahující se na zaměstnance orgánu pro bankovnictví a jejich rodinné příslušníky v tomto členském státě budou stanovena v dohodě o sídle uzavřené mezi orgánem pro bankovnictví a daným členským státem po získání souhlasu výkonné rady.“;

               55)Doplňuje se nový článek 75a, který zní:

               „Článek 75a

               Výkon přenesené pravomoci

               1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

               2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článků 35c a 62a je Komisi svěřena na dobu neurčitou.

               3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 35c a 62a kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu datu, které je v něm uvedeno. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

               4. Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016.

               5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

               6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 35c nebo článku 62a vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.“;

               56)Článek 76 se nahrazuje tímto:

               „Článek 76

               Vztahy s CEBS

               Orgán pro bankovnictví je považován za právního nástupce výboru CEBS. Ke dni zřízení orgánu pro bankovnictví budou veškerá aktiva a závazky a probíhající operace výboru CEBS automaticky převedeny na orgán pro bankovnictví. CEBS vypracuje přehled konečných zůstatků aktiv a závazků ke dni tohoto převodu. Tento přehled bude předmětem auditu a bude schválen výborem CEBS a Komisí.“;

               57)Vkládá se nový článek 77a, který zní:

               „Článek 77a

               Přechodná ustanovení

               Úkoly a pozice výkonného ředitele jmenovaného v souladu s nařízením (EU) č. 1093/2010, naposledy pozměněným směrnicí (EU) 2015/2366, jenž je ve funkci ke dni [ÚP: vložte datum tři měsíce po vstupu tohoto nařízení v platnost], k uvedenému datu skončí.

               Úkoly a pozice předsedy jmenovaného v souladu s nařízením (EU) č. 1093/2010, naposledy pozměněným směrnicí (EU) 2015/2366, jenž je ve funkci ke dni [ÚP: vložte datum tři měsíce po vstupu tohoto nařízení v platnost], trvají do uplynutí jejich platnosti.

               Úkoly a pozice členů správní rady jmenovaných v souladu s nařízením (EU) č. 1093/2010, naposledy pozměněným směrnicí (EU) 2015/2366, kteří jsou ve funkci ke dni [ÚP: vložte datum tři měsíce po vstupu tohoto nařízení v platnost], k uvedenému datu skončí.“.

               Článek 2

               Změny nařízení (EU) č. 1094/2010

               Nařízení (EU) č. 1094/2010 se mění takto:

               1)V článku 1 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

               „2. Orgán pro pojišťovnictví jedná v rámci pravomocí, které mu byly svěřeny tímto nařízením, a v rozsahu působnosti směrnice 2009/138/ES s výjimkou hlavy IV této směrnice, směrnic 2002/92/ES, 2003/41/ES, 2002/87/ES a směrnice 2009/103/ES*, a příslušných částí směrnic (EU) 2015/849 a 2002/65/ES, pokud se tyto akty použijí na pojišťovny, zajišťovny, instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění a pro zprostředkovatele pojištění, včetně všech směrnic, nařízení a rozhodnutí vycházejících z uvedených aktů a v rozsahu působnosti dalších právně závazných aktů Unie, které stanoví úkoly orgánu pro pojišťovnictví.

               *
                     Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/103/ES ze dne 16. září 2009 o pojištění občanskoprávní odpovědnosti z provozu motorových vozidel a kontrole povinnosti uzavřít pro případ takové odpovědnosti pojištění (Úř. věst. L 263, 7.10.2009, s. 11).“;

               2)V odstavci 5 článku 2 se vkládá nový pododstavec, který zní:

               „Odkazy na dohled v tomto nařízení zahrnují činnosti všech příslušných orgánů, jež mají být prováděny na základě legislativních aktů uvedených v čl. 1 odst. 2.“;

               3)V článku 4 se v bodě 2 podbod ii) nahrazuje tímto:

               „ii) pokud jde o směrnice 2002/65/ES a (EU) 2015/849, orgány příslušné pro zajištění souladu s požadavky těchto směrnic ze strany finančních institucí ve smyslu bodu 1);“;

               4)Článek 6 se mění takto:

               a)bod 2) se nahrazuje tímto:

               „2) výkonná rada, která vykonává úkoly stanovené v článku 47;“;

               b)bod 4) se zrušuje;

               5)Článek 8 se mění takto:

               a)odstavec 1 se mění takto:

               i)vkládá se nové písmeno aa), které zní:

               „aa) vypracovat a průběžně aktualizovat příručku Unie pro výkon dohledu týkající se dohledu nad finančními institucemi v Unii;“;

               ii)písmena e) a f) se nahrazují tímto:

               „e) organizovat a provádět přezkum činnosti příslušných orgánů a v tomto kontextu vydávat obecné pokyny a doporučení a identifikovat osvědčené postupy v zájmu větší jednoty výsledků dohledu;

               f) sledovat a posuzovat tržní vývoj v oblasti své působnosti, případně včetně trendů v oblasti inovativních finančních služeb;“;

               iii)písmeno h) se nahrazuje tímto:

               „h) posilovat ochranu pojistníků, účastníků penzijních systémů a oprávněných osob, spotřebitelů a investorů“;

               iv)písmeno l) se zrušuje;

               v)vkládá se nové písmeno m), které zní:

               „m) vydávat stanoviska ohledně použití interních modelů, usnadňovat rozhodování a poskytovat pomoc podle článku 21a;“;

               b)vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

               „1a. „Při výkonu svých úkolů v souladu s tímto nařízením bere orgán pro pojišťovnictví v úvahu technologické inovace, inovativní a udržitelné obchodní modely a začlenění environmentálních a sociálních faktorů a faktorů týkajících se správy a řízení“;

               c)odstavec 2 se mění takto:

               i) vkládá se nové písmeno ca), které zní:

               „ca) vydávat doporučení podle článků 29a a 31a;“;

               ii) písmeno h) se nahrazuje tímto:

               „h) shromažďovat nezbytné informace týkající se finančních institucí podle článků 35 a 35b“;

               d)doplňuje se nový odstavec 3, který zní:

               „3. Orgán pro pojišťovnictví při plnění úkolů uvedených v odstavci 1 a při výkonu pravomocí uvedených v odstavci 2 řádně zohledňuje zásady zlepšování právní úpravy i výsledky analýz nákladové efektivnosti vypracovaných v souladu s tímto nařízením.“;

               6)Článek 9 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se vkládají nová písmena aa) a ab), která znějí:

               „aa) provádění podrobných tematických přezkumů tržního chování, jež vedou ke společnému porozumění tržní praxi za účelem identifikace potenciálních problémů a analýzy jejich dopadů;

               ab) vypracování ukazatelů retailového rizika za účelem včasné identifikace potenciálních příčin poškození spotřebitelů;“;

               b)v odstavci 1 se písmeno d) nahrazuje tímto:

               „d) vypracování společných pravidel pro zveřejňování údajů.“;

               c)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. Orgán pro pojišťovnictví sleduje nové i stávající finanční činnosti a může přijmout obecné pokyny a doporučení s cílem posílit bezpečnost a odolnost trhů a sbližování regulačních postupů a postupů dohledu.“;

               d)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4. Orgán pro pojišťovnictví zřídí jako svou nedílnou součást výbor pro finanční inovace, který bude sdružovat všechny příslušné vnitrostátní orgány dohledu a orgány odpovědné za ochranu spotřebitele s cílem dosáhnout koordinovaného přístupu při stanovování pravidel pro nové nebo inovativní finanční činnosti a vykonávání dohledu nad nimi a poskytovat orgánu pro pojišťovnictví poradenství určené k předložení Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. Orgán pro pojišťovnictví může do výboru zahrnout rovněž vnitrostátní orgány pro ochranu údajů.“;

               7)Článek 16 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

               „Orgán pro pojišťovnictví může rovněž adresovat obecné pokyny a doporučení orgánům členských států, jež nejsou příslušnými orgány ve smyslu tohoto nařízení, avšak jsou zmocněny zajišťovat uplatňování aktů uvedených v čl. 1 odst. 2.“;

               b)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. S výjimkou mimořádných okolností orgán pro pojišťovnictví provádí otevřené veřejné konzultace o obecných pokynech a doporučeních, které vydává, a analyzuje potenciální náklady a přínosy plynoucí z vydání těchto pokynů a doporučení. Uvedené konzultace a analýzy musí být přiměřené k rozsahu, povaze a dopadům dotyčných obecných pokynů či doporučení. S výjimkou mimořádných okolností si orgán pro pojišťovnictví rovněž vyžádá stanoviska či doporučení skupiny subjektů působících v oblasti pojištění a zajištění a skupiny subjektů působících v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění.“;

               c)na konci odstavce 4 se doplňuje tato věta:

               „Zpráva rovněž vysvětlí, jak orgán pro pojišťovnictví odůvodnil vydání svých obecných pokynů a doporučení, a uvede shrnutí reakcí na uvedené obecné pokyny a doporučení obdržených z veřejných konzultací.“;

               d)doplňuje se nový odstavec 5, který zní:

               „5. Zastávají-li dvě třetiny členů skupiny subjektů působících v oblasti pojištění a zajištění nebo skupiny subjektů působících v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění názor, že orgán pro pojišťovnictví vydáním určitých obecných pokynů nebo doporučení překročil své pravomoci, mohou Komisi zaslat odůvodněné stanovisko.

               Komise si od orgánu pro pojišťovnictví vyžádá vysvětlení odůvodňující vydání dotyčných obecných pokynů nebo doporučení. Poté, co od orgánu pro pojišťovnictví vysvětlení obdrží, posoudí Komise oblast působnosti dotyčných obecných pokynů nebo doporučení s ohledem na pravomoc orgánu pro pojišťovnictví. Pokud má Komise za to, že orgán pro pojišťovnictví překročil své pravomoci, může poté, co orgánu poskytla příležitost uvést své stanovisko, přijmout prováděcí rozhodnutí, jímž orgánu uloží, aby dotyčné obecné pokyny nebo doporučení vzal zpět. Rozhodnutí Komise se zveřejní.“;

               8)V čl. 17 odst. 2 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

               „Aniž jsou dotčeny pravomoci stanovené v článku 35, může orgán pro pojišťovnictví adresovat řádně odůvodněnou žádost o informace přímo jiným příslušným orgánům nebo relevantním finančním institucím, kdykoli je to považováno za nezbytné pro účely šetření údajného porušování nebo neuplatňování práva Unie. Je-li určena finančním institucím, vysvětlí odůvodněná žádost, proč jsou dané informace nezbytné pro účely šetření údajného porušování nebo neuplatňování práva Unie.

               Adresát takové žádosti poskytne orgánu pro pojišťovnictví neprodleně srozumitelné, přesné a úplné informace.

               Byla-li žádost o informace adresována finanční instituci, orgán pro pojišťovnictví o této žádosti informuje relevantní příslušné orgány. Na žádost orgánu pro pojišťovnictví jsou příslušné orgány při získávání těchto informací nápomocny.“;

               9)Článek 19 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. V případech specifikovaných v aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2 a aniž jsou dotčeny pravomoci stanovené v článku 17, může orgán pro pojišťovnictví pomoci příslušným orgánům dosáhnout dohody v souladu s postupem stanoveným v odstavcích 2 až 4, a to za kterékoli z těchto okolností:

               a)
                     na žádost jednoho nebo více dotčených příslušných orgánů, jestliže příslušný orgán nesouhlasí s postupem nebo obsahem opatření, navrženého opatření či nečinností jiného příslušného orgánu;

               b)
                     z vlastní iniciativy, jestliže lze na základě objektivních kritérií konstatovat, že mezi příslušnými orgány dochází ke sporu.

               V případech, kdy akty uvedené v čl. 1 odst. 2 vyžadují, aby příslušné orgány přijaly společné rozhodnutí, se má za to, že došlo ke sporu, pokud uvedené orgány ve lhůtách stanovených v uvedených aktech společné rozhodnutí nepřijaly.“;

               b)vkládají se nové odstavce 1a a 1b, které znějí:

               „1a. Dotčené příslušné orgány v níže uvedených případech neprodleně oznámí orgánu pro pojišťovnictví, že nebylo dosaženo dohody:

               a)
                     pokud byla v aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2 stanovena lhůta pro dosažení dohody mezi příslušnými orgány a nastane dřívější z těchto událostí:

               i) dotyčná lhůta uplynula;

               ii) jeden nebo více dotčených příslušných orgánů na základě objektivních faktorů dospěje k závěru, že došlo ke sporu;

               b)
                     pokud v aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2 nebyla stanovena lhůta pro dosažení dohody mezi příslušnými orgány a nastane dřívější z těchto událostí:

               i.
                     jeden nebo více dotčených příslušných orgánů na základě objektivních faktorů dospěje k závěru, že došlo ke sporu; nebo

               ii.
                     uplynuly dva měsíce od data, kdy určitý příslušný orgán obdržel od jiného příslušného orgánu žádost, aby podnikl určitá opatření za účelem dodržení právních předpisů Unie, a dožádaný orgán dosud nepřijal rozhodnutí, které žádosti vyhovuje.“;

               c)v odstavci 1 se druhý pododstavec zrušuje;

               1b. Předseda posoudí, zda má orgán pro pojišťovnictví jednat v souladu s odstavcem 1. Zasahuje-li orgán pro pojišťovnictví z vlastní iniciativy, oznámí orgán pro pojišťovnictví dotčeným příslušným orgánům své rozhodnutí ohledně zásahu.

               Než orgán pro pojišťovnictví přijme rozhodnutí v souladu s postupem uvedeným v čl. 47 odst. 3a v případech, kdy akty uvedené v čl. 1 odst. 2 vyžadují, aby bylo přijato společné rozhodnutí, odloží všechny příslušné orgány zapojené do společného rozhodnutí přijetí svých individuálních rozhodnutí. Rozhodne-li se orgán pro pojišťovnictví jednat, všechny příslušné orgány zapojené do společného rozhodnutí odloží přijetí svých rozhodnutí, dokud není ukončen postup podle odstavců 2 a 3.“;

               d)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „Jestliže dotčené příslušné orgány nedosáhnou dohody ve lhůtě pro smírné urovnání sporu uvedené v odstavci 2, může orgán pro pojišťovnictví přijmout rozhodnutí, jímž dotyčným orgánům za účelem urovnání dané záležitosti uloží přijmout konkrétní opatření nebo se zdržet jednání, aby bylo zajištěno dodržení právních předpisů Unie. Rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví je pro dotyčné příslušné orgány závazné. Rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví může příslušným orgánům uložit, aby zrušily nebo pozměnily rozhodnutí, které přijaly, nebo aby uplatnily pravomoci, jež jim udělují relevantní právní předpisy Unie.“;

               e)vkládá se nový odstavec 3a, který zní:

               „3a. Orgán pro pojišťovnictví oznámí dotyčným příslušným orgánům ukončení postupů podle odstavců 2 a 3, případně také své rozhodnutí přijaté podle odstavce 3.“;

               f)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4. Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise podle článku 258 Smlouvy, jestliže příslušný orgán nevyhoví rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví, a tedy nezajistí, aby finanční instituce plnila požadavky, které jsou pro ni přímo použitelné na základě aktů uvedených v čl. 1 odst. 2, může orgán pro pojišťovnictví přijmout individuální rozhodnutí určené finanční instituci, v němž jí uloží přijetí nezbytných opatření ke splnění jejích povinností podle právních předpisů Unie, včetně případného ukončení konkrétního jednání.“;

               10)Článek 21 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „Orgán pro pojišťovnictví podporuje a monitoruje efektivní, účinné a jednotné fungování kolegií orgánů dohledu podle směrnice 2009/138/ES a prosazuje jednotné uplatňování právních předpisů Unie mezi nimi. V zájmu sbližování osvědčených postupů v oblasti dohledu mají zaměstnanci orgánu pro pojišťovnictví možnost účastnit se činností kolegií orgánů dohledu, včetně kontrol na místě, jež společně provádějí nejméně dva příslušné orgány, případně tyto činnosti vést, je-li to vhodné.“;

               b)v odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Pro účely tohoto odstavce a odstavce 1 tohoto článku se orgán pro pojišťovnictví považuje za „příslušný orgán“ nebo „orgán dohledu“ ve smyslu příslušných právních předpisů.“;

               11)vkládá se nový článek 21a, který zní:

               „Článek 21a

               Interní modely

               1. Aby přispěl k zavedení vysoce kvalitních společných norem a postupů v oblasti dohledu, orgán pro pojišťovnictví ze své vlastní iniciativy nebo na žádost jednoho nebo více orgánů dohledu:

               a) vydává dotčeným orgánům dohledu stanoviska k žádostem o použití interního modelu nebo o jeho změnu. Za tímto účelem si orgán EIOPA může od dotčených orgánů dohledu vyžádat veškeré nezbytné informace; a

               b) V případě sporu v souvislosti se schválením interních modelů je dotčeným orgánům dohledu nápomocen při dosažení dohody v souladu s postupem podle článku 19.

               2. Za okolností uvedených v čl. 231 odst. 6a směrnice 2009/138/ES mohou podniky orgán EIOPA požádat, aby byl příslušným orgánům nápomocen při dosažení dohody v souladu s postupem podle článku 19.;

               12)v čl. 22 odst. 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Pro tyto účely může orgán pro pojišťovnictví využít pravomoci, které mu svěřuje toto nařízení, včetně článků 35 a 35b.“;

               13)článek 29 se mění takto:

               a)odstavec 1 se mění takto:

               i)vkládá se nové písmeno aa), které zní:

               „aa) vydává strategický plán dohledu v souladu s článkem 29a;“;

               ii)písmeno b) se nahrazuje tímto:

               „b) prosazuje efektivní dvoustrannou a mnohostrannou výměnu informací mezi příslušnými orgány týkající se veškerých relevantních otázek, případně včetně kybernetické bezpečnosti a kybernetických útoků, přičemž plně respektuje příslušná ustanovení o důvěrnosti a ochraně údajů obsažená v příslušných právních předpisech Unie;“;

               iii) písmeno e) se nahrazuje tímto:

               „e) zavádí odvětvové a meziodvětvové vzdělávací programy, mimo jiné v souvislosti s technologickými inovacemi, napomáhá výměnám zaměstnanců a vybízí příslušné orgány, aby více využívaly režimy dočasného přidělování pracovníků a jiné nástroje;“;

               b)v odstavci 2 se doplňuje druhý pododstavec, který zní:

               „Za účelem vytvoření společné kultury dohledu orgán pro pojišťovnictví vypracuje a průběžně aktualizuje příručku Unie pro výkon dohledu týkající se dohledu nad finančními institucemi v Unii, přičemž zohledňuje měnící se obchodní postupy a obchodní modely finančních institucí. Příručka Unie pro výkon dohledu obsahuje osvědčené postupy v oblasti dohledu a specifikuje vysoce kvalitní metodiky a procesy;“;

               14)vkládá se nový článek 29a, který zní:

               „Článek 29a

               Strategický plán dohledu

               1. K datu použitelnosti nařízení [XXX uveďte odkaz na pozměňující nařízení] a poté každé tři roky do 31. března vydá orgán pro pojišťovnictví doporučení určené příslušným orgánům, v němž uvede strategické cíle a priority v oblasti dohledu („strategický plán dohledu“) a s ohledem na případné příspěvky příslušných orgánů. Orgán pro pojišťovnictví předá strategický plán dohledu pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Komisi a zveřejní jej na svých internetových stránkách.

               Strategický plán dohledu identifikuje konkrétní priority činností v oblasti dohledu za účelem podpory jednotných, účinných a efektivních postupů dohledu a společného, jednotného a důsledného uplatňování právních předpisů Unie a za účelem řešení relevantních trendů na mikroobezřetnostní úrovni, možných rizik a slabých míst identifikovaných v souladu s článkem 32.

               2. Každý příslušný orgán do 30. září každého roku předloží orgánu pro pojišťovnictví k posouzení návrh ročního pracovního programu na následující rok a konkrétně uvede, jak je uvedený návrh programu sladěn se strategickým plánem dohledu.

               Návrh ročního pracovního programu obsahuje konkrétní cíle a priority pro činnosti v oblasti dohledu a kvantitativní a kvalitativní kritéria pro výběr finančních institucí, tržních postupů a jednání a finančních trhů, které má příslušný orgán, jenž návrh ročního pracovního programu předložil, zkoumat v průběhu roku, na nějž se program vztahuje.

               3. Orgán pro pojišťovnictví návrh ročního pracovního programu posoudí a existuje-li podstatné riziko, že priority uvedené ve strategickém plánu dohledu nebudou dosaženy, vydá relevantnímu příslušnému orgánu doporučení směřující ke sladění ročního pracovního programu tohoto orgánu se strategickým plánem dohledu.

               Příslušné orgány do 31. prosince každého roku přijmou své roční pracovní programy, v nichž tato případná doporučení zohlední.

               4. Každý příslušný orgán do 31. března každého roku předloží orgánu pro pojišťovnictví zprávu o provádění ročního pracovního programu.

               Tato zpráva obsahuje minimálně následující informace:

               a)
                     popis činností v oblasti dohledu a zkoumání finančních institucí, tržních postupů a jednání a finančních trhů, jakož i správních opatření a sankcí uložených finančním institucím odpovědným za porušení právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů;

               b)
                     popis provedených činností, které nebyly v ročním pracovním programu plánovány;

               c)
                     popis činností uvedených v ročním pracovním programu, které nebyly provedeny, a cílů uvedeného programu, jichž nebylo dosaženo, jakož i důvodů neprovedení uvedených činností a nedosažení uvedených cílů.

               5. Orgán pro pojišťovnictví zprávy o provádění vypracované příslušnými orgány posoudí. Existuje-li podstatné riziko, že priority uvedené ve strategickém plánu dohledu nebudou dosaženy, vydá orgán pro pojišťovnictví každému dotčenému příslušnému orgánu doporučení ohledně toho, jak mohou být příslušné nedostatky v jeho činnosti napraveny.

               Na základě uvedených zpráv a svého vlastního posouzení rizik orgán pro pojišťovnictví identifikuje činnosti příslušného orgánu, jež mají zásadní význam pro splnění strategického plánu dohledu, a je-li to vhodné, provede přezkum uvedených činností podle článku 30.

               6. Orgán pro pojišťovnictví zveřejní osvědčené postupy identifikované při posouzení ročních pracovních programů.“;

               15)článek 30 se mění takto:

               a)název článku se nahrazuje tímto:

               „Přezkumy příslušných orgánů“;

               b)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. Orgán pro pojišťovnictví pravidelně provádí přezkum některých nebo všech činností příslušných orgánů, aby ještě více posílil jednotnost výsledků dohledu. K tomuto účelu vypracuje metody, které mu umožní objektivní posouzení a srovnávání jednotlivých přezkoumávaných příslušných orgánů. Při provádění přezkumu se zohlední stávající informace a již provedená hodnocení týkající se dotčeného příslušného orgánu, včetně veškerých informací poskytnutých orgánu pro pojišťovnictví v souladu s článkem 35 a případných informací od zúčastněných subjektů.“;

               c)vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

               „1a. Orgán pro pojišťovnictví pro účely tohoto článku zřídí výbor pro přezkum, složený výlučně z personálu tohoto orgánu. Orgán pro pojišťovnictví může na výbor pro přezkum delegovat některé úkoly nebo rozhodnutí.“;

               d)odstavec 2 se mění takto:

               i) úvodní věta se nahrazuje tímto:

               „Přezkum mimo jiné zahrnuje posouzení:“;

               ii)písmeno a) se nahrazuje tímto:

               „a) přiměřenosti zdrojů, míry nezávislosti a postupů řádného řízení příslušného orgánu, s důrazem na účinné uplatňování aktů Unie uvedených v čl. 1 odst. 2 a na schopnost reagovat na vývoj na trhu;“;

               e)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „3. Orgán pro pojišťovnictví vypracuje zprávu obsahující výsledky přezkumu. Ve zprávě se uvedou a vysvětlí návazná opatření plánovaná v důsledku přezkumu. Uvedená návazná opatření mohou být přijata v podobě obecných pokynů a doporučení na základě článku 16 a stanovisek na základě čl. 29 odst. 1 písm. a).

               V souladu s čl. 16 odst. 3 se příslušné orgány vynasnaží veškeré vydané obecné pokyny a doporučení splnit. Pokud příslušné orgány nepodniknou kroky v reakci na návazná opatření uvedená ve zprávě, orgán pro pojišťovnictví vydá návaznou zprávu.

               Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem nebo návrhů prováděcích technických norem v souladu s články 10 až 15 nebo obecných pokynů či doporučení v souladu s článkem 16 zohlední orgán pro pojišťovnictví výsledek přezkumu spolu s jakýmikoli jinými informacemi, jež získal při výkonu svých úkolů, aby zajistil sbližování postupů dohledu nejvyšší kvality.“;

               f)vkládá se nový odstavec 3a, který zní:

               „3a. Pokud se orgán pro pojišťovnictví s ohledem na výsledek přezkumu nebo na jakékoli jiné informace, jež získal při výkonu svých úkolů, domnívá, že je nezbytná další harmonizace pravidel použitelných na finanční instituce nebo příslušné orgány, předloží stanovisko Komisi.“;

               g)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               4.  Orgán pro pojišťovnictví zprávu uvedenou v odstavci 3 a případnou návaznou zprávu zveřejní, ledaže by bylo se zveřejněním spojeno riziko pro stabilitu finančního systému. Příslušný orgán, jenž je předmětem přezkumu, je před zveřejněním zprávy vyzván k uvedení připomínek. Tyto připomínky se zveřejní, ledaže by bylo se zveřejněním spojeno riziko pro stabilitu finančního systému.“;

               16)v článku 31 se vkládá nový odstavec 2, který zní:

               „2. Pokud jde o činnost příslušných orgánů, jejímž cílem je usnadnit vstup na trh pro subjekty nebo produkty využívající technologické inovace, podporuje orgán pro pojišťovnictví sbližování postupů dohledu, zejména prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů. Je-li to vhodné, může orgán pro pojišťovnictví přijmout obecné pokyny či doporučení v souladu s článkem 16.“;

               17)vkládá se nový článek 31a, který zní:

               „Článek 31a

               Koordinace v souvislosti s delegací a externím zajištěním činností, jakož i převodu rizika

               1. Orgán pro pojišťovnictví průběžně koordinuje činnosti příslušných orgánů v oblasti dohledu s cílem podpořit sbližování postupů dohledu v oblasti delegace a externího zajištění činností finančními institucemi, jakož i ve vztahu k jimi prováděným převodům rizika, v souladu s odstavci 2, 3 a 4.

               2. Příslušné orgány oznámí orgánu pro pojišťovnictví, pokud mají v úmyslu provést povolení nebo registraci týkající se finanční instituce, nad níž dotčený příslušný orgán vykonává dohled v souladu s akty uvedenými v čl. 1 odst. 2, a pokud plán činnosti finanční instituce počítá s externím zajištěním nebo delegací podstatné části jejích činností nebo kterékoli klíčové funkce nebo s převodem rizika podstatné části jejích činností do třetích zemí, aby měla prospěch z pasu EU, přičemž však významné činnosti nebo funkce v zásadě vykonává mimo Unii. Toto oznámení pro orgán pro pojišťovnictví musí být dostatečně podrobné, aby mu umožnilo provést řádné posouzení.

               Domnívá-li se orgán pro pojišťovnictví, že je příslušnému orgánu nutné vydat stanovisko ohledně nesouladu povolení nebo registrace oznámených podle prvního pododstavce s právními předpisy Unie nebo s obecnými pokyny, doporučeními či stanovisky přijatými orgánem pro pojišťovnictví, tento orgán o tom uvedený příslušný orgán informuje do 20 pracovních dnů po obdržení oznámení od uvedeného příslušného orgánu. V takovém případě dotčený příslušný orgán vyčká na stanovisko orgánu pro pojišťovnictví, než danou registraci či povolení provede.

               Na žádost orgánu pro pojišťovnictví příslušný orgán do 15 pracovních dnů po obdržení takové žádosti poskytne informace v souvislosti se svými rozhodnutími o povolení nebo registraci finanční instituce, nad níž vykonává dohled v souladu s akty uvedenými v čl. 1 odst. 2.

               Aniž jsou dotčeny případné lhůty stanovené právními předpisy Unie, vydá orgán pro pojišťovnictví dotyčné stanovisko do dvou měsíců po obdržení oznámení podle prvního pododstavce.

               3. Finanční instituce oznámí příslušnému orgánu externí zajištění nebo delegaci podstatné části svých činností nebo kterékoli své klíčové funkce a převod rizika podstatné části svých činností na jiný subjekt nebo na svou vlastní pobočku usazenou ve třetí zemi. Dotčený příslušný orgán o těchto oznámeních jednou za půl roku informuje orgán o pojišťovnictví.

               Aniž je dotčen článek 35, příslušný orgán na žádost orgánu pro pojišťovnictví poskytne informace týkající se externího zajištění, delegace nebo převodu rizika ze strany finančních institucí.

               Orgán pro pojišťovnictví monitoruje, zda dotčené příslušné orgány ověřují, že jsou ujednání o externím zajištění, delegaci nebo převodu rizika podle prvního pododstavce uzavírána v souladu s právními předpisy Unie a v souladu s obecnými pokyny, doporučeními nebo stanovisky orgánu pro pojišťovnictví a zda nebrání účinnému dohledu [a vynucování] ze strany příslušných orgánů ve třetí zemi.

               4. Orgán pro pojišťovnictví může dotyčnému příslušnému orgánu vydat doporučení, včetně doporučení k přezkumu rozhodnutí nebo k odejmutí povolení. Nesplní-li dotyčný příslušný orgán do 15 pracovních dnů doporučení orgánu pro pojišťovnictví, poskytne příslušný orgán odůvodnění a orgán pro pojišťovnictví své doporučení spolu s tímto odůvodněním zveřejní.“;

               18)článek 32 se mění takto:

               19)vkládá se nový odstavec 2a, který zní:

               „2a. Orgán pro pojišťovnictví nejméně jednou ročně zváží, zda je vhodné provést posouzení v rámci celé Unie uvedená v odstavci 2, a své důvody sdělí Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. Pokud jsou prováděna takováto posouzení v rámci celé Unie a pokud to orgán pro pojišťovnictví považuje za vhodné, zveřejní výsledky každé hodnocené finanční instituce.

               Povinnost příslušných orgánů zachovávat služební tajemství jim nebrání v tom, aby zveřejnily výsledek posouzení v rámci celé Unie uvedených v odstavci 2, nebo aby výsledek těchto posouzení předaly orgánu pro pojišťovnictví, jenž jej použije pro účely zveřejnění výsledků posuzování odolnosti finančních institucí v rámci celé Unie.“;

               20)článek 33 se mění takto:

               a)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. Orgán pro pojišťovnictví je Komisi nápomocen při přípravě rozhodnutí o rovnocennosti týkajících se regulačních režimů a režimů dohledu ve třetích zemích, a to na základě konkrétní žádosti Komise o poradenství nebo jestliže mu to ukládají akty uvedené v čl. 1 odst. 2.“;

               b)vkládají se nové odstavce 2a, 2b a 2c, které znějí:

               „2a. Orgán pro pojišťovnictví monitoruje vývoj regulace a dohledu, jakož i postupy v oblasti prosazování a relevantní vývoj na trhu ve třetích zemích, pro něž Komise přijala rozhodnutí o rovnocennosti na základě aktů uvedených v čl. 1 odst. 2, aby ověřil, zda jsou kritéria, na jejichž základě byla uvedená rozhodnutí přijata, a případné podmínky v nich stanovené stále splněny. Zohlední přitom význam trhů dotyčných třetích zemí. Orgán pro pojišťovnictví Komisi každoročně předá důvěrnou zprávu o svých zjištěních.

               Aniž jsou dotčeny specifické požadavky stanovené v aktech uvedených v čl. 1 odst. 2 a při dodržení podmínek uvedených v odstavci 1 druhé větě spolupracuje orgán pro pojišťovnictví s relevantními příslušnými orgány, případně rovněž s orgány příslušnými k řešení krize třetích zemí, jejichž právní a dohledové režimy byly uznány za rovnocenné. Spolupráce probíhá na základě správních dohod uzavřených s relevantními orgány uvedených třetích zemí. Při sjednávání těchto správních dohod do nich orgán pro pojišťovnictví začlení ustanovení o těchto aspektech:

               a)
                     mechanismy, které orgánu pro pojišťovnictví umožní získat relevantní informace, včetně informací o regulačním režimu, přístupu k dohledu, relevantním vývoji na trhu a veškerých změnách, jež mohou mít vliv na rozhodnutí o rovnocennosti;

               b)
                     postupy týkající se koordinace činností v oblasti dohledu včetně kontrol na místě, v rozsahu nezbytném pro návazná opatření k uvedeným rozhodnutím o rovnocennosti.

               Orgán pro pojišťovnictví informuje Komisi, pokud příslušný orgán třetí země odmítne takové správní dohody uzavřít nebo pokud odmítne účinně spolupracovat. Komise tyto informace zohlední při přezkumu příslušných rozhodnutí o rovnocennosti.

               2b. Zjistí-li orgán pro pojišťovnictví ve třetích zemích uvedených v odstavci 2a vývoj v oblasti regulace, dohledu nebo postupů v oblasti prosazování, jenž může ovlivnit finanční stabilitu Unie nebo jednoho či více jejích členských států, integritu trhu, ochranu investorů nebo fungování vnitřního trhu, neprodleně a důvěrně o tom informuje Komisi.

               Orgán pro pojišťovnictví Komisi každoročně předkládá důvěrnou zprávu o vývoji v oblasti regulace, dohledu, vynucování a o tržním vývoji ve třetích zemích uvedených v odstavci 2a, s obzvláštním důrazem na důsledky pro finanční stabilitu, integritu trhu, ochranu investorů nebo fungování vnitřního trhu.

               2c. Příslušné orgány orgán pro pojišťovnictví předem informují o svém záměru uzavřít správní dohody s orgány dohledu třetí země v kterékoli z oblastí, na něž se vztahují akty uvedené v čl. 1 odst. 2, a to i ve vztahu k pobočkám subjektů ze třetích zemí. Současně orgánu pro pojišťovnictví poskytnou návrh těchto plánovaných dohod.

               V zájmu zavedení jednotných, účinných a efektivních postupů dohledu v Unii a posílení mezinárodní koordinace v oblasti dohledu může orgán pro pojišťovnictví vypracovat vzory správních dohod. V souladu s čl. 16 odst. 3 se příslušné orgány vynasnaží tyto vzory dohod používat.

               Ve zprávě uvedené v čl. 43 odst. 5 uvede orgán pro pojišťovnictví informace o správních dohodách, které byly uzavřeny s orgány dohledu, mezinárodními organizacemi nebo správními orgány třetích zemí, o pomoci, kterou orgán pro pojišťovnictví poskytl Komisi při přípravě rozhodnutí o rovnocennosti, a o monitorování, které orgán pro pojišťovnictví provádí v souladu s odstavcem 2a.“;

               21)v článku 34 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

               „2. Pokud jde o obezřetnostní posuzování fúzí a nabývání účastí v rámci působnosti směrnice 2009/138, jež podle této směrnice vyžaduje konzultace mezi příslušnými orgány ze dvou nebo více členských států, může orgán pro pojišťovnictví na žádost jednoho z dotčených příslušných orgánů vydat a zveřejnit stanovisko k obezřetnostnímu posouzení, kromě případu kritérií uvedených v čl. 59 odst. 1 písm. e) směrnice 2009/138/ES. Stanovisko vydá bez prodlení a v každém případě před koncem lhůty pro posouzení v souladu se směrnicí 2009/138/ES. V oblastech, ve kterých může orgán pro pojišťovnictví vydávat stanovisko, se použijí články 35 a 35b.“;

               22)článek 35 se mění takto:

               a)odstavce 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:

               „1. Příslušné orgány poskytnou orgánu pro pojišťovnictví na jeho žádost veškeré informace, jež jsou nezbytné pro plnění úkolů, které mu byly svěřeny tímto nařízením, pokud mají k příslušným informacím zákonný přístup.

               Poskytnuté informace musí být přesné, úplné a musí být poskytnuty ve lhůtě stanovené orgánem pro pojišťovnictví.

               2. Orgán pro pojišťovnictví může také požádat o předkládání informací v pravidelném intervalu a ve stanoveném formátu nebo prostřednictvím srovnatelných vzorů, které schválil. Pro tyto žádosti se pokud možno použijí jednotné formáty pro předkládání zpráv.

               3. Na řádně odůvodněnou žádost příslušného orgánu mu orgán pro pojišťovnictví poskytne veškeré informace, které jsou nezbytné k tomu, aby mohl plnit své úkoly v souladu s povinností zachovávat služební tajemství, kterou stanoví příslušné odvětvové právní předpisy a článek 70.“;

               b)odstavec 5 se nahrazuje tímto:

               „5. Nejsou-li informace vyžádané v souladu s odstavcem 1 k dispozici nebo nejsou-li příslušnými orgány poskytnuty ve lhůtě stanovené orgánem pro pojišťovnictví, může orgán pro pojišťovnictví adresovat řádně odůvodněnou žádost kterémukoli z těchto subjektů:

               a) jiným orgánům odpovědným za dohled;

               b) ministerstvu odpovědnému v dotčeném členském státě za finance, pokud má ministerstvo k dispozici obezřetnostní informace;

               c) národní centrální bance dotčeného členského státu;

               d) statistickému úřadu dotčeného členského státu.

               Na žádost orgánu pro pojišťovnictví jsou mu příslušné orgány při získávání těchto informací nápomocny.“;

               c) odstavce 6 a 7 se zrušují;

               23)vkládají se nové články 35a až 35h, které znějí:

               „Článek 35a

               Výkon pravomocí uvedených v článku 35b

               Pravomoci svěřené orgánu pro pojišťovnictví, kterémukoli z jeho úředníků nebo dalším jím pověřeným osobám v souladu s čl. 35 písm. b) nesmějí být užity k tomu, aby se vyžadovalo zpřístupnění informací nebo dokumentů, na něž se vztahuje právní výsada.

               Článek 35b

               Žádost o informace určená finančním institucím

               1.  Nejsou-li informace vyžádané podle čl. 35 odst. 1 nebo 5 k dispozici nebo nejsou-li poskytnuty ve lhůtě stanovené orgánem pro pojišťovnictví, tento orgán může prostou žádostí či rozhodnutím uložit příslušným finančním institucím, aby poskytly veškeré nezbytné informace, které orgánu pro pojišťovnictví umožní výkon jeho povinností podle tohoto nařízení.

               2.  Jakákoli prostá žádost o informace uvedená v odstavci 1:

               a)
                     odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;

               b)
                     uvede účel žádosti;

               c)
                     upřesní požadované informace;

               d)
                     uvede lhůtu, v níž mají být informace poskytnuty;

               e)
                     obsahuje prohlášení, že osoba, od níž se informace žádají, nemá povinnost uvedené informace poskytnout, avšak rozhodne-li se na žádost dobrovolně odpovědět, nesmějí být poskytnuté informace nepravdivé nebo zavádějící;

               f)
                     uvede výši pokuty, která bude uložena v souladu s článkem 35c, pokud jsou poskytnuté informace nesprávné nebo zavádějící.

               3.  Vyžaduje-li si informace prostřednictvím rozhodnutí, orgán pro pojišťovnictví:

               a)
                     odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;

               b)
                     uvede účel žádosti;

               c)
                     upřesní požadované informace;

               d)
                     stanoví lhůtu, v níž mají být informace poskytnuty;

               e)
                     uvede penále stanovená v článku 35d, jestliže jsou poskytnuté informace neúplné;

               f)
                     uvede pokutu stanovenou v článku 35c, jestliže jsou odpovědi na položené otázky nesprávné nebo zavádějící;

               g)
                     upozorní na právo podat proti rozhodnutí odvolání k odvolacímu senátu a nechat rozhodnutí přezkoumat Soudním dvorem Evropské unie v souladu s články 60 a 61.

               4.  Požadované informace poskytnou finanční instituce nebo jejich zástupci a v případě právnických osob nebo sdružení bez právní subjektivity osoby zmocněné je zastupovat podle zákona nebo podle stanov. Řádně zmocnění právní zástupci mohou sdělit informace za své klienty. Ti však zůstávají plně odpovědní v případě, že jsou poskytnuté informace neúplné, nesprávné nebo zavádějící.

               5.  Orgán pro pojišťovnictví zašle neprodleně kopii prosté žádosti nebo svého rozhodnutí příslušnému orgánu členského státu, na jehož území má bydliště nebo je usazen relevantní subjekt uvedený v odstavci 1, jehož se žádost o informace týká.

               6.  Orgán pro pojišťovnictví může používat důvěrné informace získané v souladu s tímto článkem pouze pro účely plnění svých úkolů stanovených tímto nařízením.“;

               Článek 35c

               Procesní pravidla pro ukládání pokut

               1.  Zjistí-li orgán pro pojišťovnictví při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat porušení povinnosti podle čl. 35d odst. 1, jmenuje v rámci orgánu pro pojišťovnictví nezávislého vyšetřujícího úředníka, aby věc vyšetřil. Jmenovaný úředník se nesmí účastnit ani se přímo či nepřímo nesměl účastnit dohledu nad dotyčnými finančními institucemi a své funkce plní nezávisle na radě orgánů dohledu.

               2.  Vyšetřující úředník uvedený v odstavci 1 vyšetří údajná porušení povinnosti, přičemž vezme v úvahu veškeré připomínky vyšetřovaných osob, a kompletní spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu.

               3.  Za účelem plnění svých úkolů má vyšetřující úředník pravomoc vyžádat si informace v souladu s článkem 35b.

               4.  Při plnění svých úkolů má vyšetřující úředník přístup ke všem dokumentům a informacím, které orgán pro pojišťovnictví shromáždil v rámci své činnosti v oblasti dohledu.

               5.  Po dokončení svého vyšetřování vyšetřující úředník předtím, než spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu, poskytne vyšetřovaným osobám příležitost se k vyšetřovaným záležitostem vyjádřit. Svůj nález zakládá pouze na skutečnostech, ke kterým měly dotyčné osoby příležitost se vyjádřit.

               6.  Během vyšetřování prováděného podle tohoto článku musí být plně respektována práva vyšetřovaných osob na obhajobu.

               7.  Po předání spisu s nálezem orgánu radě orgánů dohledu o tom vyšetřující úředník uvědomí vyšetřované osoby. Ty mají právo do spisu nahlížet s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně jejich obchodních tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace, které se týkají třetích osob.

               8.  Na základě spisu obsahujícího nález vyšetřujícího úředníka, a pokud o to vyšetřované osoby požádají, po vyslechnutí uvedených osob v souladu s článkem 35f orgán pro pojišťovnictví rozhodne, zda se vyšetřované osoby dopustily jednoho či více porušení povinnosti podle čl. 35d odst. 1, a pokud je tomu tak, podnikne opatření v souladu s uvedeným článkem.

               9.  Vyšetřující úředník se jednání rady orgánů dohledu neúčastní ani do jejího rozhodování jinak nezasahuje.

               10.  Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 75a, v nichž upřesní procesní pravidla pro výkon pravomoci ukládat pokuty nebo penále, včetně pravidel týkajících se:

               a) práva na obhajobu,

               b) ustanovení týkajících se lhůt,

               c) ustanovení specifikujících, jak se mají pokuty nebo penále vybírat,

               d) ustanovení specifikujících promlčecí lhůty týkající se ukládání a výkonu pokut a penále.

               11.  Zjistí-li orgán pro pojišťovnictví při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat trestný čin, postoupí věc příslušným vnitrostátním orgánům činným v trestním řízení. Orgán pro pojišťovnictví kromě toho neuloží pokuty nebo penále v případech, kdy stejné skutečnosti nebo skutečnosti, jež jsou v podstatě totožné, vedly v rámci trestního řízení podle vnitrostátních právních předpisů k osvobozujícímu nebo odsuzujícímu rozhodnutí, které již nabylo právní moci.

               Článek 35d

               Pokuty

               1.  Orgán pro pojišťovnictví přijme rozhodnutí o udělení pokuty, pokud zjistí, že finanční instituce uvedená v článku 35b úmyslně nebo nedbalostí neposkytla informace v reakci na rozhodnutí požadující informace podle čl. 35b odst. 3 nebo že v reakci na prostou žádost o informace nebo rozhodnutí podle čl. 35b odst. 2 poskytla neúplné, nesprávné nebo zavádějící informace.

               2.  Základní výše pokuty podle odstavce 1 činí nejméně 50 000 EUR, nepřekročí však 200 000 EUR.

               3. Při stanovení základní výše pokuty podle odstavce 2 orgán pro pojišťovnictví zohlední roční obrat dotčené finanční instituce za předchozí hospodářský rok, přičemž se uvedená výše pohybuje:

                a) u spodní hranice v případě subjektů s ročním obratem nižším než 10 milionů EUR;

               b) ve střední části rozpětí v případě subjektů s ročním obratem od 10 milionů do 50 milionů EUR;

               c) u horní hranice v případě subjektů s ročním obratem vyšším než 50 milionů EUR;

               Základní výše pokuty stanovená v rozmezích podle odstavce 2 se v případě potřeby upraví s ohledem na přitěžující nebo polehčující okolnosti podle příslušných koeficientů uvedených v odstavci 5.

               Příslušné přitěžující koeficienty se na základní výši pokuty použijí jeden po druhém. Je-li použitelný více než jeden přitěžující koeficient, k základní výši pokuty se postupně přičte každý rozdíl mezi základní výší a částkou, která je výsledkem uplatnění jednotlivých přitěžujících koeficientů.

               Příslušné polehčující koeficienty se na základní výši pokuty použijí jeden po druhém. Je-li použitelný více než jeden polehčující koeficient, od základní výše pokuty se postupně odečte každý rozdíl mezi základní výší a částkou, která je výsledkem uplatnění jednotlivých polehčujících koeficientů.

               4. Na základní výši pokuty podle odstavce 2 se použijí kumulativně níže uvedené korekční koeficienty podle níže uvedených pravidel:

               a)
                     korekční koeficienty spojené s přitěžujícími okolnostmi jsou následující:

               i) pokud se jedná o opakované porušování povinnosti, za každý další případ tohoto porušení se použije dodatečný koeficient ve výši 1,1;

               ii) pokud docházelo k porušování povinnosti po dobu delší než šest měsíců, použije se koeficient ve výši 1,5;

               iii) pokud došlo k porušení povinnosti úmyslně, použije se koeficient ve výši 2;

               iv) pokud nebyla od okamžiku, kdy bylo porušení povinností zjištěno, přijata nápravná opatření, použije se koeficient ve výši 1,7;

               v) pokud vrcholné vedení finanční instituce s orgánem pro pojišťovnictví nespolupracuje, použije se koeficient ve výši 1,5.

               b)
                     korekční koeficienty spojené s polehčujícími okolnostmi jsou následující:

               i) pokud docházelo k porušování povinnosti po dobu kratší než 10 pracovních dnů, použije se koeficient ve výši 0,9;

               ii) pokud je vrcholné vedení finanční instituce schopno prokázat, že přijalo veškerá nezbytná opatření s cílem zabránit nevyhovění žádosti podle čl. 35 odst. 6a, použije se koeficient ve výši 0,7;

               iii) pokud finanční instituce orgán pro pojišťovnictví na porušení povinnosti rychle, účinně a v plném rozsahu upozornila, použije se koeficient ve výši 0,4;

               iv) pokud finanční instituce dobrovolně přijala opatření s cílem zajistit, aby k podobnému porušení povinnosti nemohlo v budoucnu dojít, použije se koeficient ve výši 0,6.

               5.  Bez ohledu na odstavce 2 a 3 celková výše pokuty nepřekročí 20 % ročního obratu dotčené finanční instituce za předchozí hospodářský rok, ledaže finanční instituce získala z porušení povinností přímo či nepřímo finanční prospěch. V takovém případě je celková výše pokuty rovna přinejmenším tomuto finančnímu prospěchu.

               Článek 35e

               Penále

               1. Orgán pro pojišťovnictví přijme rozhodnutí, jimiž uloží penále, aby instituce nebo subjekty uvedené v čl. 35b odst. 1 přiměl poskytnout informace vyžádané rozhodnutím v souladu s čl. 35b odst. 3.

               2. Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se ukládá denní sazbou až do okamžiku, kdy dotčená finanční instituce splní příslušné rozhodnutí podle odstavce 1.

               3. Bez ohledu na odstavec 2 činí výše penále 3 % průměrného denního obratu dotčené finanční instituce v předchozím hospodářském roce. Penále se vypočítá ode dne určeného v rozhodnutí, kterým se ukládá.

               4. Penále lze uložit na dobu nejdéle šesti měsíců ode dne oznámení rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví.

               Článek 35f

               Právo na slyšení

               1. Před přijetím jakéhokoli rozhodnutí o uložení pokuty nebo penále podle článků 35d a 35e poskytne orgán pro pojišťovnictví finanční instituci, jíž se žádost o informace týká, příležitost vyjádřit se.

               Svá rozhodnutí zakládá pouze na zjištěních, ke kterým měly dotčené finanční instituce příležitost se vyjádřit.

               2. V průběhu řízení musí být plně respektováno právo na obhajobu finanční instituce uvedené v odstavci 1. Tato finanční instituce má právo nahlížet do spisu orgánu pro pojišťovnictví s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně svých obchodních tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace nebo interní přípravné dokumenty orgánu pro pojišťovnictví.

               Článek 35g

               Zveřejňování, povaha, vynucování a alokace pokut a penále

               1.  Pokuty a penále uložené podle článků 35d a 35e mají správní povahu a jsou vynutitelné.

               2. Vynucování pokut a penále se řídí procesními pravidly toho státu, na jehož území se provádí. K rozhodnutí, kterým se ukládá pokuta nebo penále, se připojí doložka vykonatelnosti, k níž se nevyžaduje jiná formalita než ověření pravosti rozhodnutí orgánem, který k tomu určí každý členský stát; jeho určení dá na vědomí orgánu pro pojišťovnictví a Soudnímu dvoru Evropské unie.

               3. Jsou-li na žádost dotčené strany splněny formální náležitosti podle odstavce 2, může dotčená strana v souladu s vnitrostátními právními předpisy požádat o výkon rozhodnutí přímo příslušný subjekt.

               4. Vynucování pokuty nebo penále může být pozastaveno pouze rozhodnutím Soudního dvora Evropské unie. Rozhodování o stížnostech na protiprávní vynucování pokuty nebo penále však spadá do pravomoci soudů dotčeného členského státu.

               5. Orgán pro pojišťovnictví zveřejní každou pokutu a penále uložené podle článků 35d a 35e s výjimkou případů, kdy by jejich zveřejnění vážně ohrozilo finanční trhy nebo způsobilo zúčastněným subjektům nepřiměřenou škodu.

               6. Pokuty a penále jsou příjmem souhrnného rozpočtu Evropské unie.

               Článek 35h

               Přezkum Soudním dvorem Evropské unie

               Soudní dvůr Evropské unie má neomezenou pravomoc přezkoumat rozhodnutí, jimiž orgán pro pojišťovnictví uložil pokutu nebo penále. Pokutu nebo penále uložené orgánem pro pojišťovnictví může zrušit, snížit nebo zvýšit.“;

               24)v čl. 36 odst. 5 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               Jestliže orgán pro pojišťovnictví obdrží od ESRB varování nebo doporučení určené příslušnému orgánu, využije v případě nutnosti pravomocí, jež mu byly svěřeny tímto nařízením, aby zajistil včasná následná opatření.“;

               25)článek 37 se mění takto:

               a)v odstavci 5 se poslední věta prvního pododstavce nahrazuje tímto:

               „Funkční období členů skupiny subjektů působících v oblasti pojištění a zajištění a skupiny subjektů působících v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění trvá čtyři roky a po jeho uplynutí proběhne nové výběrové řízení.“;

               b)v odstavci 6 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

               „Pokud se členové skupiny subjektů působících v bankovnictví nemohou shodnout na společném stanovisku nebo doporučení, smějí členové zastupující jednu skupinu subjektů vydat samostatné stanovisko nebo samostatné doporučení.

               Skupina subjektů působících v oblasti pojištění a zajištění a skupina subjektů působících v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění, skupina subjektů působících v bankovnictví a skupina subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů mohou vydávat společná stanoviska a doporučení k otázkám týkajícím se práce evropských orgánů dohledu podle článku 56 tohoto nařízení o společných postojích a společných aktech.“;

               26)článek 39 se nahrazuje tímto:

               „Článek 39

               Rozhodovací postupy

               1.  Při přijímání rozhodnutí podle tohoto nařízení jedná orgán pro pojišťovnictví v souladu s odstavci 2 až 6, s výjimkou rozhodnutí přijímaných podle článků 35b, 35d a 35e.

               2. Orgán pro pojišťovnictví všem zamýšleným adresátům rozhodnutí oznámí svůj úmysl přijmout rozhodnutí a stanoví lhůtu, v níž může adresát vyjádřit své stanovisko k předmětu rozhodnutí, přičemž vezme plně v úvahu naléhavost, složitost a možné důsledky záležitosti. Ustanovení první věty se použijí obdobně na doporučení podle čl. 17 odst. 3.

               3.  Rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví obsahuje důvody, ze kterých vychází.

               4.  Adresáti rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví jsou informováni o opravných prostředcích, které mají podle tohoto nařízení k dispozici.

               5.  Jestliže orgán pro pojišťovnictví přijme rozhodnutí podle čl. 18 odst. 3 nebo 4, přezkoumává toto rozhodnutí v přiměřených intervalech.

               6.  Přijetí rozhodnutí, jež orgán pro pojišťovnictví přijímá podle článku 17, 18 nebo 19, se zveřejní. Zveřejní se přitom totožnost dotčeného příslušného orgánu nebo finanční instituce a hlavní obsah rozhodnutí, ledaže je takové zveřejnění v rozporu s oprávněnými zájmy uvedených finančních institucí nebo s ochranou jejich obchodních tajemství nebo by mohlo vážně ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému Unie nebo jeho části.“;

               27)článek 40 se mění takto:

               a)odstavec 1 se mění takto:

                i)vkládá se nové písmeno aa), které zní:

               „aa) členové výkonné rady na plný pracovní úvazek uvedení v čl. 45 odst. 1, kteří nemají hlasovací právo;“;

               b)v odstavci 7 se zrušuje druhý pododstavec;

               c)doplňuje se nový odstavec 8, který zní:

               „8. Jestliže vnitrostátní orgán členského státu uvedený v odst. 1 písm. b) není odpovědný za vynucování pravidel na ochranu spotřebitele, mohou se členové rady orgánů dohledu podle uvedeného písmene rozhodnout přizvat zástupce orgánu pro ochranu spotřebitele daného členského státu, přičemž tento zástupce nemá hlasovací právo. V případě, že v určitém členském státě odpovědnost za ochranu spotřebitele sdílí několik orgánů, se tyto orgány dohodnou na společném zástupci.“;

               28)článek 41 se nahrazuje tímto:

               „Článek 41

               Vnitřní výbory

               Rada orgánů dohledu může zřizovat vnitřní výbory ke konkrétním úkolům, které vykonává. Může pověřit určitými jednoznačně vymezenými úkoly a rozhodnutími vnitřní výbory, výkonnou radu nebo předsedu.“;

               29)v článku 42 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „Při provádění úkolů svěřených jim tímto nařízením jednají členové rady orgánů dohledu s hlasovacím právem nezávisle a objektivně ve výlučném zájmu Unie jako celku a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od orgánů či institucí Unie, od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.“;

               30)článek 43 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. Rada orgánů dohledu udává směr pro práci orgánu pro pojišťovnictví. Není-li v tomto nařízení uvedeno jinak, přijímá rada orgánů dohledu stanoviska, doporučení, obecné pokyny a rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví a na základě návrhu výkonné rady vydává doporučení podle kapitoly II.“;

               b)odstavce 2 a 3 se zrušují;

               c)v odstavci 4 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „Rada orgánů dohledu každý rok před 30. zářím přijme na základě návrhu výkonné rady pracovní program orgánu pro pojišťovnictví pro následující rok a předloží jej pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.“;

               d)odstavec 5 se nahrazuje tímto:

               „5. Rada orgánů dohledu přijme na základě návrhu výkonné rady výroční zprávu o činnosti orgánu pro pojišťovnictví, včetně výkonu funkce předsedy, vycházející z návrhu zprávy podle čl. 53 odst. 7 a do 15. června každého roku tuto zprávu předloží Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. Zpráva se zveřejní.“;

               e)e)odstavec 8 se zrušuje;

               31)článek 44 se mění takto:

               a)v odst. 1 druhém pododstavci se doplňuje nová věta, která zní:

               „Členové výkonné rady na plný pracovní úvazek a předseda o těchto rozhodnutích nehlasují.“;

               b)v odstavci 1 se třetí a čtvrtý pododstavec zrušují;

               c)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4. Členové bez hlasovacího práva a pozorovatelé se neúčastní diskuzí rady orgánů dohledu o jednotlivých finančních institucích, pokud čl. 75 odst. 3 nebo akty uvedené v čl. 1 odst. 2 nestanoví jinak.“;

               První pododstavec se nepoužije na předsedu, členy, kteří jsou rovněž členy výkonné rady, a zástupce Evropské centrální banky jmenovaného její Radou dohledu.“;

               32)v kapitole III se název oddílu 2 nahrazuje tímto:

               „Výkonná rada“;

               33)článek 45 se nahrazuje tímto:

               „Článek 45

               Složení

               „1. Výkonná rada je složena z předsedy a tří členů na plný pracovní úvazek. Předseda každému členovi na plný pracovní úvazek přidělí jednoznačně vymezené odborné a manažerské úkoly. Jednomu z členů na plný pracovní úvazek se přidělí odpovědnost za rozpočtové záležitosti a záležitosti související s pracovním programem orgánu pro pojišťovnictví („pověřený člen“). Jeden z členů na plný pracovní úvazek jedná jako místopředseda a v případě nepřítomnosti předsedy nebo přiměřené překážky ve výkonu jeho funkce plní jeho úkoly v souladu s tímto nařízením.

               2. Členové na plný pracovní úvazek jsou vybíráni na základě zásluh, schopností, znalostí finančních institucí a trhů a zkušeností s dohledem nad finančním trhem a regulací. Členové na plný pracovní úvazek musí mít značnou praxi v oblasti řízení. Výběr je založen na otevřené výzvě k přihlášení kandidátů, která se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie, na jejímž základě Komise vypracuje užší seznam způsobilých kandidátů.

               Komise tento užší seznam předloží Evropskému parlamentu ke schválení. Po schválení uvedeného užšího seznamu Rada přijme rozhodnutí o jmenování členů výkonné rady na plný pracovní úvazek, včetně pověřeného člena.

               3. Pokud člen výkonné rady na plný pracovní úvazek již nesplňuje podmínky uvedené v článku 46, nebo byl shledán vinným ze závažného pochybení, může Rada na návrh Komise schválený Evropským parlamentem přijmout rozhodnutí o jeho zbavení funkce.

               4. Funkční období členů na plný pracovní úvazek trvá pět let a může být jednou prodlouženo. Během devíti měsíců před uplynutím pětiletého funkčního období člena na plný pracovní úvazek rada orgánů dohledu vyhodnotí:

               a) výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob jejich dosažení;

               b) povinnosti a potřeby orgánu pro pojišťovnictví v nadcházejících letech.

               Komise s ohledem na uvedené hodnocení předá Radě seznam členů na plný pracovní úvazek, jejichž funkční období má být prodlouženo. Na základě tohoto seznamu a s ohledem na uvedené hodnocení může Rada funkční období členů na plný pracovní úvazek prodloužit.“;

               34)vkládá se nový článek 45a, který zní:

               „Článek 45a

               Rozhodování

               1. Rozhodnutí výkonné rady se přijímají prostou většinou členů. Každý člen má jeden hlas. V případě rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedy.

               2. Zasedání výkonné rady se účastní zástupce Komise, jenž nemá hlasovací právo, s výjimkou záležitostí uvedených v článku 63.

               3. Výkonná rada přijme a zveřejní svůj jednací řád.

               4. Zasedání výkonné rady svolává předseda z vlastní iniciativy nebo na žádost jednoho člena rady a rovněž jim předsedá.

               Zasedání výkonné rady se koná před každým zasedáním rady orgánů dohledu a tak často, jak to výkonné rada považuje za nutné. Zasedání výkonné rady se koná alespoň pětkrát ročně.

               5. Členům výkonné rady mohou být v rámci ustanovení jednacího řádu nápomocni poradci či odborníci. Účastníci bez hlasovacího práva se v rámci výkonné rady neúčastní jednání týkajících se jednotlivých finančních institucí.“;

               35)vkládá se nový článek 45b, který zní:

               „Článek 45b

               Vnitřní výbory

               Výkonná rada může zřizovat vnitřní výbory ke konkrétním úkolům, které vykonává.“;

               36)článek 46 se nahrazuje tímto:

               „Článek 46

               Nezávislost

               Členové výkonné rady vystupují nezávisle a objektivně ve výlučném zájmu Unie jako celku a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od orgánů či institucí Unie, od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.

               Členské státy, orgány či instituce Unie, ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesmí snažit ovlivňovat členy výkonné rady při výkonu jejich úkolů.“;

               37)článek 47 se nahrazuje tímto:

               „Článek 47

               Úkoly

               1. Výkonná rada zajišťuje, aby orgán pro pojišťovnictví plnil svou úlohu a úkoly svěřené mu tímto nařízením. Činí veškerá potřebná opatření, zejména přijímání vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení, k zajištění fungování orgánu pro pojišťovnictví v souladu s tímto nařízením.

               2.  Výkonná rada navrhuje radě orgánů dohledu k přijetí roční a víceletý pracovní program.

               3.  Výkonná rada uplatňuje své rozpočtové pravomoci v souladu s články 63 a 64.

               Výkonná rada je příslušná jednat a přijímat rozhodnutí pro účely článků 17, 19, 22, 29a, 30, 31a, 32 a 35b až 35h. Výkonná rada informuje o přijatých rozhodnutích radu orgánů dohledu.

               3a. Veškeré záležitosti, o nichž má rozhodnout rada orgánů dohledu, výkonná rada prostuduje, vydá k nim stanovisko a předloží návrh.

               4. Výkonná rada přijme plán personální politiky orgánu pro pojišťovnictví a podle čl. 68 odst. 2 i nezbytná opatření pro provádění služebního řádu úředníků Evropských společenství („služební řád“).

               5.  Výkonná rada přijme zvláštní ustanovení o právu na přístup k dokumentům orgánu pro pojišťovnictví podle článku 72.

               6.  Výkonná rada navrhne výroční zprávu o činnosti orgánu pro pojišťovnictví, včetně výkonu funkce předsedy, vycházející z návrhu zprávy podle čl. 53 odst. 7 a předloží ji ke schválení radě orgánů dohledu.

               7. Výkonná rada jmenuje a odvolává členy odvolacího senátu podle čl. 58 odst. 3 a 5.

               8. Členové výkonné rady zveřejňují veškeré konané schůze a přijaté pohoštění. Výdaje se veřejně evidují v souladu se služebním řádem.

               9. Pověřený člen má tyto konkrétní úkoly:

               a) provádí roční pracovní program orgánu pro pojišťovnictví pod vedením rady orgánů dohledu a pod kontrolou výkonné rady;

               b) činí veškerá potřebná opatření, zejména přijímání vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení, k zajištění fungování orgánu pro pojišťovnictví v souladu s tímto nařízením;

               c) připravuje víceletý pracovní program uvedený v čl. 47 odst. 2;

               d) každý rok do 30. června připraví pracovní program na následující rok uvedený v čl. 47 odst. 2;

               e) vypracuje předběžný návrh rozpočtu orgánu pro pojišťovnictví podle článku 63 a plní rozpočet orgánu pro pojišťovnictví podle článku 64;

               f) každý rok vypracuje návrh zprávy, která obsahuje část týkající se činnosti orgánu pro pojišťovnictví v oblasti regulace a dohledu a část týkající se finančních a správních záležitostí;

               g) pokud jde o zaměstnance orgánu pro pojišťovnictví, vykonává pravomoci stanovené v článku 68 a řídí personální záležitosti.“;

               38)článek 48 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Předseda odpovídá za přípravu práce rady orgánů dohledu a předsedá zasedáním rady orgánů dohledu i výkonné rady.“;

               b)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. Předseda je vybrán na základě zásluh, dovedností, znalostí o finančních institucích a trzích a zkušeností s dohledem nad finančním trhem a regulací na základě otevřené výzvy k přihlášení kandidátů, která se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie. Komise předloží užší seznam kandidátů na pozici předsedy Evropskému parlamentu ke schválení. Po schválení uvedeného užšího seznamu Rada přijme rozhodnutí o jmenování předsedy.

               Pokud předseda již nesplňuje podmínky uvedené v článku 49, nebo byl shledán vinným ze závažného pochybení, může Rada na návrh Komise schválený Evropským parlamentem přijmout rozhodnutí o jeho zbavení funkce.“;

               c)v odstavci 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Rada může na základě návrhu Komise a s přihlédnutím k uvedenému hodnocení funkční období předsedy jednou prodloužit.“;

               d)odstavec 5 se zrušuje;

               39)vkládá se nový článek 49a, který zní:

               „Článek 49a

               Výdaje

               „Předseda zveřejňuje veškeré konané schůze a přijaté pohoštění. Výdaje se veřejně evidují v souladu se služebním řádem.“;

               40)články 51, 52, a 53 se zrušují;

               41)v čl. 54 odst. 2 se doplňuje nová odrážka, která zní:

               „ — otázky ochrany spotřebitelů a investorů;“;

               42)v článku 55 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

               „2. Jeden člen výkonné rady, člen pověřený v souladu s čl. 47 odst. 8a, zástupce Komise a zástupce ESRB jsou zváni na zasedání společného výboru i podvýborů uvedených v článku 57 jako pozorovatelé.“;

               43)článek 58 se mění takto:

               a)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „3. Dva členy odvolacího senátu a dva náhradníky jmenuje výkonná rada orgánu pro pojišťovnictví z užšího seznamu kandidátů navrženého Komisí na základě veřejné výzvy k vyjádření zájmu zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie a po poradě s radou orgánů dohledu.“;

               b)odstavec 5 se nahrazuje tímto:

               „5. Člen odvolacího senátu jmenovaný výkonnou radou orgánu pro pojišťovnictví nesmí být během svého funkčního období odvolán, s výjimkou případu, že se dopustil závažného pochybení a výkonná rada po poradě s radou orgánů dohledu v tomto smyslu vydala rozhodnutí.“;

               44)v článku 59 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1. Členové odvolacího senátu jsou ve svém rozhodování nezávislí. Nejsou vázáni žádnými pokyny. Nesmějí ve vztahu k orgánu pro pojišťovnictví, jeho výkonné radě ani jeho radě orgánů dohledu vykonávat žádné jiné funkce.“;

               45)v článku 60 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1. Jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo příslušné orgány mohou podat odvolání proti rozhodnutí orgánu pro pojišťovnictví uvedenému v článku 17, 18, 19 nebo 35 či jinému rozhodnutí přijatému tímto orgánem v souladu s akty Unie uvedenými v čl. 1 odst. 2, které je určeno této osobě, nebo proti rozhodnutí, které se této osoby bezprostředně a přímo dotýká, i když je určeno jiné osobě.“;

               46)článek 62 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. Příjmy orgánu pro pojišťovnictví tvoří v různých kombinacích, aniž jsou dotčeny jiné druhy příjmů:

                a) vyrovnávací příspěvek ze souhrnného rozpočtu Unie (oddíl Komise), jenž nepřekročí 40 % odhadovaných příjmů orgánu pro pojišťovnictví;

               b) roční příspěvky od finančních institucí vycházející z ročních odhadovaných výdajů v souvislosti s činnostmi vyžadovanými tímto nařízením a akty Unie uvedenými v čl. 1 odst. 2 u každé kategorie účastníků, na něž se vztahuje pravomoc orgánu pro pojišťovnictví;

               c) poplatky placené orgánu pro pojišťovnictví v případech stanovených příslušnými nástroji práva Unie;

               d) dobrovolné příspěvky od členských států nebo pozorovatelů;

               e) poplatky za publikace, školení a jakékoli jiné služby vyžádané příslušnými orgány.“;

               b)doplňují se nové odstavce 5 a 6, které znějí:

               „5. Roční příspěvky uvedené v odst. 1 písm. b) od jednotlivých finančních institucí každý rok vybírají orgány určené každým členským státem. Každý členský stát do 31. března každého rozpočtového roku uhradí orgánu pro pojišťovnictví částku, kterou má povinnost vybrat v souladu s kritérii uvedenými v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v článku 62a.

               6. Dobrovolné příspěvky od členských států a pozorovatelů podle odst. 1 písm. d) se nepřijmou, pokud by toto přijetí mohlo zpochybnit nezávislost a nestrannost orgánu pro pojišťovnictví.“;

               47)vkládá se nový článek 62a, který zní:

               „Článek 62a

               Akty v přenesené pravomoci týkající se výpočtu ročních příspěvků od finančních institucí

               Komise je v souladu s článkem 75a zmocněna přijmout akty v přenesené pravomoci, jimiž se určí způsob výpočtu ročních příspěvků od jednotlivých finančních institucí uvedených v čl. 62 písm. e) a které stanoví:

               a) metodiku přidělení odhadovaných výdajů jednotlivým kategoriím finančních institucí jako základ pro stanovení podílu příspěvků, jež mají finanční instituce v každé kategorii poskytnout;

               b) vhodná a objektivní kritéria pro stanovení ročních příspěvků splatných jednotlivými finančními institucemi, na něž se vztahují akty Unie uvedené v čl. 1 odst. 2, podle jejich velikosti, aby přibližně odrážely jejich význam na trhu.

               Kritéria uvedená v prvním pododstavci písm. b) mohou stanovit buď minimální prahové hodnoty, při jejichž nedosažení není příspěvek splatný, nebo minimální hodnoty, pod něž nesmí příspěvky poklesnout.“;

               48)článek 63 se nahrazuje tímto:

               „Článek 63

               Sestavování rozpočtu

               1.  Pověřený člen každý rok vypracuje předběžný návrh jednotného programového dokumentu orgánu pro pojišťovnictví na tři následující rozpočtové roky, uvádějící odhadované příjmy a výdaje, jakož i informace o personálu, z ročních a víceletých pracovních programů tohoto orgánu, a spolu s plánem pracovních míst jej předloží výkonné radě a radě orgánů dohledu.

               1a. Výkonná rada na základě návrhu schváleného radou orgánů dohledu přijme návrh jednotného programového dokumentu na tři následující rozpočtové roky.

               1b. Výkonná rada návrh jednotného programového dokumentu do 31. ledna předloží Komisi, Evropskému parlamentu a Radě.

               2.
                     Komise na základě návrhu jednotného programového dokumentu zanese do návrhu rozpočtu Unie ty položky odhadu, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a částku vyrovnávacího příspěvku, jež se má účtovat na vrub souhrnného rozpočtu Unie podle článků 313 a 314 Smlouvy.

               3.
                     Rozpočtový orgán přijme plán pracovních míst orgánu pro pojišťovnictví. Rozpočtový orgán schválí prostředky pro vyrovnávací příspěvek pro orgán pro pojišťovnictví.

               4.  Rada orgánů dohledu přijme rozpočet orgánu pro pojišťovnictví. Rozpočet se stává konečným po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.

               5. Výkonná rada neprodleně oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, který může mít výrazný finanční dopad na financování rozpočtu orgánu pro pojišťovnictví, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov.“;

               49)článek 64 se nahrazuje tímto:

               Článek 64

               Plnění a kontrola rozpočtu

               1. Pověřený člen vykonává úlohu schvalujícího úředníka a plní rozpočet orgánu pro pojišťovnictví.

               2. Do 1. března následujícího roku zašle účetní orgánu pro pojišťovnictví účetnímu Komise a Účetnímu dvoru předběžnou účetní závěrku.

               3. Do 1. března následujícího roku zašle účetní orgánu pro pojišťovnictví účetnímu Komise požadované účetní informace pro účely konsolidace, a to způsobem a ve formátu stanovenými uvedeným účetním.

               4. Do 31. března následujícího roku zašle účetní orgánu pro pojišťovnictví členům rady orgánů dohledu, Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru zprávu o rozpočtovém a finančním řízení.

               5. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k předběžné účetní závěrce orgánu pro pojišťovnictví podle článku 148 finančního nařízení vypracuje účetní orgánu pro pojišťovnictví konečnou účetní závěrku tohoto orgánu. Pověřený člen ji zašle radě orgánů dohledu, která k ní vydá stanovisko.

               6. Do 1. července následujícího roku zašle účetní orgánu pro pojišťovnictví konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem rady orgánů dohledu účetnímu Komise, Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru.

               Do 1. července následujícího roku zašle účetní orgánu pro pojišťovnictví účetnímu Komise rovněž balíček výkaznictví, a to ve standardizovaném formátu stanoveném účetním Komise pro účely konsolidace.

               7. Konečná účetní závěrka se do 15. listopadu následujícího roku zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

               8. Pověřený člen zašle Účetnímu dvoru odpověď na jeho vyjádření do 30. září. Zároveň zašle tuto odpověď výkonné radě a Komisi.

               9. Pověřený člen v souladu s ustanovením čl. 165 odst. 3 finančního nařízení předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace potřebné pro řádný průběh udělení absolutoria pro daný rozpočtový rok.

               10. Evropský parlament na doporučení Rady přijaté kvalifikovanou většinou udělí orgánu pro pojišťovnictví před 15. květnem roku N + 2 absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N.“;

               50)článek 65 se nahrazuje tímto:

               „Článek 65

               Finanční předpisy

               Výkonná rada po konzultaci s Komisí přijme finanční předpisy pro orgán pro pojišťovnictví. Tyto předpisy se nesmějí odchylovat od nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013* pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, pokud to nevyžadují zvláštní potřeby fungování orgánu pro pojišťovnictví a pouze s předchozím souhlasem Komise.

               *Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 328, 7.12. 2013, s. 42).“;

               51)v článku 66 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jiné nedovolené činnosti se na orgán pro pojišťovnictví bez omezení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013*.

               *Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).“;

               52)článek 68 se mění takto:

               a)odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:

               „1. Na zaměstnance orgánu pro pojišťovnictví, včetně členů výkonné rady na plný pracovní úvazek a jejího předsedy, se vztahuje služební řád, pracovní řád ostatních zaměstnanců a společná pravidla přijatá orgány Unie pro uplatňování těchto řádů.

               2. Výkonná rada po dohodě s Komisí přijme nezbytná prováděcí opatření v souladu s článkem 110 služebního řádu.“;

               b)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4. Výkonná rada přijme ustanovení umožňující dočasné přidělení odborníků z členských států k orgánu pro pojišťovnictví.“;

               53)článek 70 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „1. Na členy rady orgánů dohledu a všechny zaměstnance orgánu pro pojišťovnictví, včetně úředníků dočasně přidělených z členských států a všech dalších osob plnících úkoly pro orgán pro pojišťovnictví na smluvním základě, se vztahuje povinnost zachovávat profesní tajemství podle článku 339 Smlouvy o fungování EU a příslušných ustanovení právních předpisů Unie, a to i po skončení jejich funkcí.“;

               b)v odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Povinnost podle odstavce 1 a prvního pododstavce tohoto odstavce nebrání orgánu pro pojišťovnictví a příslušným orgánům ve využívání informací při vymáhání aktů uvedených v čl. 1 odst. 2, zejména při přijímání rozhodnutí.“;

               c)vkládá se nový odstavec 2a, který zní:

               „2a. Výkonná rada a rada orgánů dohledu zajistí, aby se na fyzické osoby, které přímo či nepřímo, trvale či příležitostně poskytují jakékoli služby související s úkoly orgánu pro pojišťovnictví, včetně úředníků a jiných osob pověřených pro tento účel výkonnou radou a radou orgánů dohledu nebo jmenovaných příslušnými orgány, vztahovala povinnost zachovávat služební tajemství rovnocenná povinnosti podle předchozích odstavců.

               Tatáž povinnost zachovávat služební tajemství se rovněž vztahuje na pozorovatele, kteří se účastní zasedání výkonné rady a rady orgánů dohledu, kteří se účastní činnosti orgánu pro pojišťovnictví.“;

               d)v odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „Odstavce 1 a 2 nebrání výměně informací mezi orgánem pro pojišťovnictví a příslušnými orgány v souladu s tímto nařízením a ostatními právními předpisy Unie vztahujícími se na finanční instituce.“;

               54)článek 71 se nahrazuje tímto:

               „Tímto nařízením nejsou dotčeny povinnosti členských států týkající se zpracování osobních údajů podle nařízení (EU) 2016/679 ani povinnosti orgánu pro pojišťovnictví týkající se zpracování osobních údajů podle nařízení (EU) 2018/XXX (nařízení o ochraně údajů pro orgány a instituce EU) při plnění jeho povinností.“;

               55)v článku 72 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

               „2. Výkonná rada přijme prováděcí opatření k nařízení (ES) č. 1049/2001.“;

               56)v článku 73 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

               „2. O vnitřním jazykovém režimu orgánu pro pojišťovnictví rozhoduje výkonná rada.“;

               57)v článku 74 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „Nezbytná opatření týkající se umístění, které má být orgánu pro pojišťovnictví zajištěno ve členském státě, ve kterém se nachází jeho sídlo, a prostředků, které má tento členský stát poskytnout, ale i konkrétní pravidla vztahující se na zaměstnance orgánu pro pojišťovnictví a jejich rodinné příslušníky v tomto členském státě budou stanovena v dohodě o sídle uzavřené mezi orgánem pro pojišťovnictví a daným členským státem po získání souhlasu výkonné rady.“;

               58)vkládá se nový článek 75a, který zní:

               „Článek 75a

               Výkon přenesené pravomoci

               1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

               2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článků 35c a 62a je Komisi svěřena na dobu neurčitou.

               3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 35c a 62a kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

               4.
                     Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

               5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

               6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 35c nebo článku 62a vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.“;

               59)článek 76 se nahrazuje tímto:

               „Článek 76

               Vztah s výborem CEIOPS

               Orgán pro pojišťovnictví je považován za právního nástupce výboru CEIOPS. Ke dni zřízení orgánu pro pojišťovnictví se veškerá aktiva a závazky a probíhající operace výboru CEIOPS automaticky převedou na orgán pro pojišťovnictví. CEIOPS vypracuje přehled konečných zůstatků aktiv a závazků ke dni tohoto převodu. Tento přehled bude předmětem auditu a bude schválen výborem CEIOPS a Komisí.“;

               60)vkládá se nový článek 77a, který zní:

               „Článek 77a

               Přechodná ustanovení

               Úkoly a pozice výkonného ředitele jmenovaného v souladu s nařízením (EU) č. 1094/2010, naposledy pozměněným směrnicí 2014/51/EU, jenž je ve funkci ke dni [OP: doplňte datum – 3 měsíce po vstupu tohoto nařízení v platnost], k uvedenému datu skončí.

               Úkoly a pozice předsedy jmenovaného v souladu s nařízením (EU) č. 1094/2010, naposledy pozměněným směrnicí 2014/51/EU, jenž je ve funkci ke dni [OP: doplňte datum – 3 měsíce po vstupu tohoto nařízení v platnost], trvají do uplynutí platnosti.

               Úkoly a pozice členů správní rady jmenovaných v souladu s nařízením (EU) č. 1094/2010, naposledy pozměněným směrnicí 2014/51/EU, již jsou ve funkci ke dni [OP: doplňte datum – 3 měsíce po vstupu tohoto nařízení v platnost], k uvedenému datu skončí.“

               Článek 3

               Změny nařízení (EU) č. 1095/2010

               Nařízení (EU) č. 1095/2010 se mění takto:

               1)Článek 1 se mění takto:

               a)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. Orgán pro cenné papíry a trhy jedná v rámci pravomocí, které mu byly svěřeny tímto nařízením, a v rozsahu působnosti směrnice 97/9/ES, směrnice 98/26/ES, směrnice 2001/34/ES, směrnice 2002/47/ES, směrnice 2003/71/ES, směrnice 2004/39/ES, směrnice 2004/109/ES, směrnice 2009/65/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU*, nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1606/2002**, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU*** a nařízení (ES) č. 1060/2009 a v rámci relevantních částí směrnice 2002/87/ES, směrnice (EU) 2015/849 a směrnice 2002/65/ES, pokud se tyto akty použijí na podniky poskytující investiční služby nebo na subjekty kolektivního investování obchodující se svými podíly nebo akciemi a na příslušné orgány vykonávající nad nimi dohled, včetně všech směrnic, nařízení a rozhodnutí vycházejících z uvedených aktů, a dalších právně závazných aktů Unie, které svěřují úkoly orgánu pro cenné papíry a trhy.

               * Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a o změně směrnic 2003/41/ES a 2009/65/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 1095/2010 (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1).

               ** Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (Úř. věst. L 243, 11.9.2002, s. 1).

               *** Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků, o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 19).“;

               b)vkládá se nový odstavec 3a, který zní:

               „3a. Toto nařízení se použije, aniž jsou dotčeny jiné akty Unie svěřující orgánu pro cenné papíry a trhy funkce povolování nebo dohledu a odpovídající pravomoci.“;

               2)v čl. 2 odst. 5 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

               „Odkazy na dohled v tomto nařízení zahrnují činnosti všech příslušných orgánů, jež mají být prováděny na základě legislativních aktů uvedených v čl. 1 odst. 2.“;

               3)v článku 4 se bod 3 podbod ii) nahrazuje tímto:

               „ii) pokud jde o směrnice 2002/65/ES a (EU) 2015/849 orgány příslušné pro zajištění souladu s požadavky těchto směrnic podniky poskytujícími investiční služby a subjekty kolektivního investování obchodujícími se svými podíly nebo akciemi;“

               4)článek 6 se mění takto:

               a)bod 2 se nahrazuje tímto:

               „2) výkonná rada, která plní úkoly stanovené článkem 47;“

               b)bod 4) se zrušuje;

               5)článek 8 se mění takto:

               a)odstavec 1 se mění takto:

               i) vkládá se nové písmeno aa), které zní:

               „aa) vypracovat a průběžně aktualizovat příručku Unie pro výkon dohledu týkající se dohledu nad účastníky finančního trhu v Unii.“;

               ii)písmena e) a f) se nahrazují tímto:

               „e) organizovat a provádět přezkum činnosti příslušných orgánů a v této souvislosti vydávat obecné pokyny a doporučení a identifikovat osvědčené postupy v zájmu větší jednotnosti výsledků dohledu;

               f) sledovat a posuzovat tržní vývoj v oblasti své působnosti, případně včetně trendů v oblasti vývoje inovativních finančních služeb;“

               iii)písmeno h) se nahrazuje tímto:

               „h) posilovat ochranu spotřebitelů a investorů;“

               iv)písmeno l) se zrušuje;

               b)vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

               „1a. Při výkonu svých úkolů v souladu s tímto nařízením bere orgán pro cenné papíry a trhy v úvahu technologické inovace, inovativní a udržitelné obchodní modely a začlenění environmentálních a sociálních faktorů a faktorů týkajících se správy a řízení.“;

               c)v odstavci 2 se mění tato písmena:

               i) vkládá se nové písmeno ca), které zní:

               „ca) vydávat doporučení podle článků 29a a 31a;“

               ii) písmeno h) se nahrazuje tímto:

               „h) shromažďovat nezbytné informace týkající se finančních institucí podle článků 35 a 35b;“

               d)doplňuje se nový odstavec 3, který zní:

               „3. Orgán pro cenné papíry a trhy při plnění úkolů uvedených v odstavci 1 a při výkonu pravomocí uvedených v odstavci 2 řádně zohledňuje zásady zlepšování právní úpravy i výsledky analýz nákladové efektivnosti vypracovaných v souladu s tímto nařízením.“;

               6)článek 9 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se vkládají nová písmena aa) a ab), která znějí:

               „aa) provádění podrobných tematických přezkumů tržního chování, jež vedou ke společnému porozumění tržní praxi za účelem identifikace potenciálních problémů a analýzy jejich dopadů;

               ab) vypracování ukazatelů retailového rizika za účelem včasné identifikace potenciálních příčin poškození spotřebitelů a investorů;“

               b)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. Orgán pro cenné papíry a trhy sleduje nové i stávající finanční činnosti a může přijmout obecné pokyny a doporučení s cílem podpořit bezpečnost a odolnost trhů a sbližování regulačních postupů a postupů dohledu.“;

               c)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4. Orgán pro cenné papíry a trhy zřídí jako svou nedílnou součást výbor pro finanční inovace, který bude sdružovat všechny příslušné vnitrostátní orgány dohledu a orgány odpovědné za ochranu spotřebitele s cílem dosáhnout koordinovaného přístupu při stanovování pravidel pro nové nebo inovativní finanční činnosti a vykonávání dohledu nad nimi a poskytovat orgánu pro cenné papíry a trhy poradenství určené k předložení Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. Orgán pro cenné papíry a trhy může do výboru zahrnout rovněž vnitrostátní orgány pro ochranu údajů.“;

               7)článek 16 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

               „Orgán pro cenné papíry a trhy může rovněž adresovat obecné pokyny a doporučení orgánům členských států, jež nejsou příslušnými orgány ve smyslu tohoto nařízení, avšak jsou zmocněny zajišťovat uplatňování aktů uvedených v čl. 1 odst. 2.“;

               b)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. S výjimkou mimořádných okolností orgán pro cenné papíry a trhy provádí otevřené veřejné konzultace o obecných pokynech a doporučeních, které vydává, a analyzuje potenciální náklady a přínosy plynoucí z vydání těchto obecných pokynů a doporučení. Uvedené konzultace a analýzy musí být přiměřené k rozsahu, povaze a dopadům těchto obecných pokynů či doporučení. S výjimkou mimořádných okolností si orgán pro cenné papíry rovněž vyžádá stanovisko nebo poradenství skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů uvedené v článku 37.“;

               c)v odstavci 4 se doplňuje nová věta, která zní:

               „Zpráva rovněž vysvětlí, jak orgán pro cenné papíry a trhy vydání svých obecných pokynů a doporučení odůvodnil a uvede shrnutí reakcí na vydané obecné pokyny a doporučení obdržené z veřejných konzultací.“;

               d)doplňuje se nový odstavec 5, který zní:

               „5. Zastávají-li dvě třetiny členů skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů názor, že orgán pro cenné papíry a trhy vydáním určitých obecných pokynů nebo doporučení překročil své pravomoci, mohou Komisi zaslat odůvodněné stanovisko.

               Komise si od orgánu pro cenné papíry a trhy vyžádá vysvětlení odůvodňující vydání dotyčných obecných pokynů nebo doporučení. Poté, co od orgánu pro cenné papíry a trhy vysvětlení obdrží, posoudí Komise oblast působnosti dotyčných obecných pokynů nebo doporučení s ohledem na pravomoc orgánu pro cenné papíry a trhy. Pokud má Komise za to, že orgán pro cenné papíry a trhy překročil své pravomoci, může poté, co orgánu poskytla příležitost uvést své stanovisko, přijmout prováděcí rozhodnutí, jímž orgánu uloží, aby dotyčné obecné pokyny nebo doporučení stáhl. Rozhodnutí Komise se zveřejní.“;

               8)v čl. 17 odst. 2 se doplňují tyto nové pododstavce, které znějí:

               „Aniž jsou dotčeny pravomoci stanovené v článku 35, může orgán pro cenné papíry a trhy adresovat řádně odůvodněnou žádost o informace přímo jiným příslušným orgánům nebo relevantním účastníkům finančního trhu, kdykoli je to považováno za nezbytné pro účely šetření údajného porušování nebo neuplatňování práva Unie. Je-li řádně odůvodněná žádost určena účastníkům finančního trhu, je v ní vysvětleno, proč jsou dané informace nezbytné pro účely šetření údajného porušování nebo neuplatňování práva Unie.

               Adresát takové žádosti poskytne orgánu pro cenné papíry a trhy neprodleně srozumitelné, přesné a úplné informace.

               Byla-li žádost o informace adresována účastníkovi finančního trhu, orgán pro cenné papíry a trhy o této žádosti informuje relevantní příslušné orgány. Na žádost orgánu pro cenné papíry a trhy jsou příslušné orgány při získávání těchto informací nápomocny.“;

               9)článek 19 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1.  V případech specifikovaných v aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2, a aniž jsou dotčeny pravomoci stanovené v článku 17, může orgán pro cenné papíry a trhy pomoci příslušným orgánům dosáhnout dohody v souladu s postupem stanoveným v odstavcích 2 až 4, a to za kterékoli z těchto okolností:

               a)
                     na žádost jednoho nebo více dotčených příslušných orgánů, jestliže příslušný orgán nesouhlasí s postupem nebo obsahem opatření, navrženého opatření či nečinností jiného příslušného orgánu;

               b)
                     z vlastní iniciativy, jestliže lze na základě objektivních kritérií konstatovat, že mezi příslušnými orgány dochází ke sporu.

               V případech, kdy akty uvedené v čl. 1 odst. 2 vyžadují, aby příslušné orgány přijaly společné rozhodnutí, se má za to, že došlo ke sporu, pokud uvedené orgány ve lhůtách stanovených v uvedených aktech společné rozhodnutí nepřijaly.“;

               b)vkládají se nové odstavce 1a a 1b, které znějí:

               „1a. Dotčené příslušné orgány v níže uvedených případech neprodleně oznámí orgánu pro cenné papíry a trhy, že nebylo dosaženo dohody:

               a)
                     pokud byla v aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2 stanovena lhůta pro dosažení dohody mezi příslušnými orgány a nastane dřívější z těchto událostí:

               i) dotčená lhůta uplynula;

               ii) jeden nebo více dotčených příslušných orgánů na základě objektivních faktorů dospěje k závěru, že došlo ke sporu;

               b)
                     pokud v aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2 nebyla stanovena lhůta pro dosažení dohody mezi příslušnými orgány a nastane dřívější z těchto událostí:

               i)
                     jeden nebo více dotčených příslušných orgánů na základě objektivních faktorů dospěje k závěru, že došlo ke sporu, nebo

               ii)
                     uplynuly dva měsíce od data, kdy jeden příslušný orgán obdržel od jiného příslušného orgánu žádost, aby podnikl určitá opatření za účelem dodržení právních předpisů Unie, a dožádaný orgán dosud nepřijal rozhodnutí, které této žádosti vyhovuje.

               1b. Předseda posoudí, zda má orgán pro cenné papíry a trhy jednat v souladu s odstavcem 1. Zasahuje-li orgán pro cenné papíry a trhy z vlastní iniciativy, oznámí své rozhodnutí ohledně zásahu dotčeným příslušným orgánům.

               Než orgán pro cenné papíry a trhy přijme rozhodnutí v souladu s postupem uvedeným v čl. 47 odst. 3a v případech, kdy akty uvedené v čl. 1 odst. 2 vyžadují, aby bylo přijato společné rozhodnutí, odloží všechny příslušné orgány zapojené do společného rozhodnutí přijetí svých individuálních rozhodnutí. Rozhodne-li se orgán pro cenné papíry a trhy jednat, všechny příslušné orgány zapojené do společného rozhodnutí odloží přijetí svých rozhodnutí, dokud není ukončen postup podle odstavců 2 a 3.“;

               c)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „Jestliže dotčené příslušné orgány nedosáhnou dohody ve lhůtě pro smírné urovnání sporu uvedené v odstavci 2, může orgán pro cenné papíry a trhy přijmout rozhodnutí, jímž dotyčným orgánům za účelem urovnání dané záležitosti uloží přijmout konkrétní opatření nebo se zdržet jednání, aby bylo zajištěno dodržení právních předpisů Unie. Rozhodnutí orgánu pro cenné papíry a trhy je pro dotyčné příslušné orgány závazné. Rozhodnutí orgánu pro cenné papíry a trhy může příslušným orgánům uložit, aby zrušily nebo pozměnily rozhodnutí, které přijaly, nebo aby uplatnily pravomoci, jež jim udělují příslušné právní předpisy Unie.“;

               d)vkládá se nový odstavec 3a, který zní:

               „3a. Orgán pro cenné papíry a trhy oznámí dotyčným příslušným orgánům ukončení postupů podle odstavců 2 a 3, případně také své rozhodnutí přijaté podle odstavce 3.“;

               e)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4. Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise podle článku 258 Smlouvy, jestliže příslušný orgán nevyhoví rozhodnutí orgánu pro cenné papíry a trhy, a tedy nezajistí, aby účastník finančního trhu plnil požadavky, které jsou pro něj přímo použitelné na základě aktů uvedených v čl. 1 odst. 2, orgán pro cenné papíry a trhy může přijmout individuální rozhodnutí určené účastníkovi finančního trhu, v němž mu uloží přijetí nezbytných opatření ke splnění jeho povinností podle právních předpisů Unie, včetně případného ukončení konkrétního jednání.“;

               10)v čl. 22 odst. 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Pro tyto účely může orgán pro cenné papíry a trhy využít pravomoci, které mu svěřuje toto nařízení, včetně článků 35 a 35b.“;

               11)článek 29 se mění takto:

               a)odstavec 1 se mění takto:

               i) vkládá se nové písmeno aa), které zní:

               „aa) vydává strategický plán dohledu v souladu s článkem 29a;“

               ii) písmeno b) se nahrazuje tímto:

               „b) prosazuje efektivní dvoustrannou a mnohostrannou výměnu informací mezi příslušnými orgány týkající se veškerých relevantních otázek, v příslušných případech včetně kybernetické bezpečnosti a kybernetických útoků, přičemž plně respektuje příslušná ustanovení o důvěrnosti a ochraně údajů obsažená v příslušných právních předpisech Unie;“

               iii) písmeno e) se nahrazuje tímto:

               „e) zavádí odvětvové a meziodvětvové vzdělávací programy, mimo jiné v souvislosti s technologickou inovací, napomáhá výměnám zaměstnanců a vybízí příslušné orgány, aby více využívaly režimy dočasného přidělování pracovníků a jiné nástroje.“;

               b)v odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

               „Za účelem vytvoření společné kultury dohledu orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje a průběžně aktualizuje příručku Unie pro výkon dohledu nad účastníky finančního trhu v Unii, přičemž zohledňuje mimo jiné měnící se obchodní postupy a modely podnikání účastníků finančního trhu, k jejichž změně dochází i v důsledku technologických inovací. Příručka Unie pro výkon dohledu obsahuje nejlepší postupy v oblasti dohledu a specifikuje vysoce kvalitní metodiky a procesy.“;

               12)vkládá se nový článek 29a, který zní:

               „Článek 29a

               Strategický plán dohledu

               1. K datu použitelnosti nařízení [XXX uveďte odkaz na pozměňující nařízení] a poté každé tři roky do 31. března vydá orgán pro cenné papíry a trhy doporučení určené příslušným orgánům, v němž stanoví strategické cíle a priority v oblasti dohledu („strategický plán dohledu“) a zohlední případné příspěvky příslušných orgánů. Orgán pro cenné papíry a trhy strategický plán dohledu předá pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Komisi a zveřejní jej na svých internetových stránkách.

               Strategický plán dohledu identifikuje konkrétní priority činností v oblasti dohledu za účelem podpory jednotných, účinných a efektivních postupů dohledu a společného, jednotného a důsledného uplatňování právních předpisů Unie a za účelem řešení relevantních trendů na mikroobezřetnostní úrovni, možných rizik a slabých míst identifikovaných v souladu s článkem 32.

               2. Každý příslušný orgán do 30. září každého roku předloží orgánu pro cenné papíry a trhy k posouzení návrh ročního pracovního programu na následující rok a konkrétně uvede, jak je uvedený návrh programu uveden do souladu se strategickým plánem dohledu.

               Návrh ročního pracovního programu obsahuje konkrétní cíle a priority pro činnosti v oblasti dohledu a kvantitativní a kvalitativní kritéria pro výběr účastníků finančního trhu, tržních postupů a jednání a finančních trhů, které má příslušný orgán, jenž návrh ročního pracovního programu předložil, zkoumat v průběhu roku, na nějž se program vztahuje.

               3. Orgán pro cenné papíry a trhy návrh ročního pracovního programu posoudí, a existuje-li podstatné riziko, že priority uvedené ve strategickém plánu dohledu nebudou dosaženy, vydá relevantnímu příslušnému orgánu doporučení za účelem uvedení ročního pracovního programu relevantního příslušného orgánu do souladu se strategickým plánem dohledu.

               Příslušné orgány do 31. prosince každého roku přijmou své roční pracovní programy, v nichž tato případná doporučení zohlední.

               4. Každý příslušný orgán do 31. března každého roku předloží orgánu pro cenné papíry a trhy zprávu o provádění ročního pracovního programu.

               Tato zpráva obsahuje minimálně následující informace:

               a)
                     popis činností v oblasti dohledu a zkoumání finančních institucí, tržních postupů a jednání a finančních trhů, jakož i správních opatření a sankcí uložených finančním institucím odpovědným za porušení právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů;

               b)
                     popis provedených činností, které nebyly v ročním pracovním programu plánovány;

               c)
                     popis činností uvedených v ročním pracovním programu, které nebyly provedeny, a cílů uvedeného programu, jichž nebylo dosaženo, jakož i důvodů neprovedení uvedených činností a nedosažení uvedených cílů.

               5. Orgán pro cenné papíry a trhy zprávy o provádění vypracované příslušnými orgány posoudí.  Existuje-li podstatné riziko, že priority uvedené ve strategickém plánu dohledu nebudou dosaženy, vydá orgán pro cenné papíry a trhy každému dotčenému příslušnému orgánu doporučení ohledně toho, jak mohou být příslušné nedostatky v jeho činnosti napraveny.

               Na základě uvedených zpráv a svého vlastního posouzení rizik orgán pro cenné papíry a trhy identifikuje činnosti příslušného orgánu, jež mají zásadní význam pro splnění strategického plánu dohledu, a je-li to vhodné, provede přezkum uvedených činností podle článku 30.

               6. Orgán pro cenné papíry a trhy zveřejní osvědčené postupy identifikované při posouzení ročních pracovních programů.“;

               13)článek 30 se mění takto:

               a)název článku se nahrazuje tímto:

               „Přezkumy příslušných orgánů“;

               b)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. Orgán pro cenné papíry a trhy pravidelně provádí přezkum některých nebo všech činností příslušných orgánů, aby ještě více posílil jednotnost výsledků dohledu. K tomuto účelu vypracuje metody, které mu umožní objektivní posouzení a srovnávání jednotlivých přezkoumávaných příslušných orgánů. Při provádění přezkumu se zohlední stávající informace a již provedená hodnocení týkající se dotčeného příslušného orgánu, včetně veškerých informací poskytnutých orgánu pro cenné papíry a trhy v souladu s článkem 35 a případných informací od zúčastněných subjektů.“;

               c)vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

               „1a. Orgán pro cenné papíry a trhy pro účely tohoto článku zřídí výbor pro přezkum, složený výlučně z personálu tohoto orgánu. Orgán pro cenné papíry a trhy může na výbor pro přezkum delegovat některé úkoly nebo rozhodnutí.“;

               d)odstavec 2 se mění takto:

               i) úvodní věta se nahrazuje tímto:

               „Přezkum mimo jiné zahrnuje posouzení:“;

               ii) písmeno a) se nahrazuje tímto:

               „a) přiměřenosti zdrojů, míry nezávislosti a postupů řádného řízení příslušného orgánu, s důrazem na účinné uplatňování aktů Unie uvedených v čl. 1 odst. 2 a na schopnost reagovat na vývoj na trhu;“;

               e)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „3. Orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje zprávu popisující výsledky přezkumu. Ve zprávě se uvedou a vysvětlí návazná opatření plánovaná v důsledku přezkumu. Uvedená návazná opatření mohou být přijata v podobě obecných pokynů a doporučení na základě článku 16 a stanovisek na základě čl. 29 odst. 1 písm. a).

               V souladu s čl. 16 odst. 3 se příslušné orgány vynasnaží veškeré vydané obecné pokyny a doporučení splnit. Pokud příslušné orgány nepodniknou kroky v reakci na návazná opatření uvedená ve zprávě, orgán pro cenné papíry a trhy vydá návaznou zprávu.

               Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem nebo návrhů prováděcích technických norem v souladu s články 10 až 15 nebo obecných pokynů či doporučení v souladu s článkem 16 orgán pro cenné papíry a trhy zohlední výsledek přezkumů provedených v souladu s tímto článkem spolu s jakýmikoli dalšími informacemi, jež získal při výkonu svých úkolů, aby zajistil sbližování postupů dohledu nejvyšší kvality.“;

               f)vkládá se nový odstavec 3a, který zní:

               „3a. Pokud se orgán pro cenné papíry a trhy s ohledem na výsledek přezkumu nebo na jakékoli jiné informace, jež získal při výkonu svých úkolů, domnívá, že je nezbytná další harmonizace pravidel použitelných na účastníky finančního trhu nebo příslušné orgány, předloží stanovisko Komisi.“;

               g)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4. Orgán pro cenné papíry a trhy zprávu uvedenou v odstavci 3 včetně případné návazné zprávy zveřejní, ledaže by bylo se zveřejněním spojeno riziko pro stabilitu finančního systému. Příslušný orgán, jenž je předmětem přezkumu, je před zveřejněním zprávy vyzván k uvedení připomínek. Tyto připomínky se zveřejní, ledaže by bylo se zveřejněním spojeno riziko pro stabilitu finančního systému.“;

               14)v článku 31 se doplňuje nový odstavec, který zní:

               „Pokud jde o činnost příslušných orgánů, jejímž cílem je usnadnit vstup na trh pro subjekty nebo produkty využívající technologické nebo jiné inovace, orgán pro cenné papíry a trhy podporuje sbližování postupů dohledu, zejména prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů. Je-li to vhodné, může orgán pro cenné papíry a trhy přijmout obecné pokyny či doporučení v souladu s článkem 16.“;

               15)vkládá se nový článek 31a, který zní:

               „Článek 31a

               Koordinace v souvislosti s delegováním a externím zajišťováním činností, jakož i převodem rizik

               1. Orgán pro cenné papíry a trhy průběžně koordinuje činnosti příslušných orgánů v oblasti dohledu s cílem podpořit sbližování postupů dohledu v oblasti delegování a externího zajišťování činností účastníky finančního trhu, jakož i ve vztahu k jimi prováděnému převodu rizik v souladu s odstavci 2, 3 a 4.

               2. Příslušné orgány oznámí orgánu pro cenné papíry a trhy, pokud mají v úmyslu provést povolení nebo registraci týkající se účastníka finančního trhu, nad nímž dotčený příslušný orgán vykonává dohled v souladu s akty uvedenými v čl. 1 odst. 2, a pokud podnikatelský plán účastníka finančního trhu počítá s externím zajišťováním nebo delegováním podstatné části jeho činností nebo kterékoli klíčové funkce nebo s převodem rizik podstatné části jeho činností do třetích zemí, aby měl prospěch z pasu EU, přičemž však významné činnosti nebo funkce v zásadě vykonává mimo Unii. Toto oznámení pro orgán pro cenné papíry a trhy musí být dostatečně podrobné, aby mu umožnilo provést řádné posouzení.

               Domnívá-li se orgán pro cenné papíry a trhy, že je příslušnému orgánu nutné vydat stanovisko ohledně nesouladu povolení nebo registrace oznámených podle prvního pododstavce s právními předpisy Unie nebo s obecnými pokyny, doporučeními či stanovisky přijatými orgánem pro cenné papíry a trhy, tento orgán o tom uvedený příslušný orgán informuje do 20 pracovních dnů po obdržení oznámení od uvedeného příslušného orgánu. V takovém případě dotčený příslušný orgán vyčká na stanovisko orgánu pro cenné papíry a trhy, než danou registraci či povolení provede.

               Na žádost orgánu pro cenné papíry a trhy příslušný orgán do 15 pracovních dnů po obdržení takové žádosti poskytne informace v souvislosti se svými rozhodnutími o povolení nebo registraci účastníka finančního trhu, nad nímž vykonává dohled v souladu s akty uvedenými v čl. 1 odst. 2.

               Aniž jsou dotčeny případné lhůty stanovené právními předpisy Unie, vydá orgán pro cenné papíry a trhy dotyčné stanovisko do dvou měsíců po obdržení oznámení podle prvního pododstavce.

               3. Účastník finančního trhu oznámí příslušnému orgánu externí zajišťování nebo delegování podstatné části svých činností nebo kterékoli své klíčové funkce a převod rizika podstatné části svých činností na jiný subjekt nebo na svou vlastní pobočku usazenou ve třetí zemi. Dotčený příslušný orgán o těchto oznámeních jednou za půl roku informuje orgán pro cenné papíry a trhy.

               Aniž je dotčen článek 35, příslušný orgán na žádost orgánu pro cenné papíry a trhy poskytne informace týkající se externího zajišťování, delegování nebo převodu rizik ze strany účastníků finančního trhu.

               Orgán pro cenné papíry a trhy sleduje, zda dotčené příslušné orgány ověřují, že jsou ujednání o externím zajišťování, delegování nebo převodu rizik podle prvního pododstavce uzavírána v souladu s právními předpisy Unie a v souladu s obecnými pokyny, doporučeními nebo stanovisky orgánu pro cenné papíry a trhy a zda nebrání účinnému dohledu ze strany příslušných orgánů a prosazování ve třetí zemi.

               4. Orgán pro cenné papíry a trhy může dotčenému příslušnému orgánu vydat doporučení, včetně doporučení k přezkumu rozhodnutí nebo k odejmutí povolení. Nesplní-li dotčený příslušný orgán doporučení orgánu pro cenné papíry a trhy do 15 pracovních dnů, poskytne příslušný orgán odůvodnění a orgán pro cenné papíry a trhy své doporučení spolu s tímto odůvodněním zveřejní.“;

               16)vkládá se nový článek 31b, který zní:

               „Článek 31b

               Funkce koordinace v souvislosti s pokyny, transakcemi a činnostmi s významnými přeshraničními účinky

               1. Pokud má orgán pro cenné papíry a trhy přiměřené důvody k podezření, že pokyny, transakce nebo jakékoli jiné činnosti s významnými přeshraničními účinky ohrožují řádné fungování a integritu finančních trhů nebo finanční stabilitu v Unii, doporučí, aby příslušné orgány dotčených členských států zahájily šetření a těmto příslušným orgánům poskytne relevantní informace.

               2. Pokud má příslušný orgán přiměřené důvody k podezření, že pokyny, transakce nebo jakékoli jiné činnosti s významnými přeshraničními účinky ohrožují řádné fungování a integritu finančních trhů nebo finanční stabilitu v Unii, neprodleně informuje orgán pro cenné papíry a trhy a poskytne mu relevantní informace. Orgán pro cenné papíry a trhy může příslušným orgánům členských států, v nichž byla podezřelá činnost zaznamenána, doporučit, aby tyto příslušné orgány po obdržení relevantních informací přijaly opatření.

               3. Pro usnadnění výměny informací mezi orgánem pro cenné papíry a trhy a příslušnými orgány orgán pro cenné papíry a trhy zřídí a spravuje úložiště údajů určené pro tento účel.“;

               17)v článku 32 se vkládá nový odstavec 2a, který zní:

               „2a. Orgán pro cenné papíry a trhy nejméně jednou ročně zváží, zda je vhodné provést posuzování v rámci celé Unie uvedená v odstavci 2, a své důvody sdělí Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. Pokud jsou tato posuzování prováděna v rámci celé Unie a pokud to orgán pro cenné papíry a trhy považuje za vhodné, zveřejní výsledky každé hodnocené finanční instituce.

               Povinnost příslušných orgánů zachovávat služební tajemství jim nebrání v tom, aby zveřejnily výsledek posuzování v rámci celé Unie uvedených v odstavci 2, nebo aby výsledek těchto posuzování předaly orgánu pro cenné papíry a trhy, jenž jej použije pro účely zveřejnění výsledků posuzování odolnosti finančních institucí v rámci celé Unie.“;

               18)článek 33 se mění takto:

               a)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. Orgán pro cenné papíry a trhy je Komisi nápomocen při přípravě rozhodnutí o rovnocennosti týkajících se regulačních režimů a režimů dohledu ve třetích zemích, a to na základě konkrétní žádosti Komise o poradenství, nebo jestliže mu to ukládají akty uvedené v čl. 1 odst. 2.“;

               b)vkládají se nové odstavce 2a, 2b a 2c, které znějí:

               „2a. Orgán pro cenné papíry a trhy sleduje vývoj regulace a dohledu, jakož i postupy v oblasti prosazování a relevantní vývoj na trhu ve třetích zemích, pro něž Komise přijala rozhodnutí o rovnocennosti na základě aktů uvedených v čl. 1 odst. 2, aby ověřil, zda jsou kritéria, na jejichž základě byla uvedená rozhodnutí přijata, a případné podmínky v nich stanovené stále splněny. Zohlední přitom význam trhů dotčených třetích zemí.  Orgán pro cenné papíry a trhy Komisi každoročně předá důvěrnou zprávu o svých zjištěních.

               Aniž jsou dotčeny specifické požadavky stanovené v aktech uvedených v čl. 1 odst. 2 a jsou-li dodrženy podmínky uvedené ve druhé větě odstavce 1, spolupracuje orgán pro cenné papíry a trhy pokud možno s relevantními příslušnými orgány, a případně rovněž s orgány příslušnými k řešení krize třetích zemí, jejichž regulační a dohledové režimy byly uznány za rovnocenné. Tato spolupráce probíhá na základě správních dohod uzavřených s relevantními orgány uvedených třetích zemí. Při sjednávání těchto správních dohod se orgán pro cenné papíry a trhy vynasnaží začlenit do nich ustanovení o těchto aspektech:

               a)
                     mechanismech, které by orgánu pro cenné papíry a trhy umožnily získat relevantní informace, včetně informací o regulačním režimu, jakož i přístupu k dohledu, relevantním vývoji na trhu a veškerých změnách, jež mohou mít vliv na rozhodnutí o rovnocennosti;

               b)
                     postupech týkajících se koordinace činností v oblasti dohledu, případně včetně kontrol na místě, v rozsahu nezbytném pro návazná opatření k uvedeným rozhodnutím o rovnocennosti.

               Orgán pro cenné papíry a trhy informuje Komisi, pokud příslušný orgán třetí země odmítne tyto správní dohody uzavřít nebo pokud odmítne účinně spolupracovat. Komise tyto informace zohlední při přezkumu příslušných rozhodnutí o rovnocennosti.

               2b. Zjistí-li orgán pro cenné papíry a trhy ve třetích zemích uvedených v odstavci 2a vývoj v oblasti regulace, dohledu nebo postupů v oblasti prosazování, jenž může ovlivnit finanční stabilitu Unie nebo jednoho či více jejích členských států, integritu trhu, ochranu investorů nebo fungování vnitřního trhu, neprodleně a důvěrně o tom informuje Komisi.

               Orgán pro cenné papíry a trhy Komisi každoročně předkládá důvěrnou zprávu o vývoji v oblasti regulace, dohledu, prosazování a o tržním vývoji ve třetích zemích uvedených v odstavci 2a, s obzvláštním důrazem na důsledky pro finanční stabilitu, integritu trhu, ochranu investorů nebo fungování vnitřního trhu.

               2c. Příslušné orgány orgán pro cenné papíry a trhy předem informují o svém záměru uzavřít správní dohody s orgány dohledu třetí země v kterékoli z oblastí, na něž se vztahují akty uvedené v čl. 1 odst. 2, a to i ve vztahu k pobočkám subjektů ze třetích zemí. Současně orgánu pro cenné papíry a trhy poskytnou návrh těchto plánovaných dohod.

               V zájmu zavedení jednotných, účinných a efektivních postupů dohledu v Unii a posílení mezinárodní koordinace v oblasti dohledu může orgán pro cenné papíry a trhy vypracovat vzory správních dohod. V souladu s čl. 16 odst. 3 se příslušné orgány vynasnaží tyto vzory dohod používat.

               Ve zprávě uvedené v čl. 43 odst. 5 uvede orgán pro cenné papíry a trhy informace o správních dohodách, které byly uzavřeny s orgány dohledu, mezinárodními organizacemi nebo správními orgány třetích zemí, o pomoci, kterou orgán pro cenné papíry a trhy poskytl Komisi při přípravě rozhodnutí o rovnocennosti, a o sledování, které orgán pro cenné papíry a trhy provádí v souladu s odstavcem 2a.“;

               19)v čl. 34 odst. 2 se poslední věta nahrazuje tímto:

               „V oblastech, ve kterých může orgán pro cenné papíry a trhy vydávat stanovisko, se použijí články 35 a 35b.“;

               20)článek 35 se mění takto:

               a)odstavce 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:

               „1. Příslušné orgány poskytnou orgánu pro cenné papíry a trhy na jeho žádost veškeré informace, jež jsou nezbytné pro plnění úkolů, které mu byly svěřeny tímto nařízením, pokud mají k příslušným informacím zákonný přístup.

               Poskytnuté informace musí být přesné, úplné a musí být poskytnuty ve lhůtě stanovené orgánem pro cenné papíry a trhy.

               2. Orgán pro cenné papíry a trhy může také požádat o předkládání informací v pravidelných intervalech a ve stanoveném formátu nebo prostřednictvím srovnatelných vzorů, které schválil. Pro tyto žádosti se pokud možno použijí jednotné formáty pro předkládání zpráv.

               3. Na řádně odůvodněnou žádost příslušného orgánu mu může orgán pro cenné papíry a trhy poskytnout veškeré informace, které jsou nezbytné k tomu, aby mohl plnit své úkoly, v souladu s povinností zachovávat služební tajemství, kterou stanoví příslušné odvětvové právní předpisy a článek 70.“;

               b)odstavec 5 se nahrazuje tímto:

               „5. Nejsou-li informace vyžádané v souladu s odstavcem 1 k dispozici nebo nejsou-li příslušnými orgány poskytnuty ve lhůtě stanovené orgánem pro cenné papíry a trhy, může orgán pro cenné papíry a trhy adresovat řádně odůvodněnou žádost kterémukoli z těchto subjektů:

               a) jiným orgánům dohledu odpovědným za dohled;

               b) ministerstvu odpovědnému v dotčeném členském státě za finance, pokud má ministerstvo k dispozici obezřetnostní informace;

               c) národní centrální bance nebo statistickému úřadu dotčeného členského státu;

               d) statistickému úřadu dotčeného členského státu.

               Na žádost orgánu pro cenné papíry a trhy jsou mu příslušné orgány při získávání těchto informací nápomocny.“;

               c)odstavce 6 a 7 se zrušují;

               21)vkládají se nové články 35a až 35h, které znějí:

               „Článek 35a

               Výkon pravomocí uvedených v článku 35b

               Pravomoci svěřené orgánu pro cenné papíry a trhy, kterémukoli z jeho úředníků nebo dalším jím pověřeným osobám v souladu s článkem 35b nesmějí být užity k tomu, aby se vyžadovalo zpřístupnění informací nebo dokumentů, na něž se vztahuje právní výsada.

               Článek 35b

               Žádost o informace určená účastníkům finančního trhu

               1.  Nejsou-li informace vyžádané podle čl. 35 odst. 1 nebo 5 k dispozici nebo nejsou-li poskytnuty ve lhůtě stanovené orgánem pro cenné papíry a trhy, tento orgán může prostou žádostí či rozhodnutím uložit příslušným účastníkům finančního trhu, aby poskytli veškeré nezbytné informace, které orgánu pro cenné papíry a trhy umožní výkon jeho povinností podle tohoto nařízení.

               2.  Jakákoli prostá žádost o informace uvedená v odstavci 1:

               a)
                     odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;

               b)
                     uvede účel žádosti;

               c)
                     upřesní požadované informace;

               d)
                     uvede lhůtu, v níž mají být informace poskytnuty;

               e)
                     obsahuje prohlášení, že osoba, od níž se informace požadují, nemá povinnost uvedené informace poskytnout, avšak rozhodne-li se na žádost dobrovolně odpovědět, nesmějí být poskytnuté informace nesprávné nebo zavádějící;

               f)
                     uvede výši pokuty, která bude uložena v souladu s článkem 35c, pokud budou poskytnuté informace nesprávné nebo zavádějící.

               3.  Vyžaduje-li si informace prostřednictvím rozhodnutí, orgán pro cenné papíry a trhy:

               a)
                     odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;

               b)
                     uvede účel žádosti;

               c)
                     upřesní požadované informace;

               d)
                     stanoví lhůtu, v níž mají být informace poskytnuty;

               e)
                     uvede penále stanovená v článku 35d v případě, že jsou poskytnuté informace neúplné;

               f)
                     uvede pokutu stanovenou v článku 35c, jestliže jsou odpovědi na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící;

               g)
                     upozorní na právo podat proti rozhodnutí odvolání k odvolacímu senátu a nechat rozhodnutí přezkoumat Soudním dvorem Evropské unie v souladu s články 60 a 61.

               4.  Požadované informace poskytnou účastníci finančního trhu nebo jejich zástupci a v případě právnických osob nebo sdružení bez právní subjektivity osoby zmocněné je zastupovat podle zákona nebo podle stanov. Řádně zmocnění právní zástupci mohou sdělit informace za své klienty. Ti však zůstávají plně odpovědní v případě, že jsou poskytnuté informace neúplné, nesprávné nebo zavádějící.

               5.  Orgán pro cenné papíry a trhy zašle neprodleně kopii prosté žádosti nebo svého rozhodnutí příslušnému orgánu členského státu, na jehož území sídlí nebo je usazen účastník finančního trhu, jehož se žádost o informace týká.

               6.  Orgán pro cenné papíry a trhy může používat důvěrné informace získané v souladu s tímto článkem pouze pro účely plnění svých úkolů stanovených tímto nařízením.

               Článek 35c

               Procesní pravidla pro ukládání pokut

               1.  Zjistí-li orgán pro cenné papíry a trhy při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat porušení povinnosti podle čl. 35d odst. 1, jmenuje v rámci orgánu pro cenné papíry a trhy nezávislého vyšetřujícího úředníka, aby věc vyšetřil.  Jmenovaný úředník se nesmí účastnit ani se přímo či nepřímo nesměl účastnit dohledu nad dotčenými účastníky finančního trhu a své funkce plní nezávisle na radě orgánů dohledu.

               2.  Vyšetřující úředník uvedený v odstavci 1 vyšetří údajná porušení povinností, přičemž vezme v úvahu veškeré připomínky vyšetřovaných osob, a kompletní spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu.

               3.  Za účelem plnění svých úkolů má vyšetřující úředník pravomoc vyžádat si informace v souladu s článkem 35b.

               4.  Při plnění svých úkolů má vyšetřující úředník přístup ke všem dokumentům a informacím, které orgán pro cenné papíry a trhy shromáždil v rámci své činnosti v oblasti dohledu.

               5.  Po dokončení svého vyšetřování vyšetřující úředník předtím, než spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu, poskytne vyšetřovaným osobám příležitost se k vyšetřovaným záležitostem vyjádřit.  Svůj nález zakládá pouze na skutečnostech, ke kterým měly dotčené osoby příležitost se vyjádřit.

               6.  Během vyšetřování prováděného podle tohoto článku musí být plně respektována práva vyšetřovaných osob na obhajobu.

               7.  Po předání spisu s nálezem radě orgánů dohledu o tom vyšetřující úředník uvědomí vyšetřované osoby.  Vyšetřované osoby mají právo do spisu nahlížet s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně svých obchodních tajemství.  Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace, které se týkají třetích osob.

               8.  Na základě spisu obsahujícího nález vyšetřujícího úředníka, a pokud o to vyšetřované osoby požádají, po vyslechnutí uvedených osob v souladu s článkem 35f orgán pro cenné papíry a trhy rozhodne, zda se vyšetřované osoby dopustily jednoho či více porušení povinnosti podle čl. 35d odst. 1, a pokud je tomu tak, podnikne opatření v souladu s uvedeným článkem.

               9.  Vyšetřující úředník se jednání rady orgánů dohledu neúčastní ani do jejího rozhodování nijak nezasahuje.

               10.  Komise přijme v souladu s článkem 75a akty v přenesené pravomoci, v nichž upřesní procesní pravidla pro výkon pravomoci ukládat pokuty nebo penále, včetně pravidel týkajících se:

               a) práva na obhajobu;

               b) ustanovení ohledně lhůt;

               c) ustanovení specifikujících, jak se mají pokuty nebo penále vybírat;

               d) ustanovení specifikujících promlčecí lhůty týkající se ukládání a vymáhání pokut a penále.

               11.  Zjistí-li orgán pro cenné papíry a trhy při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat trestný čin, postoupí věc příslušným vnitrostátním orgánům činným v trestním řízení.  Orgán pro cenné papíry a trhy kromě toho neuloží pokuty nebo penále v případech, kdy stejné skutečnosti nebo skutečnosti, jež jsou v podstatě totožné, vedly v rámci trestního řízení podle vnitrostátních právních předpisů k osvobozujícímu nebo odsuzujícímu rozhodnutí, které již nabylo právní moci.

               Článek 35d

               Pokuty

               1.  Orgán pro cenné papíry trhy přijme rozhodnutí o udělení pokuty, pokud zjistí, že účastník finančního trhu úmyslně nebo z nedbalosti neposkytl informace v reakci na rozhodnutí požadující informace podle čl. 35b odst. 3 nebo že v reakci na prostou žádost o informace nebo rozhodnutí podle čl. 35b odst. 2 poskytl neúplné, nesprávné nebo zavádějící informace.

               2.  Základní výše pokuty podle odstavce 1 činí nejméně 50 000 EUR, nepřekročí však 200 000 EUR.

               3.  Při stanovení základní výše pokuty podle odstavce 2 orgán pro cenné papíry a trhy zohlední roční obrat dotčeného účastníka finančního trhu za předchozí hospodářský rok, přičemž se uvedená výše pohybuje:

                a) u spodní hranice rozmezí v případě subjektů s ročním obratem nižším než 10 milionů EUR;

               b) ve střední části rozmezí v případě subjektů s ročním obratem od 10 milionů do 50 milionů EUR;

               c) u horní hranice rozmezí v případě subjektů s ročním obratem vyšším než 50 milionů EUR.

               Základní výše pokuty stanovená v rozmezích podle odstavce 2 se v případě potřeby upraví s ohledem na přitěžující nebo polehčující okolnosti podle příslušných koeficientů uvedených v odstavci 5.

               Příslušné přitěžující koeficienty se na základní výši pokuty použijí jeden po druhém. Je-li použitelný více než jeden přitěžující koeficient, k základní výši pokuty se přičte rozdíl mezi základní výší a částkou, která je výsledkem uplatnění jednotlivých přitěžujících koeficientů.

               Příslušné polehčující koeficienty se na základní výši pokuty použijí jeden po druhém. Je-li použitelný více než jeden polehčující koeficient, od základní výše pokuty se odečte rozdíl mezi základní výší a částkou, která je výsledkem uplatnění jednotlivých polehčujících koeficientů.

               4. Na základní výši pokuty podle odstavce 2 se použijí kumulativně tyto korekční koeficienty podle níže uvedených pravidel:

               a)
                     korekční koeficienty spojené s přitěžujícími okolnostmi jsou následující:

               i) pokud se jedná o opakované porušování povinnosti, za každý další případ tohoto porušení se použije dodatečný koeficient ve výši 1,1;

               ii) pokud docházelo k porušování povinnosti po dobu delší než šest měsíců, použije se koeficient ve výši 1,5;

               iii) pokud došlo k porušení povinnosti úmyslně, použije se koeficient ve výši 2;

               iv) pokud nebyla od okamžiku, kdy bylo porušení povinností zjištěno, přijata nápravná opatření, použije se koeficient ve výši 1,7;

               v) pokud vrcholné vedení účastníka finančního trhu nespolupracuje s orgánem pro cenné papíry a trhy, použije se koeficient ve výši 1,5;

               b)
                     korekční koeficienty spojené s polehčujícími okolnostmi jsou následující:

               i) pokud docházelo k porušování povinnosti po dobu kratší než 10 pracovních dnů, použije se koeficient ve výši 0,9;

               ii) pokud je vrcholné vedení účastníka finančního trhu schopno prokázat, že přijalo veškerá nezbytná opatření s cílem zabránit nevyhovění žádosti podle čl. 35 odst. 6a, použije se koeficient ve výši 0,7;

               iii) pokud účastník finančního trhu na porušení povinnosti rychle, účinně a v plném rozsahu upozornil orgán pro cenné papíry a trhy, použije se koeficient ve výši 0,4;

               iv) pokud účastník finančního trhu dobrovolně přijal opatření s cílem zajistit, aby k podobnému porušení povinnosti nemohlo v budoucnu dojít, použije se koeficient ve výši 0,6.

               5.  Bez ohledu na odstavce 2 a 3 celková výše pokuty nepřekročí 20 % ročního obratu dotčeného účastníka finančního trhu za předchozí hospodářský rok, ledaže tento účastník finančního trhu získal z porušení povinností přímo či nepřímo finanční prospěch. V takovém případě je celková výše pokuty rovna přinejmenším tomuto finančnímu prospěchu.

               Článek 35e

               Penále

               1. Orgán pro cenné papíry a trhy přijme rozhodnutí, jimiž uloží penále, aby účastníky finančního trhu uvedené v čl. 35b odst. 1 přiměl poskytnout informace vyžádané rozhodnutím v souladu s čl. 35b odst. 3.

               2. Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se ukládá denní sazbou až do okamžiku, kdy dotčený účastník finančního trhu splní příslušné rozhodnutí podle odstavce 1.

               3. Bez ohledu na odstavec 2 činí výše penále 3 % průměrného denního obratu dotčeného účastníka finančního trhu v předchozím hospodářském roce. Penále se počítá ode dne určeného v rozhodnutí, kterým se ukládá.

               4. Penále lze uložit na dobu nejdéle šesti měsíců ode dne oznámení rozhodnutí orgánu pro cenné papíry a trhy.

               Článek 35f

               Právo na slyšení

               1. Před přijetím jakéhokoli rozhodnutí o uložení pokuty nebo penále podle článků 35d a 35e poskytne orgán pro cenné papíry a trhy účastníkovi finančního trhu, jehož se žádost o informace týká, příležitost vyjádřit se.

               Orgán pro cenné papíry a trhy svá rozhodnutí zakládá pouze na zjištěních, ke kterým měli dotčení účastníci finančního trhu příležitost se vyjádřit.

               2. V průběhu řízení musí být plně respektováno právo na obhajobu účastníka finančního trhu uvedené v odstavci 1. Tento účastník finančního trhu má právo nahlížet do spisu orgánu pro cenné papíry a trhy s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně svých obchodních tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace nebo interní přípravné dokumenty orgánu pro cenné papíry a trhy.

               Článek 35g

               Zveřejňování, povaha, vynucování a alokace pokut a penále

               1.  Pokuty a penále uložené podle článků 35d a 35e mají správní povahu a jsou vynutitelné.

               2. Vynucování pokut a penále se řídí procesními pravidly toho členského státu, na jehož území se provádí. K rozhodnutí, kterým se ukládá pokuta nebo penále, se připojí doložka vykonatelnosti, k níž se nevyžaduje jiná formalita než ověření pravosti rozhodnutí orgánem, který k tomu určí každý členský stát; jeho určení dá na vědomí orgánu pro cenné papíry a trhy a Soudnímu dvoru Evropské unie.

               3. Jsou-li na žádost dotčené strany splněny formality podle odstavce 2, může dotčená strana zahájit výkon rozhodnutí v souladu s vnitrostátními právními předpisy tak, že věc předá přímo příslušnému subjektu.

               4. Vynucování pokuty nebo penále může být pozastaveno pouze rozhodnutím Soudního dvora Evropské unie. Rozhodování o stížnostech na protiprávní vynucování pokuty nebo penále však spadá do pravomoci soudů dotčeného členského státu.

               5. Orgán pro cenné papíry a trhy zveřejní každou pokutu a penále uložené podle článků 35d a 35e s výjimkou případů, kdy by jejich zveřejnění vážně ohrozilo finanční trhy nebo způsobilo nepřiměřenou škodu zúčastněným stranám.

               6. Pokuty a penále jsou příjmem souhrnného rozpočtu Evropské unie.

               Článek 35h

               Přezkum Soudním dvorem Evropské unie

               Soudní dvůr Evropské unie má neomezenou pravomoc přezkoumat rozhodnutí, jimiž orgán pro cenné papíry a trhy uložil pokutu nebo penále. Pokutu nebo penále uložené orgánem pro cenné papíry a trhy může zrušit, snížit nebo zvýšit.“;

               22)v čl. 36 odst. 5 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „Jestliže orgán pro cenné papíry a trhy obdrží od ESRB varování nebo doporučení určené příslušnému orgánu, využije v příslušných případech pravomocí, jež mu byly svěřeny tímto nařízením, aby zajistil včasná následná opatření.“;

               23)článek 37 se mění takto:

               a)v odstavci 4 se poslední věta prvního pododstavce nahrazuje tímto:

               „Funkční období členů skupiny subjektů v oblasti cenných papírů a trhů je čtyři roky a po jeho uplynutí proběhne nové výběrové řízení.“;

               b)v odstavci 5 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

               „Pokud se členové skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů nemohou shodnout na společném stanovisku nebo doporučení, smějí členové zastupující jednu skupinu subjektů vydat samostatné stanovisko nebo samostatné doporučení.

               Skupina subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů, skupina subjektů působících v bankovnictví, skupina subjektů působících v oblasti pojištění a zajištění a skupina subjektů působících v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění mohou vydávat společná stanoviska a doporučení k otázkám týkajícím se práce evropských orgánů dohledu podle článku 56 tohoto nařízení o společných postojích a společných aktech.“;

               24)článek 39 se nahrazuje tímto:

               „Článek 39

               Rozhodovací postup

               1. Při přijímání rozhodnutí podle tohoto nařízení jedná orgán pro cenné papíry a trhy v souladu s odstavci 2 až 6, s výjimkou rozhodnutí přijímaných podle článků 35b, 35d a 35e.

               2. Orgán pro cenné papíry a trhy všem zamýšleným adresátům rozhodnutí oznámí svůj úmysl přijmout rozhodnutí a stanoví lhůtu, v níž může adresát vyjádřit své stanovisko k předmětu rozhodnutí, přičemž vezme plně v úvahu naléhavost, složitost a možné důsledky záležitosti. Ustanovení první věty se použijí obdobně na doporučení podle čl. 17 odst. 3.

               3.  Rozhodnutí orgánu pro cenné papíry a trhy musí obsahovat důvody, ze kterých vychází.

               4.  Adresáti rozhodnutí orgánu pro cenné papíry a trhy musí být informováni o opravných prostředcích, které mají podle tohoto nařízení k dispozici.

               5.  Jestliže orgán pro cenné papíry a trhy přijme rozhodnutí podle čl. 18 odst. 3 nebo 4, přezkoumává toto rozhodnutí v přiměřených intervalech.

               6.  Přijetí rozhodnutí, jež orgán pro cenné papíry a trhy přijímá podle článků 17, 18 nebo 19, se zveřejňují. Zveřejní se přitom totožnost dotčeného příslušného orgánu nebo účastníka finančního trhu a hlavní obsah rozhodnutí, ledaže je takové zveřejnění v rozporu s oprávněnými zájmy účastníků finančního trhu nebo s ochranou jejich obchodních tajemství nebo by mohlo vážně ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému Unie nebo jeho části.“;

               25)článek 40 se mění takto:

               a)odstavec 1 se mění takto:

               i)vkládá se nové písmeno aa), které zní:

               „aa) členové výkonné rady na plný úvazek uvedení v čl. 45 odst. 1, kteří nemají hlasovací právo;“

               b)v odstavci 6 se zrušuje druhý pododstavec;

               c)doplňuje se nový odstavec 7, který zní:

               „7. Jestliže vnitrostátní orgán členského státu uvedený v odst. 1 písm. b) není odpovědný za vynucování pravidel na ochranu spotřebitele, mohou se členové rady orgánů dohledu uvedení v tomto písmeni rozhodnout přizvat zástupce orgánu pro ochranu spotřebitele daného členského státu, přičemž tento zástupce nemá hlasovací právo. V případě, že v určitém členském státě odpovědnost za ochranu spotřebitele sdílí několik orgánů, tyto orgány se dohodnou na společném zástupci.“;

               26)článek 41 se nahrazuje tímto:

               „Článek 41

               Vnitřní výbory

               27)Rada orgánů dohledu může zřizovat vnitřní výbory ke konkrétním úkolům, které vykonává. Může pověřit určitými jednoznačně vymezenými úkoly a rozhodnutími vnitřní výbory, výkonnou radu nebo předsedu.“;

               28)v článku 42 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „Při provádění úkolů svěřených jim tímto nařízením jednají členové rady orgánů dohledu s hlasovacím právem, jakož i členové s hlasovacím právem specifičtí pro ústřední protistrany a stálí členové s hlasovacím právem v rámci výkonného zasedání pro ústřední protistrany nezávisle a objektivně ve výlučném zájmu Unie jako celku a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od orgánů či institucí Unie, od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.“;

               29)článek 43 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „Rada orgánů dohledu udává směr pro práci orgánu pro cenné papíry a trhy.

               Přijímá stanoviska, doporučení, obecné pokyny a rozhodnutí orgánu pro cenné papíry a trhy a poskytuje rady podle kapitoly II s výjimkou těch úkolů a pravomocí, za něž podle článku 44b odpovídá výkonné zasedání pro ústřední protistrany a za něž podle článku 47 odpovídá výkonná rada. Rozhoduje na návrh výkonné rady.“;

               b)odstavce 2 a 3 se zrušují;

               c)v odstavci 4 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „Rada orgánů dohledu každý rok před 30. zářím přijme na základě návrhu výkonné rady pracovní program orgánu pro cenné papíry a trhy pro následující rok a předloží jej pro informaci Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.“;

               d)odstavec 5 se nahrazuje tímto:

               „5. Rada orgánů dohledu přijme na základě návrhu výkonné rady výroční zprávu o činnosti orgánu pro cenné papíry a trhy, včetně výkonu funkce předsedy, vycházející z návrhu zprávy podle čl. 53 odst. 7 a do 15. června každého roku tuto zprávu předloží Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. Zpráva se zveřejňuje.“;

               e)odstavec 8 se zrušuje;

               30)článek 44 se mění takto:

               a)v odst. 1 druhém pododstavci se doplňuje nová věta, která zní:

               „Členové výkonné rady na plný pracovní úvazek a předseda o těchto rozhodnutích nehlasují.“;

               b)v odstavci 1 se třetí a čtvrtý pododstavec zrušují;

               c)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4. Členové bez hlasovacího práva a pozorovatelé se neúčastní diskusí v rámci rady orgánů dohledu o jednotlivých finančních institucích, pokud čl. 75 odst. 3 nebo akty uvedené v čl. 1 odst. 2 nestanoví jinak.

               První pododstavec se nepoužije na předsedu, členy, kteří jsou rovněž členy výkonné rady, a zástupce Evropské centrální banky jmenovaného její Radou dohledu.“;

               31)v kapitole III se název oddílu 2 nahrazuje tímto:

               „Výkonná rada“;

               32)článek 45 se nahrazuje tímto:

               „Článek 45

               Složení

               1. Výkonná rada je složena z předsedy a pěti členů na plný úvazek. Předseda každému členovi na plný úvazek přidělí jednoznačně vymezené odborné a manažerské úkoly. Jednomu z členů na plný úvazek se přidělí odpovědnost za rozpočtové záležitosti a záležitosti související s pracovním programem orgánu pro cenné papíry a trhy („pověřený člen“). Jeden z členů na plný úvazek jedná jako místopředseda a v případě nepřítomnosti předsedy, nebo pokud odůvodněné okolnosti brání předsedovi ve výkonu jeho funkce, plní jeho úkoly v souladu s tímto nařízením. Všech zasedání výkonné rady se účastní předseda výkonného zasedání pro ústřední protistrany jako pozorovatel.

               2. Členové na plný úvazek jsou vybíráni na základě zásluh, dovedností, znalostí účastníků finančního trhu a trhů a zkušeností s dohledem nad finančním trhem a regulací. Členové na plný úvazek musí mít značnou praxi v oblasti řízení. Výběr probíhá na základě otevřené výzvy k přihlášení kandidátů, která se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie, po níž Komise vypracuje užší seznam způsobilých kandidátů.

               Komise tento užší seznam předloží Evropskému parlamentu ke schválení. Po schválení uvedeného užšího seznamu Rada přijme rozhodnutí o jmenování členů výkonné rady na plný úvazek, včetně pověřeného člena. Výkonná rada musí být vyvážená a poměrná a musí odrážet Unii jako celek.

               3. Pokud člen výkonné rady na plný pracovní úvazek již nesplňuje podmínky uvedené v článku 46, nebo byl shledán vinným ze závažného pochybení, může Rada na návrh Komise schválený Evropským parlamentem přijmout rozhodnutí o jeho zbavení funkce.

               4. Funkční období členů na plný úvazek trvá pět let a může být jednou prodlouženo. Během devíti měsíců před uplynutím pětiletého funkčního období člena na plný úvazek rada orgánů dohledu vyhodnotí:

               a) výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob jejich dosažení;

               b) povinnosti a potřeby orgánu pro cenné papíry a trhy v nadcházejících letech.

               Komise s přihlédnutím k uvedenému hodnocení předá Radě seznam členů na plný úvazek, jejichž funkční období má být prodlouženo. Na základě tohoto seznamu a s přihlédnutím k uvedenému hodnocení může Rada funkční období členů na plný úvazek prodloužit.“;

               33)vkládá se nový článek 45a, který zní:

               „Článek 45a

               Rozhodování

               1. Rozhodnutí výkonné rady se přijímají prostou většinou členů. Každý člen má jeden hlas. V případě rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedy.

               2. Zasedání výkonné rady se účastní zástupce Komise, jenž nemá hlasovací právo, s výjimkou záležitostí uvedených v článku 63.

               3. Výkonná rada přijme a zveřejní svůj jednací řád.

               4.  Zasedání výkonné rady svolává předseda z vlastní iniciativy nebo na žádost jednoho člena rady a rovněž jim předsedá.

               Zasedání výkonné rady se koná před každým zasedáním rady orgánů dohledu a tak často, jak to výkonná rada považuje za nutné. Zasedání výkonné rady se koná alespoň pětkrát ročně.

               5. Členům výkonné rady mohou být v rámci ustanovení jednacího řádu nápomocni poradci či odborníci. Účastníci bez hlasovacího práva se v rámci výkonné rady neúčastní jednání týkajících se jednotlivých účastníků finančního trhu.“;

               34)vkládá se nový článek 45b, který zní:

               „Článek 45b

               Vnitřní výbory

               Výkonná rada může zřizovat vnitřní výbory ke konkrétním úkolům, které vykonává.“;

               35)článek 46 se nahrazuje tímto:

               „Článek 46

               Nezávislost

               Členové výkonné rady vystupují nezávisle a objektivně ve výlučném zájmu Unie jako celku a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od orgánů či institucí Unie, od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů.

               Členské státy, orgány či instituce Unie, ani žádný jiný veřejný či soukromý subjekt se nesmí snažit ovlivňovat členy výkonné rady při výkonu jejich úkolů.“;

               36)článek 47 se nahrazuje tímto:

               „Článek 47

               Úkoly

               1. Výkonná rada zajišťuje, aby orgán pro cenné papíry a trhy plnil svou úlohu a úkoly jemu svěřené v souladu s tímto nařízením. Činí veškerá potřebná opatření, zejména přijímá vnitřní správní pokyny a uveřejňuje oznámení, k zajištění fungování orgánu pro cenné papíry a trhy v souladu s tímto nařízením.

               2.  Výkonná rada navrhuje radě orgánů dohledu k přijetí roční a víceletý pracovní program, který obsahuje část týkající se záležitostí ústředních protistran.

               3.  Výkonná rada uplatňuje své rozpočtové pravomoci v souladu s články 63 a 64.

               Výkonná rada je příslušná jednat a přijímat rozhodnutí pro účely článků 17, 19, 22, 29a, 30, 31a, 32 a 35b až 35h s výjimkou případů, kdy se jedná o záležitosti ústředních protistran, pro něž je příslušné výkonné zasedání pro ústřední protistrany. Výkonná rada informuje o rozhodnutích, která přijímá, radu orgánů dohledu.

               3a. Veškeré záležitosti, o nichž má rozhodnout rada orgánů dohledu, výkonná rada prostuduje, vydá k nim stanovisko a předloží návrh.

               4. Výkonná rada zkoumá a připravuje rozhodnutí, která přijímá rada orgánů dohledu, týkající se všech záležitostí v případech, kdy byly orgánu pro cenné papíry a trhy svěřeny akty uvedenými v čl. 1 odst. 2 funkce povolování nebo dohledu a odpovídající pravomoci.  Výkonná rada přijme plán personální politiky orgánu pro cenné papíry a trhy a podle čl. 68 odst. 2 i nezbytná opatření pro provádění služebního řádu úředníků Evropských společenství („služební řád“).

               5.  Výkonná rada přijme zvláštní ustanovení o právu na přístup k dokumentům orgánu pro cenné papíry a trhy podle článku 72.

               6.  Výkonná rada navrhne výroční zprávu o činnosti orgánu pro cenné papíry a trhy, včetně výkonu funkce předsedy, vycházející z návrhu zprávy podle čl. 53 odst. 7 a předloží ji ke schválení radě orgánů dohledu.

               7.  Výkonná rada jmenuje a odvolává členy odvolacího senátu podle čl. 58 odst. 3 a 5.

               8. Členové výkonné rady zveřejňují veškeré konané schůze a přijaté projevy pohostinnosti. Výdaje se veřejně evidují v souladu se služebním řádem. .

               9. Pověřený člen má tyto úkoly:

               a) provádí roční pracovní program orgánu pro cenné papíry a trhy pod vedením rady orgánů dohledu a pod vedením výkonného zasedání pro ústřední protistrany v souvislosti s úkoly a pravomocemi uvedenými v čl. 44b odst. 1 a pod kontrolou výkonné rady;

               b) činí veškerá potřebná opatření, zejména přijímá vnitřní správní pokyny a uveřejňuje oznámení, k zajištění fungování orgánu pro cenné papíry a trhy v souladu s tímto nařízením;

               c) připravuje víceletý pracovní program uvedený v odstavci 2;

               d) každý rok do 30. června připraví pracovní program uvedený v čl. 47 odst. 2 na následující rok;

               e) vypracovává předběžný návrh rozpočtu orgánu pro cenné papíry a trhy podle článku 63 a plní rozpočet orgánu pro cenné papíry a trhy podle článku 64;

               f) vypracovává návrh výroční zprávy, která obsahuje část týkající se činnosti orgánu pro cenné papíry a trhy v oblasti regulace a dohledu a část týkající se finančních a správních záležitostí;

               g) pokud jde o zaměstnance orgánu pro cenné papíry a trhy, vykonává pravomoci stanovené v článku 68 a řídí personální záležitosti.

               Avšak s ohledem na část týkající se záležitostí ústředních protistran podle odstavce 2 vykonává úkoly uvedené v prvním pododstavci písm. c) a d) výkonné zasedání pro ústřední protistrany.

               S ohledem na návrh výroční zprávy uvedený v prvním pododstavci písm. f) vykonává úkoly v souvislosti se záležitostmi ústředních protistran výkonné zasedání pro ústřední protistrany

               .“;

               37)název oddílu 3 kapitoly III se nahrazuje tímto:

               „Předseda, předseda výkonného zasedání pro ústřední protistrany a ředitelé výkonného zasedání pro ústřední protistrany“;

               38)článek 48 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Předseda odpovídá za přípravu práce rady orgánů dohledu a předsedá zasedáním rady orgánů dohledu i výkonné rady.“;

               b)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. Předseda je vybrán na základě zásluh, dovedností, znalostí účastníků finančního trhu a trhů a zkušeností s dohledem nad finančním trhem a regulací na základě otevřené výzvy k přihlášení kandidátů, která se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie. Komise předloží užší seznam kandidátů na pozici předsedy Evropskému parlamentu ke schválení. Po schválení uvedeného užšího seznamu Rada přijme rozhodnutí o jmenování předsedy.

               Pokud předseda již nesplňuje podmínky uvedené v článku 49, nebo byl shledán vinným ze závažného pochybení, může Rada na návrh Komise schválený Evropským parlamentem přijmout rozhodnutí o jeho odvolání z funkce.“;

               c)v odstavci 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Rada může na základě návrhu Komise a s přihlédnutím k uvedenému hodnocení funkční období předsedy jednou prodloužit.“;

               d)odstavec 5 se zrušuje;

               39)vkládá se nový článek 49a, který zní:

               „Článek 49a

               Výdaje

               Předseda zveřejňuje veškeré konané schůze a přijaté projevy pohostinnosti. Výdaje se veřejně evidují v souladu se služebním řádem.“;

               40)články 51, 52 a 53 se zrušují;

               41)v čl. 54 odst. 2 se doplňuje nová odrážka, která zní:

               „ — otázky ochrany spotřebitelů a investorů;“

               42)v článku 55 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

               „2. Jeden člen výkonné rady, zástupce Komise a zástupce ESRB jsou zváni na zasedání společného výboru a všech podvýborů uvedených v článku 57 jako pozorovatelé.“

               43)článek 58 se mění takto:

               a)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „3. Dva členy odvolacího senátu a dva náhradníky jmenuje výkonná rada orgánu pro cenné papíry a trhy z užšího seznamu kandidátů navrženého Komisí na základě veřejné výzvy k vyjádření zájmu zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie a po poradě s radou orgánů dohledu.“;

               b)odstavec 5 se nahrazuje tímto:

               „5. Člen odvolacího senátu jmenovaný výkonnou radou orgánu pro cenné papíry a trhy nesmí být během svého funkčního období odvolán, s výjimkou případu, že se dopustil závažného pochybení a výkonná rada po poradě s radou orgánů dohledu v tomto smyslu vydala rozhodnutí.“;

               44)v článku 59 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1. Členové odvolacího senátu jsou ve svém rozhodování nezávislí. Nejsou vázáni žádnými pokyny. Nesmějí ve vztahu k orgánu pro cenné papíry a trhy, jeho výkonné radě ani jeho radě orgánů dohledu vykonávat žádné jiné funkce.“;

               45)v článku 60 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1. Jakákoli fyzická nebo právnická osoba, včetně příslušných orgánů, může podat odvolání proti rozhodnutí orgánu pro cenné papíry a trhy uvedenému v článku 17, 18, 19 nebo 35 či jinému rozhodnutí přijatému tímto orgánem v souladu s akty Unie uvedenými v čl. 1 odst. 2, které je určeno této osobě, nebo proti rozhodnutí, které se této osoby bezprostředně a přímo dotýká, i když je určeno jiné osobě.“;

               46)článek 62 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. Příjmy orgánu pro cenné papíry a trhy tvoří v různých kombinacích, aniž jsou dotčeny jiné druhy příjmů:

                a) vyrovnávací příspěvek ze souhrnného rozpočtu Unie (oddíl Komise), jenž nepřekročí 40 % odhadovaných příjmů orgánu pro cenné papíry a trhy;

               b) roční příspěvky od finančních institucí vycházející z ročních odhadovaných výdajů v souvislosti s činnostmi vyžadovanými tímto nařízením a akty Unie uvedenými v čl. 1 odst. 2 u každé kategorie účastníků, na něž se vztahuje pravomoc orgánu pro cenné papíry a trhy;

               c) poplatky placené orgánu pro cenné papíry a trhy v případech stanovených příslušnými nástroji práva Unie;

               d) dobrovolné příspěvky od členských států nebo pozorovatelů;

               e) poplatky za publikace, školení a jakékoli jiné služby vyžádané příslušnými orgány.“;

               b)doplňují se nové odstavce 5 a 6, které znějí:

               „5. Roční příspěvky uvedené v odst. 1 písm. b) od jednotlivých finančních institucí každý rok vybírají orgány určené každým členským státem. Každý členský stát do 31. března každého rozpočtového roku uhradí orgánu pro cenné papíry a trhy částku, kterou má povinnost vybrat v souladu s kritérii stanovenými v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v článku 62a.

               6. Dobrovolné příspěvky od členských států a pozorovatelů podle odst. 1 písm. d) nebudou přijaty, pokud by toto přijetí zpochybnilo nezávislost a nestrannost orgánu pro cenné papíry a trhy.“;

               47)vkládá se nový článek 62a, který zní:

               „Článek 62a

               Akty v přenesené pravomoci týkající se výpočtu ročních příspěvků od finančních institucí

               Komise je v souladu s článkem 75a zmocněna přijmout akty v přenesené pravomoci, jimiž se určí způsob výpočtu ročních příspěvků od jednotlivých finančních institucí uvedených v čl. 62 písm. e) a které stanoví:

               a) metodiku přidělení odhadovaných výdajů jednotlivým kategoriím finančních institucí jako základ pro stanovení podílu příspěvků, jež mají finanční instituce v každé kategorii poskytnout;

               b) vhodná a objektivní kritéria pro stanovení ročních příspěvků splatných jednotlivými finančními institucemi, na něž se vztahují akty Unie uvedené v čl. 1 odst. 2, podle jejich velikosti, aby přibližně odrážely jejich význam na trhu.

               Kritéria uvedená v prvním pododstavci písm. b) mohou stanovit buď minimální prahové hodnoty, při jejichž nedosažení není příspěvek splatný, nebo minimální hodnoty, pod něž nesmí příspěvky poklesnout.“;

               48)článek 63 se nahrazuje tímto:

               „Článek 63

               Sestavování rozpočtu

               1.  Pověřený člen každý rok vypracuje předběžný návrh jednotného programového dokumentu orgánu pro cenné papíry a trhy na tři následující rozpočtové roky, uvádějící odhadované příjmy a výdaje, jakož i informace o personálu z ročních a víceletých pracovních programů tohoto orgánu a spolu s plánem pracovních míst jej předloží výkonné radě a radě orgánů dohledu.

               Výdaje a poplatky orgánu ESMA týkající se úkolů a pravomocí uvedených v čl. 44b odst. 1 jsou v rámci odhadu uvedeného v prvním pododstavci samostatně identifikovatelné. Návrh vypracovaný pověřeným členem týkající se uvedených výdajů a poplatků schvaluje před přijetím odhadu výkonné zasedání pro ústřední protistrany.

               Roční účetní závěrky orgánu ESMA zpracované a zveřejněné v souladu s čl. 64 odst. 6 obsahují příjmy a výdaje spojené s úkoly uvedenými v čl. 44b odst. 1.

               1a. Výkonná rada přijme na základě návrhu, který byl schválen radou orgánů dohledu a výkonným zasedáním pro ústřední protistrany z hlediska výdajů a poplatků týkajících se úkolů a pravomocí uvedených v čl. 44b odst. 1, návrh jednotného programového dokumentu na následující tři rozpočtové roky.

               1b. Výkonná rada návrh jednotného programového dokumentu do 31. ledna předloží Komisi, Evropskému parlamentu a Radě.

               2.
                     Komise na základě návrhu jednotného programového dokumentu zanese do návrhu rozpočtu Unie ty položky odhadu, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a částku vyrovnávacího příspěvku, jež se má účtovat na vrub souhrnného rozpočtu Unie podle článků 313 a 314 Smlouvy.

               3.
                     Rozpočtový orgán přijme plán pracovních míst orgánu pro cenné papíry a trhy. Rozpočtový orgán schválí prostředky pro vyrovnávací příspěvek pro orgán pro cenné papíry a trhy.

               4.  Rada orgánů dohledu přijme rozpočet orgánu pro cenné papíry a trhy. Rozpočet se stává konečným po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.

               5. Výkonná rada neprodleně oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, který může mít výrazný finanční dopad na financování rozpočtu orgánu pro cenné papíry a trhy, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov.“;

               49)článek 64 se nahrazuje tímto:

               „Článek 64

               Plnění a kontrola rozpočtu

               1. Pověřený člen vykonává úlohu schvalujícího úředníka a plní rozpočet orgánu pro cenné papíry a trhy.

               2.  Do 1. března následujícího roku zašle účetní orgánu pro cenné papíry a trhy účetnímu Komise a Účetnímu dvoru předběžnou účetní závěrku.

               3.  Do 1. března následujícího roku zašle účetní orgánu pro cenné papíry a trhy účetnímu Komise požadované účetní informace pro účely konsolidace, a to způsobem a ve formátu stanovenými uvedeným účetním.

               4. Do 31. března následujícího roku zašle účetní orgánu pro cenné papíry a trhy členům rady orgánů dohledu, Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru zprávu o rozpočtovém a finančním řízení.

               5.  Po obdržení vyjádření Účetního dvora k předběžné účetní závěrce orgánu pro cenné papíry a trhy v souladu s článkem 148 finančního nařízení vypracuje účetní orgánu pro cenné papíry a trhy konečnou účetní závěrku tohoto orgánu. Pověřený člen ji zašle radě orgánů dohledu, která k ní vydá stanovisko.

               6.  Do 1. července následujícího roku zašle účetní orgánu pro cenné papíry a trhy konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem rady orgánů dohledu účetnímu Komise, Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru.

               Do 1. července následujícího roku zašle účetní orgánu pro cenné papíry a trhy účetnímu Komise rovněž balíček výkaznictví, a to ve standardizovaném formátu stanoveném účetním Komise pro účely konsolidace.

               7.  Konečná účetní závěrka se do 15. listopadu následujícího roku zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

               8.  Pověřený člen zašle Účetnímu dvoru odpověď na jeho vyjádření do 30. září. Zároveň zašle tuto odpověď výkonné radě a Komisi.

               9.  Pověřený člen v souladu s ustanovením čl. 165 odst. 3 finančního nařízení předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace potřebné pro řádný průběh udělení absolutoria pro daný rozpočtový rok.

               10.  Evropský parlament na doporučení Rady přijaté kvalifikovanou většinou udělí orgánu pro cenné papíry a trhy před 15. květnem roku N + 2 absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N.“;

               50)článek 65 se nahrazuje tímto:

               „Článek 65

               Finanční předpisy

               Výkonná rada po konzultaci s Komisí přijme finanční předpisy pro orgán pro cenné papíry a trhy. Tyto předpisy se nesmějí odchylovat od nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013* pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, pokud to nevyžadují zvláštní potřeby fungování orgánu pro cenné papíry a trhy a pouze s předchozím souhlasem Komise.

               * Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze dne 30. září 2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42).“;

               51)v článku 66 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jiné nedovolené činnosti se na orgán pro cenné papíry a trhy bez omezení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013*.

               * Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).“;

               52)článek 68 se mění takto:

               a)odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:

               „1. Na zaměstnance orgánu pro cenné papíry a trhy, včetně členů výkonné rady na plný úvazek, jejího předsedy, předsedy výkonného zasedání pro ústřední protistrany a ředitele podle čl. 44a odst. 1 písm. a) bodu i) se vztahuje služební řád, pracovní řád ostatních zaměstnanců a pravidla přijatá společně orgány Unie pro uplatňování těchto řádů.

               2. Výkonná rada po dohodě s Komisí přijme nezbytná prováděcí opatření v souladu s ustanoveními článku 110 služebního řádu.“;

               b)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4. Výkonná rada přijme ustanovení umožňující dočasné přidělení odborníků z členských států k orgánu pro cenné papíry a trhy.“;

               53)článek 70 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. Na členy rady orgánů dohledu a všechny zaměstnance orgánu pro cenné papíry a trhy, včetně úředníků dočasně přidělených z členských států a všech dalších osob plnících úkoly pro orgán pro cenné papíry a trhy na smluvním základě, se vztahuje povinnost zachovávat profesní tajemství podle článku 339 Smlouvy o fungování EU a příslušných ustanovení právních předpisů Unie, a to i po skončení jejich funkcí.“;

               b)v odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Povinnost podle odstavce 1 a prvního pododstavce tohoto odstavce nebrání orgánu pro cenné papíry a trhy a příslušným orgánům ve využívání informací při vymáhání aktů uvedených v čl. 1 odst. 2, a zejména při právních postupech pro přijímání rozhodnutí.“;

               c)vkládá se nový odstavec 2a, který zní:

               „2a. Výkonná rada, výkonné zasedání pro ústřední protistrany a rada orgánů dohledu zajistí, aby se na fyzické osoby, které přímo či nepřímo, trvale či příležitostně poskytují jakékoli služby související s úkoly orgánu pro cenné papíry a trhy, včetně úředníků a jiných osob pověřených pro tento účel výkonnou radou a radou orgánů dohledu nebo jmenovaných příslušnými orgány, vztahovala povinnost zachovávat služební tajemství rovnocenná povinnosti podle předchozích odstavců.

               Tytéž požadavky na zachování služebního tajemství se rovněž vztahují na pozorovatele, kteří se účastní zasedání výkonné rady, výkonného zasedání pro ústřední protistrany a rady orgánů dohledu, kteří se účastní činnosti orgánu pro cenné papíry a trhy.“;

               d)v odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „Odstavce 1 a 2 nebrání výměně informací mezi orgánem pro cenné papíry a trhy a příslušnými orgány v souladu s tímto nařízením a ostatními právními předpisy Unie vztahujícími se na finanční instituce.“;

               54)článek 71 se nahrazuje tímto:

               „Tímto nařízením nejsou dotčeny povinnosti členských států týkající se zpracování osobních údajů podle nařízení (EU) 2016/679 ani povinnosti orgánu pro cenné papíry a trhy týkající se zpracování osobních údajů podle nařízení (EU) 2018/XXX (nařízení o ochraně údajů pro orgány a instituce EU) při plnění jeho povinností.“;

               55)v článku 72 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

               „2. Výkonná rada přijme praktická prováděcí opatření k nařízení (ES) č. 1049/2001.“;

               56)v článku 73 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

               „2. O vnitřním jazykovém režimu orgánu pro cenné papíry a trhy rozhoduje výkonná rada.“;

               57)v článku 74 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „Nezbytná opatření týkající se umístění, které má být orgánu pro cenné papíry a trhy zajištěno v členském státě, ve kterém se nachází jeho sídlo, a prostředků, které má tento členský stát poskytnout, jakož i konkrétní pravidla vztahující se na zaměstnance orgánu pro cenné papíry a trhy a jejich rodinné příslušníky v tomto členském státě budou stanovena v dohodě o sídle uzavřené mezi orgánem pro cenné papíry a trhy a daným členským státem po získání souhlasu výkonné rady.“;

               58)vkládá se nový článek 75a, který zní:

               „Článek 75a

               Výkon přenesené pravomoci

               1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

               2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 35c a 62a je svěřena Komisi na dobu neurčitou.

               3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 35c a 62a kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

               4.
                     Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

               5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

               6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 35c nebo čl. 62 odst. 2a vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.“;

               59)článek 76 se nahrazuje tímto:

               „Článek 76

               Vztahy s CESR

               Orgán pro cenné papíry a trhy je považován za právního nástupce CESR. Ke dni zřízení orgánu pro cenné papíry a trhy budou veškerá aktiva a závazky a probíhající operace CESR automaticky převedeny na orgán pro cenné papíry a trhy. CESR vypracuje přehled konečných zůstatků aktiv a závazků ke dni tohoto převodu. Tento přehled bude předmětem auditu a bude schválen CESR a Komisí.“

               60)vkládá se nový článek 77a, který zní:

               „Článek 77a

               Přechodná ustanovení

               Úkoly a pozice výkonného ředitele jmenovaného v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010, naposledy pozměněným směrnicí 2014/51/EU, jenž je ve funkci ke dni [OP: vložte datum tři měsíce po vstupu tohoto nařízení v platnost], k uvedenému datu skončí.

               Úkoly a pozice předsedy jmenovaného v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010, naposledy pozměněným směrnicí 2014/51/EU, jenž je ve funkci ke dni [OP: vložte datum tři měsíce po vstupu tohoto nařízení v platnost], trvají do uplynutí jejich platnosti.

               Úkoly a pozice členů správní rady jmenovaných v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010, naposledy pozměněným směrnicí 2014/51/EU, kteří jsou ve funkci ke dni [OP: vložte datum tři měsíce po vstupu tohoto nařízení v platnost], k uvedenému datu skončí.“

               Článek 4

               Změny nařízení (EU) č. 345/2013 o evropských fondech rizikového kapitálu

               Nařízení (EU) č. 345/2013 se mění takto:

               1)Článek 2 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se zrušuje písmeno c);

               b)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2.
                     Ustanovení článků 3 až 6, článku 12, čl. 13 odst. 1 písm. c) a i), článků 14a až 19, článků 19a až 19c, článku 20, článků 20a až 20c, článku 21, článků 21a až 21d a článku 25 tohoto nařízení se použijí na správce subjektů kolektivního investování s povolením podle článku 6 směrnice 2011/61/EU, kteří spravují portfolia kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu a hodlají při nabízení těchto fondů v Unii používat označení „EuVECA.“;

               2)v článku 3 se první odstavec mění takto:

               a)písmeno m) se nahrazuje tímto:

               „m)
                     „příslušným orgánem“ vnitrostátní orgán uvedený v čl. 4 odst. 1 písm. f) a h) směrnice 2011/61/EU;“;

               b)písmeno n) se zrušuje;

               3)v článku 7 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

               „Orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje návrhy regulačních technických norem, jimiž upřesní kritéria, která se použijí k posouzení toho, zda správci kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu plní své povinnosti podle odst. 1 písm. a) až g), a zajistí, aby byly v souladu s čl. 12 odst. 1 směrnice 2011/61/EU.

               Orgán pro cenné papíry a trhy předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do [[ÚP: vložte prosím datum 24 měsíců po vstupu v platnost]].

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               4)v článku 8 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:

               „3.
                     Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25, ve kterých upřesní požadavky na pověření uvedené v odstavci 2 a zajistí soulad s požadavky vztahujícími se na pověření uvedenými v článku 20 směrnice 2011/61/EU.“;

               5)Článek 10 se mění takto:

               a)ve druhé a poslední větě odstavce 3 se slova „příslušný orgán svého domovského členského státu“ nahrazují slovy „orgán pro cenné papíry a trhy“;

               b)v odstavci 5 se slova „příslušný orgán domovského členského státu“ nahrazuje slovy „orgán pro cenné papíry a trhy“;

               c)doplňuje se nový odstavec 7, který zní:

               „7.
                     Orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje návrhy regulačních technických norem, jimiž upřesní přiměřené lidské a technické zdroje nezbytné pro řádnou správu kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu ve smyslu odstavce 1.

               Orgán pro cenné papíry a trhy předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do [ÚP: vložte prosím datum 24 měsíců po vstupu v platnost].

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               6)V článku 11 se doplňují nové odstavce 3 a 4, které znějí:

               „3.
                     Orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje návrhy regulačních technických norem, jimiž upřesní pravidla a postupy pro oceňování aktiv uvedená v odstavci 1, a zajistí soulad s požadavky vztahujícími se na oceňování aktiv uvedenými v článku 19 směrnice 2011/61/EU.“;

               Orgán pro cenné papíry a trhy předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do [ÚP: vložte prosím datum 24 měsíců po vstupu v platnost].

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               7)Článek 12 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se v první větě prvního pododstavce slova „příslušnému orgánu domovského členského státu“ nahrazují slovy „orgánu pro cenné papíry a trhy“;

               b)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4.
                     Orgán pro cenné papíry a trhy na požádání včas zpřístupní příslušným orgánům informace shromážděné na základě tohoto článku.“;

               8)Článek 14 se mění takto:

               a)odstavec 1 se mění takto:

               i)v úvodu se slova „příslušný orgán svého domovského členského státu“ nahrazují slovy „orgán pro cenné papíry a trhy“;

               ii)vkládá se nové písmeno -a), které zní:

               „-a)
                     členský stát, ve kterém má správce kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu sídlo“;

               iii)
                     písmeno b) se nahrazuje tímto:

               „b)
                     totožnost a sídlo kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu, jejichž podílové jednotky či akcie mají být nabízeny, a jejich investiční strategie“;

               b)v odstavci 2 se úvodní slova „Příslušný orgán domovského členského státu“ nahrazují slovy „Orgán pro cenné papíry a trhy“;

               c)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4.
                     Orgán pro cenné papíry a trhy vyrozumí všechny níže uvedené subjekty o tom, zda správce uvedený v odstavci 1 byl do dvou měsíců poté, co tento správce poskytl všechny informace podle uvedeného odstavce, registrován jako správce kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu:

               a)
                     správce uvedeného v odstavci 1;

               b)
                     příslušné orgány členských států uvedených v odst. 1 písm. -a);

               c)
                     příslušné orgány členských států uvedených v odst. 1 písm. d).“;

               d)odstavec 6 se mění takto:

               i)v prvním pododstavci se slova „příslušnému orgánu domovského členského státu“ nahrazuje slovy „orgánu pro cenné papíry a trhy“;

               ii)druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

               „Pokud orgán pro cenné papíry a trhy vznese proti změnám uvedeným v prvním pododstavci námitky, vyrozumí o tom správce kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu do dvou měsíců od obdržení oznámení o těchto změnách a uvede důvody pro jejich vznesení. Změny uvedené v prvním pododstavci lze provést pouze tehdy, pokud proti nim orgán pro cenné papíry a trhy během uvedené lhůty nevznese námitky.“;

               e)odstavce 7 a 8 se nahrazují tímto:

               „7.
                     Orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje návrhy regulačních technických norem, jimiž upřesní kritéria pro posouzení dostatečně dobré pověsti a dostatečných zkušeností uvedených v odst. 2 písm. a).

               Orgán pro cenné papíry a trhy předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do [ÚP: vložte prosím datum 24 měsíců po vstupu v platnost].

               Na Komisi je v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010 přenesena pravomoc doplnit toto nařízení přijetím regulačních technických norem uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce.

               8.
                     Orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje návrhy prováděcích technických norem, jimiž stanoví formuláře, šablony a postupy pro poskytování informací uvedených v odstavci 1, včetně informací poskytovaných pro účely odst. 2 písm. a).

               Orgán pro cenné papíry a trhy předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do [ÚP: vložte prosím datum 24 měsíců po vstupu v platnost].

               Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               9)Článek 14a se mění takto:

               a)v úvodu odstavce 2 se slova „příslušnému orgánu kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu“ nahrazují slovy „orgánu pro cenné papíry a trhy“;

               b)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „3.
                     Pro účely posouzení žádosti o registraci podle odstavce 1 orgán pro cenné papíry a trhy požádá příslušný orgán správce podávajícího žádost o informaci, zda kvalifikovaný fond rizikového kapitálu spadá do působnosti povolení uvedeného správce ke správě subjektů kolektivního investování a zda jsou splněny podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2 písm. a).

               Orgán pro cenné papíry a trhy může požadovat vysvětlení a informace týkající se dokumentace a informací uvedených v prvním pododstavci.

               Příslušný orgán správce odpoví do jednoho měsíce ode dne, kdy obdržel žádost podanou orgánem pro cenné papíry a trhy podle prvního nebo druhého pododstavce“.;

               c)v odstavci 5 se slova „příslušný orgán kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu“ nahrazují slovy „orgán pro cenné papíry a trhy“;

               d)odstavec 6 se nahrazuje tímto:

               „6.
                     Orgán pro cenné papíry a trhy vyrozumí všechny níže uvedené subjekty, zda byl fond zaregistrován jako kvalifikovaný fond rizikového kapitálu, do dvou měsíců poté, co správci uvedených fondů poskytli všechny dokumenty uvedené v odstavci 2:

               a)
                     správce uvedeného v odstavci 1;

               b)
                     příslušné orgány členského státu uvedené v čl. 14 odst. 1 písm. -a),

               c)
                     příslušné orgány členských států uvedených v čl. 14 odst. 1 písm. d);

               d)
                     příslušné orgány členských států uvedené v čl. 14a odst. 2 písm. d).“;

               e)odstavec 8 se nahrazuje tímto:

               „8. Orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje návrhy prováděcích technických norem, jimiž stanoví standardní formuláře, šablony a postupy pro poskytování informací uvedených v odstavci 2.

               Orgán pro cenné papíry a trhy předloží uvedené návrhy prováděcích technických norem Komisi do [ÚP: vložte prosím datum 24 měsíců po vstupu v platnost].

               Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               f)odstavce 9 a 10 se zrušují.

               10)Článek 14b se nahrazuje tímto:

               „Článek 14b

               Orgán pro cenné papíry a trhy oznámí rozhodnutí o odmítnutí registrace správce uvedeného v článku 14 nebo fondu uvedeného v článku 14a správcům uvedeným ve zmíněných článcích.“;

               11)Vkládá se nový článek 14c, který zní:

               „Článek 14c

               1.
                     Aniž je dotčen článek 20, orgán pro cenné papíry a trhy zruší registraci označení EuVECA, pokud správce uvedeného označení EuVECA splňuje některou z těchto podmínek:

               a)
                     správce se povolení výslovně vzdal nebo povolení nevyužil do šesti měsíců poté, co bylo uděleno;

               b)
                     správce získal povolení na základě nepravdivého prohlášení nebo pomocí jakýchkoli jiných protiprávních prostředků;

               c)
                     EuVECA již nesplňuje podmínky, za nichž bylo povoleno.

               2.
                     Odnětí povolení nabývá účinku okamžitě v celé Unii.“;

               12)v článku 15 se slova „příslušný orgán domovského členského státu“ nahrazují slovy „orgán pro cenné papíry a trhy“;

               13)Článek 16 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1.
                     Každou registraci nebo zrušení registrace správce kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu, každé doplnění nebo zrušení registrace kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu a každé zařazení členského státu na seznam členských států, v nichž správce kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu hodlá tento fond nabízet, nebo vyřazení členského státu z tohoto seznamu oznámí orgán pro cenné papíry a trhy neprodleně příslušným orgánům uvedeným v čl. 14 odst. 4 a čl. 14a odst.6.“;

               b)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „3.
                     V zájmu zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrhy prováděcích technických norem, jimiž stanoví formát oznámení podle tohoto článku.

               Orgán pro cenné papíry a trhy předloží uvedené návrhy prováděcích technických norem Komisi do [ÚP: vložte prosím datum 24 měsíců po vstupu v platnost].

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v odstavci 3 tohoto článku postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               c)odstavce 4 a 5 se zrušují.

               14)Článek 16 a se zrušuje;

               15)Článek 18 se nahrazuje tímto:

               „Článek 18

               1.
                     Orgán pro cenné papíry a trhy zajistí, aby toto nařízení bylo průběžně uplatňováno.

               2.
                     Pokud jde o správce uvedené v čl. 2 odst. 1, orgán pro cenné papíry a trhy vykonává dohled nad dodržováním požadavků uvedených v tomto nařízení.

               3.
                     Pokud jde o správce uvedené v čl. 2 odst. 2, orgán pro cenné papíry a trhy vykonává dohled nad dodržováním pravidel stanovených v ustanoveních čl. 2 odst. 2 a příslušných požadavků směrnice 2011/61/EU ve vztahu ke kvalifikovaným fondům rizikového kapitálu.

               Orgán pro cenné papíry a trhy odpovídá za dohled nad tím, zda kvalifikovaný fond rizikového kapitálu dodržuje povinnosti stanovené ve statutu nebo zakládacích dokumentech fondu.

               4.
                     Pro účely plnění úkolů, jež mu jsou svěřeny tímto nařízením, a s cílem zajistit vysoké standardy dohledu uplatňuje orgán pro cenné papíry a trhy všechny příslušné právní předpisy Unie a, pokud jsou těmito právními předpisy Unie směrnice, také vnitrostátní právní předpisy provádějící tyto směrnice.

               5.
                     Příslušné orgány sledují, zda subjekty kolektivního investování zřízené nebo nabízené na jejich územích nepoužívají označení „EuVECA“ nebo zda nevyvolávají dojem, že se jedná o EuVECA, aniž by byly registrovány v souladu s tímto nařízením.

               Pokud se příslušný orgán domnívá, že subjekt kolektivního investování používá označení „EuVECA“ nebo vyvolává dojem, že se jedná o EuVECA, aniž by byl registrován v souladu s tímto nařízením, oznámí to ihned orgánu pro cenné papíry a trhy.“;

               16)Článek 19 se nahrazuje tímto:

               „Článek 19

               Pravomoci svěřené podle článků 19a až 19c orgánu pro cenné papíry a trhy či kterémukoli z jeho úředníků nebo dalším osobám pověřeným orgánem pro cenné papíry a trhy nesmějí být užity k tomu, aby se vyžadovalo zpřístupnění informací nebo dokumentů, na něž se vztahuje právní výsada.“;

               17)Vkládají se články 19a, 19b a 19c, které znějí:

               „Článek 19a

               1. Orgán pro cenné papíry a trhy si může prostou žádostí nebo rozhodnutím vyžádat poskytnutí veškerých informací, které jsou nezbytné pro plnění povinností orgánu pro cenné papíry a trhy podle tohoto nařízení od těchto osob:

               a) správců kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu;

               b) osob zapojených do správy kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu;

               c) třetích stran, jež správce kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu pověřil výkonem některých úkolů;

               d) osob jinak úzce a podstatně spřízněných či spojených se správou kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu.

               2. Prostá žádost o informace uvedená v odstavci 1:

               a) odkáže na tento článek jako na právní základ uvedené žádosti;

               b) uvede účel žádosti;

               c) upřesní požadované informace;

               d) stanoví lhůtu, ve které mají být informace poskytnuty;

               e) bude obsahovat prohlášení, že osoba, od níž se informace žádají, nemá povinnost uvedené informace poskytnout, avšak rozhodne-li se na žádost dobrovolně odpovědět, nesmějí být poskytnuté informace nepravdivé nebo zavádějící;

               e) uvede výši pokuty, která bude uložena v souladu s článkem 20a, pokud poskytnuté informace jsou nesprávné nebo zavádějící.

               3. V případě žádosti o poskytnutí informací podle odstavce 1 na základě rozhodnutí orgán pro cenné papíry a trhy:

               a) odkáže na tento článek jako na právní základ uvedené žádosti;

               b) uvede účel žádosti;

               c) upřesní požadované informace;

               d) stanoví lhůtu, ve které mají být informace poskytnuty;

               e) upozorní na penále stanovená v článku 20b, jestliže jsou poskytnuté informace neúplné;

               f) upozorní na pokutu stanovenou v článku 20a, jestliže jsou odpovědi na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící;

               g) upozorní na možnost odvolat se proti rozhodnutí k odvolacímu senátu orgánu pro cenné papíry a trhy a nechat rozhodnutí přezkoumat Soudním dvorem Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) v souladu s články 60 a 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               4. Požadované informace poskytují osoby uvedené v odstavci 1 nebo jejich zástupci a v případě právnických osob nebo sdružení bez právní subjektivity osoby zmocněné je zastupovat podle zákona nebo podle stanov. Řádně zmocnění právní zástupci mohou sdělit informace za své klienty. Ti však zůstávají plně odpovědní v případě, že jsou poskytnuté informace neúplné, nesprávné nebo zavádějící.

               5. Orgán pro cenné papíry a trhy zašle neprodleně kopii prosté žádosti nebo svého rozhodnutí příslušnému orgánu členského státu, na jehož území mají bydliště nebo jsou usazeny osoby uvedené v odstavci 1, jichž se žádost o informace týká.

               Článek 19b

               1. V zájmu plnění povinností podle tohoto nařízení může orgán pro cenné papíry a trhy provádět veškerá nezbytná šetření osob uvedených v čl. 19a odst. 1. Za tímto účelem jsou úředníci orgánu pro cenné papíry a trhy a další osoby tímto orgánem pověřené zmocněni:

               a) zkoumat jakékoli záznamy, údaje, postupy a jakékoli jiné materiály, které mají význam pro plnění jeho úkolů, a to bez ohledu na nosič, na němž jsou uchovávány;

               b) pořizovat nebo získávat ověřené kopie takových záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů nebo výpisy z nich;

               c) předvolat jakoukoli osobu uvedenou v čl. 19a odst. 1 nebo její zástupce či zaměstnance a požádat je o ústní nebo písemné vysvětlení skutečností nebo dokumentů, které se týkají předmětu a účelu kontroly, a odpovědi zaznamenat;

               d) vyslechnout jakoukoli jinou fyzickou nebo právnickou osobu, která s tím souhlasí, za účelem získání informací souvisejících s předmětem šetření;

               e) požadovat výpisy telefonních hovorů a datových přenosů.

               2. Úředníci orgánu pro cenné papíry a trhy a další osoby tímto orgánem pověřené pro účely šetření podle odstavce 1 vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel šetření. V tomto pověření jsou také uvedena penále stanovená v článku 20b, jestliže požadované záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné materiály či odpovědi osob uvedených v čl. 19a odst. 1 na položené otázky nejsou poskytnuty nebo jsou neúplné, a pokuty stanovené v článku 20, jestliže jsou odpovědi osob uvedených v čl. 19a odst. 1 na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící.

               3. Osoby uvedené v čl. 19a odst. 1 jsou povinny se podrobit šetřením zahájeným na základě rozhodnutí orgánu pro cenné papíry a trhy. V rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel šetření, penále stanovená v článku 20b, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem.

               4. Orgán pro cenné papíry a trhy s dostatečným předstihem před šetřením uvedeným v odstavci 1 informuje o šetření a o totožnosti pověřených osob příslušný orgán členského státu, na jehož území má šetření probíhat. Úředníci dotčeného příslušného orgánu poskytují na žádost orgánu pro cenné papíry a trhy těmto pověřeným osobám součinnost při plnění jejich povinností. Úředníci dotčeného příslušného orgánu se mohou na požádání šetření také účastnit.

               5. Jestliže požadavek poskytnout výpisy telefonních hovorů nebo datových přenosů podle odst. 1 písm. e) vyžaduje podle platného vnitrostátního práva povolení vnitrostátního justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze rovněž požádat jako o předběžné opatření.

               6. Jestliže vnitrostátní justiční orgán obdrží žádost o udělení povolení požadovat poskytnutí výpisů telefonních hovorů nebo datových přenosů uvedených v čl. 1 písm. e), uvedený orgán ověří že:

               a)
                     rozhodnutí přijaté orgánem pro cenné papíry a trhy uvedené v odstavci 3 je pravé;

               b)
                     opatření, která mají být přijata, jsou přiměřená a nejsou svévolná nebo nadbytečná.

               7. Pro účely písmene b) může vnitrostátní justiční orgán požádat orgán pro cenné papíry a trhy o podrobné vysvětlení, zejména pokud jde o důvody, na jejichž základě má orgán pro cenné papíry a trhy podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, jakož i závažnost tohoto údajného porušení a povahu účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost šetření ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu orgánu pro cenné papíry a trhy. Zákonnost rozhodnutí orgánu pro cenné papíry a trhy přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v článku 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Článek 19c

               1. Orgán pro cenné papíry a trhy může za účelem plnění svých povinností podle tohoto nařízení provádět veškeré nezbytné kontroly na místě v provozních prostorách osob uvedených v čl. 19a odst. 1.

               2. Úředníci orgánu pro cenné papíry a trhy a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě smějí vstupovat do všech provozních prostor osob, kterých se rozhodnutí o šetření přijaté orgánem pro cenné papíry týká, a mají veškeré pravomoci stanovené v čl. 19b odst. 1. Zároveň jsou oprávněni zapečetit jakékoli provozní prostory a účetní knihy nebo záznamy na dobu a v rozsahu, které jsou pro kontrolu nezbytné.

               3. S dostatečným předstihem před kontrolou informuje orgán pro cenné papíry a trhy o kontrole příslušný orgán členského státu, na jehož území má probíhat. Vyžaduje-li to řádné provedení a efektivita kontroly, může orgán pro cenné papíry a trhy po informování relevantního příslušného orgánu provést kontrolu na místě bez předchozího ohlášení. Kontroly v souladu s tímto článkem se provádějí za předpokladu, že příslušný orgán potvrdil, že proti nim nemá námitky.

               4. Úředníci orgánu pro cenné papíry a trhy a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel kontroly a také penále stanovená v článku 20b pro případ, že se dotyčné osoby kontrole nepodrobí.

               5. Osoby uvedené v čl. 19a odst. 1 se podrobí kontrolám na místě nařízeným na základě rozhodnutí orgánu pro cenné papíry a trhy. V rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel kontroly, datum, kdy má být kontrola zahájena, penále stanovená v článku 20b, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a dále právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem.

               6. Úředníci příslušného orgánu členského státu, na jehož území má kontrola probíhat, jakož i osoby tímto orgánem pověřené nebo jmenované poskytují na žádost orgánu pro cenné papíry a trhy aktivní součinnost jeho úředníkům i dalším osobám jím pověřeným. Úředníci uvedeného příslušného orgánu se mohou na požádání kontrol na místě také účastnit.

               7. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy také může požádat, aby příslušné orgány provedly určité vyšetřovací úkoly a kontroly na místě podle tohoto článku a čl. 19b odst. 1 jeho jménem. Za tímto účelem mají příslušné orgány stejné pravomoci jako Evropský orgán pro cenné papíry a trhy podle tohoto článku a čl. 19b odst. 1.

               8. Pokud úředníci orgánu pro cenné papíry a trhy a další doprovázející osoby tímto orgánem pověřené zjistí, že se určitá osoba odmítá podrobit kontrole nařízené podle tohoto článku, příslušný orgán dotyčného členského státu jim poskytne nezbytnou pomoc a v příslušných případech požádá o pomoc policii nebo rovnocenný donucovací orgán, aby jim provedení kontroly na místě umožnil.

               9. Pokud kontrola na místě podle odstavce 1 nebo pomoc podle odstavce 7 vyžaduje podle použitelných vnitrostátních právních předpisů povolení vnitrostátního justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze rovněž požádat jako o předběžné opatření.

               10. Jestliže vnitrostátní justiční orgán obdrží žádost o udělení povolení provést kontrolu na místě podle odstavce 1 nebo pomoc podle odstavce 7, uvedený orgán ověří, zda:

               a)
                     rozhodnutí přijaté orgánem pro cenné papíry a trhy uvedené v odstavci 4 je pravé;

               b)
                     opatření, která mají být přijata, jsou přiměřená a nejsou svévolná nebo nadbytečná.

               11. Pro účely písmene b) může vnitrostátní justiční orgán požádat orgán pro cenné papíry a trhy o podrobné vysvětlení, zejména pokud jde o důvody, na jejichž základě má orgán pro cenné papíry a trhy podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, jakož i závažnost tohoto údajného porušení a povahu účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost šetření ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu orgánu pro cenné papíry a trhy. Zákonnost rozhodnutí orgánu pro cenné papíry a trhy přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v článku 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               18)Článek 20 se nahrazuje tímto:

               „Článek 20

               1. Pokud v souladu s čl. 21 odst. 5 orgán pro cenné papíry a trhy zjistí, že se osoba dopustila některého z případů porušení povinností uvedených v čl. 20a odst. 2, přijme jedno nebo více z těchto opatření:

               a) zruší registraci správce kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu nebo kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu;

               b) přijme rozhodnutí, které osobě nařizuje porušování povinnosti ukončit;

               c) přijme rozhodnutí o uložení pokuty;

               d) vydá veřejná oznámení.

               2. Při přijímání opatření uvedených v odstavci 1 orgán pro cenné papíry a trhy zohlední povahu a závažnost porušení povinností, přičemž vezme v úvahu tato kritéria:

               a) trvání a četnost porušení povinností;

               b) zda byl spáchán nebo umožněn trestný čin finanční povahy, či zda takový trestný čin jinak souvisí s uvedeným porušením povinností;

               c) zda k porušení povinností došlo úmyslně nebo z nedbalosti;

               d) míru odpovědnosti osoby odpovědné za porušení;

               e) finanční sílu osoby odpovědné za porušení na základě celkového obratu odpovědné právnické osoby nebo ročního příjmu a čistých aktiv odpovědné fyzické osoby;

               f) vliv porušení na zájmy drobných investorů;

               g) výši zisku, kterého osoba odpovědná za porušení dosáhla, nebo ztráty, které zabránila, nebo ztráty, která porušením vznikla třetím stranám, jestliže je lze určit;

               d) míru spolupráce osoby odpovědné za porušení s orgánem pro cenné papíry a trhy, aniž je dotčena potřeba zajistit vydání zisku, kterého uvedená osoba dosáhla, nebo ztráty, které zabránila;

               i) předchozí porušení ze strany osoby odpovědné za porušení;

               j) opatření, která po porušení přijala osoba odpovědná za porušení, aby zabránila jeho opakování.

               3. Orgán pro cenné papíry a trhy bez zbytečného odkladu oznámí veškerá opatření přijatá podle odstavce 1 osobě odpovědné za porušení a sdělí je příslušným orgánům členských států a Komisi. Veškerá tato opatření zveřejní na svých internetových stránkách do deseti pracovních dnů ode dne jejich přijetí.

               4. Poskytování informací veřejnosti uvedené v prvním pododstavci zahrnuje alespoň:

               a)
                     prohlášení potvrzující právo osoby odpovědné za porušení se proti rozhodnutí odvolat;

               b)
                     v příslušných případech prohlášení potvrzující, že odvolání bylo podáno, spolu s upřesněním, že takové odvolání nemá odkladný účinek;

               c)
                     prohlášení potvrzující, že odvolací senát orgánu pro cenné papíry a trhy může pozastavit uplatňování napadnutého rozhodnutí v souladu s čl. 60 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               19)vkládají se články 20a, 20b a 20c, které znějí:

               „Článek 20a

               1. Pokud v souladu s čl. 21 odst. 8 orgán pro cenné papíry a trhy zjistí, že se osoba úmyslně nebo z nedbalosti dopustila alespoň jednoho z porušení povinností uvedených v odstavci 2, přijme rozhodnutí o uložení pokuty podle odstavce 3 tohoto článku.

               Porušení povinností se považuje za úmyslné, pokud orgán pro cenné papíry a trhy zjistí objektivní skutečnosti, které prokazují, že osoba jednala úmyslně s cílem porušit povinnosti.

               2. Seznam porušení uvedených v odstavci 1:

               a)
                     v rozporu s článkem 5 neplnění požadavků na složení portfolia;

               b)
                     v rozporu s článkem 6 nabízení podílových jednotek a akcií kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu jiným než kvalifikovaným investorům;

               c)
                     používání označení „EuVECA“ aniž by byla provedena registrace v souladu s článkem 14 nebo aniž by byl zaregistrován subjekt kolektivního investování v souladu s článkem 14a;

               d)
                     používání označení „EuVECA“ pro nabízení fondů, které nejsou usazeny v souladu s čl. 3 písm. b) bodem iii) prvním pododstavcem;

               e)
                     registrace získaná v rozporu s článkem 14 nebo 14a na základě nepravdivých prohlášení nebo jakýmikoli jinými protiprávními prostředky;

               f)
                     v rozporu s čl. 7 prvním pododstavcem písm. a) není při výkonu činností jednání čestné, poctivé nebo s patřičnou dovedností, péčí či opatrností;

               g)
                     v rozporu s čl. 7 prvním pododstavcem písm. b) neuplatňování vhodných zásad a postupů k zabránění nekalým praktikám;

               h)
                     opakované neplnění požadavků podle článku 12 týkajících se výroční zprávy;

               i)
                     opakované neplnění povinnosti informovat investory v souladu s článkem 13.

               3. V případech porušení povinností uvedených v odst. 2 písm. a) až i) dosahuje výše pokut podle odstavce 1 nejméně 500 000 EUR, přičemž nepřesáhne 5 milionů EUR.

               4. Za účelem stanovení výše pokuty podle odstavce 3 orgán pro cenné papíry a trhy zohlední kritéria uvedená v čl. 20 odst. 2.

               5. Bez ohledu na odstavec 3, pokud osoba měla z porušení povinností přímo či nepřímo finanční prospěch, je výše pokuty rovna přinejmenším tomuto finančnímu prospěchu.

               Jestliže se osoba svým jednáním nebo opomenutím dopustila více než jednoho z porušení povinností uvedených v odstavci 2, uplatní se pouze nejvyšší z pokut vypočtených podle odstavce 4 vztahující se k jednomu z těchto porušení.

               Článek 20b

               1. Orgán pro cenné papíry a trhy rozhodnutím uloží penále s cílem přimět:

               a) osobu porušování povinnosti ukončit v souladu s rozhodnutím přijatým podle čl. 20 odst. 1 písm. b);

               b) osobu uvedenou v čl. 19a odst. 1, aby:

               i)
                     poskytla úplné informace, o které byla požádána na základě rozhodnutí podle článku 19a,

               ii)
                     aby se podrobila šetření, a zejména předložila úplné záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné požadované materiály a doplnila a opravila další informace poskytnuté v šetření zahájeném na základě rozhodnutí podle článku 19b;

               iii)
                     aby se podrobila kontrole na místě nařízené rozhodnutím podle článku 19c.

               2. Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se ukládá za každý den prodlení.

               3. Bez ohledu na odstavec 2 činí výše penále 3 % průměrného denního obratu v předchozím hospodářském roce nebo v případě fyzických osob 2 % průměrného denního příjmu v předchozím kalendářním roce. Penále se vypočítá ode dne určeného v rozhodnutí, kterým se ukládá.

               Penále lze uložit na dobu, která nepřesáhne šest měsíců ode dne oznámení rozhodnutí orgánu pro cenné papíry a trhy. Po skončení této doby orgán pro cenné papíry a trhy opatření přezkoumá.

               Článek 20c

               1. Orgán pro cenné papíry a trhy zveřejní každou pokutu a penále uložené podle článků 20a a 20b s výjimkou případů, kdy by jejich zveřejnění vážně ohrozilo finanční trhy nebo způsobilo zúčastněným subjektům nepřiměřenou škodu.

               2. Pokuty a penále uložené podle článků 20 a a 20b jsou správní povahy.

               3. Rozhodne-li se orgán pro cenné papíry a trhy neuložit žádné pokuty nebo penále, uvědomí o tom Evropský parlament, Radu, Komisi a příslušné orgány členského státu a uvede důvody svého rozhodnutí.

               4. Pokuty a penále uložené podle článků 20a a 20b jsou vynutitelné.

               Vynucování se řídí platnými předpisy občanského procesního práva členského státu nebo třetí země, na jehož území se provádí.

               5. Pokuty a penále jsou příjmem souhrnného rozpočtu Evropské unie.“;

               20)Články 21 a 21a se nahrazují tímto:

               „Článek 21

               1. Zjistí-li orgán pro cenné papíry a trhy při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat jeden či více případů porušení povinností uvedených v čl. 20a odst. 2, jmenuje v rámci orgánu pro cenné papíry a trhy nezávislého vyšetřujícího úředníka, aby věc vyšetřil. Určený úředník se nesmí účastnit ani se nesměl přímo či nepřímo účastnit schválení prospektu, jehož se porušení týká, a své funkce plní nezávisle na radě orgánů dohledu orgánu pro cenné papíry a trhy.

               2. Vyšetřující úředník uvedený v odstavci 1 vyšetří údajná porušení povinností, přičemž vezme v úvahu veškeré připomínky vyšetřovaných osob, a kompletní spis se svým nálezem předá orgánu dohledu orgánu pro cenné papíry a trhy.

               3. Za účelem plnění svých úkolů má vyšetřující úředník pravomoc vyžádat si informace podle článku 19a a provést šetření a kontroly na místě podle článků 19b a 19c.

               4. Při plnění svých úkolů má vyšetřující úředník přístup ke všem dokumentům a informacím, které orgán pro cenné papíry a trhy shromáždil v rámci své činnosti v oblasti dohledu.

               5. Jakmile vyšetřující úředník vyšetřování dokončí a předtím, než spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu orgánu pro cenné papíry a trhy, poskytne vyšetřovaným osobám příležitost se k vyšetřovaným záležitostem vyjádřit. Svůj nález zakládá pouze na skutečnostech, ke kterým měly dotyčné osoby příležitost se vyjádřit.

               6. V průběhu vyšetřování podle tohoto článku je plně respektováno právo vyšetřovaných osob na obhajobu.

               7. Jakmile je spis s nálezem předán orgánu dohledu orgánu pro cenné papíry a trhy, vyšetřující úředník o tom uvědomí vyšetřované osoby. Ty mají právo do spisu nahlížet s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně jejich obchodních tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace, které se týkají třetích stran.

               8. Na základě spisu obsahujícího nález vyšetřujícího úředníka, a pokud o to vyšetřované osoby požádají, po vyslechnutí uvedených osob v souladu s článkem 20b orgán pro cenné papíry a trhy rozhodne, zda se vyšetřované osoby dopustily jednoho či více porušení povinností uvedených v čl. 20a odst. 2, a pokud je tomu tak, přijme opatření v oblasti dohledu podle článku 20.

               9. Vyšetřující úředník se jednání rady orgánů dohledu orgánu pro cenné papíry a trhy neúčastní ani do jejího rozhodování jinak nezasahuje.

               10. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25 do [ÚP: vložte prosím datum 24 měsíců po vstupu v platnost], v nichž upřesní procesní pravidla pro výkon pravomoci ukládat pokuty nebo penále, včetně ustanovení o právu na obhajobu, ustanovení o lhůtách a o výběru pokut nebo penále a promlčecích lhůtách týkajících se ukládání a vymáhání sankcí a penále.

               11. Zjistí-li orgán pro cenné papíry a trhy při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat trestný čin, postoupí věc příslušným vnitrostátním orgánům k trestnímu stíhání. Orgán pro cenné papíry a trhy kromě toho neuloží pokuty nebo penále v případech, kdy stejné skutečnosti nebo skutečnosti, jež jsou v podstatě totožné, vedly v rámci trestního řízení podle vnitrostátních právních předpisů k osvobozujícímu nebo odsuzujícímu rozhodnutí, které již nabylo právní moci.“

               „Článek 21a

               1. Před přijetím jakéhokoli rozhodnutí podle článků 20, 20a a 20b poskytne orgán pro cenné papíry a trhy účastníkům řízení příležitost vyjádřit se k jeho zjištěním. Orgán pro cenné papíry a trhy založí svá rozhodnutí pouze na zjištěních, ke kterým měly vyšetřované osoby příležitost se vyjádřit.

               První pododstavec se nevztahuje na situace, kdy je třeba přijmout naléhavá opatření podle článku 20 s cílem zabránit významnému a bezprostřednímu poškození finančního systému. V uvedeném případě může orgán pro cenné papíry a trhy přijmout prozatímní rozhodnutí s tím, že co nejdříve po přijetí svého rozhodnutí musí dát dotyčným osobám příležitost k vyjádření.

               2. V průběhu řízení musí být plně respektováno právo účastníků řízení na obhajobu. Mají právo nahlížet do spisů orgánu pro cenné papíry a trhy, s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně jejich obchodního tajemství. Právo na přístup ke spisu se nevztahuje na důvěrné informace ani na interní přípravné dokumenty orgánu pro cenné papíry a trhy.

               21)Vkládají se nové články 21b, 21c a 21d, které znějí:

               „Článek 21b

               Soudní dvůr má neomezenou pravomoc přezkoumávat rozhodnutí, jimiž orgán pro cenné papíry a trhy uložil pokutu nebo penále. Uloženou pokutu nebo penále může zrušit, snížit nebo zvýšit.

               Článek 21c

               1. Orgán pro cenné papíry a trhy účtuje správcům kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu poplatky v souladu s tímto nařízením a s akty v přenesené pravomoci přijatými podle odstavce 3. Tyto poplatky plně pokrývají výdaje orgánu pro cenné papíry a trhy nezbytné pro registraci povolení správců kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu a kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu a dohled nad nimi a veškeré náklady, jež mohou příslušným orgánům vzniknout při plnění úkolů na základě tohoto nařízení, zejména v důsledku přenesení úkolů podle článku 21d.

               2. Výše individuálního poplatku účtovaného konkrétnímu správci kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu pokrývá veškeré správní náklady vzniklé orgánu pro cenné papíry a trhy v souvislosti s registrací a průběžným dohledem nad správcem kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu a kvalifikovaným fondem rizikového kapitálu. Musí být přiměřený aktivům spravovaným v rámci dotčeného kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu nebo v příslušných případech vlastním fondům správce kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu.

               3. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 25 do [ÚP: vložte prosím datum 24 měsíců po vstupu v platnost], v nichž upřesní typy poplatků, úkony, za něž se poplatky vybírají, výši poplatků a způsob, jakým mají být uhrazeny.

               Článek 21d

               1. Je-li to nezbytné k řádnému splnění úkolu v oblasti dohledu, může orgán pro cenné papíry a trhy konkrétní úkoly v oblasti dohledu přenést na příslušný orgán členského státu v souladu s obecnými pokyny vydanými orgánem pro cenné papíry a trhy podle článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010. Mezi tyto konkrétní úkoly v oblasti dohledu mohou patřit zejména pravomoc žádat o informace podle článku19a a provádět šetření a kontroly na místě podle článku 19b a článku 19c.

               Odchylně od prvního pododstavce registrace podle článků 14 a 14a přenést nelze.

               2. Před přenesením úkolu v souladu s odstavcem 1 orgán pro cenné papíry a trhy konzultuje s relevantním příslušným orgánem:

               a) rozsah úkolu, jenž má být přenesen;

               b) harmonogram pro splnění úkolu; a

               c) předávání potřebných informací orgánem pro cenné papíry a trhy a tomuto orgánu.

               3. Orgán pro cenné papíry a trhy poskytne příslušnému orgánu náhradu nákladů, jež mu v důsledku výkonu přenesených úkolů vzniknou v souladu s aktem v přenesené pravomoci uvedeným v čl. 21c odst. 3.

               4. Přenesení úkolu podle odstavce 1 orgán pro cenné papíry a trhy v náležitých intervalech přezkoumává. Přenesení úkolů lze kdykoli odvolat.

               5. Přenesení úkolů nemá vliv na odpovědnost orgánu pro cenné papíry a trhy a neomezuje jeho schopnost provádět přenesenou činnost a dohlížet na ni.

               22)Článek 25 se nahrazuje tímto:

               „Článek 25

               1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

               2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 8 odst. 3, čl. 21 odst. 10 a čl. 21c odst. 3 je svěřena Komisi na dobu neurčitou [ÚP: vložte datum vstupu v platnost].

               3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 3, čl. 21 odst. 10 a čl. 21c odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

               4. Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

               5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

               6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 8 odst. 3, čl. 21 odst. 10 a čl. 21c odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě [dvou měsíců] ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o [dva měsíce].

               23)Článek 26 se mění takto:

               a)odstavec 1 se mění takto:

               i) písmeno f) se nahrazuje tímto:

               „f) účinnosti, přiměřenosti a uplatňování pokut a penále stanovených v souladu s tímto nařízením;“

               ii) doplňuje se písmeno k), které zní:

               „k)
                     vyhodnocení úlohy orgánu pro cenné papíry a trhy, jeho vyšetřovacích pravomocí, přenášení úkolů na příslušné orgány a účinnosti přijatých opatření v oblasti dohledu.“;

               b)v odstavci 2 se doplňuje nové písmeno c), které zní:

               „c) do [ÚP: vložte prosím datum 84 měsíců po vstupu v platnost], pokud jde o písmena f) a k).“;

               24)Vkládá se nový článek 27 a, který zní:

               „Článek 27 a

               1.
                      Všechny kompetence a povinnosti související s dohledovou a donucovací činností v oblasti kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu, které byly svěřeny příslušným orgánům, budou ukončeny dne [ÚP: vložte prosím datum 36 měsíců po vstupu v platnost]. Uvedené kompetence a povinnosti převezme k témuž datu orgán pro cenné papíry a trhy.

               2.  Veškeré spisy a pracovní dokumenty související s dohledovou a vynucovací činností v oblasti kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu, včetně jakýchkoli probíhajících přezkumů a vynucovacích opatření, nebo jejich ověřené kopie, převezme orgán pro cenné papíry a trhy k datu uvedenému v odstavci 1.

               Žádost o registraci, kterou příslušné orgány obdržely do [ÚP: vložte prosím datum 30 měsíců po vstupu v platnost] se však orgánu pro cenné papíry a trhy nepostupuje a rozhodnutí o registraci či o zamítnutí žádosti o registraci přijme relevantní orgán.

               3.  Příslušné orgány uvedené v odstavci 1 zajistí, aby byly veškeré stávající záznamy a pracovní dokumenty nebo jejich ověřené kopie předány co nejdříve orgánu pro cenné papíry a trhy a v každém případě kvalifikovaným fondům rizikového kapitálu. Tyto příslušné orgány rovněž poskytnou orgánu pro cenné papíry a trhy veškerou nezbytnou pomoc a rady, jež umožní účinné a účelné předání a převzetí dohledové a vynucovací činnosti v oblasti kvalifikovaných fondů rizikového kapitálu.

               4.  Orgán pro cenné papíry a trhy jedná jako právní nástupce příslušných orgánů uvedených v odstavci 1 v jakýchkoli správních nebo soudních řízeních, která vyplývají z dohledové a vynucovací činnosti vykonávané těmito příslušnými orgány ve vztahu k záležitostem, na něž se vztahuje toto nařízení.

               5.  Registrace správce kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu nebo kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu udělená příslušným orgánem uvedeným v odstavci 1 zůstává v platnosti i po převodu pravomocí na orgán pro cenné papíry a trhy.“.

               Článek 5

               Změny nařízení (EU) č. 346/2013 o evropských fondech sociálního podnikání

               Nařízení (EU) č. 346/2013 se mění takto:

               1)Článek 2 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se zrušuje písmeno c);

               b)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2.
                     Články 3 až 6, články 10 a 13, čl. 14 odst. 1 písm. d), e) a f), články 15a až 20, 20a až 20c, 21, 21a až 21c, 22, 22a až 22d a 26 tohoto nařízení se použijí na správce subjektů kolektivního investování s povolením podle článku 6 směrnice 2011/61/EU, kteří spravují portfolia kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a hodlají při nabízení těchto fondů v Unii používat označení „EuSEF“.“;

               2)v článku 3 se první odstavec mění takto:

               a)písmeno m) se nahrazuje tímto:

               „m)
                     „příslušným orgánem“ příslušný orgán podle čl. 4 odst. 1 písm. f) a h) směrnice 2011/61/EU;“

               b)písmeno n) se zrušuje;

               3)v článku 7 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

               „Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví kritéria, která mají být použita pro posouzení toho, zda správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání plní své povinnosti podle odst. 1 písm. a) až g), čímž se zajistí soulad s čl. 12 odst. 1 směrnice 2011/61/EU.

               Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do [ÚP: Vložte prosím datum: 24 měsíců od vstupu v platnost].

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               4)v článku 8 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:

               „3.
                     Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, jimiž se stanoví požadavky na pověření uvedené v odstavci 2, čímž se zajistí soulad s požadavky na pověření stanovenými v článku 20 směrnice 2011/61/EU.“;

               5)článek 11 se mění takto:

               a)v druhé a v poslední větě odstavce 3 se slova „příslušný orgán svého domovského členského státu“ v příslušném pádě nahrazují slovy „orgán ESMA“ v příslušném pádě;

               b)v odstavci 5 se slova „příslušný orgán svého domovského členského státu“ v příslušném pádě nahrazují slovy „orgán ESMA“ v příslušném pádě;

               c)doplňuje se nový odstavec 7, který zní:

               „7.
                     Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví lidské a technické zdroje nezbytné pro řádnou správu kvalifikovaných fondů sociálního podnikání zmíněnou v odstavci 1.

               Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do [ÚP: Vložte prosím datum: 24 měsíců od vstupu v platnost].

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               6)v článku 12 se doplňují nové odstavce 3 a 4, které znějí:

               „3.
                     Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví pravidla a postupy pro oceňování aktiv uvedené v odstavci 1, čímž se zajistí soulad s požadavky na oceňování aktiv stanovenými v článku 19 směrnice 2011/61/EU.

               Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do [ÚP: Vložte prosím datum: 24 měsíců od vstupu v platnost].

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               7)článek 13 se mění takto:

               a)v odst. 1 prvním pododstavci první větě se slova „příslušnému orgánu domovského členského státu“ nahrazují slovy „orgánu ESMA“;

               b)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4.
                     Orgán ESMA včas zpřístupní na požádání údaje shromážděné podle tohoto článku příslušným orgánům.“;

               8)článek 15 se mění takto:

               a)odstavec 1 se mění takto:

               i)v návětí se slova „příslušný orgán svého domovského členského státu“ nahrazují slovy „orgán ESMA“;

               ii)vkládá se nové písmeno -a), které zní:

               „-a)
                     členský stát, v němž má správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání své sídlo;“

               iii)písmeno b) se nahrazuje tímto:

               „b)
                     totožnost a domicil kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, jejichž podílové jednotky či akcie mají být nabízeny, a jejich investiční strategie;“

               b)v návětí odstavce 2 se slova „příslušný orgán domovského členského státu“ nahrazují slovy „orgán ESMA“;

               c)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4.
                     Nejpozději dva měsíce poté, co správce uvedený v odstavci 1 poskytl všechny informace podle uvedeného odstavce, informuje orgán ESMA o tom, zda byl tento správce zaregistrován jako správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, všechny níže uvedené strany:

               a)
                     správce uvedeného v odstavci 1;

               b)
                     příslušné orgány členských států podle odst. 1 písm. -a);

               c)
                     příslušné orgány členských států podle odst. 1 písm. d).“;

               d)odstavec 6 se mění takto:

               i)v prvním pododstavci se slova „příslušný orgán svého domovského členského státu“ v příslušném pádě nahrazují slovy „orgán ESMA“ v příslušném pádě;

               ii)druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

               „Má-li orgán ESMA námitku ke změnám uvedeným v prvním pododstavci, informuje o tom správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání do dvou měsíců od oznámení uvedených změn a svou námitku odůvodní. Změny uvedené v prvním pododstavci smějí být provedeny, pouze pokud orgán ESMA v uvedené lhůtě nevysloví proti těmto změnám námitku.“;

               e)odstavce 7 a 8 se nahrazují tímto:

               „7.
                     Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví kritéria k posuzování dostatečně dobré pověsti a dostatečné zkušenosti podle odst. 2 písm. a).

               Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do [ÚP: Vložte prosím datum: 24 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost].

               Komisi je svěřena pravomoc doplňovat toto nařízení přijímáním regulačních technických norem uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               8.
                     Orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem, v nichž stanoví formuláře, šablony a postupy pro poskytování informací uvedených v odstavci 1, včetně informací poskytovaných pro účely odst. 2 písm. a).

               Orgán ESMA předloží uvedené návrhy prováděcích technických norem Komisi do [ÚP: Vložte prosím datum: 24 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost].

               Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               9)článek 15a se mění takto:

               a)v návětí odstavce 2 se slova „příslušný orgán kvalifikovaného fondu sociálního podnikání“ v příslušném pádě nahrazují slovy „orgán ESMA“ v příslušném pádě;

               b)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „3.
                     Pro účely posouzení žádosti o registraci podle odstavce 1 se orgán ESMA dotáže příslušného orgánu správce podávajícího žádost, zda kvalifikovaný fond sociálního podnikání spadá do oblasti působnosti povolení správce ke správě subjektů kolektivního investování a zda jsou splněny podmínky stanovené v čl. 15 odst. 2 písm. a).

               Orgán ESMA může požadovat objasnění a informace, pokud jde o dokumentaci a informace poskytnuté podle prvního pododstavce.

               Příslušný orgán správce podá odpověď do jednoho měsíce ode dne doručení žádosti předložené orgánem ESMA podle prvního nebo druhého pododstavce.“;

               c)v odstavci 5 se slova „příslušný orgán kvalifikovaného fondu sociálního podnikání“ v příslušném pádě nahrazují slovy „orgán ESMA“ v příslušném pádě;

               d)odstavec 6 se nahrazuje tímto:

               „6.
                     Nejpozději dva měsíce poté, co správci fondů sociálního podnikání poskytli veškerou dokumentaci uvedenou v odstavci 2, informuje orgán ESMA o tom, zda byl fond zaregistrován jako kvalifikovaný fond sociálního podnikání, všechny níže uvedené strany:

               a)
                     správce uvedeného v odstavci 1;

               b)
                     příslušné orgány členských států podle čl. 15 odst. 1 písm. -a);

               c)
                     příslušné orgány členských států podle čl. 15 odst. 1 písm. d);

               d)
                     příslušné orgány členských států podle čl. 15a odst. 2 písm. d).“;

               e)v odstavci 8 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „8. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví informace, jež mají být poskytnuty podle odstavce 2.

               Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do [ÚP: Vložte prosím datum: 24 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost].

               Komisi je svěřena pravomoc doplňovat toto nařízení přijímáním regulačních technických norem uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               f)odstavce 9 a 10 se zrušují;

               10)článek 15b se nahrazuje tímto:

               „Článek 15b

               Orgán ESMA oznámí každé rozhodnutí o odmítnutí zaregistrovat správce podle článku 15 nebo fond podle článku 15a správcům zmíněným v uvedených článcích.“;

               11)vkládá se nový článek 15c, který zní:

               „Článek 15c

               1.
                     Aniž je dotčen článek21, zruší orgán ESMA registraci pro EuSEF v případě, že správce uvedeného EuSEF splňuje některou z těchto podmínek:

               a)
                     správce se povolení výslovně vzdal nebo jej nevyužil do šesti měsíců poté, co bylo povolení uděleno;

               b)
                     správce získal povolení na základě nepravdivého prohlášení nebo jinými protiprávními prostředky;

               c)
                     EuSEF již nesplňuje podmínky, za nichž mu bylo povolení uděleno.

               2.
                     Zrušení povolení nabývá účinku okamžitě v celé Unii.“;

               12)v článku 16 se slova „příslušný orgán svého domovského členského státu“ nahrazují slovy „orgán ESMA“;

               13)článek 17 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1.
                     Orgán ESMA neprodleně oznámí příslušným orgánům uvedeným v čl. 15 odst. 4 a v čl. 15a odst. 6 každou registraci nebo zrušení registrace správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, každou novou registraci nebo zrušení registrace kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a každé doplnění do seznamu členských států, v nichž správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání hodlá tyto fondy nabízet, nebo vyškrtnutí z tohoto seznamu.“;

               b)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „3.
                     K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje orgán ESMA návrh prováděcích technických norem, v nichž stanoví formát oznámení podle tohoto článku.

               Orgán ESMA předloží uvedené návrhy prováděcích technických norem Komisi do [ÚP: Vložte prosím datum: 24 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost].

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v odstavci 3 tohoto článku postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               c)odstavce 4 a 5 se zrušují;

               14)článek 17a se zrušuje;

               15)článek 19 se nahrazuje tímto:

               „Článek 19

               1.
                     Orgán ESMA zajistí, že toto nařízení bude uplatňováno průběžně.

               2.
                     U správců podle čl. 2 odst. 1 orgán ESMA vykonává dohled nad dodržováním požadavků stanovených v tomto nařízení.

               3.
                     U správců podle čl. 2 odst. 2 orgán ESMA vykonává dohled nad dodržováním pravidel uvedených v ustanoveních podle čl. 2 odst. 2 a příslušných požadavků směrnice 2011/61/EU, pokud jde o kvalifikovaný fond sociálního podnikání.

               Orgán ESMA odpovídá za dohled nad tím, aby kvalifikovaný fond sociálního podnikání dodržoval povinnosti stanovené ve statutu fondu a zakládacích dokumentech.

               4.
                     Orgán ESMA pro účely plnění úkolů jemu svěřených tímto nařízením a s cílem zajistit vysoké standardy dohledu uplatňuje všechny příslušné právní předpisy Unie, a pokud jsou těmito právními předpisy Unie směrnice, také vnitrostátní právní předpisy provádějící tyto směrnice.

               5.
                     Příslušné orgány sledují, zda subjekty kolektivního investování zřízené nebo nabízené na jejich území nepoužívají označení „EuSEF“ nebo nevyvolávají dojem, že se jedná o EuSEF, aniž by k tomu byly registrovány podle tohoto nařízení.

               Domnívá-li se příslušný orgán, že subjekt kolektivního investování používá označení „EuSEF“ nebo vyvolává dojem, že se jedná o EuSEF, aniž by byl registrován v souladu s tímto nařízením, neprodleně o tom informuje orgán ESMA.“;

               16)článek 20 se nahrazuje tímto:

               „Článek 20

               Pravomoci svěřené podle článků 20a až 20c orgánu ESMA či kterémukoli z jeho úředníků nebo dalším osobám pověřeným orgánem ESMA nesmějí být užity k tomu, aby se vyžadovalo zpřístupnění informací nebo dokumentů, na něž se vztahuje právní výsada.“;

               17)Vkládají se nové články 20a, 20b a 20c, které znějí:

               „Článek 20a

               1. Orgán ESMA si může prostou žádostí nebo rozhodnutím vyžádat poskytnutí veškerých informací, které jsou nezbytné pro plnění povinností orgánu ESMA podle tohoto nařízení, od těchto osob:

               a) správců kvalifikovaných fondů sociálního podnikání;

               b) osob podílejících se na správě kvalifikovaných fondů sociálního podnikání;

               c) třetích stran, na něž správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání přenesl funkce;

               d) osoby jinak úzce a významně spřízněné nebo propojené se správou kvalifikovaných fondů sociálního podnikání.

               2. Prostá žádost o informace uvedená v odstavci 1:

               a) odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;

               b) uvede účel žádosti;

               c) upřesní požadované informace;

               d) zahrne lhůtu, ve které mají být informace poskytnuty;

               e) obsahuje prohlášení, že osoba, od níž se informace žádají, nemá povinnost uvedené informace poskytnout, avšak rozhodne-li se na žádost dobrovolně odpovědět, nesmějí být poskytnuté informace nesprávné nebo zavádějící;

               f) uvede výši pokuty, která bude uložena v souladu s článkem 21a, pokud poskytnuté informace jsou nesprávné nebo zavádějící.

               3. V případě žádosti o poskytnutí informací podle odstavce 1 na základě rozhodnutí orgán ESMA:

               a) odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;

               b) uvede účel žádosti;

               c) upřesní požadované informace;

               d) stanoví lhůtu, ve které mají být informace poskytnuty;

               e) uvede penále stanovené v článku 21b v případě, že jsou poskytnuté informace neúplné;

               f) upozorní na pokutu stanovenou v článku 21a, jestliže jsou odpovědi na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící;

               g) upozorní na možnost odvolat se proti rozhodnutí k odvolacímu senátu orgánu ESMA a nechat rozhodnutí přezkoumat Soudním dvorem Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) v souladu s články 60 a 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               4. Požadované informace poskytují osoby uvedené v odstavci 1 nebo jejich zástupci a v případě právnických osob nebo sdružení bez právní subjektivity osoby zmocněné je zastupovat podle zákona nebo podle stanov. Řádně zmocnění právní zástupci mohou sdělit informace za své klienty. Ti však zůstávají plně odpovědní v případě, že jsou poskytnuté informace neúplné, nesprávné nebo zavádějící.

               5. Orgán ESMA zašle neprodleně kopii prosté žádosti nebo svého rozhodnutí příslušnému orgánu členského státu, na jehož území mají bydliště nebo jsou usazeny osoby uvedené v odstavci 1, jichž se žádost o informace týká.

               Článek 20b

               1. V zájmu plnění povinností podle tohoto nařízení může orgán ESMA provádět veškerá nezbytná šetření osob uvedených v čl. 20a odst. 1. Za tímto účelem jsou úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené zmocněni:

               a) zkoumat záznamy, údaje, postupy a jakékoli jiné materiály, které mají význam pro plnění jeho úkolů, a to bez ohledu na nosič, na němž jsou uchovávány;

               b) pořizovat nebo získávat ověřené kopie takových záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů nebo výpisy z nich;

               c) předvolat jakoukoli osobu uvedenou v čl. 20a odst. 1 nebo její zástupce či zaměstnance a požádat je o ústní nebo písemné vysvětlení skutečností nebo dokumentů, které se týkají předmětu a účelu kontroly, a odpovědi zaznamenat;

               d) vyslechnout jakoukoli jinou fyzickou nebo právnickou osobu, která s tím souhlasí, za účelem získání informací souvisejících s předmětem šetření;

               e) požadovat výpisy telefonních hovorů a datových přenosů.

               2. Úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené pro účely šetření podle odstavce 1 vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel šetření. V tomto pověření jsou také uvedena penále stanovená v článku 21b, jestliže požadované záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné materiály či odpovědi osob uvedených v čl. 20a odst. 1 na položené otázky nejsou poskytnuty nebo jsou neúplné, a pokuty stanovené v článku 21, jestliže jsou odpovědi osob uvedených v čl. 20a odst. 1 na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící.

               3. Osoby uvedené v čl. 20a odst. 1 jsou povinny se podrobit šetřením zahájeným na základě rozhodnutí orgánu ESMA. V rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel šetření, penále stanovená v článku 21b, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem.

               4. Orgán ESMA s dostatečným předstihem před šetřením uvedeným v odstavci 1 informuje o šetření a o totožnosti pověřených osob příslušný orgán členského státu, na jehož území má šetření probíhat. Úředníci dotčeného příslušného orgánu poskytují na žádost orgánu ESMA těmto pověřeným osobám součinnost při plnění jejich povinností. Úředníci dotčeného příslušného orgánu se mohou na požádání šetření také účastnit.

               5. Jestliže požadavek poskytnout výpisy telefonních hovorů nebo datových přenosů podle odst. 1 písm. e) vyžaduje podle platného vnitrostátního práva povolení vnitrostátního justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze rovněž požádat jako o předběžné opatření.

               6. Jestliže vnitrostátní justiční orgán obdrží žádost o udělení povolení požadovat poskytnutí výpisů telefonních hovorů nebo datových přenosů uvedených v odst. 1 písm. e), uvedený orgán ověří, že:

               a)
                     rozhodnutí přijaté orgánem ESMA uvedené v odstavci 3 je pravé;

               b)
                     opatření, která mají být přijata, jsou přiměřená a nejsou svévolná nebo nepřiměřená.

               Pro účely písmene b) může vnitrostátní justiční orgán požádat orgán ESMA o podrobné vysvětlení, zejména pokud jde o důvody, na jejichž základě má orgán ESMA podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, jakož i závažnost tohoto údajného porušení a povahu účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost šetření ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu orgánu ESMA. Zákonnost rozhodnutí ESMA přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v článku 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Článek 20c

               1. Orgán ESMA může za účelem plnění svých povinností podle tohoto nařízení provádět veškeré nezbytné kontroly na místě v provozních prostorách osob uvedených v čl. 20a odst. 1.

               2. Úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě smějí vstupovat do všech provozních prostor osob, kterých se rozhodnutí o šetření přijaté orgánem ESMA týká, a mají veškeré pravomoci stanovené v čl. 20b odst. 1. Zároveň jsou oprávněni zapečetit jakékoli provozní prostory a účetní knihy nebo záznamy na dobu a v rozsahu, které jsou pro kontrolu nezbytné.

               3. S dostatečným předstihem před kontrolou orgán ESMA o kontrole informuje příslušný orgán členského státu, na jehož území má probíhat. Vyžaduje-li to řádné provedení a efektivita kontroly, může orgán ESMA po informování relevantního příslušného orgánu provést kontrolu na místě bez předchozího ohlášení. Kontroly v souladu s tímto článkem se provádějí za předpokladu, že příslušný orgán potvrdil, že proti nim nemá námitky.

               4. Úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel kontroly a také penále stanovená v článku 21b pro případ, že se dotyčné osoby kontrole nepodrobí.

               5. Osoby uvedené v čl. 20a odst. 1 se podrobí kontrolám na místě nařízeným na základě rozhodnutí orgánu ESMA. V rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel kontroly, datum, kdy má být kontrola zahájena, penále stanovená v článku 21b, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a dále právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem.

               6. Úředníci příslušného orgánu členského státu, na jehož území má kontrola probíhat, jakož i osoby tímto orgánem pověřené nebo jmenované poskytují na žádost orgánu ESMA aktivní součinnost jeho úředníkům i dalším osobám jím pověřeným. Úředníci uvedeného příslušného orgánu se mohou na požádání kontrol na místě také účastnit.

               7. Orgán ESMA také může požádat, aby příslušné orgány provedly určité vyšetřovací úkoly a kontroly na místě jeho jménem, jak je stanoveno v tomto článku a v čl. 20b odst. 1. Za tímto účelem mají příslušné orgány stejné pravomoci jako orgán ESMA, jak je uvedeno v tomto článku a v čl. 20b odst. 1.

               8. Pokud úředníci orgánu ESMA a další doprovázející osoby tímto orgánem pověřené zjistí, že se určitá osoba odmítá podrobit kontrole nařízené podle tohoto článku, příslušný orgán dotyčného členského státu jim poskytne nezbytnou pomoc a podle potřeby požádá o pomoc policii nebo rovnocenný donucovací orgán, který jim provedení kontroly na místě umožní.

               9. Pokud kontrola na místě podle odstavce 1 nebo pomoc podle odstavce 7 vyžaduje podle platného vnitrostátního práva povolení vnitrostátního justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze rovněž požádat jako o předběžné opatření.

               10. Jestliže vnitrostátní justiční orgán obdrží žádost o udělení povolení provést kontrolu na místě podle odstavce 1 nebo o pomoc podle odstavce 7, uvedený orgán ověří, zda:

               a)
                     rozhodnutí přijaté orgánem ESMA uvedené v odstavci 4 je pravé;

               b)
                     opatření, která mají být přijata, jsou přiměřená a nejsou svévolná nebo nepřiměřená.

               11. Pro účely písmene b) může vnitrostátní justiční orgán požádat orgán ESMA o podrobné vysvětlení, zejména pokud jde o důvody, na jejichž základě má orgán ESMA podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, jakož i závažnost tohoto údajného porušení a povahu účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost šetření ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu orgánu ESMA. Zákonnost rozhodnutí orgánu ESMA přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v článku 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               18)článek 21 se nahrazuje tímto:

               „Článek 21

               1. Pokud v souladu s čl. 22 odst. 5 orgán ESMA zjistí, že se nějaká osoba dopustila některého z případů porušení povinnosti uvedených v čl. 21a odst. 2, přijme jedno nebo více těchto opatření:

               a) zruší registraci daného správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání nebo daného kvalifikovaného fondu sociálního podnikání;

               b) přijme rozhodnutí, které dané osobě nařizuje porušování povinnosti ukončit;

               c) přijme rozhodnutí o uložení pokut;

               d) vydá veřejná oznámení.

               2. Při přijímání opatření uvedených v odstavci 1 orgán ESMA zohlední povahu a závažnost porušení povinnosti, přičemž zohlední tato kritéria:

               a) trvání a četnost porušení povinnosti;

               b) zda byl spáchán nebo umožněn trestný čin finanční povahy, či zda takový trestný čin jinak souvisí s uvedeným porušením povinnosti;

               c) zda k porušení povinnosti došlo úmyslně, nebo z nedbalosti;

               d) míru odpovědnosti osoby odpovědné za porušení povinnosti;

               e) finanční sílu osoby odpovědné za porušení povinnosti na základě celkového obratu odpovědné právnické osoby nebo ročního příjmu a čistých aktiv odpovědné fyzické osoby;

               f) dopad porušení povinnosti na zájmy drobných investorů;

               g) výši zisku, kterého osoba odpovědná za porušení povinnosti dosáhla, nebo ztráty, které zabránila, nebo ztráty, která porušením vznikla třetím stranám, jestliže je lze určit;

               h) míru spolupráce osoby odpovědné za porušení povinnosti s orgánem ESMA, aniž je dotčena potřeba zajistit vydání zisku, kterého uvedená osoba dosáhla, nebo ztráty, které zabránila;

               i) předchozí porušení povinností ze strany osoby odpovědné za porušení povinnosti;

               j) opatření, která po porušení povinnosti přijala osoba odpovědná za porušení povinnosti, aby zabránila jeho opakování.

               3. Orgán ESMA oznámí veškerá opatření přijatá podle odstavce 1 bez zbytečného odkladu osobě odpovědné za porušení povinnosti a sdělí je příslušným orgánům členských států a Komisi. Veškerá tato opatření zveřejní na svých internetových stránkách do deseti pracovních dnů ode dne jejich přijetí.

               4. Zveřejněné informace uvedené v prvním pododstavci zahrnují alespoň:

               a)
                     prohlášení potvrzující právo osoby odpovědné za porušení povinnosti se proti rozhodnutí odvolat;

               b)
                     případně prohlášení potvrzující, že odvolání bylo podáno, spolu s upřesněním, že takové odvolání nemá odkladný účinek;

               c)
                     prohlášení potvrzující, že odvolací senát orgánu ESMA může pozastavit uplatňování napadnutého rozhodnutí v souladu s čl. 60 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               19)vkládají se nové články 21a, 21b a 21c, které znějí:

               „Článek 21a

               1. Pokud v souladu s čl. 22 odst. 8 orgán ESMA zjistí, že se osoba úmyslně nebo z nedbalosti dopustila jednoho nebo více případů porušení povinnosti uvedených v odstavci 2, přijme rozhodnutí o uložení pokuty podle odstavce 3 tohoto článku.

               Porušení povinnosti se považuje za úmyslné, pokud orgán ESMA zjistí objektivní skutečnosti, které prokazují, že osoba jednala úmyslně s cílem porušit povinnost.

               3. Výčet případů porušení povinnosti podle odstavce 1:

               a)
                     v rozporu s článkem 5 nesplnit požadavky na složení portfolia;

               b)
                     v rozporu s článkem 6 nabízet podílové jednotky a akcie kvalifikovaného fondu sociálního podnikání jiným než kvalifikovaným investorům;

               c)
                     používat označení „EuSEF“ bez předchozí registrace podle článku 15 nebo bez předchozí registrace subjektu kolektivního investování podle článku 15a;

               d)
                     používat označení „EuSEF“ pro nabízení fondů, které nejsou zřízeny v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b) bodem iii);

               e)
                     v rozporu s článkem 15 nebo článkem 15a obdržet registraci na základě nepravdivých prohlášení nebo jakýmikoli jinými protiprávními prostředky;

               f)
                     v rozporu s čl. 7 odst. 1 písm. a) při výkonu svých činností nejednat čestně, poctivě nebo s patřičnou dovedností, péčí či opatrností;

               g)
                     v rozporu s čl. 7 odst. 1 písm. b) neuplatňovat vhodné zásady a postupy s cílem zabránit nekalým praktikám;

               h)
                     opakovaně neplnit požadavky podle článku 13 týkající se výroční zprávy;

               i)
                     opakovaně neplnit povinnost informovat investory v souladu s článkem 14.

               3. Výše pokut podle odstavce 1 za porušení povinností podle odst. 2 písm. a) až i) činí nejméně 500 000 EUR, nepřekročí však 5 milionů EUR.

               4. Za účelem stanovení výše pokuty podle odstavce 3 orgán ESMA zohlední kritéria uvedená v čl. 21 odst. 2.

               5. Bez ohledu na odstavec 3 platí, že pokud měla osoba z porušení povinnosti přímo či nepřímo finanční prospěch, je výše pokuty přinejmenším rovna tomuto prospěchu.

               6. Jestliže se určitá osoba svým jednáním nebo opomenutím dopustila více než jednoho z případů porušení povinnosti uvedených v odstavci 2, uplatní se pouze nejvyšší z pokut vypočtených podle odstavce 4, která se vztahuje k jednomu z těchto případů.

               Článek 21b

               1. Orgán ESMA rozhodnutím uloží penále s cílem přimět:

               a) osobu porušování povinnosti ukončit v souladu s rozhodnutím přijatým podle čl. 21 odst. 1 písm. b);

               b) osobu uvedenou v čl. 20a odst. 1:

               i)
                     aby poskytla úplné informace, o které byla požádána na základě rozhodnutí podle článku 20a;

               ii)
                     aby se podrobila šetření, a zejména předložila úplné záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné požadované materiály a doplnila a opravila další informace poskytnuté v šetření zahájeném na základě rozhodnutí podle článku 20b;

               iii)
                     aby se podrobila kontrole na místě nařízené rozhodnutím podle článku 20c.

               2. Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se ukládá za každý den prodlení.

               3. Bez ohledu na odstavec 2 činí výše penále 3 % průměrného denního obratu v předchozím hospodářském roce nebo v případě fyzických osob 2 % průměrného denního příjmu v předchozím kalendářním roce. Penále se vypočítá ode dne určeného v rozhodnutí, kterým se ukládá.

               Penále lze uložit na dobu, která nepřesáhne šest měsíců ode dne oznámení rozhodnutí orgánu ESMA. Po skončení této doby orgán ESMA opatření přezkoumá.

               Článek 21c

               1. Orgán ESMA zveřejní každou pokutu a penále uložené podle článků 21a a 21b s výjimkou případů, kdy by jejich zveřejnění vážně ohrozilo finanční trhy nebo způsobilo zúčastněným subjektům nepřiměřenou škodu.

               2. Pokuty a penále uložené podle článků 21a a 21b jsou správní povahy.

               3. Rozhodne-li se orgán ESMA neuložit žádné pokuty nebo penále, uvědomí o tom Evropský parlament, Radu, Komisi a příslušné orgány členského státu a uvede důvody svého rozhodnutí.

               4. Pokuty a penále uložené podle článků 21a a 21b jsou podkladem pro výkon rozhodnutí.

               Vynucování se řídí platnými předpisy občanského procesního práva členského státu nebo třetí země, na jehož území se provádí.

               5. Pokuty a penále jsou příjmem souhrnného rozpočtu Evropské unie.“;

               20)Články 22 a 22a se nahrazují tímto:

               „Článek 22

               1. Zjistí-li orgán ESMA při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat jeden či více případů porušení povinnosti uvedených v čl. 21a odst. 2, jmenuje v rámci orgánu ESMA nezávislého vyšetřujícího úředníka, aby věc vyšetřil. Jmenovaný úředník se nesmí účastnit ani se přímo či nepřímo nesměl účastnit schválení prospektu, k němuž se porušení povinnosti vztahuje, a své funkce plní nezávisle na radě orgánů dohledu orgánu ESMA.

               2. Vyšetřující úředník uvedený v odstavci 1 vyšetří údajná porušení povinností, přičemž vezme v úvahu veškeré připomínky vyšetřovaných osob, a kompletní spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu orgánu ESMA.

               3. Za účelem plnění svých úkolů má vyšetřující úředník pravomoc k tomu, aby si vyžádal informace podle článku 20a a provedl šetření a kontroly na místě podle článků 20b a 20c.

               4. Při plnění svých úkolů má vyšetřující úředník přístup ke všem dokumentům a informacím, které orgán ESMA shromáždil v rámci své činnosti v oblasti dohledu.

               5. Jakmile vyšetřující úředník vyšetřování dokončí a dříve než spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu orgánu ESMA, poskytne vyšetřovaným osobám příležitost se k vyšetřovaným záležitostem vyjádřit. Svůj nález zakládá pouze na skutečnostech, ke kterým měly dotyčné osoby příležitost se vyjádřit.

               6. V průběhu vyšetřování podle tohoto článku je plně respektováno právo vyšetřovaných osob na obhajobu.

               7. Po předání spisu s nálezem radě orgánů dohledu orgánu ESMA o tom vyšetřující úředník uvědomí vyšetřované osoby. Vyšetřované osoby mají právo do spisu nahlížet s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně svých obchodních tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace, které se týkají třetích osob.

               8. Na základě spisu obsahujícího nález vyšetřujícího úředníka, a pokud o to vyšetřované osoby požádají, po vyslechnutí uvedených osob v souladu s článkem 21b orgán ESMA rozhodne, zda se vyšetřované osoby dopustily jednoho či více případů porušení povinnosti uvedených v čl. 21a odst. 2, a pokud je tomu tak, přijme opatření v oblasti dohledu podle článku 21.

               9. Vyšetřující úředník se jednání rady orgánů dohledu orgánu ESMA neúčastní ani do jejího rozhodování jinak nezasahuje.

               10. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26 do [ÚP: Vložte prosím datum: 24 měsíců od vstupu v platnost], v nichž upřesní procesní pravidla pro výkon pravomoci ukládat pokuty nebo penále, včetně ustanovení o právu na obhajobu, o lhůtách a o výběru pokut nebo penále a o promlčecích lhůtách týkajících se ukládání a vynucování pokut a penále.

               11. Zjistí-li orgán ESMA při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat trestný čin, postoupí věc příslušným vnitrostátním orgánům činným v trestním řízení. Orgán ESMA kromě toho neuloží pokuty nebo penále v případech, kdy stejné skutečnosti nebo skutečnosti, jež jsou v podstatě totožné, vedly v rámci trestního řízení podle vnitrostátních právních předpisů k osvobozujícímu nebo odsuzujícímu rozhodnutí, které již nabylo právní moci.

               Článek 22a

               1. Před přijetím rozhodnutí podle článků 21, 21a a 21b poskytne orgán ESMA účastníkům řízení příležitost vyjádřit se k jeho nálezu. Orgán ESMA založí svá rozhodnutí pouze na nálezu, ke kterému měly účastníci řízení příležitost se vyjádřit.

               2. První pododstavec se nevztahuje na situace, kdy je třeba přijmout naléhavá opatření podle článku 21 s cílem zabránit významnému a bezprostřednímu poškození finančního systému. V uvedeném případě může orgán ESMA přijmout prozatímní rozhodnutí s tím, že co nejdříve po přijetí svého rozhodnutí dá dotyčným osobám příležitost k vyjádření.

               3. V průběhu řízení musí být plně respektováno právo účastníků řízení na obhajobu. Mají právo nahlížet do spisu orgánu ESMA, s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně svého obchodního tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace ani na interní přípravné dokumenty orgánu ESMA.“;

               21)vkládají se nové články 22b, 22c a 22d, které znějí:

               „Článek 22b

               Soudní dvůr má neomezenou pravomoc přezkoumávat rozhodnutí, jimiž orgán ESMA uložil pokutu nebo penále. Uloženou pokutu nebo penále může zrušit, snížit nebo zvýšit.

               Článek 22c

               1. Orgán ESMA účtuje správcům kvalifikovaných fondů sociálního podnikání poplatky v souladu s tímto nařízením a s akty v přenesené pravomoci přijatými podle odstavce 3. Tyto poplatky plně pokrývají výdaje orgánu ESMA nezbytné pro schválení registrace správců kvalifikovaných fondů sociálního podnikání i samotných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a pro dohled nad nimi a pro náhradu veškerých nákladů, jež mohou příslušným orgánům vzniknout při plnění úkolů na základě tohoto nařízení, zejména v důsledku přenesení úkolů podle článku 22d.

               2. Výše individuálního poplatku účtovaného konkrétnímu správci kvalifikovaného fondu sociálního podnikání pokrývá veškeré správní náklady vzniklé orgánu ESMA na jeho činnosti v oblasti registrace správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání i kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a průběžného dohledu nad nimi. Musí být úměrná aktivům ve správě dotyčného kvalifikovaného fondu sociálního podnikání nebo případně kapitálu správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání.

               3. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26 do [ÚP: Vložte prosím datum: 24 měsíců od vstupu v platnost], v nichž upřesní typ poplatků, úkony, za něž se poplatky vybírají, výši poplatků a způsob, jakým mají být uhrazeny.

               Článek 22d

               1. Je-li to nezbytné k řádnému splnění úkolu v oblasti dohledu, může orgán ESMA konkrétní úkoly v oblasti dohledu přenést na příslušný orgán členského státu v souladu s obecnými pokyny vydanými orgánem ESMA podle článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010. Mezi tyto konkrétní úkoly v oblasti dohledu mohou patřit zejména pravomoc žádat o informace podle článku 20a a provádět šetření a kontroly na místě podle článků 20b a 20c.

               Odchylně od prvního pododstavce nesmí být přeneseno provádění registrace podle článků 15 a 15a.

               2. Před přenesením úkolu podle odstavce 1 orgán ESMA konzultuje s relevantním příslušným orgánem:

               a) rozsah úkolu, jenž má být přenesen;

               b) harmonogram pro splnění úkolu a

               c) předávání potřebných informací mezi příslušným orgánem a ESMA.

               3. Orgán ESMA poskytne příslušnému orgánu náhradu nákladů, jež mu vznikly v důsledku výkonu přenesených úkolů v souladu s aktem v přenesené pravomoci podle čl. 22c odst. 3.

               4. Přenesení úkolů podle odstavce 1 orgán ESMA v náležitých intervalech přezkoumává. Přenesení úkolů lze kdykoli zrušit.

               5. Přenesení úkolů nemá vliv na odpovědnost orgánu ESMA a neomezuje jeho schopnost provádět činnost v přenesené pravomoci a dohlížet na ni.“;

               22)článek 26 se nahrazuje tímto:

               „Článek 26

               1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

               2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 8 odst. 3, čl. 22 odst. 10 a čl. 22c odst. 3 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje [ÚP: Vložte prosím datum vstupu v platnost].

               3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 3, čl. 22 odst. 10 a čl. 22c odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

               4. Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

               5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

               6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 8 odst. 3, čl. 22 odst. 10 a čl. 22c odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě [dvou měsíců] ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o [dva měsíce].“;

               23)článek 27 se mění takto:

               a)a) v odstavci 1 se

               i) doplňuje nové písmeno n), které zní:

               „n) efektivity, přiměřenosti a uplatňování pokut a penále stanovených v souladu s tímto nařízením;“

               ii) doplňuje nové písmeno o), které zní:

               „o)
                     hodnocení úlohy orgánu ESMA, jeho vyšetřovacích pravomocí, přenesení úkolů na příslušné orgány a efektivnosti přijatých opatření v oblasti dohledu.“;

               b)b) v odstavci 2 se doplňuje nové písmeno c), které zní:

               „c) do [ÚP: Vložte prosím datum: 84 měsíců od vstupu v platnost], pokud jde o písmena n) a o).“;

               24)vkládá se nový článek 28a, který zní:

               „Článek 28a

               1.
                     Všechny pravomoci a povinnosti související s dohledovou a vynucovací činností v oblasti kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které jsou svěřeny příslušným orgánům, budou ukončeny dne [ÚP: Vložte prosím datum: 36 měsíců od vstupu v platnost]. Uvedené pravomoci a povinnosti převezme k témuž datu orgán ESMA.

               2.  Veškeré spisy a pracovní dokumenty související s dohledovou a vynucovací činností v oblasti kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, včetně veškerých případně probíhajících prověřování a vynucovacích opatření, nebo jejich ověřené kopie, převezme orgán ESMA k datu uvedenému v odstavci 1.

               Žádost o registraci, kterou příslušné orgány obdržely před [ÚP: Vložte prosím datum: 30 měsíců od vstupu v platnost], se však orgánu ESMA nepostupuje a rozhodnutí o registraci či o zamítnutí registrace přijme relevantní orgán.

               3.  Příslušné orgány uvedené v odstavci 1 zajistí, aby veškeré stávající záznamy a pracovní dokumenty nebo jejich ověřené kopie byly předány orgánu ESMA co nejdříve a v každém případě kvalifikovanými fondy sociálního podnikání. Tyto příslušné orgány rovněž poskytnou orgánu ESMA veškerou nezbytnou pomoc a poradenství, jež umožní účinné a účelné předání a převzetí dohledové a vynucovací činnosti v oblasti kvalifikovaných fondů sociálního podnikání.

               4.  Orgán ESMA jedná jako právní nástupce příslušných orgánů uvedených v odstavci 1 v jakýchkoli správních nebo soudních řízeních, která vyplývají z dohledové a vynucovací činnosti vykonávané těmito příslušnými orgány ve vztahu k záležitostem, na něž se vztahuje toto nařízení.

               5.  Registrace správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání nebo kvalifikovaného fondu sociálního podnikání udělené příslušným orgánem v souladu s odstavcem 1 zůstává v platnosti i po převodu pravomocí na orgán ESMA

               .“

               Článek 6

               Změny nařízení (EU) č. 600/2014 o trzích finančních nástrojů

               Nařízení (EU) č. 600/2104 se mění takto:

               25)Článek 1 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se doplňuje nové písmeno g), které zní:

               „udělování povolení poskytovatelům služeb hlášení údajů a dohled nad nimi“;

               b)v článku 1 se vkládá nový odstavec 5a, který zní:

               „5a. Články 40 a 42 se rovněž vztahují na správcovské společnosti subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) a investiční společností SKIPCP, kterým bylo uděleno povolení v souladu se směrnicí 2009/65/ES, a správce alternativních investičních fondů, kterým bylo uděleno povolení podle směrnice 2011/61/EU.“;

               26)V článku 2 se odstavec 1 mění takto:

               a)body 34, 35 a 36 se nahrazují tímto:

               „34.
                     „schváleným systémem pro uveřejňování informací“ (APA) osoba, která má podle tohoto nařízení uděleno povolení poskytovat službu zveřejňování zpráv o obchodech za investiční podniky v souladu s články 20 a 21;

               35. „poskytovatelem konsolidovaných obchodních informací“ (CTP) osoba, která má podle tohoto nařízení uděleno povolení poskytovat službu spočívající ve shromažďování zpráv o obchodech s finančními nástroji uvedenými v článcích 6, 7, 10, 12, 13, 20 a 21 od regulovaných trhů, mnohostranných obchodních systémů, organizovaných obchodních systémů a schválených systémů pro uveřejňování informací a v jejich konsolidaci do nepřetržitého elektronického datového toku, který poskytuje údaje o cenách a objemech ve vztahu k jednotlivým finančním nástrojům;

               36) „schváleným mechanismem pro hlášení obchodů“ (ARM) osoba, která má podle tohoto nařízení uděleno povolení poskytovat službu hlášení podrobností o obchodech příslušným orgánům nebo orgánu ESMA za investiční podniky;

               b)vkládá se nový bod 36a, který zní:

               „36a) „poskytovateli služeb hlášení údajů“ osoby uvedené v bodech 34 až 36 a osoby uvedené v článku 38a a čl. 27a odst. 2;“;

               27)Článek 22 se nahrazuje tímto:

               „Článek 22

               Poskytování informací pro účely transparentnosti a jiných výpočtů

               1. Za účelem provedení výpočtů pro určení požadavků předobchodní a poobchodní transparentnosti a režimů obchodních povinností stanovených v článcích 3 až 11, článcích 14 až 21 a článku 32, které jsou použitelné na finanční nástroje, a pro určení toho, zda je určitý investiční podnik systematickým internalizátorem, si může orgán ESMA a příslušné orgány vyžádat informace od:

               a) obchodních systémů;

               b) schválených systémů pro uveřejňování informací (APA) a

               c) poskytovatelů konsolidovaných obchodních informací (CTP).

               2. Obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací potřebné údaje uchovávají po dostatečně dlouhou dobu.

               3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění obsahu a četnosti žádostí o údaje, formátů a časových rámců, kterými se obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací řídí při reagování na žádosti o údaje uvedené v odstavci 1, a druhu údajů, které se mají uchovávat, i minimální doby, po kterou obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací údaje v souladu s odstavcem 2 mají uchovávat, aby mohly žádostem o údaje vyhovět.

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v tomto odstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               28)Článek 26 se nahrazuje tímto:

               „Článek 26

               Povinnost předkládat hlášení o obchodech

               1.
                     Investiční podniky, které provádějí obchody s finančními nástroji, předkládají hlášení obsahující úplné a přesné podrobnosti o takových obchodech orgánu ESMA co nejrychleji, nejpozději do konce následujícího pracovního dne.

               Orgán ESMA poskytne příslušným orgánům jakékoli informace předložené v souladu s tímto článkem.

               2.
                     Povinnost stanovená v odstavci 1 se vztahuje na:

               a) finanční nástroje přijaté k obchodování či obchodované v obchodním systému nebo v jejichž případě byla podána žádost o přijetí k obchodování;

               b) finanční nástroje, kde je podkladovým aktivem finanční nástroj obchodovaný v obchodním systému a

               c) finanční nástroje, kde je podkladovým aktivem index nebo koš složený z finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému.

               Tato povinnost se vztahuje na obchody s finančními nástroji uvedenými v písmenech a) až c) bez ohledu na to, zda tyto obchody probíhají v obchodním systému.

               3.
                     Hlášení obsahují zejména podrobnosti o názvech a číslech nakoupených nebo prodaných finančních nástrojů, množství, data a časy uskutečnění a ceny obchodů, informace k identifikaci zákazníků, na jejichž účet investiční podnik obchod uskutečnil, informace k identifikaci osob a počítačových algoritmů v investičním podniku zodpovědných za investiční rozhodnutí a uskutečnění obchodu, informace k identifikaci použitelné výjimky, v jejímž rámci se obchod uskutečnil, informace k identifikaci dotčeného investičního podniku a informaci k identifikaci prodeje na krátko ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 236/2012 ve vztahu k veškerým akciím a veřejnoprávním dluhopisům spadajícím do oblasti působnosti článků 12, 13 a 17 uvedeného nařízení. U obchodů neprováděných v obchodním systému hlášení rovněž obsahují informace k identifikaci druhů obchodů v souladu s opatřeními, která mají být přijata podle čl. 20 odst. 3 písm. a) a čl. 21 odst. 5 písm. a). V případě komoditních derivátů hlášení uvedou, zda obchod objektivně měřitelným způsobem snižuje riziko v souladu s článkem 57 směrnice 2014/65/EU.

               4.
                     Investiční podniky, které předávají pokyny, uvedou při předání uvedeného pokynu všechny podrobnosti uvedené v odstavcích 1 a 3. Investiční podnik se může místo předložení uvedených podrobností při předávání pokynů rozhodnout ohlásit předávaný pokyn, je-li proveden, jako obchod v souladu s požadavky podle odstavce 1. V tomto případě musí být v hlášení o obchodu uvedeno, že se týká předávaného pokynu.

               5.
                     Organizátor obchodního systému ohlásí podrobnosti obchodů s finančními nástroji obchodovanými na jeho platformě, které prostřednictvím jeho systémů uskutečňuje podnik, na nějž se toto nařízení nevztahuje, v souladu s odstavci 1 a 3.

               6.
                     Při podávání informací k identifikaci zákazníků podle požadavku uvedeného v odstavcích 3 a 4 použijí investiční podniky identifikační označení právních subjektů zavedená pro účely identifikace zákazníků, které jsou právnickými osobami.

               Orgán ESMA do [ÚP: vložte prosím datum 24 měsíců po vstupu v platnost] vypracuje obecné pokyny v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 s cílem zajistit, aby používání identifikačních označení právních subjektů v rámci Unie bylo v souladu s mezinárodními normami, a to zejména s normami stanovenými Radou pro finanční stabilitu.

               7.
                     Hlášení vypracovává pro orgán ESMA investiční podnik sám či schválený mechanismus pro hlášení obchodů jeho jménem nebo obchodní systém, jehož prostřednictvím byl obchod dokončen, a to v souladu s odstavci 1, 3 a 9.

               Investiční podniky odpovídají za úplnost, přesnost a včasné předložení hlášení, která jsou předkládána orgánu ESMA.

               Odchylně od této odpovědnosti, pokud investiční podnik hlásí informace o těchto obchodech prostřednictvím schváleného mechanismu pro hlášení obchodů, který jedná jeho jménem, nebo obchodního systému, neodpovídá investiční podnik za neúplnost, nepřesnost nebo pozdní předložení hlášení, které lze přičíst schválenému mechanismu pro hlášení obchodů nebo obchodnímu systému. V těchto případech a s výhradou čl. 66 odst. 4 směrnice 2014/65/EU odpovídá za tyto nedostatky schválený mechanismus pro hlášení obchodů nebo obchodní systém.

               Investiční podniky musí nicméně učinit přiměřené kroky k ověření úplnosti, přesnosti a včasnosti hlášení o obchodech, které byly předloženy jejich jménem.

               Domovský členský stát požaduje, aby obchodní systém při vypracovávání hlášení jménem investičního podniku měl řádné bezpečnostní mechanismy, které zaručí bezpečnost a ověřování prostředků na převod informací, budou minimalizovat rizika poškození údajů a neoprávněného přístupu k nim, zamezí úniku informací a budou nepřetržitě udržovat jejich důvěrnost. Domovský členský stát požaduje, aby obchodní systém spravoval přiměřené zdroje a měl zavedeny záložní systémy, které mu umožní své služby nabízet a zajišťovat nepřetržitě.

               Orgán ESMA může jako schválený mechanismus hlášení o obchodech orgánu ESMA v souladu s odstavci 1, 3 a 9 schválit systém párování obchodů nebo systém hlášení, včetně registrů obchodních údajů zaregistrovaných či uznaných v souladu s hlavou VI nařízení (EU) č. 648/2012.

               Pokud byly obchody ohlášeny registru obchodních údajů v souladu s článkem 9 nařízení (EU) č. 648/2012, který je schválen jako schválený systém pro uveřejňování informací, a pokud tato hlášení obsahují údaje požadované podle odstavců 1, 3 a 9 a orgánu ESMA je předává registr obchodních údajů ve lhůtě stanovené v odstavci 1, považuje se povinnost investičního podniku stanovená v odstavci 1 za splněnou.

               Pokud jsou v hlášení o obchodech chyby nebo opomenutí, schválený mechanismus pro hlášení obchodů, investiční podnik nebo obchodní systém podávající hlášení o obchodu informace opraví a předloží opravené hlášení orgánu ESMA.

               8.
                     Jestliže se v souladu s čl. 35 odst. 8 směrnice 2014/65/EU hlášení podle tohoto článku předávají orgánu ESMA, předá tento orgán tyto informace příslušným orgánům domovského členského státu investičního podniku, pokud se příslušné orgány domovského členského státu nerozhodnou, že si uvedené informace obdržet nepřejí.

               9.
                     Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících:

               a) standardy a formáty údajů pro informace hlášené v souladu s odstavci 1 a 3, včetně metod a opatření pro hlášení finančních obchodů a formy a obsahu těchto hlášení;

               b) kritéria pro vymezení relevantního trhu v souladu s odstavcem 1;

               c) odkazy na nakoupené nebo prodané finanční nástroje, množství, data a časy uskutečnění a ceny obchodů, informace a detaily o totožnosti zákazníka, informace k identifikaci zákazníků, na jejichž účet investiční podnik obchod uskutečnil, informace k identifikaci osob a počítačových algoritmů v investičním podniku zodpovědných za investiční rozhodnutí a uskutečnění obchodu, informace k identifikaci použitelné výjimky, v jejímž rámci se obchod uskutečnil, informace k identifikaci dotčeného investičního podniku, způsob uskutečnění obchodu a datová pole potřebná ke zpracování a analýze hlášení o obchodech v souladu s odstavcem 3 a

               d) informace k identifikaci prodeje akcií a veřejnoprávních dluhopisů na krátko uvedené v odstavci 3;

               e) příslušné kategorie finančních nástrojů, o nichž mají být podávána hlášení v souladu s odstavcem 2;

               f) podmínky, za nichž budou členskými státy podle odstavce 6 vytvářena, přidělována a vedena identifikační označení právnických osob, a podmínky toho, jak budou tato identifikační označení právnických osob používána investičními podniky, tak aby poskytovaly v souladu s odstavci 3, 4 a 5 informace pro identifikaci zákazníků v hlášeních o obchodu, jež mají tyto podniky povinnost sestavovat podle odstavce 1;

               g) zda se povinnost hlásit obchody vztahuje i na pobočky investičních podniků;

               h) co představuje obchod a provedení obchodu pro účely tohoto článku;

               i) kdy se má za to, že investiční podnik předal pokyn pro účely odstavce 4.

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               10.
                     Orgán ESMA do [ÚP: vložte prosím datum 24 měsíců po vstupu v platnost] předloží Komisi zprávu o fungování tohoto článku, včetně jeho návaznosti na další povinnosti spojené s předkládáním zpráv podle nařízení (EU) č. 648/2012 a toho, zda obsah a formát hlášení o obchodech obdržených a vyměňovaných mezi příslušnými orgány umožňuje komplexní sledování činnosti investičních podniků v souladu s článkem 24 tohoto nařízení. Komise může přijmout kroky k navržení jakýchkoli změn v tomto ohledu. Komise předá zprávu orgánu ESMA Evropskému parlamentu a Radě.“;

               29)Článek 27 se nahrazuje tímto:

               „Článek 27

               Povinnost poskytnout referenční údaje o finančním nástroji

               1.
                     Pokud jde o finanční nástroje, které jsou přijaty k obchodování na regulovaných trzích nebo obchodované v mnohostranných obchodních systémech nebo organizovaných obchodních systémech, poskytují obchodní systémy orgánu ESMA identifikační referenční údaje pro účely hlášení o obchodech podle článku 26.

               Pokud jde o další finanční nástroje, na něž se vztahuje čl. 26 odst. 2, obchodované na jeho systému, každý systematický internalizátor poskytne orgánu ESMA referenční údaje vztahující se k těmto finančním nástrojům.

               Identifikační referenční údaje jsou připraveny k předložení orgánu ESMA v elektronické a standardizované podobě před zahájením obchodování s daným nástrojem. Referenční údaje o finančním nástroji se aktualizují po každé změně údajů týkající se finančního nástroje. Orgán ESMA tyto referenční údaje okamžitě uveřejní na svých internetových stránkách. Orgán ESMA tyto referenční údaje okamžitě zpřístupní příslušným orgánům.

               2.
                     S cílem umožnit, aby příslušné orgány sledovaly v souladu s článkem 26 činnosti investičních podniků pro zajištění toho, že budou jednat čestně, poctivě, profesionálně a způsobem podporujícím integritu trhu, orgán ESMA po konzultaci s příslušnými orgány zavede nezbytné mechanismy za účelem zajištění toho, že:

               a) orgán ESMA tyto referenční údaje o finančním nástroji podle odstavce 1 skutečně obdrží;

               b) kvalita takto obdržených údajů bude vhodná pro účel hlášení o obchodu podle článku 26;

               c) referenční údaje o finančním nástroji obdržené podle odstavce 1 budou účinně a neprodleně předány relevantním příslušným orgánům;

               d) mezi orgánem ESMA a příslušnými orgány jsou zavedeny účinné mechanismy pro řešení problémů v oblasti předávání údajů a kvality údajů.

               3.
                     Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících:

               a) standardy a formáty referenčních údajů o finančním nástroji v souladu s odstavcem 1, včetně metod a opatření pro poskytování údajů a veškerých jejich aktualizací orgánu ESMA a jejich předávání příslušným orgánům v souladu s odstavcem 1, a formu a obsah těchto údajů;

               b) technická opatření, která jsou nezbytná ve vztahu k mechanismům, které má orgán ESMA a příslušné orgány vytvořit podle odstavce 2.

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               30)vkládá se nová hlava IVa, která zní:

               „HLAVA IVa

               SLUŽBY HLÁŠENÍ ÚDAJŮ

               KAPITOLA 1

               Udělování povolení poskytovatelům služeb hlášení údajů

               Článek 27a

               Požadavek na udělení povolení

               1. Provozování schváleného systému pro uveřejňování informací, poskytovatele konsolidovaných obchodních informací nebo schváleného mechanismu pro hlášení obchodů formou výkonu regulérního povolání nebo podnikání podléhá předchozímu schválení ze strany orgánu ESMA v souladu s touto hlavou.

               2. Investiční podnik nebo organizátor trhu provozující obchodní systém mohou rovněž poskytovat služby schváleného systému pro uveřejňování informací, poskytovatele konsolidovaných obchodních informací a schváleného mechanismu pro hlášení obchodů, pokud bylo orgánem ESMA předem ověřeno, že uvedená investiční firma nebo organizátor trhu splňují ustanovení této hlavy. Poskytování uvedených služeb se zahrne do jejich povolení.

               3. Orgán ESMA vytvoří registr všech poskytovatelů služeb hlášení údajů v Unii. Tento registr je veřejně přístupný a obsahuje informace o službách, pro něž má poskytovatel služeb hlášení údajů povolení, a je pravidelně aktualizován.

               Pokud orgán ESMA povolení odejme v souladu s článkem 27d, zveřejní se informace o tomto odnětí v registru na dobu pěti let.

               4. Poskytovatelé služeb hlášení údajů poskytují své služby pod dohledem orgánu ESMA. Orgán ESMA pravidelně prověřuje, zda poskytovatelé služeb hlášení údajů dodržují ustanovení této hlavy. Orgán ESMA sleduje, zda poskytovatelé služeb hlášení údajů plní nepřetržitě podmínky prvního povolení stanovené v této hlavě.

               Článek 27b

               Udělování povolení poskytovatelům služeb hlášení údajů

               1. Poskytovatelům služeb hlášení údajů je orgánem ESMA pro účely hlavy IVa uděleno povolení, pokud:

               a) poskytovatel služeb hlášení údajů je právnickou osobou usazenou v Unii a

               b) poskytovatel služeb hlášení údajů splňuje požadavky stanovené v hlavě IVa.

               2. V povolení uvedeném v odstavci 1 je uvedena služba hlášení údajů, kterou je poskytovatel služeb hlášení údajů oprávněn poskytovat. Pokud chce oprávněný poskytovatel služeb hlášení údajů svou podnikatelskou činnost rozšířit o další služby hlášení údajů, podá žádost orgánu ESMA o rozšíření svého povolení.

               3. Oprávněný poskytovatel služeb hlášení údajů plní nepřetržitě podmínky povolení stanovené v hlavě IVa. Oprávněný poskytovatel služeb hlášení údajů informuje bez zbytečného odkladu orgán ESMA o veškerých zásadních změnách podmínek pro povolení.

               4. Povolení uvedené v odstavci 1 je účinné a platné na celém území Unie a poskytovateli služeb hlášení údajů umožňuje poskytovat služby, pro které je získal, v celé Unii.

               Článek 27c

               Postupy vydávání povolení a zamítnutí žádostí o povolení

               1. Žádající poskytovatel služeb hlášení údajů předloží žádost, v níž jsou uvedeny veškeré informace nezbytné k tomu, aby se orgán ESMA mohl přesvědčit, že poskytovatel služeb hlášení údajů přijal k okamžiku udělení prvního povolení veškerá opatření nutná ke splnění povinností podle ustanovení této hlavy, včetně plánu činností, který uvádí mimo jiné typy předpokládaných služeb a organizační strukturu.

               2. Orgán ESMA do 20 pracovních dnů od obdržení žádosti o povolení  posoudí, zda je žádost úplná.

               Není-li žádost úplná, stanoví orgán ESMA lhůtu, v níž musí poskytovatel služeb hlášení údajů poskytnout doplňující informace.

               Posoudí-li orgán ESMA žádost jako úplnou, oznámí to poskytovateli služeb hlášení údajů.

               3. Orgán ESMA do šesti měsíců od obdržení úplné žádosti posoudí, zda poskytovatel služeb hlášení údajů splňuje ustanovení této hlavy a přijme řádně odůvodněné rozhodnutí o udělení nebo zamítnutí povolení a následně o tom do pěti pracovních dnů vyrozumí žádajícího poskytovatele služeb hlášení údajů.

               4. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, které stanoví:

               a) informace, které mu mají být poskytnuty podle odstavce 6, včetně plánu činností;

               b) informace zahrnuté do oznámení podle čl. 27b odst. 3.

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               8. Orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro standardní formuláře, šablony a postupy pro oznamování či poskytování informací stanovených v odstavci 2 tohoto článku a v čl. 27e odst. 3.

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Článek 27d

               Odnětí povolení

               1. Orgán ESMA může povolení udělené poskytovateli služeb hlášení údajů odejmout v případě, že poskytovatel:

               a) nevyužije toto povolení do dvanácti měsíců, výslovně se jej vzdá nebo déle než šest předchozích měsíců neposkytuje služby;

               b) získal povolení na základě nepravdivého prohlášení nebo pomocí jakýchkoli jiných protiprávních prostředků;

               c) již nesplňuje podmínky, za nichž mu bylo povolení uděleno;

               d) vážně a soustavně porušuje ustanovení tohoto nařízení.

               2. Orgán ESMA bez zbytečného odkladu informuje příslušný orgán v členském státě, v němž je poskytovatel služeb hlášení údajů usazen, o rozhodnutí o odnětí povolení poskytovateli služeb hlášení údajů.“;

               Článek 27e

               Požadavky na vedoucí orgán poskytovatele služeb hlášení údajů

               1. Vedoucí orgán poskytovatele služeb hlášení údajů má po celou dobu dostatečně dobrou pověst a dostatečné znalosti, dovednosti a zkušenosti a výkonu svých povinností věnuje dostatek času.

               Vedoucí orgán má dostatečné kolektivní znalosti, dovednosti a zkušenosti, aby rozuměl činnostem poskytovatele služeb hlášení údajů. Každý člen vedoucího orgánu jedná čestně, bezúhonně a nezávisle, aby mohl v případě potřeby efektivně vznášet připomínky k rozhodnutím vrcholového vedení a efektivně kontrolovat a sledovat rozhodování osob ve vedení.

               Pokud organizátor trhu žádá o povolení k provozování schváleného systému pro uveřejňování informací, poskytovatele konsolidovaných obchodních informací nebo schváleného mechanismu pro hlášení obchodů podle článku 27c, má se za to, že členové vedoucího orgánu schváleného systému pro uveřejňování informací, poskytovatele konsolidovaných obchodních informací nebo schváleného mechanismu pro hlášení obchodů, kteří jsou zároveň členy vedoucího orgánu regulovaného trhu, požadavek stanovený v prvním pododstavci splňují.

               2. Poskytovatel služeb hlášení údajů oznámí orgánu ESMA všechny členy svého vedoucího orgánu a veškeré změny v jeho členské základně spolu s veškerými informacemi potřebnými k posouzení, zda daný subjekt splňuje podmínky odstavce 1.

               3. Vedoucí orgán poskytovatele služeb hlášení údajů stanoví zavedení mechanismů správy a řízení zajišťujících účinné a obezřetné vedení organizace, včetně oddělení funkcí v dané organizaci a předcházení střetu zájmů, a dohlíží nad nimi, a to způsobem, který podporuje integritu trhu a zájmy jeho zákazníků.

               4. Orgán ESMA odmítne udělit povolení, pokud není přesvědčen o tom, že osoba nebo osoby, které budou skutečně řídit činnost poskytovatele služeb hlášení údajů, mají dostatečně dobrou pověst, nebo pokud existují objektivní a prokazatelné důvody k domněnce, že navrhované změny ve vedení poskytovatele ohrožují jeho řádné a obezřetné vedení a patřičné posouzení zájmu jeho zákazníků a integrity trhu.

               5.  Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem do [ÚP: vložte prosím datum 24 měsíců po vstupu v platnost] k posouzení vhodnosti členů vedoucího orgánu popsaného v odstavci 1 s přihlédnutím k různým úlohám a funkcím, které plní a vykonávají, a k potřebě vyhnout se střetu zájmů mezi členy vedoucího orgánu a uživateli schváleného systému pro uveřejňování informací, poskytovatele konsolidovaných obchodních informací nebo schváleného mechanismu pro hlášení obchodů.

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v tomto odstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Kapitola 2

               PODMÍNKY PRO SCHVÁLENÉ SYSTÉMY PRO UVEŘEJŇOVÁNÍ INFORMACÍ, POSKYTOVATELE KONSOLIDOVANÝCH OBCHODNÍCH INFORMACÍ A SCHVÁLENÉ MECHANISMY PRO HLÁŠENÍ OBCHODŮ

               Článek 27f

               Organizační požadavky pro schválené systémy pro uveřejňování informací

               1. Schválený systém pro uveřejňování informací má zavedeny odpovídající politiky a opatření k uveřejnění informací požadovaných podle článků 20 a 21 v okamžiku, který je vzhledem k technickým možnostem co nejbližší reálnému času, a za přiměřených obchodních podmínek. Informace se poskytují bezplatně po uplynutí patnácti minut od okamžiku, kdy je schválený systém pro uveřejňování informací uveřejní. Schválený systém pro uveřejňování informací tyto informace účinně a jednotně šíří způsobem, který k těmto informacím zajistí rychlý přístup, bez diskriminace a ve formátu, jenž je umožní konsolidovat s podobnými údaji z jiných zdrojů.

               2. Informace uveřejňované schváleným systémem pro uveřejňování informací podle odstavce 1 zahrnují alespoň tyto údaje:

               a) identifikaci finančního nástroje;

               b) cenu, za niž byl obchod uzavřen;

               a) objem obchodu;

               b) čas obchodu;

               c) čas hlášení obchodu;

               e) cenovou notaci obchodu;

               g) kód obchodního systému, ve kterém byl obchod proveden, nebo kód „SI“, byl-li obchod proveden prostřednictvím systematického internalizátora, a v ostatních případech kód „OTC“;

               h) v příslušných případech údaj, že obchod podléhal zvláštním podmínkám.

               3. Schválený systém pro uveřejňování informací provozuje a spravuje účinné správní mechanismy, které mají zamezit střetu zájmů se zákazníky. Schválený systém pro uveřejňování informací, který je zároveň organizátorem trhu nebo investičním podnikem, musí zejména nakládat se všemi shromážděnými informacemi nediskriminačním způsobem a provozovat a udržovat vhodné mechanismy k oddělení různých firemních funkcí.

               4. Schválený systém pro uveřejňování informací má zavedeny řádné bezpečnostní mechanismy, jež zaručují bezpečnost prostředků pro přenos informací, minimalizují riziko poškození údajů a neoprávněného přístupu k nim a zamezují úniku informací před jejich uveřejněním. Schválený systém pro uveřejňování informací udržuje přiměřené zdroje a má zavedeny záložní systémy, které mu umožní své služby nabízet a zajišťovat nepřetržitě.

               5. Schválený systém pro uveřejňování informací má zavedeny systémy, které umožňují účinně kontrolovat úplnost obchodních zpráv, zjišťovat chybějící údaje a zjevné chyby a požadovat, aby takovéto chybné zprávy byly předány znovu.

               6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem ke stanovení společných formátů, datových standardů a technických opatření, které usnadní konsolidaci informací uvedených v odstavci 1.

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50, kterými stanoví přiměřené obchodní podmínky pro uveřejnění informací podle odstavce 1 tohoto článku.

               8. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, které upřesňují:

               a) způsob, jakým může schválený systém pro uveřejňování informací splnit povinnost uveřejňovat informace uvedenou v odstavci 1;

               b) obsah informací uveřejňovaných podle odstavce 1 zahrnující alespoň informace uvedené v odstavci 2 tak, aby bylo umožněno uveřejnění informací požadovaných podle tohoto článku;

               c) konkrétní organizační požadavky stanovené v odstavcích 3, 4 a 5.

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Článek 27g

               Organizační požadavky pro poskytovatele konsolidovaných obchodních informací

               1. Poskytovatel konsolidovaných obchodních informací má zavedeny odpovídající politiky a opatření ke shromažďování informací uveřejňovaných v souladu s články 6 a 20, ke konsolidaci těchto informací v souvislý tok elektronických dat a k uveřejnění těchto informací v okamžiku, který je vzhledem k technickým možnostem co nejbližší reálnému času, a za přiměřených obchodních podmínek.

               Tyto informace zahrnují alespoň tyto údaje:

               a) identifikaci finančního nástroje;

               b) cenu, za niž byl obchod uzavřen;

               a) objem obchodu;

               b) čas obchodu;

               c) čas hlášení obchodu;

               e) cenovou notaci obchodu;

               g) kód obchodního systému, ve kterém byl obchod proveden, nebo kód „SI“, byl-li obchod proveden prostřednictvím systematického internalizátora, a v ostatních případech kód „OTC“;

               h) v příslušných případech skutečnost, že za investiční rozhodnutí a uskutečnění obchodu byl odpovědný počítačový algoritmus v investičním podniku;

               i) v příslušných případech údaj, že obchod podléhal zvláštním podmínkám;

               j) byla-li povinnost uveřejnit informace uvedená v čl. 3 odst. 1 prominuta v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a), nebo b), označení specifikující, které z těchto výjimek obchod podléhal.

               Informace se poskytují bezplatně po uplynutí patnácti minut od okamžiku, kdy je poskytovatel konsolidovaných obchodních informací uveřejní. Poskytovatel konsolidovaných obchodních informací je schopen tyto informace účinně a jednotně šířit způsobem, který k těmto informacím zajistí rychlý přístup, bez diskriminace a ve formátech, jež jsou pro účastníky trhu snadno přístupné a použitelné.

               2. Poskytovatel konsolidovaných obchodních informací má zavedeny odpovídající politiky a opatření ke shromažďování informací uveřejňovaných v souladu s články 10 a 21, ke konsolidaci těchto informací v souvislý tok elektronických dat a k uveřejnění těchto informací v okamžiku, který je vzhledem k technickým možnostem co nejbližší reálnému času, a za přiměřených obchodních podmínek. Tyto informace zahrnují alespoň tyto údaje:

               a) identifikaci nebo identifikační prvky finančního nástroje;

               b) cenu, za niž byl obchod uzavřen;

               a) objem obchodu;

               b) čas obchodu;

               c) čas hlášení obchodu;

               e) cenovou notaci obchodu;

               g) kód obchodního systému, ve kterém byl obchod proveden, nebo kód „SI“, byl-li obchod proveden prostřednictvím systematického internalizátora, a v ostatních případech kód „OTC“;

               h) případně údaj, že obchod podléhal zvláštním podmínkám.

               Informace se poskytují bezplatně po uplynutí patnácti minut od okamžiku, kdy je poskytovatel konsolidovaných obchodních informací uveřejní. Poskytovatel konsolidovaných obchodních informací je schopen tyto informace účinně a jednotně šířit způsobem, který k těmto informacím zajistí rychlý přístup, bez diskriminace a v obecně přijímaných formátech, jež jsou interoperabilní a pro účastníky trhu snadno přístupné a použitelné.

               3. Poskytovatel konsolidovaných obchodních informací zajistí konsolidaci poskytnutých údajů ze všech regulovaných trhů, mnohostranných obchodních systémů, organizovaných obchodních systémů a schválených systémů pro uveřejňování informací a pro finanční nástroje uvedené v regulačních technických normách podle odst. 8 písm. c).

               4. Poskytovatel konsolidovaných obchodních informací provozuje a spravuje účinné správní mechanismy, které mají zamezit střetu zájmů. Organizátor trhu nebo schválený systém pro uveřejňování informací, kteří zároveň provozují službu konsolidovaných obchodních informací, nakládají se všemi shromážděnými informacemi nediskriminačním způsobem a provozují a spravují vhodné mechanismy k oddělení různých obchodních funkcí.

               5. Poskytovatel konsolidovaných obchodních informací má zavedeny řádné bezpečnostní mechanismy, jež zaručují bezpečnost prostředků pro přenos informací a minimalizují riziko poškození údajů a neoprávněného přístupu. Poskytovatel konsolidovaných obchodních informací udržuje přiměřené zdroje a má zavedeny záložní systémy, které mu umožní své služby nabízet a zajišťovat nepřetržitě.

               Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem ke stanovení datových standardů a formátů pro informace, jež mají být uveřejněny v souladu s články 6, 10, 20 a 21 a jež zahrnují identifikaci finančního nástroje, cenu, množství, čas, cenovou notaci, identifikaci obchodního systému a ukazatelů pro zvláštní podmínky, jimž obchod podléhal, jakož i technická opatření na podporu účinného a jednotného šíření informací způsobem, který zajistí, aby tyto informace byly pro účastníky trhu snadno přístupné a použitelné podle odstavců 1 a 2, včetně určení dodatečných služeb, jež by poskytovatel konsolidovaných obchodních informací mohl vykonávat za účelem zvýšení účinnosti trhu.

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 89, kterými objasní, co jsou přiměřené obchodní podmínky pro poskytnutí přístupu k datovým tokům uvedeným v odstavcích 1 a 2 tohoto článku.

               7. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, které upřesňují:

               a) způsob, jakým může poskytovatel konsolidovaných obchodních informací splnit povinnost uveřejňovat informace uvedené v odstavcích 1 a 2;

               b) obsah informací uveřejňovaných podle odstavců 1 a 2;

               c) finanční nástroje, jejichž údaje musí být poskytnuty v datovém toku, a u nekapitálových nástrojů obchodní systémy a schválené systémy pro uveřejňování informací, které musí být uvedeny;

               d) jiný způsob zajištění toho, aby údaje uveřejněné různými poskytovateli konsolidovaných obchodních informací byly jednotné a umožňovaly důkladné zmapování podobných údajů z jiných zdrojů a křížové odkazy na ně a aby bylo možné tyto údaje shromažďovat na úrovni Unie;

               e) konkrétní organizační požadavky stanovené v odstavcích 4 a 5.

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Článek 27h

               Organizační požadavky pro schválený mechanismus pro hlášení obchodů

               1. Schválený mechanismus pro hlášení obchodů má zavedeny odpovídající politiky a opatření umožňující předkládat hlášení o informacích požadovaných podle článku 26 co nejrychleji, nejpozději však do konce pracovního dne následujícího po dni, kdy byl obchod proveden.

               2. Schválený mechanismus pro hlášení obchodů provozuje a spravuje účinné správní mechanismy, které mají zamezit střetu zájmů se zákazníky. Schválený mechanismus pro hlášení obchodů, který je zároveň organizátorem trhu nebo investičním podnikem, zejména nakládá se všemi shromážděnými informacemi nediskriminačním způsobem a provozuje a udržuje vhodné mechanismy k oddělení různých obchodních funkcí.

               3. Schválený mechanismus pro hlášení obchodů má zavedeny řádné bezpečnostní mechanismy, jež zaručují bezpečnost a ověření prostředků pro přenos informací, minimalizují riziko poškození údajů a neoprávněného přístupu k nim a zamezují úniku informací při nepřetržitém zachovávání důvěrnosti údajů. Schválený mechanismus pro hlášení obchodů udržuje přiměřené zdroje a má zavedeny záložní systémy, které mu umožní své služby nabízet a zajišťovat nepřetržitě.

               4. Schválený mechanismus pro hlášení obchodů má zavedeny systémy, které umožňují účinně kontrolovat úplnost hlášení o obchodech, zjišťovat chybějící údaje a zjevné chyby způsobené investičním podnikem, a pokud k takové chybě dojde nebo se zjistí chybějící údaj, sdělit podrobnosti o chybě nebo o chybějícím údaji investičnímu podniku a požadovat, aby takovéto chybné zprávy byly předány znovu.

               Schválený mechanismus pro hlášení obchodů má zavedeny systémy, které mu umožní odhalit chyby nebo chybějící údaje způsobené samotným schváleným mechanismem pro hlášení obchodů a opravit a předat, případně opětovně předat, příslušnému orgánu správné a úplné zprávy o obchodech.

               5. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, které upřesňují:

               a) způsob, jakým může schválený mechanismus pro hlášení obchodů splnit povinnost uveřejňovat informace podle odstavce 1 a

               b) konkrétní organizační požadavky stanovené v odstavcích 2, 3 a 4.

               Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               31)Vkládá se nová hlava, která zní:

               „HLAVA VIa

               Pravomoci orgánu ESMA

               KAPITOLA 1

               PRAVOMOCI A POSTUPY

               Článek 38a

               Vykonávání pravomocí svěřených orgánu ESMA

               Pravomoci svěřené orgánu ESMA či kterémukoli z jeho úředníků nebo dalším osobám pověřeným orgánem ESMA podle článků 38b až 38e nesmějí být užity k tomu, aby se vyžadovalo zpřístupnění informací nebo dokumentů, na něž se vztahuje právní výsada.

               Článek 38b

               Žádost o poskytnutí informací

               1. Orgán ESMA si může prostou žádostí nebo rozhodnutím vyžádat poskytnutí veškerých informací, které jsou nezbytné pro plnění povinností orgánu ESMA podle tohoto nařízení, od těchto osob:

               a)
                     schváleného systému pro uveřejňování informací, poskytovatele konsolidovaných obchodních informací nebo schváleného mechanismus pro hlášení obchodů a investičního podniku nebo organizátora trhu provozujícího obchodní systém pro provozování služeb vykazování údajů schváleného systému pro uveřejňování informací, poskytovatele konsolidovaných obchodních informací nebo schváleného mechanismu pro hlášení obchodů, a osoby, které je ovládají nebo jsou jimi ovládány;

                  b) vedoucích pracovníků osob uvedených v písmenu a);

               c) auditorů a poradců osob uvedených v písmenu a);

               2. Jakákoli prostá žádost o informace uvedená v odstavci 1:

               a) odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;

               b) uvede účel žádosti;

               c) upřesní požadované informace;

               d) zahrne lhůtu, ve které mají být informace poskytnuty;

               e) bude obsahovat prohlášení, že osoba, od níž se informace žádají, nemá povinnosti uvedené informace poskytnout, avšak rozhodne-li se na žádost dobrovolně odpovědět, nesmějí být poskytnuté informace nesprávné nebo zavádějící;

               e) uvede výši pokuty, která bude uložena v souladu s článkem 38e, pokud poskytnuté informace jsou nesprávné nebo zavádějící.

               3. V případě žádosti o poskytnutí informací podle odstavce 1 na základě rozhodnutí orgán ESMA:

               a) odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;

               b) uvede účel žádosti;

               c) upřesní požadované informace;

               d) stanoví lhůtu, ve které mají být informace poskytnuty;

               e) upozorní na penále stanovená v článku 38g, jestliže jsou poskytnuté informace neúplné;

               f) upozorní na pokutu stanovenou v článku 38f, jestliže jsou odpovědi na položené otázky nesprávné nebo zavádějící;

               g) upozorní na možnost odvolat se proti rozhodnutí k odvolacímu senátu orgánu ESMA a nechat rozhodnutí přezkoumat Soudním dvorem Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) v souladu s články 60 a 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               4. Požadované informace poskytují osoby uvedené v odstavci 1 nebo jejich zástupci a v případě právnických osob nebo sdružení bez právní subjektivity osoby zmocněné je zastupovat podle zákona nebo podle stanov. Řádně zmocnění právní zástupci mohou sdělit informace za své klienty. Ti však zůstávají plně odpovědní v případě, že jsou poskytnuté informace neúplné, nesprávné nebo zavádějící.

               5. Orgán ESMA zašle neprodleně kopii prosté žádosti nebo svého rozhodnutí příslušnému orgánu členského státu, na jehož území mají bydliště nebo jsou usazeny osoby uvedené v odstavci 1, jichž se žádost o informace týká.

               Článek 38c

               Obecná šetření

               1. V zájmu plnění povinností podle tohoto nařízení může orgán ESMA provádět veškerá nezbytná šetření osob uvedených v čl. 38b odst. 1. Za tímto účelem jsou úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené zmocněni:

               a) zkoumat jakékoli záznamy, údaje, postupy a jakékoli jiné materiály, které mají význam pro plnění jeho úkolů, a to bez ohledu na nosič, na němž jsou uchovávány;

               b) pořizovat nebo získávat ověřené kopie takových záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů nebo výpisy z nich;

               c) předvolat jakoukoli osobu uvedenou v čl. 38b odst. 1 nebo její zástupce či zaměstnance a požádat je o ústní nebo písemné vysvětlení skutečností nebo dokumentů, které se týkají předmětu a účelu kontroly, a odpovědi zaznamenat;

               d) vyslechnout jakoukoli jinou fyzickou nebo právnickou osobu, která s tím souhlasí, za účelem získání informací souvisejících s předmětem šetření;

               e) požadovat výpisy telefonních hovorů a datových přenosů.

               2. Úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené pro účely šetření podle odstavce 1 vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel šetření. V tomto pověření jsou také uvedena penále stanovená v článku 38i, jestliže požadované záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné materiály či odpovědi osob uvedených v čl. 38b odst. 1 na položené otázky nejsou poskytnuty nebo jsou neúplné, a pokuty stanovené v článku 38h, jestliže jsou odpovědi osob uvedených v čl. 38b odst. 1 na položené otázky nesprávné nebo zavádějící.

               3. Osoby uvedené v čl. 38b odst. 1 jsou povinny se podrobit šetřením zahájeným na základě rozhodnutí orgánu ESMA. V rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel šetření, penále stanovená v článku 38i, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem.

               4. Orgán ESMA s dostatečným předstihem před šetřením uvedeným v odstavci 1 informuje o šetření a o totožnosti pověřených osob příslušný orgán členského státu, na jehož území má šetření probíhat. Úředníci dotčeného příslušného orgánu poskytují na žádost orgánu ESMA těmto pověřeným osobám pomoc při plnění jejich povinností. Úředníci dotčeného příslušného orgánu se mohou na požádání šetření také účastnit.

               5. Jestliže požadavek poskytnout výpisy telefonních hovorů a datových přenosů podle odst. 1 písm. e) vyžaduje podle platného vnitrostátního práva povolení justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze rovněž požádat jako o předběžné opatření.

               6. Jestliže vnitrostátní justiční orgán obdrží žádost o udělení povolení požadovat poskytnutí výpisů telefonních hovorů nebo datových přenosů uvedených v odst. 1 písm. e), uvedený orgán ověří zda:

               a) rozhodnutí přijaté orgánem ESMA uvedené v odstavci 3 je pravé;

               b) opatření, která mají být přijata, jsou přiměřená a nejsou svévolná nebo nadměrná.

               Pro účely písmene b) může vnitrostátní justiční orgán požádat orgán ESMA o podrobné vysvětlení, zejména pokud jde o důvody, na jejichž základě má orgán ESMA podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, jakož i závažnost tohoto údajného porušení a povahu účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost šetření ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu orgánu ESMA. Zákonnost rozhodnutí orgánu ESMA přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Článek 38d

               Kontroly na místě

               1. Orgán ESMA může za účelem plnění svých povinností podle tohoto nařízení provádět veškeré nezbytné kontroly na místě ve všech provozních prostorách osob uvedených v čl. 38b odst. 1.

               2. Úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě smějí vstupovat do všech provozních prostor osob, kterých se rozhodnutí o šetření přijaté orgánem ESMA týká, a mají veškeré pravomoci stanovené v čl. 38b odst. 1. Zároveň jsou oprávněni zapečetit jakékoli provozní prostory a účetní knihy nebo záznamy na dobu a v rozsahu, které jsou pro kontrolu nezbytné.

               3. S dostatečným předstihem před kontrolou informuje orgán ESMA o kontrole příslušný orgán členského státu, na jehož území má probíhat. Vyžaduje-li to řádné provedení a efektivita kontroly, může orgán ESMA po informování relevantního příslušného orgánu provést kontrolu na místě bez předchozího ohlášení. Kontroly v souladu s tímto článkem se provádějí za předpokladu, že relevantní orgán potvrdil, že proti nim nemá námitky.

               4. Úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel kontroly a také penále stanovená v článku 38g pro případ, že se dotyčné osoby kontrole nepodrobí.

               5. Osoby uvedené v čl. 38b odst. 1 se podrobí kontrolám na místě nařízeným na základě rozhodnutí orgánu ESMA. V rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel kontroly, datum, kdy má být kontrola zahájena, penále stanovená v článku 38i, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a dále právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem.

               6. Úředníci příslušného orgánu členského státu, na jehož území má kontrola probíhat, jakož i osoby tímto orgánem pověřené nebo jmenované poskytují na žádost orgánu ESMA aktivní pomoc jeho úředníkům i dalším osobám jím pověřeným. Úředníci příslušného orgánu dotyčného členského státu se mohou kontrol na místě také účastnit.

               7. Orgán ESMA také může požádat, aby příslušné orgány provedly určité vyšetřovací úkoly a kontroly na místě jeho jménem, jak je stanoveno v tomto článku a v čl. 38b odst. 1.

               8. Pokud úředníci orgánu ESMA a další doprovázející osoby tímto orgánem pověřené zjistí, že se určitá osoba odmítá podrobit kontrole nařízené podle tohoto článku, příslušný orgán dotyčného členského státu jim poskytne nezbytnou pomoc a v příslušných případech požádá o pomoc policii nebo rovnocenný vynucovací orgán, který jim provedení kontroly na místě umožní.

               9. Pokud kontrola na místě stanovená v odstavci 1 nebo pomoc stanovená v odstavci 7 vyžaduje podle vnitrostátního práva povolení justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze rovněž požádat jako o předběžné opatření.

               10. Jestliže vnitrostátní justiční orgán obdrží žádost o udělení povolení provést kontrolu na místě podle odstavce 1 nebo pomoc podle odstavce 7, uvedený orgán ověří, zda:

               a)
                     rozhodnutí přijaté orgánem ESMA uvedené v odstavci 4 je pravé;

               b)
                     opatření, která mají být přijata, jsou přiměřená a nejsou svévolná nebo nadměrná.

               Pro účely písmene b) může vnitrostátní justiční orgán požádat orgán ESMA o podrobné vysvětlení, zejména pokud jde o důvody, na jejichž základě má orgán ESMA podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, jakož i závažnost tohoto údajného porušení a povahu účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost šetření ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu orgánu ESMA. Zákonnost rozhodnutí orgánu ESMA přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Článek 38e

               Výměna informací

               Orgán ESMA a příslušné orgány si bez zbytečného odkladu vzájemně poskytují informace požadované pro účely výkonu jejich povinností podle tohoto nařízení.

               Článek 38f

               Služební tajemství

               Povinnost zachovat služební tajemství uvedená v článku 76 směrnice 2014/65/EU se vztahuje na orgán ESMA a na všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro orgán ESMA nebo pro jakoukoli jinou osobu, již orgán ESMA pověřil určitými úkoly, včetně auditorů a odborníků, s nimiž má orgán ESMA uzavřeny smlouvy.

               Článek 38g

               Opatření v oblasti dohledu přijímaná orgánem ESMA

               1. Pokud orgán ESMA zjistí, že se osoba uvedená v čl. 38a odst. 1 písm. a) dopustila některého z případu porušení povinností uvedených v hlavě IVa, přijme jedno nebo více z těchto opatření:

               a) přijme rozhodnutí, které osobě nařizuje porušování povinností ukončit;

               b) přijme rozhodnutí o uložení pokut podle článků 38h a 38i;

               c) vydá veřejná oznámení.

               2. Při přijímání opatření uvedených v odstavci 1 orgán ESMA zohlední povahu a závažnost porušení povinností, přičemž vezme v úvahu tato kritéria:

               a) trvání a četnost porušení povinností;

               b) zda byl spáchán nebo umožněn trestný čin finanční povahy, či zda takový trestný čin jinak souvisí s uvedeným porušením povinností;

               c) zda k porušení povinností došlo úmyslně nebo z nedbalosti;

               d) míru odpovědnosti osoby odpovědné za porušení;

               e) finanční sílu osoby odpovědné za porušení na základě celkového obratu odpovědné právnické osoby nebo ročního příjmu a čistých aktiv odpovědné fyzické osoby;

               f) vliv porušení na zájmy investorů;

               g) výši zisku, kterého osoba odpovědná za porušení dosáhla, nebo ztráty, které zabránila, nebo ztráty, která porušením vznikla třetím stranám, jestliže je lze určit;

               h) míru spolupráce osoby odpovědné za porušení s orgánem ESMA, aniž je dotčena potřeba zajistit vydání zisku, kterého uvedená osoba dosáhla, nebo ztráty, které zabránila;

               i) předchozí porušení ze strany osoby odpovědné za porušení;

               j) opatření, která po porušení přijala osoba odpovědná za porušení, aby zabránila jeho opakování.

               3. Orgán ESMA oznámí veškerá opatření přijatá podle odstavce 1 bez zbytečného odkladu osobě odpovědné za porušení a sdělí je příslušným orgánům členských států a Komisi. Veškerá tato rozhodnutí zveřejní na svých internetových stránkách do deseti pracovních dnů ode dne jejich přijetí.

               Poskytování informací veřejnosti uvedené v prvním pododstavci zahrnuje:

               a)
                     prohlášení potvrzující právo osoby odpovědné za porušení se proti rozhodnutí odvolat;

               b)
                     v příslušných případech prohlášení potvrzující, že odvolání bylo podáno, spolu s upřesněním, že takové odvolání nemá odkladný účinek;

               c)
                     prohlášení potvrzující, že odvolací senát orgánu ESMA může pozastavit uplatňování napadeného rozhodnutí v souladu s čl. 60 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               KAPITOLA 2

               SPRÁVNÍ SANKCE A JINÁ OPATŘENÍ

               Článek 38h

               Pokuty

               1. Pokud v souladu s čl. 38k odst. 5 orgán ESMA zjistí, že se osoba úmyslně nebo z nedbalosti dopustila některého z porušení povinností uvedených v hlavě IVa, přijme rozhodnutí o uložení pokuty podle odstavce 2 tohoto článku.

               Porušení povinnosti se považuje za úmyslné, pokud orgán ESMA zjistí objektivní skutečnosti, které prokazují, že osoba jednala úmyslně s cílem porušit povinnosti.

               2. Maximální výše pokuty uvedené v odstavci 1 činí 200 000 EUR nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, odpovídající hodnotu v národní měně.  .

               3. Za účelem stanovení výše pokuty podle odstavce 1 orgán ESMA zohlední kritéria uvedená v čl. 38g odst. 2.

               Článek 38i

               Penále

               1. Orgán ESMA rozhodnutím uloží penále s cílem přimět:

               a) osobu porušování povinností ukončit v souladu s rozhodnutím přijatým podle čl. 38b odst. 1 písm. a);

               b) osobu uvedenou v čl. 38b odst. 1, aby:

               –poskytla úplné informace, o které byla požádána na základě rozhodnutí podle článku 38b,

               –aby se podrobila šetření, a zejména předložila úplné záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné požadované materiály a doplnila a opravila další informace poskytnuté v šetření zahájeném na základě rozhodnutí podle článku 38c;

               –aby se podrobila kontrole na místě nařízené rozhodnutím podle článku 38d.

               2. Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se ukládá za každý den prodlení.

               3. Bez ohledu na odstavec 2 činí výše penále 3 % průměrného denního obratu v předchozím hospodářském roce nebo v případě fyzických osob 2 % průměrného denního příjmu v předchozím kalendářním roce. Penále se vypočítá ode dne určeného v rozhodnutí, kterým se ukládá.

               4. Penále lze uložit na dobu, která nepřesáhne šest měsíců ode dne oznámení rozhodnutí orgánu ESMA. Po skončení této doby orgán ESMA opatření přezkoumá.

               Článek 38j

               Zveřejňování, povaha, vynucování a alokace pokut a penále

               1. Orgán ESMA zveřejní každou pokutu a penále uložené podle článků 38h a 38i s výjimkou případů, kdy by jejich zveřejnění vážně ohrozilo finanční trhy nebo způsobilo zúčastněným subjektům nepřiměřenou škodu. Tyto zveřejněné informace nesmějí obsahovat osobní údaje ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001.

               2. Pokuty a penále uložené podle článků 38h a 38i jsou správní povahy.

               3. Rozhodne-li se orgán ESMA neuložit žádné pokuty nebo penále, uvědomí o tom Evropský parlament, Radu, Komisi a příslušné orgány členského státu a uvede důvody svého rozhodnutí.

               4. Pokuty a penále uložené podle článků 38h a 38i jsou vynutitelné.

               5. Vynucování se řídí předpisy občanského procesního práva platného ve státě, na jehož území k výkonu dochází.

               6. Pokuty a penále jsou příjmem souhrnného rozpočtu Evropské unie.

               Článek 38k

               Procesní pravidla pro přijímání opatření v oblasti dohledu a ukládání pokut

               1. Zjistí-li orgán ESMA při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat jeden či více případů porušení povinností uvedených v hlavě IVa, jmenuje v rámci orgánu ESMA nezávislého vyšetřujícího úředníka, aby věc vyšetřil. Určený úředník se nesmí účastnit ani se přímo či nepřímo nesměl účastnit dohledu nad poskytovatelem služeb hlášení údajů ani postupu schvalování poskytovatele služeb hlášení údajů a své funkce plní nezávisle na orgánu ESMA.

               2. Vyšetřující úředník uvedený v odstavci 1 vyšetří údajná porušení povinností, přičemž vezme v úvahu veškeré připomínky vyšetřovaných osob, a kompletní spis se svým nálezem předá orgánu ESMA.

               3. Za účelem plnění svých úkolů může vyšetřující úředník využívat pravomoc k tomu, aby si vyžádal informace podle článku 38b a provedl šetření a kontroly na místě podle článků 38c a 38d.

               4. Při plnění svých úkolů má vyšetřující úředník přístup ke všem dokumentům a informacím, které orgán ESMA shromáždil v rámci své činnosti v oblasti dohledu.

               5. Jakmile vyšetřující úředník vyšetřování dokončí a předtím, než spis se svým nálezem předá orgánu ESMA, poskytne vyšetřovaným osobám příležitost se k vyšetřovaným záležitostem vyjádřit. Svůj nález zakládá pouze na skutečnostech, ke kterým měly dotyčné osoby příležitost se vyjádřit.

               6. V průběhu vyšetřování podle tohoto článku je plně respektováno právo dotčených osob na obhajobu.

               7. Při předání spisu s nálezem orgánu ESMA o tom vyšetřující úředník uvědomí vyšetřované osoby. Ty mají právo do spisu nahlížet s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně jejich obchodních tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace, které se týkají třetích osob.

               8. Na základě spisu obsahujícího nález vyšetřujícího úředníka, a pokud o to vyšetřované osoby požádají, po vyslechnutí uvedených osob v souladu s článkem 381 orgán ESMA rozhodne, zda se vyšetřované osoby dopustily jednoho či více porušení povinností uvedených v hlavě IVa, a pokud je tomu tak, přijme opatření v oblasti dohledu podle článku 38m.

               9. Vyšetřující úředník se jednání orgánu ESMA neúčastní ani do jeho rozhodování jinak nezasahuje.

               10. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 do [ÚP: vložte prosím datum 24 měsíců po vstupu v platnost], v nichž upřesní procesní pravidla pro výkon pravomoci ukládat pokuty nebo penále, včetně ustanovení o právu na obhajobu, ustanovení o lhůtách a o výběru pokut nebo penále a promlčecích lhůtách týkajících se ukládání a vynucování pokut a penále.

               11. Zjistí-li orgán ESMA při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat trestný čin, postoupí věc příslušným vnitrostátním orgánům činným v trestním řízení. Orgán ESMA kromě toho neuloží pokuty nebo penále v případech, kdy stejné skutečnosti nebo skutečnosti, jež jsou v podstatě totožné, vedly v rámci trestního řízení podle vnitrostátních právních předpisů k osvobozujícímu nebo odsuzujícímu rozhodnutí, které již nabylo právní moci.

               Článek 381

               Vyjádření účastníků řízení

               1. Před přijetím jakéhokoli rozhodnutí podle článků 38g, 38ha 38i poskytne orgán ESMA účastníkům řízení příležitost vyjádřit se k jeho zjištěním. Orgán ESMA založí svá rozhodnutí pouze na zjištěních, ke kterým měli účastníci řízení příležitost se vyjádřit.

               První pododstavec se nevztahuje na situace, kdy je třeba přijmout naléhavá opatření s cílem zabránit významnému a bezprostřednímu poškození finančního systému. V uvedeném případě může orgán ESMA přijmout prozatímní rozhodnutí s tím, že co nejdříve po přijetí svého rozhodnutí musí dát dotyčným osobám příležitost k vyjádření.

               2. V průběhu řízení musí být plně respektováno právo vyšetřovaných osob na obhajobu. Mají právo nahlížet do spisů orgánu ESMA, s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně jejich obchodního tajemství. Právo na přístup ke spisu se nevztahuje na důvěrné informace ani na interní přípravné dokumenty orgánu ESMA.

               Článek 38m

               Přezkum Soudním dvorem

               Soudní dvůr má neomezenou pravomoc přezkoumávat rozhodnutí, jimiž orgán ESMA uložil pokutu nebo penále. Uloženou pokutu nebo penále může zrušit, snížit nebo zvýšit.

               Článek 38n

               Poplatky za povolení a dohled

               1. Orgán ESMA účtuje poskytovatelům služeb hlášení údajů poplatky v souladu s tímto nařízením a s akty v přenesené pravomoci přijatými podle odstavce 3. Tyto poplatky plně pokrývají výdaje orgánu ESMA nezbytné pro schválení poskytovatelů služeb hlášení údajů a dohled nad nimi a pro náhradu veškerých nákladů, jež mohou příslušným orgánům vzniknout na základě tohoto nařízení, zejména v důsledku přenesení úkolů podle článku 38o.

               2. Výše individuálního poplatku účtovaného konkrétnímu poskytovateli služeb hlášení údajů pokrývá veškeré správní náklady vzniklé orgánu ESMA na jeho činnosti v souvislosti s prospektem, včetně jeho dodatků, vydaných emitentem, osobou nabízející cenné papíry nebo osobou, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu. Je přiměřený obratu emitenta, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu.

               3. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 do [ÚP: vložte prosím datum 24 měsíců po vstupu v platnost], v nichž upřesní typ poplatků, úkony, za něž se poplatky vybírají, výši poplatků a způsob, jakým mají být uhrazeny.“

               Článek 38o

               Přenášení úkolů z orgánu ESMA na příslušné orgány

                1. Je-li to nezbytné k řádnému splnění úkolu v oblasti dohledu, může orgán ESMA konkrétní úkoly v oblasti dohledu přenést na příslušný orgán členského státu v souladu s obecnými pokyny vydanými orgánem ESMA podle článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010. Mezi tyto konkrétní úkoly v oblasti dohledu mohou patřit zejména pravomoc žádat o informace podle článku 38b a provádět šetření a kontroly na místě podle článku 38c a článku 38d.

               2. Před přenesením úkolu orgán ESMA konzultuje s relevantním příslušným orgánem:

               a) rozsah úkolu, jenž má být přenesen;

               b) harmonogram pro splnění úkolu a

               c) předávání potřebných informací orgánem ESMA a orgánu ESMA.

               3. V souladu s nařízením o poplatcích, které Komise přijme podle čl. 38n odst. 3, poskytne orgán ESMA příslušnému orgánu náhradu nákladů, jež mu v důsledku výkonu přenesených úkolů vzniknou.

               4. Rozhodnutí uvedené v odstavci 1 orgán ESMA v náležitých intervalech přezkoumává. Přenesení úkolů lze kdykoli odvolat.

               32)5. Přenesení úkolů nemá vliv na odpovědnost orgánu ESMA a neomezuje jeho schopnost provádět přenesenou činnost a dohlížet na ni.“; Článek 50 se mění takto:

               a)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 1 odst. 9, čl. 2 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, článku 27c, čl. 31 odst. 4, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10 a čl. 52 odst. 10 a 12 je Komisi svěřena na dobu neurčitou od 2. července 2014.“;

               b)v odstavci 3 se první věta nahrazuje tímto:

               „Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 9, čl. 2 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, článku 27c, čl. 31 odst. 4, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10 a čl. 52 odst. 10 a 12. kdykoli zrušit.“;

               c)v odstavci 5 se první věta nahrazuje tímto:

                „Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 1 odst. 9, čl. 2 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, článku 27c,  čl. 31 odst. 4, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10 a čl. 52 odst. 10 a 12 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví ve lhůtě tří měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví.“;

               33)v článku 52 se doplňují tyto odstavce 13 a 14, které znějí:

               „13.
                     Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávy o fungování služby konsolidovaných obchodních informací vytvořené v souladu s hlavou IVa. Zprávu k čl. 27d odst. 1 předloží do 3. září 2019. Zprávu k čl. 27d odst. 2 předloží do 3. září 2021.

               Zprávy stanovené v prvním pododstavci hodnotí fungování služby konsolidovaných obchodních informací podle těchto kritérií:

               a)
                     dostupnost a včasnost poobchodních informací v konsolidovaném formátu zachycujícím veškeré obchody bez ohledu na to, zda jsou či nejsou prováděny v obchodním systému;

               b)
                     dostupnost a včasnost všech nebo části poobchodních informací vysoké kvality ve formátech snadno přístupných a použitelných pro účastníky trhu a za přiměřených obchodních podmínek.

               Pokud Komise dospěje k závěru, že poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací neposkytovali informace způsobem, který by splňoval kritéria stanovená v druhém pododstavci, připojí Komise ke své zprávě žádost na orgán ESMA, aby zahájil jednací řízení na určení podnikatelského subjektu provozujícího službu konsolidovaných obchodních informací v zadávacím řízení na veřejnou zakázku vedeném orgánem ESMA. Orgán ESMA toto řízení zahájí poté, co obdrží od Komise žádost, za podmínek stanovených v žádosti Komise a v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (**).

               14.
                     V případě zahájení řízení stanoveného v odstavci 13 přijme Komise akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 tím, že určí opatření:

               a)
                     ke stanovení doby trvání smlouvy s podnikatelským subjektem provozujícím službu konsolidovaných obchodních informací a postupu a podmínek pro prodloužení této smlouvy a pro zahájení nového zadávacího řízení;

               b)
                     ke stanovení toho, aby podnikatelský subjekt provozoval službu konsolidovaných obchodních informací na výhradním základě a žádný jiný subjekt nezískal povolení působit jako poskytovatel konsolidovaných obchodních informací v souladu s článkem 27a;

               c)
                     ke zmocnění orgánu ESMA, aby zajistil, že podnikatelský subjekt provozující službu konsolidovaných obchodních informací určený v zadávacím řízení dodržuje podmínky dané zakázky;

               d)
                     k zajištění toho, aby poobchodní informace poskytované podnikatelským subjektem provozujícím službu konsolidovaných obchodních informací byly vysoké kvality, ve formátech snadno přístupných a použitelných pro účastníky trhu a v konsolidovaném formátu zachycujícím celý trh;

               e)
                     k zajištění toho, aby poobchodní informace byly poskytovány za přiměřených obchodních podmínek na konsolidovaném i nekonsolidovaném základě a odpovídaly potřebám uživatelů těchto informací v celé Unii;

               f)
                     k zajištění toho, aby obchodní systémy a schválené systémy pro uveřejňování informací poskytovaly své obchodní údaje podnikatelskému subjektu provozujícímu službu konsolidovaných obchodních informací určenému v zadávacím řízení vedeném orgánem ESMA za přiměřených nákladů;

               g)
                     k upřesnění opatření pro případ, že podnikatelský subjekt provozující službu konsolidovaných obchodních informací určený v zadávacím řízení nedodrží podmínky dané zakázky;

               h)
                     k upřesnění ujednání, v jejichž rámci mohou poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací schválení podle článku 27a i nadále provozovat službu konsolidovaných obchodních informací, pokud zmocnění stanovené v písmenu b) tohoto odstavce není využíváno nebo nebyl v zadávacím řízení určen žádný subjekt, do doby, než bude dokončeno nové zadávací řízení a k provozování služby konsolidovaných obchodních informací bude určen podnikatelský subjekt.

               *
                     Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků, o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 19).

               **
                     Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

               34)Vkládají se nové články 54 a 54b, které znějí:

               „Článek 54a
                  Přechodná opatření týkající se orgánu ESMA

               1.  Všechny pravomoci a povinnosti související s dohledovou a vynucovací činností v oblasti poskytovatelů služeb hlášení údajů, které byly svěřeny příslušným orgánům podle článku 67 směrnice 2014/65/EU, budou ukončeny dne [ÚP: vložte prosím datum 36 měsíců po vstupu v platnost]. Uvedené pravomoci a povinnosti převezme k témuž datu orgán ESMA.

               2.  Veškeré spisy a pracovní dokumenty související s dohledovou a vynucovací činností v oblasti poskytovatelů služeb hlášení údajů, včetně jakýchkoli probíhajících přezkumů a donucovacích opatření, nebo jejich ověřené kopie, převezme orgán ESMA k datu uvedenému v odstavci 1.

               Žádost o povolení, kterou příslušné orgány obdržely do [ÚP: vložte prosím datum 30 měsíců po vstupu v platnost], se však orgánu ESMA nepostupuje a rozhodnutí o registraci či o zamítnutí registrace přijme relevantní orgán.

               3.  Příslušné orgány uvedené v odstavci 1 zajistí, aby veškeré stávající záznamy a pracovní dokumenty nebo jejich ověřené kopie byly předány orgánu ESMA co nejdříve a v každém případě poskytovateli služeb hlášení údajů. Tyto příslušné orgány rovněž poskytnou orgánu ESMA veškerou nezbytnou pomoc a rady, jež umožní účinné a účelné předání a převzetí dohledové a vynucovací činnosti v oblasti poskytovatelů služeb hlášení údajů.

               4.  Orgán ESMA jedná jako právní nástupce příslušných orgánů uvedených v odstavci 1 v jakýchkoli správních nebo soudních řízeních, která vyplývají z dohledové a vynucovací činnosti vykonávané těmito příslušnými orgány ve vztahu k záležitostem, na něž se vztahuje toto nařízení.

               5.  Povolení poskytovatele služeb hlášení údajů udělené příslušným orgánem v souladu s odstavcem 1 zůstává v platnosti i po převodu pravomocí na orgán ESMA.

               Článek 54b
                  Vztahy s auditory

               1.
                     Každá osoba oprávněná ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES(*), která u poskytovatele služeb hlášení údajů plní úkol uvedený v článku 34 směrnice 2013/34/EU nebo v článku 73 směrnice Rady 2009/65/ES nebo jiný úkol stanovený právními předpisy, je povinna bezodkladně sdělit orgánu ESMA každou skutečnost nebo rozhodnutí týkající se daného podniku, jež zjistí při plnění tohoto úkolu a jež by mohly:

               a)
                     představovat závažné porušení právních a správních předpisů, které stanoví podmínky pro povolení nebo které výslovně upravují výkon činnosti poskytovatele služeb hlášení údajů;

               b)
                     narušit pokračování činnosti poskytovatele služeb hlášení údajů;

               c)
                     způsobit, že bude odmítnuto ověření účtů nebo k nim bude udělen výrok s výhradou.

               Tato osoba má rovněž povinnost oznámit veškeré skutečnosti a rozhodnutí, jež zjistí při plnění jednoho z úkolů podle prvního pododstavce v podniku, který je v úzkém propojení s poskytovatelem služeb hlášení údajů, u něhož tato osoba plní svůj úkol.

               2.
                     Sdělí-li osoby oprávněné ve smyslu směrnice 2006/43/ES v dobré víře příslušným orgánům jakékoli skutečnosti nebo rozhodnutí uvedené v odstavci 1, nepovažuje se to za porušení jakýchkoli smluvních ani zákonných omezení v poskytování informací, a těmto osobám nevzniká žádná odpovědnost.

               *
                     Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES ze dne 17. května 2006 o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek, o změně směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a o zrušení směrnice Rady 84/253/EHS (Úř. věst. L 157, 9.6.2006, s. 87).

               Článek 7

               Změny nařízení (EU) 2015/760 o evropských fondech dlouhodobých investic

               Nařízení (EU) 2015/760 se mění takto:

               1)článek 2 se mění takto:

               a)bod 10 se nahrazuje tímto:

               „10.
                     „příslušným orgánem“ jakýkoliv příslušný orgán uvedený v čl. 4 odst. 1 písm. f) a h) směrnice 2011/61/EU;“

               b)bod 11) se zrušuje;

               2)v článku 3 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

               „3.
                     Orgán ESMA vede centrální veřejný rejstřík všech fondů ELTIF, jimž bylo uděleno povolení podle tohoto nařízení, s uvedením správce fondu ELTIF. Tento rejstřík je zpřístupněn veřejnosti v elektronické podobě.“;

               3)článek 5 se mění takto:

               a)odstavec 1 se mění takto:

               i)první pododstavec se nahrazuje tímto:

               „Žádost o povolení působit jako fond ELTIF se podává orgánu ESMA.“;

               ii)ve druhém pododstavci se doplňuje nové písmeno e), které zní:

               „e)
                     seznam členských států, v nichž má být fond ELTIF nabízen.“;

               iii)třetí pododstavec se nahrazuje tímto:

               „Orgán ESMA může požadovat objasnění a informace, pokud jde o dokumentaci a informace poskytnuté podle druhého pododstavce.“;

               b)odstavec 2 se mění takto:

               i)první pododstavec se nahrazuje tímto:

               „Žádost o schválení správy fondu ELTIF, pro nějž se požaduje povolení v souladu s odstavcem 1, smí u orgánu ESMA podat pouze unijní správce alternativního investičního fondu, jemuž bylo uděleno povolení podle směrnice 2011/61/EU.“;

               ii)poslední pododstavec se nahrazuje tímto:

               „Orgán ESMA může požádat příslušný orgán unijního správce alternativního investičního fondu o objasnění a informace, pokud jde o dokumentaci uvedenou ve druhém pododstavci nebo o ověření, zda fondy ELTIF spadají do působnosti povolení unijního správce alternativního investičního fondu ke správě alternativních investičních fondů. Příslušný orgán unijního správce alternativního investičního fondu je povinen odpovědět do deseti pracovních dnů ode dne obdržení žádosti podané orgánem ESMA.“;

               c)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4.
                     Veškeré následné změny dokumentace uvedené v odstavcích 1 a 2 se neprodleně oznámí orgánu ESMA.“;

               d)odstavec 5 se nahrazuje tímto:

               „5.
                     Odchylně od odstavců 1 až 3 požádá unijní alternativní investiční fond, jehož právní forma umožňuje, aby se spravoval sám, a jehož řídící orgán se rozhodne nejmenovat správce nesamosprávného alternativního investičního fondu, orgán ESMA o udělení povolení působit jako fond ELTIF v souladu s tímto nařízením a současně o povolení být správcem alternativního investičního fondu v souladu se směrnicí 2011/61/EU.

               Žádost o povolení působit jako samosprávný fond ELTIF musí obsahovat:

               a)
                     statut nebo zakládací dokumenty fondu;

               b)
                     údaje o totožnosti depozitáře;

               c)
                     popis informací, které mají být poskytnuty investorům, včetně popisu způsobů, jakými se bude postupovat při řešení stížností podaných neprofesionálními investory.

               e)
                     seznam členských států, v nichž má být ELTIF nabízen;

                f)
                     informace uvedené v čl. 7 odst. 2 písm. a) až e) směrnice 2011/61/EU.

               Orgán ESMA informuje unijní alternativní investiční fond o tom, zda byla povolení podle prvního pododstavce udělena, do tří měsíců ode dne podání úplné žádosti.“;

               e)doplňují se nové odstavce 6 a 7, které znějí:

               „6. Orgán ESMA neprodleně informuje příslušné orgány členských států, v nichž mát být ELTIF nabízen v souladu s čl. 31 odst. 2., o povoleních udělených podle článku 6.“;

               7. Oznámení uvedené v odstavci 6 musí zahrnovat tyto údaje:

               a)
                     označení správce fondu ELTIF, fondu ELTIF a členského státu, v němž má ELTIF sídlo nebo správní ústředí;

               b)
                     statut nebo zakládací dokumenty fondu ELTIF;

               c)
                     totožnost depozitáře fondu ELTIF;

               d)
                     popis informací, které mají být poskytnuty investorům;

               e)
                     popis způsobů, jakými se bude postupovat při řešení stížností podaných neprofesionálními investory;

               f)
                     prospekt a v příslušných případech sdělení klíčových informací podle nařízení (EU) č. 1286/2014;

               g)
                     informace o zařízení podle článku 26.“;

               4)článek 6 se mění takto:

               a)odstavce 1 až 3 se nahrazují tímto:

               „1.
                     Unijnímu alternativnímu investičnímu fondu se udělí povolení působit jako fond ELTIF, pouze pokud orgán ESMA:

               a)
                     shledá, že tento unijní alternativní investiční fond splňuje všechny požadavky tohoto nařízení;

               b)
                     schválil žádost unijního správce alternativního investičního fondu povoleného v souladu se směrnicí 2011/61/EU o správu fondu ELTIF, statut nebo zakládací dokumenty fondu a volbu depozitáře.

               2.
                     Pokud unijní alternativní investiční fond žádá o povolení podle čl. 5 odst. 5 tohoto nařízení, orgán ESMA tomuto unijnímu alternativnímu investičnímu fondu udělí povolení působit jako fond ELTIF, pouze pokud:

               a)
                     shledá, že tento unijní alternativní investiční fond je v souladu s tímto nařízením;

               b)
                     shledá, že tento unijní alternativní investiční fond splňuje požadavky směrnice 2011/61/EU;

               c)
                     schválil statut nebo zakládací dokumenty fondu a volbu depozitáře.

               3.
                     Orgán ESMA může odmítnout schválit žádost unijního správce alternativních investičních fondů o správu fondu ELTIF, pouze pokud unijní správce alternativních investičních fondů:

               a)
                     není v souladu s tímto nařízením;

               b)
                     není v souladu se směrnicí 2011/61/EU, pokud jde o fond ELTIF, který hodlá spravovat;

               c)
                     nezískal povolení příslušného orgánu unijního správce alternativních investičních fondů ke správě alternativních investičních fondů, které sledují obdobné investiční strategie jako typ fondů, na něž se vztahuje toto nařízení;

               d)
                     nepředložil dokumentaci uvedenou v čl. 5 odst. 2 nebo jakékoli objasnění či informace požadované podle čl. 5 odst. 2.

               Dříve než orgán ESMA odmítne žádost schválit, věc konzultuje s příslušným orgánem unijního správce alternativních investičních fondů.“;

               b)odstavec 4 se zrušuje;

               c)odstavec 5 se nahrazuje tímto:

               „5.
                     Orgán ESMA unijnímu alternativnímu investičnímu fondu sdělí důvod, proč mu odmítl udělit povolení působit jako fond ELTIF.“;

               d)odstavce 6 a 7 se zrušují;

               5)vkládá se nový článek 6a, který zní:

               „Článek 6a

               Odnětí povolení

               1. Aniž je dotčen článek 35, orgán ESMA zruší povolení pro fond ELTIF v případě, že správce uvedeného fondu ELTIF splňuje některou z těchto podmínek:

               a)
                     správce se povolení výslovně vzdal nebo jej nevyužil do šesti měsíců poté, co bylo povolení uděleno;

               b)
                     správce povolení získal na základě nepravdivého prohlášení nebo jinými protiprávními prostředky;

               c)
                     fond ELTIF již nesplňuje podmínky, za nichž mu bylo povolení uděleno.

               2. Zrušení povolení nabývá účinku okamžitě v celé Unii.“;

               6)V článku 7 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

               „3.
                     Správce fondu ELTIF odpovídá za zajištění souladu s tímto nařízením a s příslušnými požadavky směrnice 2011/61/EU, pokud jde o fond ELTIF. Správce fondu ELTIF rovněž odpovídá za jakékoli ztráty nebo škody vzniklé v důsledku nedodržování tohoto nařízení.“;

               7)v čl. 17 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Datum uvedené v prvním pododstavci písm. a) zohlední zvláštnosti a vlastnosti aktiv, do nichž bude fond ELTIF investovat, ale nepřekročí buď pět let ode dne udělení povolení působit jako fond ELTIF, nebo polovinu doby trvání fondu ELTIF, jež je stanovena v souladu s čl. 18 odst. 3, podle toho, co nastane dříve. Za výjimečných okolností může orgán ESMA po předložení řádně odůvodněného investičního plánu schválit prodloužení této lhůty nejvýše o jeden další rok.“;

               8)v čl. 18 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:

               „b)
                     v okamžiku udělení povolení fondu ELTIF a po celou dobu trvání fondu ELTIF je jeho správce schopen orgánu ESMA prokázat, že má zaveden řádný systém řízení likvidity a účinné postupy pro sledování rizik likvidity fondu ELTIF, které jsou v souladu s dlouhodobou investiční strategií fondu ELTIF a navrhovanými pravidly pro odkup;“

               9)v článku 21 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1.
                     Každý fond ELTIF přijme podrobný harmonogram pro řádný prodej svých aktiv s cílem odkoupit od investorů jejich podílové jednotky nebo akcie po konci doby jeho trvání a zpřístupní jej orgánu ESMA nejpozději ve lhůtě jednoho roku přede dnem, ke kterému končí doba trvání fondu ELTIF.“;

               10)v čl. 23 odst. 3 se písmeno f) nahrazuje tímto:

                „f)
                     veškeré další informace, které orgán ESMA považuje za důležité pro účely odstavce 2.“;

               11)v článku 24 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1.
                     Fond ELTIF zašle svůj prospekt, jakékoli jeho změny a svou výroční zprávu orgánu ESMA. Na vyžádání poskytne fond ELTIF tyto dokumenty příslušnému orgánu správce fondu ELTIF. Fond ELTIF tyto dokumenty poskytne ve lhůtě stanovené orgánem ESMA a příslušným orgánem správce fondu ELTIF.“;

               12)v článku 28 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:

               „3.
                     Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36a do [ÚP: vložte datum 24 měsíců po vstupu v platnost], jimiž upřesní postup interního hodnocení toho, zda je vhodné fond ELTIF nabízet neprofesionálním investorům uvedeným v odstavci 1, a zároveň zajistí jednotnost s ustanoveními týkajícími se posouzení vhodnosti a přiměřenosti podle článku 25 směrnice 2014/65/EU*.

               ___________________________________

               * Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349).“;

               13)články 31, 32, 33 a 34 se nahrazují tímto:

               „Článek 31

               Nabízení podílových jednotek nebo akcií fondů ELTIF

               Správce fondu ELTIF může nabízet podílové jednotky nebo akcie tohoto fondu ihned poté, co byl orgánem ESMA informován o oznámení uvedeném v čl. 5 odst. 6.

                Článek 32

               Dohled orgánu ESMA

               1.
                     Orgán ESMA zajistí průběžné uplatňování tohoto nařízení.

               2.
                     Orgán ESMA dohlíží nad dodržováním statutu nebo zakládacích dokumentů fondu ELTIF a povinností stanovených v prospektu, jež jsou v souladu s tímto nařízením.

               3.
                     Pro účely plnění úkolů jemu svěřených tímto nařízením a s cílem zajistit vysokou úroveň dohledu uplatňuje orgán ESMA všechny příslušné právní předpisy Unie, a pokud jsou těmito právními předpisy Unie směrnice, také vnitrostátní právní předpisy, jež tyto směrnice provádějí.

               4.
                     Příslušné orgány sledují, zda subjekty kolektivního investování zřízené nebo nabízené na jejich území nepoužívají označení „ELTIF“ nebo nevzbuzují dojem, že představují ELTIF, aniž by k tomu měly povolení v souladu s tímto nařízením.

               Domnívá-li se příslušný orgán, že subjekt kolektivního investování používá označení „ELTIF“ nebo vzbuzuje dojem, že představuje ELTIF, aniž by k tomu měl povolení v souladu s tímto nařízením, neprodleně o tom informuje orgán ESMA.

                Článek 33

               Výkon pravomocí podle článků 34, 34a a 34b

               Pravomoci svěřené články 34, 34a a 34b orgánu ESMA či kterémukoli z jeho úředníků nebo dalším osobám pověřeným orgánem ESMA nesmějí být využity k tomu, aby se vyžadovalo zpřístupnění informací nebo dokumentů, na něž se vztahuje právní výsada.

               Článek 34

               Žádosti o informace

               1.
                     Orgán ESMA si může prostou žádostí nebo rozhodnutím vyžádat poskytnutí veškerých informací, které jsou nezbytné pro plnění jeho povinností podle tohoto nařízení, od těchto osob:

                  a)
                     správců fondů ELTIF;

                  b)
                     osob podílejících se na správě fondů ELTIF;

                  c)
                     třetích stran, na něž správce fondu ELTIF přenesl funkce;

                  d)
                     osob jinak úzce a významně spřízněných nebo propojených se správou fondů ELTIF.

               2.
                     V prosté žádosti o informace uvedené v odstavci 1 musí být:

               a)
                     uveden odkaz na tento článek jako na právní základ žádosti;

               b)
                     uveden účel žádosti;

               c)
                     upřesněny požadované informace;

               d)
                     obsažena lhůta, ve které mají být informace poskytnuty;

               e)
                     obsaženo prohlášení, že osoba, od níž se informace požadují, nemá povinnost uvedené informace poskytnout, avšak rozhodne-li se na žádost dobrovolně odpovědět, nesmějí být poskytnuté informace nesprávné nebo zavádějící;

               f)
                     uvedena výše pokuty, která je v souladu s článkem 35a uložena v případě, že poskytnuté informace jsou nesprávné nebo zavádějící.

               3.
                     V případě žádosti o poskytnutí informací podle odstavce 1 na základě rozhodnutí orgán ESMA:

               a)
                     uvede odkaz na tento článek jako na právní základ žádosti;

               b)
                     uvede účel žádosti;

               c)
                     upřesní požadované informace;

               d)
                     stanoví lhůtu, ve které mají být informace poskytnuty;

               e)
                     uvede penále stanovená v článku 35b v případě, že jsou poskytnuté informace neúplné;

               f)
                     upozorní na pokutu stanovenou v čl. 35a odst. 3 ve spojení s čl. 35a odst. 2 písm. n), jestliže jsou odpovědi na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící;

               g)
                     upozorní na právo odvolat se proti rozhodnutí k odvolacímu senátu a nechat rozhodnutí přezkoumat Soudním dvorem Evropské unie v souladu s články 60 a 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               4.
                     Požadované informace poskytují osoby uvedené v odstavci 1 nebo jejich zástupci a v případě právnických osob nebo sdružení bez právní subjektivity osoby zmocněné je zastupovat podle zákona nebo podle stanov. Řádně zmocnění právní zástupci mohou informace sdělit za své klienty. Ti však zůstávají plně odpovědní v případě, že jsou poskytnuté informace neúplné, nesprávné nebo zavádějící.

               5.
                     Orgán ESMA zašle neprodleně kopii prosté žádosti nebo svého rozhodnutí příslušnému orgánu členského státu, na jehož území mají osoby uvedené v odstavci 1, jichž se žádost o informace týká, bydliště nebo sídlo.“;

               14)vkládají se nové články 34a, 34b, 34c a 34d, které znějí:

               „Článek 34a

               Obecná šetření

               1.
                     V zájmu plnění povinností podle tohoto nařízení může orgán ESMA provádět veškerá nezbytná šetření osob uvedených v čl. 34 odst. 1. Za tímto účelem jsou úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené zmocněni:

               a)
                     zkoumat jakékoli záznamy, údaje, postupy a jakékoli jiné materiály, které mají význam pro plnění jeho úkolů, a to bez ohledu na nosič, na němž jsou uchovávány;

               b)
                     pořizovat nebo získávat ověřené kopie takových záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů nebo výpisy z nich;

               c)
                     předvolat jakoukoli osobu uvedenou v čl. 34 odst. 1 nebo její zástupce či zaměstnance a požádat je o ústní nebo písemné vysvětlení skutečností nebo dokumentů, které se týkají předmětu a účelu kontroly, a odpovědi zaznamenat;

               d)
                     vyslechnout jakoukoli jinou fyzickou nebo právnickou osobu, která s tím souhlasí, za účelem získání informací souvisejících s předmětem šetření;

               e)
                     požadovat výpisy telefonních hovorů a datových přenosů.

               2.
                     Úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené pro účely šetření podle odstavce 1 vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel šetření. V tomto pověření jsou také uvedena penále stanovená v článku 35b, jestliže požadované záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné materiály či odpovědi osob uvedených v čl. 34 odst. 1 na položené otázky nejsou poskytnuty nebo jsou poskytnuty neúplné, a pokuty stanovené v čl. 35a odst. 3 ve spojení s čl. 35a odst. 2 písm. o), jestliže jsou odpovědi osob uvedených v čl. 34 odst. 1 na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící.

               3.
                     Osoby uvedené v čl. 34 odst. 1 se podrobí šetřením zahájeným na základě rozhodnutí orgánu ESMA. V rozhodnutí jsou uvedeny předmět a účel šetření, penále stanovená v článku 35b, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem Evropské unie.

               4.
                     Orgán ESMA s dostatečným předstihem před šetřením informuje o šetření a o totožnosti pověřených osob příslušný orgán členského státu, na jehož území má šetření probíhat. Úředníci dotčeného příslušného orgánu poskytují na žádost orgánu ESMA těmto pověřeným osobám součinnost při plnění jejich povinností. Úředníci dotčeného příslušného orgánu se mohou na požádání šetření také účastnit.

               5.
                     Jestliže požadavek poskytnout výpisy telefonních hovorů nebo datových přenosů podle odst. 1 písm. e) vyžaduje podle vnitrostátního práva povolení justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze rovněž požádat jako o zajišťovací opatření.

               6.
                     Jestliže vnitrostátní justiční orgán obdrží žádost o povolení požadovat poskytnutí výpisů telefonních hovorů nebo datových přenosů uvedených v odst. 1 písm. e), uvedený orgán ověří, že:

               a) rozhodnutí přijaté orgánem ESMA uvedené v odstavci 3 je pravé;

               b) opatření, která mají být přijata, jsou přiměřená a nejsou svévolná nebo nepřiměřená.

               Pro účely písmene b) může vnitrostátní justiční orgán požádat orgán ESMA o podrobné vysvětlení, zejména pokud jde o důvody, na jejichž základě má orgán ESMA podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, jakož i o závažnost tohoto údajného porušení a povahu účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost šetření ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu orgánu ESMA. Zákonnost rozhodnutí orgánu ESMA přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v článku 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Článek 34b

               Kontroly na místě

               1.
                     Orgán ESMA může za účelem plnění svých povinností podle tohoto nařízení provádět veškeré nezbytné kontroly na místě v provozních prostorách právnických osob uvedených v čl. 34 odst. 1.

               2.
                     Úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě smějí vstupovat do všech provozních prostor a na pozemky právnických osob, kterých se rozhodnutí o šetření přijaté orgánem ESMA týká, a mají veškeré pravomoci stanovené v čl. 34a odst. 1. Zároveň jsou oprávněni zapečetit jakékoli provozní prostory a účetní knihy nebo záznamy na dobu a v rozsahu, které jsou pro kontrolu nezbytné.

               3.
                     S dostatečným předstihem před kontrolou orgán ESMA o kontrole informuje příslušný orgán členského státu, na jehož území má probíhat. Vyžaduje-li to řádné provedení a efektivita kontroly, může orgán ESMA po informování relevantního příslušného orgánu provést kontrolu na místě bez předchozího ohlášení. Kontroly v souladu s tímto článkem se provádějí za předpokladu, že relevantní orgán potvrdil, že proti nim nemá námitky.

               4. Úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel kontroly a také penále stanovená v článku 35b pro případ, že se dotyčné osoby kontrole nepodrobí.

               5.
                     Osoby uvedené v čl. 34 odst. 1 se podrobí kontrolám na místě nařízeným na základě rozhodnutí orgánu ESMA. V rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel kontroly, datum, kdy má být kontrola zahájena, penále stanovená v článku 35b, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a dále právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem Evropské unie.

               6.
                     Úředníci příslušného orgánu členského státu, na jehož území má kontrola probíhat, jakož i osoby tímto orgánem pověřené nebo jmenované poskytují na žádost orgánu ESMA aktivní součinnost jeho úředníkům i dalším osobám jím pověřeným. Úředníci uvedeného příslušného orgánu se mohou na požádání kontrol na místě také účastnit.

               7.
                     Orgán ESMA také může požádat, aby příslušné orgány provedly určité vyšetřovací úkoly a kontroly na místě jeho jménem, jak je stanoveno v tomto článku a v čl. 34a odst. 1. Za tímto účelem mají příslušné orgány stejné pravomoci jako orgán ESMA, jak je uvedeno v tomto článku a v čl. 34a odst. 1.

               8.
                     Pokud úředníci orgánu ESMA a další doprovázející osoby tímto orgánem pověřené zjistí, že se určitá osoba odmítá podrobit kontrole nařízené podle tohoto článku, příslušný orgán dotyčného členského státu jim poskytne nezbytnou pomoc a podle potřeby požádá o pomoc policii nebo rovnocenný donucovací orgán, který jim provedení kontroly na místě umožní.

               9.
                     Pokud kontrola na místě podle odstavce 1 nebo pomoc podle odstavce 7 vyžaduje podle použitelných vnitrostátních právních předpisů povolení justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze rovněž požádat jako o zajišťovací opatření.

               10.
                     Jestliže vnitrostátní justiční orgán obdrží žádost o povolení provést kontrolu na místě podle odstavce 1 nebo o pomoc podle odstavce 7, uvedený orgán ověří, zda:

               a) rozhodnutí přijaté orgánem ESMA uvedené v odstavci 4 je pravé;

               b) opatření, která mají být přijata, jsou přiměřená a nejsou svévolná nebo nepřiměřená.

               Pro účely písmene b) může vnitrostátní justiční orgán požádat orgán ESMA o podrobné vysvětlení, zejména pokud jde o důvody, na jejichž základě má orgán ESMA podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, jakož i o závažnost tohoto údajného porušení a povahu účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost šetření ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu orgánu ESMA. Zákonnost rozhodnutí orgánu ESMA přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v článku 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Článek 34c

               Výměna informací

               Orgán ESMA a příslušné orgány si bez zbytečného odkladu vzájemně poskytují informace požadované pro účely výkonu jejich povinností podle tohoto nařízení.

               Článek 34d

               Služební tajemství

               1. Povinnost zachovávat služební tajemství se vztahuje na orgán ESMA, příslušné orgány a všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro orgán ESMA, pro příslušné orgány nebo pro jakoukoli jinou osobu, na niž orgán ESMA přenesl úkoly, včetně auditorů a odborníků smluvně zavázaných orgánem ESMA. Informace, na které se vztahuje služební tajemství, nesmějí být poskytnuty jiné osobě ani orgánu s výjimkou případů, kdy je jejich poskytnutí nutné pro soudní řízení.

               2.
                     Veškeré informace, které orgán ESMA a příslušné orgány podle tohoto nařízení získají nebo které si vyměňují, jsou považovány za důvěrné s výjimkou případů, kdy orgán ESMA nebo příslušný orgán v okamžiku jejich sdělení uvedou, že tyto informace mohou být zveřejněny, nebo kdy je takovéto zveřejnění nutné pro soudní řízení.“;

               15)vkládá se nová kapitola VIa, která zní:

               „KAPITOLA VIa

               SPRÁVNÍ SANKCE A JINÁ OPATŘENÍ“;

               16)článek 35 se nahrazuje tímto:

               „Článek 35

               Opatření v oblasti dohledu přijímaná orgánem ESMA

               1.
                     Pokud v souladu s čl. 35d odst. 8 orgán ESMA zjistí, že se nějaká osoba dopustila některého z případů porušení povinnosti uvedených v čl. 35a odst. 2, přijme jedno nebo více těchto opatření:

               a)
                     zruší povolení působit jako fond ELTIF;

               b)
                     dočasně zakáže správci fondu ELTIF nabízet fond ELTIF v celé Unii, dokud není porušování povinnosti ukončeno;

               c)
                     přijme rozhodnutí, které dané osobě nařizuje porušování povinnosti ukončit;

               d)
                     přijme rozhodnutí o uložení pokut podle článku 35a;

               e)
                     vydá veřejná oznámení.

               2.
                     Při přijímání rozhodnutí uvedených v odstavci 1 orgán ESMA zohlední povahu a závažnost porušení povinnosti, přičemž vezme v úvahu tato kritéria:

               a)
                     trvání a četnost porušení povinnosti;

               b)
                     zda byl spáchán nebo umožněn trestný čin finanční povahy či zda takový trestný čin jinak souvisí s uvedeným porušením povinnosti;

               c)
                     zda k porušení povinnosti došlo úmyslně nebo z nedbalosti;

               d)
                     míru odpovědnosti osoby odpovědné za porušení povinnosti;

               e)
                     finanční sílu osoby odpovědné za porušení povinnosti na základě celkového obratu odpovědné právnické osoby nebo ročního příjmu a čistých aktiv odpovědné fyzické osoby;

               f)
                     vliv porušení povinnosti na zájmy neprofesionálních investorů;

               g)
                     výši zisku, kterého osoba odpovědná za porušení povinnosti dosáhla, nebo ztráty, které zabránila, nebo ztráty, která porušením povinnosti vznikla třetím stranám, jestliže je lze určit;

               h)
                     míru spolupráce osoby odpovědné za porušení povinnosti s orgánem ESMA, aniž je dotčena potřeba zajistit vydání zisku, kterého uvedená osoba dosáhla, nebo ztráty, které zabránila;

               i)
                     předchozí porušení povinností ze strany osoby odpovědné za porušení povinnosti;

               j)
                     opatření, která po porušení povinnosti přijala osoba odpovědná za porušení povinnosti, aby zabránila jeho opakování.

               3.
                     Orgán ESMA oznámí veškerá opatření přijatá podle odstavce 1 bez zbytečného odkladu osobě odpovědné za porušení povinnosti a sdělí je příslušným orgánům členských států a Komisi. Veškerá tato opatření zveřejní na svých internetových stránkách do deseti pracovních dnů ode dne jejich přijetí.

               Zveřejněné informace uvedené v prvním pododstavci zahrnují alespoň:

               a)
                     prohlášení potvrzující právo osoby odpovědné za porušení povinnosti se proti rozhodnutí odvolat;

               b)
                     v příslušných případech prohlášení potvrzující, že odvolání bylo podáno, spolu s upřesněním, že toto odvolání nemá odkladný účinek;

               c)
                     prohlášení potvrzující, že odvolací senát orgánu ESMA může pozastavit uplatňování napadnutého rozhodnutí v souladu s čl. 60 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               17)vkládají se nové články 35a, 35b, 35c, 35d, 35e, 35f, 35g a 35h, které znějí:

               „Článek 35a

               Pokuty

               1. Pokud v souladu s čl. 35d odst. 8 orgán ESMA zjistí, že se správce fondu ELTIF, osoby uvedené v čl. 34 odst. 1 nebo subjekt kolektivního investování úmyslně nebo z nedbalosti dopustili jednoho nebo více případů porušení povinnosti uvedených v odstavci 2, přijme rozhodnutí o uložení pokuty v souladu s odstavcem 3 tohoto článku.

               Porušení povinnosti se považuje za úmyslné, pokud orgán ESMA zjistí objektivní skutečnosti, které prokazují, že osoba jednala úmyslně s cílem porušit povinnost.

               2. Výčet případů porušení povinnosti podle odstavce 1:

               a)
                     nesoulad s požadavky stanovenými v článku 8;

               b)
                     investice do nezpůsobilých investičních aktiv v rozporu s články 9 až 12;

               c)
                     složení portfolia a rozložení rizika v rozporu s články 13 a 17 nebo složení portfolia a rozložení rizika v rozporu s články 13 a 17 a nepřijetí žádných opatření podle článku 14;

               e)
                     nesoulad s požadavky na koncentraci stanovenými v článku 15;

               f)
                     nesoulad s požadavky na peněžité půjčky stanovenými v článku 16;

               g)
                     nesoulad s požadavky na odkup a dobu trvání fondu ELTIF stanovenými v článku 18;

               h)
                     nezpřístupnění informací v souladu s čl. 19 odst. 3 a 4;

               i)
                     nenabídnutí nových podílových jednotek nebo akcií stávajícím investorům fondu ELTIF v souladu s čl. 20 odst. 2;

               j)
                     prodej aktiv fondu ELTIF v rozporu s článkem 21 nebo rozdělení výnosů a kapitálu v rozporu s článkem 22;

               k)
                     nesoulad s požadavky na transparentnost stanovenými v článcích 23 až 25;

               l)
                     nesoulad s požadavky na nabízení podílových jednotek nebo akcií fondů ELTIF stanovenými v článcích 26 až 31;

               m)
                     získání povolení na základě nepravdivých prohlášení nebo jinými protiprávními prostředky;

               n)
                     neposkytnutí informací v odpovědi na rozhodnutí požadující informace podle čl. 34 odst. 2 a 3 nebo poskytnutí nesprávných či zavádějících informací v odpovědi na prostou žádost o informace nebo rozhodnutí;

               o)
                     porušení čl. 34a odst. 1 písm. c) nepodáním vysvětlení nebo podáním nepravdivého či zavádějícího vysvětlení skutečností nebo dokumentů, které se týkají předmětu a účelu kontroly;

               p)
                     používání označení „ELTIF“ bez povolení uděleného v souladu s tímto nařízením.

               3. Výše pokuty podle odstavce 1 činí nejméně 500 000 EUR a nepřekročí 5 milionů EUR v případech porušení povinnosti podle odst. 2 písm. a) až p).

               4.
                     Za účelem stanovení výše pokuty podle odstavce 3 orgán ESMA zohlední kritéria uvedená v čl. 35 odst. 2.

               5.
                      Bez ohledu na odstavec 3 platí, že pokud měla osoba z porušení povinnosti přímo či nepřímo finanční prospěch, je výše pokuty přinejmenším rovna tomuto prospěchu.

               6.
                     Jestliže se určitá osoba svým jednáním nebo opomenutím dopustila více než jednoho z případů porušení povinnosti uvedených v odstavci 2, uplatní se pouze nejvyšší z pokut vypočtených v souladu s odstavcem 4, která se vztahuje k jednomu z těchto případů.

               Článek 35b

               Penále

               1. Orgán ESMA rozhodnutím uloží penále s cílem přimět:

               a)
                     osobu porušování povinnosti ukončit v souladu s rozhodnutím přijatým podle čl. 35 odst. 1 písm. c);

               b)
                     osobu uvedenou v čl. 34 odst. 1:

               i) aby poskytla úplné informace, o které byla požádána na základě rozhodnutí podle článku 34,

               ii) aby se podrobila šetření, a zejména předložila úplné záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné požadované materiály a doplnila a opravila další informace poskytnuté v šetření zahájeném na základě rozhodnutí podle článku 34a;

               iii) aby se podrobila kontrole na místě nařízené rozhodnutím podle článku 34b.

               2.
                     Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se ukládá za každý den prodlení.

               3.
                     Bez ohledu na odstavec 2 činí výše penále 3 % průměrného denního obratu v předchozím hospodářském roce nebo v případě fyzických osob 2 % průměrného denního příjmu v předchozím kalendářním roce. Penále se vypočítá ode dne určeného v rozhodnutí, kterým se ukládá.

               4.
                     Penále lze uložit na dobu, která nepřesáhne šest měsíců ode dne oznámení rozhodnutí ESMA. Po skončení této doby orgán ESMA opatření přezkoumá.

               Článek 35c

               Zveřejňování, povaha, vynucování a alokace pokut a penále

               1.
                     Orgán ESMA zveřejní každou pokutu a penále uložené podle článků 35a a 35b s výjimkou případů, kdy by jejich zveřejnění vážně ohrozilo finanční trhy nebo způsobilo zúčastněným subjektům nepřiměřenou škodu.

               2.
                     Pokuty a penále uložené podle článků 35a a 35b jsou správní povahy.

               3.
                     Rozhodne-li se orgán ESMA neuložit žádné pokuty nebo penále, uvědomí o tom Evropský parlament, Radu, Komisi a příslušné orgány členského státu a uvede důvody svého rozhodnutí.

               4.
                     Pokuty a penále uložené podle článků 35a a 35b jsou vynutitelné.

               Vynucování se řídí platnými předpisy občanského procesního práva členského státu nebo třetí země, na jejichž území se provádí.

               4.
                     Pokuty a penále jsou příjmem souhrnného rozpočtu Evropské unie.

               Článek 35d

               Procesní pravidla pro přijímání opatření v oblasti dohledu a ukládání pokut

               1.
                     Zjistí-li orgán ESMA při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat jeden či více případů porušení povinnosti uvedených v čl. 35a odst. 2, jmenuje v rámci orgánu ESMA nezávislého vyšetřujícího úředníka, aby věc vyšetřil. Vyšetřující úředník se nesmí ani nesměl účastnit přímého či nepřímého dohledu nad dotyčnou ratingovou agenturou ani postupu registrace této ratingové agentury a své funkce plní nezávisle na radě orgánů dohledu orgánu ESMA.

               2.
                     Vyšetřující úředník vyšetří údajná porušení povinnosti, přičemž vezme v úvahu veškeré připomínky vyšetřovaných osob a kompletní spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu orgánu ESMA.

               3.
                     Za účelem plnění svých úkolů může vyšetřující úředník využít svou pravomoc požádat o informace v souladu s článkem 34 a provést šetření a kontroly na místě v souladu s články 34a a 34b. Při uplatňování těchto pravomocí jedná vyšetřující úředník v souladu s článkem 33.

               4.
                     Při plnění svých úkolů má vyšetřující úředník přístup ke všem dokumentům a informacím, které orgán ESMA shromáždil v rámci své činnosti v oblasti dohledu.

               5.
                     Jakmile vyšetřující úředník vyšetřování dokončí a dříve než spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu orgánu ESMA, poskytne vyšetřovaným osobám příležitost se k vyšetřovaným záležitostem vyjádřit. Svůj nález zakládá pouze na skutečnostech, ke kterým měly vyšetřované osoby příležitost se vyjádřit.

               6.
                     V průběhu vyšetřování je plně respektováno právo dotčených osob na obhajobu podle tohoto článku.

               7.
                     Po předání spisu s nálezem radě orgánů dohledu orgánu ESMA o tom vyšetřující úředník uvědomí vyšetřované osoby. Vyšetřované osoby mají právo do spisu nahlížet s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně svého obchodního tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace, které se týkají třetích osob.

               8.
                     Na základě spisu obsahujícího nález vyšetřujícího úředníka, a pokud o to dotyčné osoby požádají, rozhodne orgán ESMA po vyslechnutí těchto osob v souladu s článkem 35e, zda se tyto vyšetřované osoby dopustily jednoho nebo více případů porušení povinnosti uvedených v čl. 35a odst. 2, a pokud tomu tak je, přijme opatření v oblasti dohledu v souladu s článkem 35 a uloží pokutu v souladu s článkem 35a.

               9.
                     Vyšetřující úředník se neúčastní jednání rady orgánů dohledu orgánu ESMA ani jinak nezasahuje do jejího rozhodování.

               10.
                     Komise přijme v souladu s článkem 36a do [ÚP: vložte datum 24 měsíců po vstupu v platnost] akty v přenesené pravomoci, v nichž dále upřesní postup pro výkon pravomoci ukládat pokuty nebo penále, včetně ustanovení o právu na obhajobu, o lhůtách a o výběru pokut nebo penále a podrobných pravidel k promlčecím lhůtám týkajícím se ukládání a vynucování sankcí.

               11.
                     Zjistí-li orgán ESMA při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat trestný čin, postoupí věc příslušným vnitrostátním orgánům činným v trestním řízení. Orgán ESMA kromě toho neuloží pokuty nebo penále v případech, kdy stejné skutečnosti nebo skutečnosti, jež jsou v podstatě totožné, vedly v rámci trestního řízení podle vnitrostátních právních předpisů k osvobozujícímu nebo odsuzujícímu rozhodnutí, které nabylo právní moci.

                Článek 35e

               Vyjádření účastníků řízení

               1.
                     Před přijetím rozhodnutí podle článků 35, 35a nebo čl. 35b odst. 1 písm. a) a b) poskytne orgán ESMA osobám, proti nimž je vedeno řízení, příležitost vyjádřit se k jeho nálezu. Orgán ESMA založí svá rozhodnutí pouze na nálezu, k němuž měli účastníci řízení příležitost se vyjádřit.

               První pododstavec se nepoužije, je-li třeba přijmout naléhavé opatření podle článku 35 s cílem zabránit významnému a bezprostřednímu poškození finančního systému. V uvedeném případě může orgán ESMA přijmout prozatímní rozhodnutí s tím, že co nejdříve po přijetí svého rozhodnutí dá dotyčným osobám příležitost k vyjádření.

               2.
                     V průběhu řízení musí být plně respektováno právo účastníků řízení na obhajobu. Mají právo nahlížet do spisu orgánu ESMA, s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně svého obchodního tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace ani na interní přípravné dokumenty orgánu ESMA.

               Článek 35f

               Přezkum Soudním dvorem Evropské unie

               Soudní dvůr Evropské unie má neomezenou pravomoc přezkoumat rozhodnutí, jimiž orgán ESMA uložil pokutu nebo penále. Uloženou pokutu nebo penále může zrušit, snížit nebo zvýšit.

               Článek 35g

               Poplatky za povolení a dohled

               1.
                     Orgán ESMA účtuje správcům fondů ELTIF poplatky v souladu s tímto nařízením a v souladu s akty v přenesené pravomoci přijatými podle odstavce 3. Tyto poplatky plně pokrývají výdaje orgánu ESMA nezbytné pro schválení fondů ELTIF a dohled nad nimi a pro náhradu veškerých nákladů, jež mohou příslušným orgánům vzniknout při plnění úkolů na základě tohoto nařízení, zejména v důsledku přenesení úkolů v souladu s článkem 35h.

               2.
                     Výše individuálního poplatku účtovaného konkrétnímu správci fondu ELTIF pokrývá veškeré správní náklady vzniklé orgánu ESMA na jeho činnost v oblasti povolování správce fondu ELTIF a fondu ELTIF a dohledu nad nimi. Musí být úměrná aktivům ve správě dotčeného fondu ELTIF nebo v příslušných případech kapitálu správce fondu ELTIF.

               3.
                     Komise přijme v souladu s článkem 36a do [ÚP: vložte datum 24 měsíců po vstupu v platnost] akty v přenesené pravomoci, v nichž upřesní typ poplatků, úkony, za něž se poplatky vybírají, výši poplatků a způsob, jakým mají být uhrazeny.

               Článek 35h

               Přenášení úkolů z orgánu ESMA na příslušné orgány

               1.
                     Je-li to nezbytné k řádnému splnění úkolu v oblasti dohledu, může orgán ESMA konkrétní úkoly v oblasti dohledu přenést na příslušný orgán členského státu v souladu s obecnými pokyny vydanými orgánem ESMA podle článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010. Mezi tyto konkrétní úkoly v oblasti dohledu mohou patřit zejména pravomoc žádat o informace v souladu s článkem 34 a provádět šetření a kontroly na místě v souladu s články 34a a 34b.

               2.
                     Před přenesením úkolu v souladu s odstavcem 1 orgán ESMA konzultuje s relevantním příslušným orgánem:

               a)
                     rozsah úkolu, jenž má být přenesen;

               b)
                     harmonogram pro splnění úkolu, jenž má být přenesen;

               c)
                     předávání potřebných informací orgánem ESMA a orgánu ESMA.

               3.
                     V souladu s aktem v přenesené pravomoci uvedeným v čl. 35g odst. 3 poskytne orgán ESMA příslušnému orgánu náhradu nákladů, jež mu v důsledku výkonu přenesených úkolů vzniknou.

               4.
                     Přenesení úkolu podle odstavce 1 orgán ESMA v náležitých intervalech přezkoumává. Přenesení úkolů lze kdykoliv zrušit.

               Přenesení úkolů nemá vliv na odpovědnost orgánu ESMA a neomezuje jeho schopnost provádět činnost v přenesené pravomoci a dohlížet na ni. Úkoly v oblasti dohledu podle tohoto nařízení, včetně rozhodnutí o registraci, závěrečného posouzení a navazujících rozhodnutí týkajících se porušení povinnosti přenést nelze.“;

               18)vkládají se nové články 36a a 36b, které znějí:

               „Článek 36a

               Výkon přenesené pravomoci

               1.  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

               2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 28 odst. 3, čl. 35d odst. 10 a čl. 35g odst. 3 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje [ÚP: vložte datum vstupu v platnost].

               3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 28 odst. 3, čl. 35d odst. 10 a čl. 35g odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

               4.
                     Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

               5.
                     Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

               6.
                     Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 28 odst. 3, čl. 35d odst. 10 a čl. 35g odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě [dvou měsíců] ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o [dva měsíce].

                Článek 36b

               Přechodná opatření týkající se orgánu ESMA

               1.  Všechny pravomoci a povinnosti související s dohledovou a vynucovací činností v oblasti fondů ELTIF, které byly svěřeny příslušným orgánům, budou ukončeny dne [ÚP: vložte datum 36 měsíců po vstupu v platnost]. Uvedené pravomoci a povinnosti převezme k témuž dni orgán ESMA.

               2.  Veškeré spisy a pracovní dokumenty související s dohledovou a vynucovací činností v oblasti fondů ELTIF, včetně jakýchkoli probíhajících přezkumů a vynucovacích opatření, nebo jejich ověřené kopie převezme orgán ESMA ke dni uvedenému v odstavci 1.

               Žádost o povolení působit jako fond ELTIF, kterou příslušné orgány obdržely přede dnem [ÚP: vložte datum 30 měsíců po vstupu v platnost], se však orgánu ESMA nepostupuje a rozhodnutí o registraci či zamítnutí povolení přijme relevantní orgán.

               3.  Příslušné orgány zajistí, aby byly veškeré stávající záznamy a pracovní dokumenty nebo jejich ověřené kopie orgánu ESMA předány co nejdříve, nejpozději však do [ÚP: vložte datum 36 měsíců po vstupu v platnost]. Tyto příslušné orgány rovněž poskytnou orgánu ESMA veškerou nezbytnou pomoc a poradenství, jež umožní efektivní a účinné předání a převzetí dohledové a vynucovací činnosti v oblasti fondů ELTIF.

               4.  Orgán ESMA jedná jako právní nástupce příslušných orgánů uvedených v odstavci 1 v jakýchkoli správních nebo soudních řízeních, která vyplývají z dohledové a vynucovací činnosti vykonávané těmito příslušnými orgány v souvislosti se záležitostmi, na něž se vztahuje toto nařízení.

               5.  Povolení fondu ELTIF udělené příslušným orgánem podle odstavce 1 zůstává v platnosti i po přenosu pravomocí na orgán ESMA.“;

               19)článek 37 se mění takto:

               a)vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

               „1a. Komise zahájí přezkum uplatňování tohoto nařízení do [ÚP: vložte datum 84 měsíců po vstupu v platnost]. Přezkum se zaměří zejména na:

               a) efektivnost, přiměřenost a uplatňování pokut a penále stanovených v souladu s tímto nařízením;

               b) úlohu orgánu ESMA, jeho vyšetřovací pravomoci, přenesení úkolů na příslušné orgány a efektivnost přijatých opatření v oblasti dohledu.“;

               b)v odstavci 2 se návětí: „Na základě přezkumu uvedeného v odstavci 1 tohoto článku“ nahrazuje slovy: „Na základě přezkumů uvedených v odstavcích 1 nebo 1a tohoto článku“.

               Článek 8

               Změny nařízení (EU) 2016/1011 o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů

               Nařízení (EU) 2016/1011 se mění takto:

               1)v článku 4 se doplňuje nový odstavec, který zní:

               „9.
                     Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49, jimiž se stanoví požadavky k zaručení toho, aby systém správy a řízení uvedený v odstavci 1 byl dostatečně spolehlivý.“;

               2)v článku 12 se doplňuje nový odstavec, který zní:

               „4.
                     Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49, jimiž se stanoví podmínky k zaručení toho, aby metodika uvedená v odstavci 1 byla v souladu s písmeny a) až e) uvedeného odstavce.“;

               3)v článku 14 se doplňuje nový odstavec, který zní:

               „4.
                     Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49, jimiž se stanoví vlastnosti systémů a kontrol uvedených v odstavci 1.“;

               4)článek 20 se nahrazuje tímto:

               „Článek 20

               Referenční hodnoty s kritickým významem

               1.
                     Komise označí za referenční hodnotu s kritickým významem každou referenční hodnotu poskytnutou administrátorem nacházejícím se v Unii a používanou přímo nebo nepřímo v rámci kombinace referenčních hodnot jako reference u finančních nástrojů nebo finančních smluv nebo k měření výkonnosti investičních fondů o celkové hodnotě nejméně 500 miliard EUR, určené případně na základě celého spektra splatností, pro které je referenční hodnota stanovována.

               Pokud je příslušný orgán členského státu nebo orgán ESMA názoru, že by určitá referenční hodnota měla být označena za referenční hodnotu s kritickým významem v souladu s prvním pododstavcem, vyrozumí o tom uvedený příslušný orgán nebo orgán ESMA Komisi a svůj názor písemně odůvodní.

               Komise přezkoumá své posouzení kritického významu referenčních hodnot nejméně jednou za dva roky.

               2.
                     Orgán ESMA označí za referenční hodnoty s kritickým významem veškeré referenční hodnoty, na které se odkazuje ve finančních nástrojích či finančních smlouvách nebo které se používají k měření výkonnosti investičních fondů o celkové hodnotě nejméně 500 miliard EUR, jak je uvedeno v odstavci 1, které splňují kritérium a) a dále buď kritérium b), nebo c):

               a)
                     referenční hodnota nemá žádné přiměřené tržní substituty nebo jich má jen velmi málo;

               b)
                     nastaly by významné nepříznivé dopady na integritu trhů, finanční stabilitu, spotřebitele, reálnou ekonomiku nebo na financování domácností a podniků ve více než jednom členském státě v případě, že by uvedená referenční hodnota přestala být poskytována, byla by poskytována na základě vstupních údajů, které již nejsou plně reprezentativní pro podkladový trh nebo ekonomickou realitu, nebo by byla poskytována na základě nespolehlivých vstupních údajů;

               c) i)
                     referenční hodnota vychází z údajů dodaných dodavateli, z nichž se většina nachází v uvedeném členském státě, a

               c) ii)
                     nastaly by významné nepříznivé dopady na integritu trhů, finanční stabilitu, spotřebitele, reálnou ekonomiku nebo na financování domácností a podniků v jednom členském státě v případě, že by uvedená referenční hodnota přestala být poskytována, byla by poskytována na základě vstupních údajů, které již nejsou plně reprezentativní pro podkladový trh nebo ekonomickou realitu, nebo by byla poskytována na základě nespolehlivých vstupních údajů.

               3.
                     Při posuzování, zda jsou splněna kritéria uvedená v písmenech a) a b), zohlední orgán ESMA veškeré tyto faktory:

               i)
                     hodnotu finančních nástrojů a finančních smluv, které na referenční hodnotu odkazují, a hodnotu investičních fondů, které používají odkaz na referenční hodnotu k měření své výkonnosti, a jejich význam z hlediska celkové hodnoty nevypořádaných finančních nástrojů a finančních smluv a celkové hodnoty investičních fondů v dotyčných členských státech;

               ii)
                     hodnotu finančních nástrojů a finančních smluv, které na tuto referenční hodnotu odkazují, a hodnotu investičních fondů, které používají odkaz na referenční hodnotu k měření své výkonnosti, v dotyčných členských státech a jejich význam z hlediska hrubého národního produktu v uvedených členských státech;

               iii)
                     jakýkoliv jiný údaj, jímž lze objektivně posoudit možný dopad přerušení poskytování referenční hodnoty či její nespolehlivosti na integritu trhů, finanční stabilitu, spotřebitele, reálnou ekonomiku nebo na financování domácností a podniků v dotyčných členských státech.

               4.
                     Před označením některé referenční hodnoty za referenční hodnotu s kritickým významem konzultuje orgán ESMA příslušný orgán administrátora této referenční hodnoty a zohlední posouzení provedené uvedeným příslušným orgánem.

               Orgán ESMA přezkoumá své posouzení kritického významu referenční hodnoty nejméně jednou za dva roky.

               Orgán ESMA oznámí Komisi bez zbytečného prodlení každé označení referenční hodnoty za referenční hodnotu s kritickým významem a každé rozhodnutí o revizi označení některé referenční hodnoty za referenční hodnotu s kritickým významem v případě, že přezkum uvedený ve čtvrtém pododstavci tohoto odstavce vede k závěru, že referenční hodnota, kterou orgán ESMA označil za referenční hodnotu s kritickým významem, již jako referenční hodnota s kritickým významem vyhodnocena není.

               Pokud je příslušný orgán členského státu názoru, že by určitá referenční hodnota měla být označena za referenční hodnotu s kritickým významem v souladu s tímto odstavcem, uvedený příslušný orgán o tom vyrozumí orgán ESMA a svůj názor písemně odůvodní. Orgán ESMA poskytne příslušnému orgánu odůvodněné stanovisko v případě, že se rozhodne uvedenou referenční hodnotu za referenční hodnotu s kritickým významem neoznačit.

               3.
                     Komise přijme prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 50 odst. 2 za účelem sestavení výčtu referenčních hodnot, které byly označeny za referenční hodnoty s kritickým významem v souladu s odstavci 1 a 2. Komise přijme prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 50 odst. 2 za účelem aktualizace uvedeného výčtu bez zbytečného prodlení v těchto situacích:

               a)
                     Komise označí určitou referenční hodnotu za referenční hodnotu s kritickým významem nebo uvedené označení přezkoumá v souladu s odstavcem 1;

               b)
                     Komise obdrží oznámení od orgánu ESMA, jak je uvedeno v odst. 2 pátém pododstavci.

               4.
                     Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49 za účelem:

               a)
                     určení způsobu, jak je posuzována nominální hodnota finančních nástrojů jiných než derivátů, jmenovitá hodnota derivátů a čistá hodnota aktiv investičních fondů, a to i v případě nepřímého odkazu na referenční hodnotu v rámci kombinace referenčních hodnot, za účelem jejího srovnání s prahovými hodnotami podle odstavce 1 tohoto článku a čl. 24 odst. 1 písm. a);

               b)
                     přezkoumání metody výpočtu použité pro stanovení prahových hodnot podle odstavce 1 tohoto článku s ohledem na vývoj trhu, cen a regulace, jakož i vhodnosti zařazení referenčních hodnot, u nichž se celková hodnota finančních nástrojů, finančních smluv nebo investičních fondů, na kterou odkazují, blíží prahové hodnotě; tento přezkum se provádí alespoň jednou za dva roky počínaje ... [18 měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost];

               c)
                     určení způsobu, jak se uplatní kritéria stanovená v odst. 2 druhém pododstavci bodech i) až iii) tohoto článku, přičemž se zohlední jakékoli údaje napomáhající objektivnímu posouzení možného dopadu přerušení poskytování referenční hodnoty či její nespolehlivosti na integritu trhů, finanční stabilitu, spotřebitele, reálnou ekonomiku nebo na financování domácností a podniků v jednom nebo více členských státech.

               Komise zohlední relevantní vývoj na trhu či technologický vývoj.“;

               5)článek 21 se mění takto:

               a)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2.
                     Příslušný orgán po obdržení posouzení vypracovaného administrátorem a uvedeného v odstavci 1:

               a)
                     o tom informuje orgán ESMA;

               b)
                     do čtyř týdnů od obdržení uvedeného posouzení vypracuje své vlastní posouzení toho, jakým způsobem bude daná referenční hodnota převedena na nového administrátora nebo jak bude ukončeno její poskytování, přičemž přihlédne k postupu stanovenému podle čl. 28 odst. 1.

               Během období uvedeného v prvním pododstavci písm. b) nepřestane administrátor tuto referenční hodnotu poskytovat, ledaže by k tomu měl písemný souhlas orgánu ESMA.“

               b)doplňuje se nový odstavec 5, který zní:

               „5.
                     Komise je v souladu s článkem 49 zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci, jimiž stanoví kritéria, na kterých se zakládá posouzení uvedené v odst. 2 písm. b).“;

               6)V článku 23 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:

               „3.
                     Dohlížený dodavatel pro referenční hodnotu s kritickým významem, který má v úmyslu ukončit dodávání vstupních údajů, neprodleně tuto skutečnost písemně oznámí administrátorovi. Administrátor o tom poté neprodleně informuje orgán ESMA.

               Orgán ESMA o tom neprodleně informuje příslušný orgán uvedeného dohlíženého dodavatele. Administrátor předloží orgánu ESMA co nejdříve, nejpozději však do 14 dnů po obdržení oznámení učiněného dohlíženým dodavatelem, posouzení dopadů, které se týká schopnosti referenční hodnoty s kritickým významem měřit podkladový trh nebo ekonomickou realitu.

               4.
                     Orgán ESMA po obdržení posouzení podle odstavců 2 a 3 a na základě uvedeného posouzení vypracuje své vlastní posouzení schopnosti referenční hodnoty měřit podkladový trh a ekonomickou realitu, přičemž zohlední postupy administrátora pro ukončení jeho referenční hodnoty, které jsou stanoveny v souladu s čl. 28 odst. 1.“;

               7)v článku 26 se doplňuje nový odstavec, který zní:

               „6.
                     Komise je v souladu s článkem 49 zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci, jimiž stanoví kritéria, podle nichž mohou příslušné orgány požadovat změny v prohlášení o shodě podle odstavce 4.“;

               8)článek 30 se mění takto:

               a)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2.
                     Komise může přijmout prováděcí rozhodnutí, ve kterém bude stanoveno, že právní rámec třetí země a její postupy dohledu zaručují toto:

               a)
                     administrátoři, kteří mají v této třetí zemi povolení k činnosti či registraci, splňují závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům podle tohoto nařízení. Při posuzování rovnocennosti může Komise zohlednit, zda právní rámec a postupy dohledu uvedené třetí země zajišťují soulad se zásadami organizace IOSCO pro stanovování finančních referenčních hodnot nebo se zásadami organizace IOSCO pro agentury podávající přehledy o cenách ropy;

               b)
                     uvedené závazné požadavky jsou v této třetí zemi předmětem soustavného a účinného dohledu a vynucování jejich plnění.

               Komise může podmínit použití prováděcího rozhodnutí uvedeného v prvním pododstavci tím, že uvedená třetí země skutečně soustavně plní některou z podmínek stanovených v uvedeném prováděcím rozhodnutí, a schopností orgánu ESMA účinně vykonávat povinnosti v oblasti sledování podle článku 33 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Toto prováděcí rozhodnutí se přijímá přezkumným postupem podle čl. 50 odst. 2 tohoto nařízení.“;

               b)vkládá se nový odstavec 2a, který zní:

               „2a. Komise může přijmout akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49, v němž stanoví podmínky podle odst. 2 prvního pododstavce písm. a) a b).“;

               c)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „3.
                     Pokud není přijato prováděcí rozhodnutí podle odstavce 2, může Komise přijmout prováděcí rozhodnutí, v němž bude stanoveno vše následující:

               a)
                     závazné požadavky, které se ve třetí zemi použijí pro zvláštní administrátory nebo referenční hodnoty nebo skupiny příbuzných referenčních hodnot, jsou rovnocenné požadavkům podle tohoto nařízení, přičemž se zejména zohlední, zda právní rámec třetí země a její postupy dohledu zajišťují soulad se zásadami organizace IOSCO pro stanovování finančních referenčních hodnot nebo se zásadami organizace IOSCO pro agentury podávající přehledy o cenách ropy;

               b)
                     uvedení zvláštní administrátoři, referenční hodnoty nebo skupiny příbuzných referenčních hodnot jsou v této třetí zemi předmětem soustavného a účinného dohledu a vynucování dodržování předpisů.

               Komise může podmínit použití prováděcího rozhodnutí uvedeného v prvním pododstavci tím, že uvedená třetí země skutečně soustavně plní některou z podmínek stanovených v uvedeném prováděcím rozhodnutí, a schopností orgánu ESMA účinně vykonávat povinnosti v oblasti sledování podle článku 33 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Toto prováděcí rozhodnutí se přijímá přezkumným postupem podle čl. 50 odst. 2 tohoto nařízení.“;

               d)vkládá se nový odstavec 3a, který zní:

               „3a.
                     Komise může přijmout akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49, v němž stanoví podmínky podle odst. 3 písm. a) a b).“;

               e)v odstavci 4 se úvodní pododstavec nahrazuje tímto:

               „4.  Orgán ESMA vytvoří mechanismy spolupráce příslušnými orgány třetích zemí, jejichž právní rámce a postupy dohledu byly uznány jako rovnocenné v souladu s ustanoveními odstavce 2 nebo 3, ledaže uvedená třetí země v souladu s platným aktem v přenesené pravomoci přijatým Komisí podle článku 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 je na seznamu jurisdikcí, které mají strategické nedostatky ve svých národních režimech pro boj proti praní peněz a financování terorismu, které představují významnou hrozbu pro finanční systém Unie. V rámci těchto mechanismů musí být stanoveny přinejmenším:“;

               f)v odstavci 4 se doplňuje nové písmeno d), které zní:

               „d)
                     postupy pro pravidelnou a alespoň čtvrtletní výměnu informací o referenčních hodnotách poskytovaných v uvedené třetí zemi, které splňují některou z podmínek uvedených v čl. 20 odst. 1 písm. a) nebo c).“;

               g)v odstavci 5 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do [ÚP: vložte prosím datum: 24 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost].“;

               9)článek 32 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1.
                     Dokud není přijato rozhodnutí o rovnocennosti v souladu s čl. 30 odst. 2 a 3, mohou dohlížené osoby v Unii používat referenční hodnotu poskytovanou administrátorem nacházejícím se ve třetí zemi, pokud uvedený administrátor předem získá uznání orgánu ESMA v souladu s tímto článkem.“;

               b)v odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Ke stanovení toho, zda je podmínka uvedená v prvním pododstavci splněna, a k posouzení dodržování zásad organizace IOSCO pro stanovování finančních referenčních hodnot nebo případně zásad organizace IOSCO pro agentury podávající přehledy o cenách ropy může orgán ESMA zohlednit posouzení nezávislého externího auditora nebo certifikaci, kterou poskytne příslušný orgán administrátora ve třetí zemi, v níž se administrátor nachází.“;

               c)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „3.
                     Administrátor nacházející se ve třetí zemi, který má v úmyslu předem získat uznání podle odstavce 1, musí mít zákonného zástupce. Tímto zákonným zástupcem musí být fyzická nebo právnická osoba nacházející se v Unii, kterou administrátor výslovně jmenoval, aby jeho jménem jednala, pokud jde o povinnosti administrátora stanovené tímto nařízením. Zákonný zástupce vykonává společně s administrátorem funkci dozoru nad poskytováním referenčních hodnot administrátorem podle tohoto nařízení a v tomto ohledu je odpovědný orgánu ESMA.“;

               d)odstavec 4 se zrušuje;

               e)odstavec 5 se nahrazuje tímto:

               „5.
                     Administrátor nacházející se ve třetí zemi, který má v úmyslu předem získat uznání podle odstavce 1, požádá o uznání orgán ESMA. Žádající administrátor předloží veškeré informace nezbytné k tomu, aby orgánu ESMA prokázal, že v okamžiku uznání bude mít zavedena veškerá opatření nezbytná ke splnění požadavků uvedených v odstavci 2, a poskytne seznam svých zavedených či potenciálních referenčních hodnot, které mají být používány v Unii, a případně uvede příslušný orgán v dané třetí zemi, jenž odpovídá za dohled nad ním.

               Orgán ESMA do 90 pracovních dnů od obdržení žádosti podle prvního pododstavce tohoto odstavce ověří, zda jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3.

               Pokud se orgán ESMA domnívá, že podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3 nebyly splněny, zamítne žádost o uznání a uvede důvody tohoto zamítnutí. Kromě toho nelze udělit uznání, pokud nejsou splněny tyto další podmínky:

               a)
                     pokud administrátor nacházející se ve třetí zemi podléhá dohledu, existuje mezi orgánem ESMA a příslušným orgánem třetí země, v níž se administrátor nachází, odpovídající ujednání o spolupráci, které je v souladu s regulačními technickými normami přijatými podle čl. 30 odst. 5 a jehož cílem je zajistit účinnou výměnu informací, jež příslušnému orgánu uvedené třetí země umožní plnit jeho povinnosti v souladu s tímto nařízením;

               b)
                     orgánu ESMA nebrání v účinném vykonávání jeho funkcí dohledu podle tohoto nařízení ani právní a správní předpisy třetí země, v níž se administrátor nachází, ani případná omezení pravomocí dohledu a šetření příslušného orgánu této třetí země.“;

               f)odstavce 6 a 7 se zrušují;

               g)odstavec 8 se nahrazuje tímto:

               „8.
                      Orgán ESMA pozastaví nebo případně zruší uznání udělené v souladu s odstavcem 5, jestliže má na základě předložených důkazů oprávněné důvody se domnívat, že dotyčný administrátor:

               a)
                     jedná způsobem, který jednoznačně poškozuje zájmy uživatelů jeho referenčních hodnot či řádné fungování trhů;

               b)
                     hrubě porušil příslušné požadavky stanovené v tomto nařízení;

               c)
                     ve snaze o získání uznání učinil nepravdivá prohlášení či použil jiných nedovolených prostředků.“;

               10)článek 33 se nahrazuje tímto:

               Článek 33
                  Přejímání referenčních hodnot poskytovaných ve třetí zemi

               1.
                     Administrátor nacházející se v Unii, který má povolení k činnosti nebo je registrován v souladu s článkem 34, nebo jakákoli jiná dohlížená osoba nacházející se v Unii, která má jasnou a dobře definovanou úlohu v kontrolním systému nebo systému odpovědnosti administrátora ve třetí zemi, která může účinně sledovat poskytování referenční hodnoty, může požádat orgán ESMA, aby přejal referenční hodnotu nebo skupinu příbuzných referenčních hodnot poskytovaných ve třetí zemi k jejich používání v Unii, pokud jsou splněny tyto podmínky:

               a)
                     potvrzující administrátor nebo jiná dohlížená osoba ověřili a jsou schopni orgánu ESMA průběžně prokazovat, že poskytování referenční hodnoty nebo skupiny příbuzných referenčních hodnot, jež mají být přejaty, splňuje – ať je to pro ně povinné, nebo dobrovolné – požadavky, které jsou přinejmenším stejně přísné jako požadavky tohoto nařízení;

               b)
                     potvrzující administrátor nebo jiná dohlížená osoba mají nezbytné odborné znalosti pro účinné sledování činnosti týkající se poskytování referenční hodnoty ve třetí zemi a řízení s ním spojených rizik a

               c)
                     pro poskytování referenční hodnoty nebo skupiny příbuzných referenčních hodnot ve třetí zemi a pro jejich přejímání k používání v Unii existuje objektivní důvod.

               Pro účely písmene a), totiž při posuzování, zda poskytování referenční hodnoty nebo skupiny příbuzných referenčních hodnot, které mají být přejaty, splňuje požadavky, jež jsou přinejmenším stejně přísné jako požadavky tohoto nařízení, může orgán ESMA přihlížet k tomu, zda by byla skutečnost, že je poskytování referenčních hodnot nebo skupiny příbuzných referenčních hodnot v souladu se zásadami organizace IOSCO pro stanovování finančních referenčních hodnot nebo případně se zásadami organizace IOSCO pro agentury podávající přehledy o cenách ropy, rovnocenná plnění požadavků podle tohoto nařízení.

               2.
                     Administrátor nebo jiná dohlížená osoba, kteří podávají žádost o přejímání podle odstavce 1, poskytnou veškeré informace nezbytné k tomu, aby orgánu ESMA prokázali, že jsou v okamžiku podání žádosti splněny všechny podmínky zmíněné v uvedeném odstavci.

               3.
                     Orgán ESMA do 90 pracovních dnů od obdržení žádosti o přejímání podle odstavce 1 tuto žádost posoudí a přijme rozhodnutí, kterým přejímání schválí, nebo zamítne, a žadatele o rozhodnutí informuje.

               4.
                     Přejatá referenční hodnota nebo přejatá skupina příbuzných referenčních hodnot se považuje za referenční hodnotu nebo skupinu příbuzných referenčních hodnot poskytovanou potvrzujícím administrátorem nebo dohlíženou osobou. Potvrzující administrátor nebo jiná dohlížená osoba nesmí toto přejímání použít s úmyslem vyhnout se požadavkům tohoto nařízení.

               5.
                     Administrátor nebo jiná dohlížená osoba, kteří přejali referenční hodnotu nebo skupinu příbuzných referenčních hodnot poskytovanou ve třetí zemi, jsou i nadále plně odpovědní za tuto referenční hodnotu nebo skupinu příbuzných referenčních hodnot a za to, že splňuje povinnosti stanovené v tomto nařízení.

               6.
                     Jestliže má orgán ESMA oprávněné důvody domnívat se, že podmínky stanovené v odstavci 1 nejsou dále plněny, je oprávněn požadovat od tohoto přejímajícího administrátora nebo jiné dohlížené osoby, aby toto přejímání ukončili. V případě ukončení přejímání se použije článek 28.

               7.
                     Komisi je v souladu s článkem 49 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci týkající se opatření pro stanovení podmínek, za nichž může orgán ESMA posoudit, zda pro poskytování referenční hodnoty nebo skupiny příbuzných referenčních hodnot ve třetí zemi a pro jejich přejímání k používání v Unii existuje objektivní důvod. Komise přihlíží k prvkům, jako je zvláštní povaha podkladového trhu nebo ekonomické reality, kterou má referenční hodnota měřit, potřeba blízkosti při poskytování referenční hodnoty pro tento trh a ekonomickou realitu, potřeba blízkosti při poskytování referenční hodnoty dodavatelům, materiální dostupnost vstupních údajů s ohledem na odlišná časová pásma nebo zvláštní dovednosti, které poskytování referenční hodnoty vyžaduje.“;

               11)v článku 34 se vkládá nový odstavec 1a, který zní:

               „1a. Pokud jeden nebo více indexů, které jsou poskytovány osobou uvedenou v odstavci 1, lze považovat za referenční hodnoty s kritickým významem, je žádost adresována orgánu ESMA.“;

               12)článek 40 se nahrazuje tímto:

               „1.
                     Pro účely tohoto nařízení je orgán ESMA příslušným orgánem pro:

               a)
                     administrátory referenčních hodnot s kritickým významem podle čl. 20 odst. 1 a 2;

               b)
                     administrátory referenčních hodnot podle článků 30 a 32;

               c)
                     administrátory nebo jiné dohlížené osoby, které žádají o přejímání referenční hodnoty poskytnuté ve třetí zemi v souladu s článkem 33 nebo ji převzaly;

               d)
                     dohlížené dodavatele referenčních hodnot s kritickým významem podle čl. 20 odst. 1;

               e)
                     dohlížené dodavatele referenčních hodnot podle článků 30, 32 a 33;

               2.
                     Každý členský stát určí relevantní příslušný orgán, který je příslušný pro výkon povinností stanovených v tomto nařízení týkajících se administrátorů a dohlížených osob, a informuje o tom Komisi a orgán ESMA.

               3.
                     Členský stát, který určí více než jeden příslušný orgán v souladu s odstavcem 2, jasně vymezí úlohu uvedených příslušných orgánů a určí jeden orgán, který bude příslušný pro koordinování spolupráce a výměnu informací s Komisí, orgánem ESMA a příslušnými orgány jiných členských států.

               4.
                     Orgán ESMA uveřejní na svých internetových stránkách seznam příslušných orgánů určených v souladu s odstavci 1 až 3.“;

               13)článek 41 se mění takto:

               (b)v odstavci 1 se návětí nahrazuje tímto:

               „1.
                     K plnění svých povinností podle tohoto nařízení mají příslušné orgány podle čl. 40 odst. 2 v souladu s vnitrostátními právními předpisy přinejmenším tyto pravomoci v oblasti dohledu a šetření:“;

               (c)v odstavci 2 se návětí nahrazuje tímto:

               „1.
                     Příslušné orgány podle čl. 40 odst. 2 vykonávají své funkce a pravomoci uvedené v odstavci 1 a pravomoci ukládat sankce uvedené v článku 42 v souladu se svým vnitrostátním právním rámcem některým z následujících způsobů:“;

               14)v čl. 43 odst. 1 se návětí nahrazuje tímto:

               „1.
                     Členské státy zajistí, aby příslušné orgány, které určily podle čl. 40 odst. 2, při stanovování druhu a výše správních sankcí a jiných správních opatření braly v úvahu všechny relevantní okolnosti, případně včetně:“;

               15)článek 44 se nahrazuje tímto:

               „Článek 44

               Povinnost spolupracovat

               1.
                     Členské státy, které se v souladu s článkem 42 rozhodly stanovit za porušení ustanovení zmíněných v uvedeném článku trestní sankce, zajistí, aby byla učiněna vhodná opatření, která příslušným orgánům určeným v souladu s čl. 40 odst. 2 zaručí veškeré nezbytné pravomoci ke spolupráci se soudními orgány v rámci jejich jurisdikce za účelem získání konkrétních informací o trestním vyšetřování či řízení zahájeném ve věci možného porušení tohoto nařízení. Tyto příslušné orgány poskytnou tyto informace dalším příslušným orgánům a orgánu ESMA.

               2.
                     Příslušné orgány jsou nápomocny dalším příslušným orgánům a orgánu ESMA. Zejména si vyměňují informace a spolupracují při vyšetřování nebo činnostech v oblasti dohledu. Příslušné orgány mohou rovněž spolupracovat s jinými příslušnými orgány za účelem snazšího vybírání peněžitých sankcí.“;

               16)v čl. 45 odst. 5 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „5.
                     Členské státy poskytují každoročně orgánu ESMA souhrnné informace o všech správních sankcích a jiných správních opatřeních uložených v souladu s článkem 42. Tato povinnost se nevztahuje na opatření vyšetřovací povahy. Orgán ESMA tyto informace zveřejní ve své výroční zprávě společně se souhrnnými informacemi o všech správních sankcích a jiných správních opatřeních uložených podle článku 48f.“;

               17)článek 46 se zrušuje;

               18)v článku 47 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

               „1.
                     Příslušné orgány podle čl. 40 odst. 2 pro účely tohoto nařízení spolupracují s orgánem ESMA v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010.

               2.
                     Příslušné orgány podle čl. 40 odst. 2 neprodleně poskytnou orgánu ESMA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své úkoly podle článku 35 nařízení (EU) č. 1095/2010 [To be checked against the amendments to ESMA's Regulation].“;

               19)v hlavě VI se vkládá nová kapitola 4, která zní:

               „KAPITOLA 4

               Pravomoci orgánu ESMA

               Oddíl 1

               Pravomoci a postupy

               Článek 48a

               Výkon pravomocí ze strany orgánu ESMA

               Pravomoci svěřené podle článků 48b až 48d orgánu ESMA, kterémukoli z jeho úředníků nebo dalším osobám pověřeným orgánem ESMA nesmějí být užity k tomu, aby se vyžadovalo zpřístupnění informací nebo dokumentů, na něž se vztahuje právní výsada.

               Článek 48b

               Žádost o informace

               1.
                     Orgán ESMA si může prostou žádostí nebo rozhodnutím vyžádat poskytnutí veškerých informací, které jsou nezbytné pro plnění povinností orgánu ESMA podle tohoto nařízení, od těchto osob:

               a)
                     osob, které se podílejí na poskytování nebo dodávání vstupních údajů pro referenční hodnoty podle článku 40;

               b)
                     subjektů, které využívají referenční hodnoty podle písmene a), a spřízněných třetích stran;

               c)
                     třetích stran, na které osoby uvedené v písmeni a) převedly funkce nebo činnosti v rámci externího zajištění služeb nebo činností;

               d)
                     osob jinak úzce a významně spřízněných nebo propojených s osobami uvedenými v písmeni a).

               2.
                     Prostá žádost o informace uvedená v odstavci 1:

               a)
                     uvede odkaz na tento článek jako na právní základ uvedené žádosti;

               b)
                     uvede účel uvedené žádosti;

               c)
                     upřesní, jaké informace jsou požadovány;

               d)
                     uvede lhůtu, v níž mají být informace poskytnuty;

               e)
                     obsahuje prohlášení, že osoba, od níž se informace žádají, nemá povinnost uvedené informace poskytnout, avšak rozhodne-li se na žádost dobrovolně odpovědět, nesmějí být poskytnuté informace nesprávné nebo zavádějící;

               f)
                     uvede výši pokuty, která bude uložena v souladu s článkem [48f], pokud jsou poskytnuté informace nesprávné nebo zavádějící.

               3.
                     V případě žádosti o poskytnutí informací podle odstavce 1 na základě rozhodnutí orgán ESMA:

               a)
                     uvede odkaz na tento článek jako na právní základ uvedené žádosti;

               b)
                     uvede účel uvedené žádosti;

               c)
                     upřesní, jaké informace jsou požadovány;

               d)
                     stanoví lhůtu, v níž mají být informace poskytnuty;

               e)
                     upozorní na penále stanovené v článku [48g], jestliže jsou požadované informace neúplné;

               f)
                     upozorní na pokutu stanovenou v článku [48f], jestliže jsou odpovědi na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící;

               g)
                     upozorní na možnost odvolat se proti rozhodnutí k odvolacímu senátu orgánu ESMA a nechat rozhodnutí přezkoumat Soudním dvorem Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) v souladu s články [ex60 Odvolání] a [ex61 Žaloby u Soudního dvora…] nařízení (EU) č. 1095/2010.

               4.
                     Požadované informace poskytují osoby uvedené v odstavci 1 nebo jejich zástupci a v případě právnických osob nebo sdružení bez právní subjektivity osoby zmocněné je zastupovat podle zákona nebo podle stanov. Řádně zmocnění právní zástupci mohou sdělit informace za své klienty. Ti však zůstávají plně odpovědní v případě, že jsou poskytnuté informace neúplné, nesprávné nebo zavádějící.

               5.
                     Orgán ESMA zašle neprodleně kopii prosté žádosti nebo svého rozhodnutí příslušnému orgánu členského státu, na jehož území mají bydliště nebo jsou usazeni administrátor nebo dohlížený dodavatel podle odstavce 1, jichž se žádost o informace týká.

               Článek 48c

               Obecná šetření

               1.
                     V zájmu plnění povinností podle tohoto nařízení může orgán ESMA provádět veškerá nezbytná šetření osob uvedených v čl. 48b odst. 1. Za tímto účelem jsou úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené zmocněni:

               a)
                     zkoumat jakékoli záznamy, údaje, postupy a jakékoli jiné materiály, které mají význam pro plnění jeho úkolů, a to bez ohledu na nosič, na němž jsou uchovávány;

               b)
                     pořizovat nebo získávat ověřené kopie takových záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů nebo výpisy z nich;

               c)
                     předvolat některou z uvedených osob nebo její zástupce či zaměstnance a požádat je o ústní nebo písemné vysvětlení skutečností nebo dokumentů, které se týkají předmětu a účelu kontroly, a odpovědi zaznamenat;

               d)
                     vyslechnout jakoukoli jinou fyzickou nebo právnickou osobu, která s tím souhlasí, za účelem získání informací souvisejících s předmětem šetření;

               e)
                     požadovat výpisy telefonních hovorů a datových přenosů.

               2.
                     Úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené pro účely šetření podle odstavce 1 vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel šetření. V tomto pověření jsou uvedena penále stanovená v článku [48g], jestliže požadované záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné materiály či odpovědi osob uvedených v čl. 48b odst. 1 na položené otázky jsou neúplné, a pokuty stanovené v článku [48f], jestliže jsou odpovědi uvedených osob na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící.

               3.
                     Osoby uvedené v čl. 48b odst. 1 jsou povinny se podrobit šetřením zahájeným na základě rozhodnutí orgánu ESMA. V rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel šetření, penále stanovená v článku [48g], opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem.

               4.
                     Orgán ESMA s dostatečným předstihem před šetřením uvedeným v odstavci 1 informuje o šetření a o totožnosti pověřených osob příslušný orgán členského státu, na jehož území má šetření probíhat. Úředníci dotčeného příslušného orgánu poskytují na žádost orgánu ESMA těmto pověřeným osobám součinnost při plnění jejich povinností. Úředníci dotčeného příslušného orgánu se mohou na požádání šetření účastnit.

               5.
                     Jestliže požadavek poskytnout výpisy telefonních hovorů nebo datových přenosů podle odst. 1 písm. e) vyžaduje podle platného vnitrostátního práva povolení vnitrostátního justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze rovněž požádat jako o předběžné opatření.

               6.
                     Jestliže vnitrostátní justiční orgán obdrží žádost o udělení povolení požadovat poskytnutí výpisů telefonních hovorů nebo datových přenosů uvedených v odst. 5 písm. e), uvedený orgán ověří, že:

               a)
                     rozhodnutí podle odstavce 3 je pravé;

               b)
                     opatření, která mají být přijata, jsou přiměřená a nejsou svévolná nebo nepřiměřená.

               Pro účely písmene b) může vnitrostátní justiční orgán požádat orgán ESMA o podrobné vysvětlení, zejména pokud jde o důvody, na jejichž základě má orgán ESMA podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, jakož i závažnost tohoto údajného porušení a povahu účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost šetření ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu orgánu ESMA. Zákonnost rozhodnutí orgánu ESMA přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v článku [61] nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Článek 48d

               Kontroly na místě

               1.
                     Orgán ESMA může za účelem plnění svých povinností podle tohoto nařízení provádět veškeré nezbytné kontroly na místě v provozních prostorách osob uvedených v čl. 48b odst. 1.

               2.
                     Úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě smějí vstupovat do všech provozních prostor osob, kterých se rozhodnutí o šetření přijaté orgánem ESMA týká, a mají veškeré pravomoci stanovené v čl. 48c odst. 1. Jsou oprávněni zapečetit jakékoli provozní prostory a účetní knihy nebo záznamy na dobu a v rozsahu, které jsou pro kontrolu nezbytné.

               3.
                     S dostatečným předstihem před kontrolou informuje orgán ESMA o kontrole příslušný orgán členského státu, na jehož území má probíhat. Vyžaduje-li to řádné provedení a efektivita kontroly, může orgán ESMA po informování relevantního příslušného orgánu provést kontrolu na místě bez předchozího ohlášení. Kontroly v souladu s tímto článkem se provádějí za předpokladu, že příslušný orgán potvrdil, že proti nim nemá námitky.

               4.
                     Úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel kontroly a také penále stanovená v článku [48g] pro případ, že se dotyčné osoby kontrole nepodrobí.

               5.
                     Osoby uvedené v čl. 48b odst. 1 se podrobí kontrolám na místě nařízeným na základě rozhodnutí orgánu ESMA. V uvedeném rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel kontroly, datum, kdy má být kontrola zahájena, penále stanovená v článku [48g], opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a dále právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem.

               6.
                     Úředníci příslušného orgánu členského státu, na jehož území má kontrola probíhat, jakož i osoby tímto orgánem pověřené nebo jmenované poskytují na žádost orgánu ESMA aktivní součinnost jeho úředníkům i dalším osobám jím pověřeným. Úředníci uvedeného příslušného orgánu se mohou na požádání kontrol na místě také účastnit.

               7.
                     Orgán ESMA také může požádat, aby příslušné orgány provedly určité vyšetřovací úkoly a kontroly na místě podle tohoto článku a čl. 48c odst. 1 jeho jménem. Za tímto účelem mají příslušné orgány stejné pravomoci jako orgán ESMA, jak je uvedeno v tomto článku a v čl. 48c odst. 1.

               8.
                     Pokud úředníci orgánu ESMA a další doprovázející osoby tímto orgánem pověřené zjistí, že se určitá osoba odmítá podrobit kontrole nařízené podle tohoto článku, příslušný orgán dotyčného členského státu jim poskytne nezbytnou pomoc a podle potřeby požádá o pomoc policii nebo rovnocenný donucovací orgán, který jim provedení kontroly na místě umožní.

               9.
                     Pokud kontrola na místě podle odstavce 1 nebo pomoc podle odstavce 7 vyžaduje podle použitelných vnitrostátních právních předpisů povolení vnitrostátního justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze rovněž požádat jako o předběžné opatření.

               10.
                     Jestliže vnitrostátní justiční orgán obdrží žádost o udělení povolení provést kontrolu na místě podle odstavce 1 nebo o pomoc podle odstavce 7, uvedený orgán ověří, zda:

               a)
                     rozhodnutí přijaté orgánem ESMA uvedené v odstavci 4 je pravé;

               b)
                     opatření, která mají být přijata, jsou přiměřená a nejsou svévolná nebo nepřiměřená.

               Pro účely písmene b) může vnitrostátní justiční orgán požádat orgán ESMA o podrobné vysvětlení, zejména pokud jde o důvody, na jejichž základě má orgán ESMA podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, jakož i závažnost tohoto údajného porušení a povahu účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost šetření ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu orgánu ESMA. Zákonnost rozhodnutí orgánu ESMA přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v článku 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               ODDÍL 2

               SPRÁVNÍ SANKCE A JINÁ OPATŘENÍ

               Článek 48e

               Opatření v oblasti dohledu přijímaná orgánem ESMA

               1.
                     Pokud v souladu s čl. 48i odst. 5 orgán ESMA zjistí, že se nějaká osoba dopustila některého z případů porušení povinnosti uvedených v čl. 48f odst. 2, přijme jedno nebo více těchto opatření:

               a)
                     přijme rozhodnutí, které dané osobě nařizuje porušování povinnosti ukončit;

               b)
                     přijme rozhodnutí o uložení pokut podle článku 48f;

               c)
                     vydá veřejná oznámení.

               2.
                     Při přijímání opatření uvedených v odstavci 1 orgán ESMA zohlední povahu a závažnost porušení povinnosti, přičemž zohlední tato kritéria:

               a)
                     trvání a četnost porušení povinnosti;

               b)
                     zda byl spáchán nebo umožněn trestný čin finanční povahy či zda takový trestný čin jinak souvisí s uvedeným porušením povinnosti;

               c)
                     zda k porušení povinnosti došlo úmyslně nebo z nedbalosti;

               d)
                     míru odpovědnosti osoby odpovědné za porušení povinnosti;

               e)
                     finanční sílu osoby odpovědné za porušení povinnosti na základě celkového obratu odpovědné právnické osoby nebo ročního příjmu a čistých aktiv odpovědné fyzické osoby;

               f)
                     vliv porušení povinnosti na zájmy neprofesionálních investorů;

               g)
                     výši zisku, kterého osoba odpovědná za porušení povinnosti dosáhla, nebo ztráty, které zabránila, nebo ztráty, která porušením povinnosti vznikla třetím stranám, jestliže je lze určit;

               h)
                     míru spolupráce osoby odpovědné za porušení povinnosti s orgánem ESMA, aniž je dotčena potřeba zajistit vydání zisku, kterého uvedená osoba dosáhla, nebo ztráty, které zabránila;

               i)
                     předchozí porušení povinnosti ze strany osoby odpovědné za porušení povinnosti;

               j)
                     opatření, která po porušení povinnosti přijala osoba odpovědná za porušení povinnosti, aby zabránila jeho opakování.

               3.
                     Orgán ESMA oznámí veškerá opatření přijatá podle odstavce 1 bez zbytečného odkladu osobě odpovědné za porušení povinnosti a sdělí je příslušným orgánům členských států a Komisi. Veškerá tato opatření zveřejní na svých internetových stránkách do 10 pracovních dnů ode dne jejich přijetí.

               Poskytování informací veřejnosti uvedené v prvním pododstavci zahrnuje alespoň:

               a)
                     prohlášení potvrzující právo osoby odpovědné za porušení povinnosti se proti rozhodnutí odvolat;

               b)
                     případně prohlášení potvrzující, že odvolání bylo podáno, spolu s upřesněním, že takové odvolání nemá odkladný účinek;

               c)
                     prohlášení potvrzující, že odvolací senát orgánu ESMA může pozastavit uplatňování napadnutého rozhodnutí v souladu s čl. 60 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Článek 48f

               Pokuty

               1.
                     Pokud v souladu s čl. 48i odst. 5 orgán ESMA zjistí, že se osoba úmyslně nebo z nedbalosti dopustila jednoho nebo více porušení povinnosti uvedených v odstavci 2, přijme rozhodnutí o uložení pokuty podle odstavce 3 tohoto článku.

               Porušení povinnosti se považuje za úmyslné, pokud orgán ESMA zjistí objektivní skutečnosti, které prokazují, že osoba jednala úmyslně s cílem porušit povinnost.

               2.
                     Výčet případů porušení povinnosti ve smyslu odstavce 1: Porušení článků 4 až 16, 21, 23 až 29 a 34 nařízení (EU) 2016/1011.

               3.
                     Maximální výše pokuty uvedené v odstavci 1 činí:

               i) v případě právnických osob 1 000 000 EUR nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, odpovídající hodnota v národní měně ke dni 30. června 2016, nebo 10 % celkového ročního obratu právnické osoby podle poslední dostupné účetní závěrky schválené řídícím orgánem;

               ii) v případě fyzických osob 500 000 EUR nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, odpovídající hodnota v národní měně ke dni 30. června 2016.

               Aniž je dotčen první pododstavec, maximální výše pokuty za porušení čl. 11 odst. 1 písm. d) nebo čl. 11 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1011 činí 250 000 EUR nebo v členských státech, jejichž úřední měnou není euro, odpovídající hodnota v národní měně ke dni 30. června 2016 nebo 2 % celkového ročního obratu dané právnické osoby podle poslední dostupné účetní závěrky schválené řídícím orgánem, přičemž se u právnických osob použije vyšší z obou hodnot, a 100 000 EUR nebo v členských státech, jejichž úřední měnou není euro, odpovídající hodnota v národní měně ke dni 30. června 2016 u fyzických osob.

               Pro účely bodu i) platí, že je-li právnická osoba mateřským podnikem nebo dceřiným podnikem mateřského podniku, který je povinen sestavovat konsolidovanou účetní závěrku podle směrnice 2013/34/EU, je příslušným celkovým ročním obratem celkový roční obrat nebo odpovídající druh příjmů v souladu s příslušným právem Unie v oblasti účetnictví podle nejnovější dostupné konsolidované účetní závěrky schválené řídícím orgánem vrcholného mateřského podniku.

               4.
                     Za účelem stanovení výše pokuty podle odstavce 1 orgán ESMA zohlední kritéria uvedená v čl. 48e odst. 2.

               5.
                     Bez ohledu na odstavec 4 platí, že pokud měla právnická osoba z porušení povinnosti přímo či nepřímo finanční prospěch, je výše pokuty přinejmenším rovna tomuto prospěchu.

               6.
                     Jestliže se určitá osoba svým jednáním nebo opomenutím dopustila více než jednoho případu porušení povinnosti uvedených v čl. 48f odst. 2, uplatní se pouze nejvyšší z pokut vypočtených v souladu s odstavcem 3, která se vztahuje k jednomu z těchto případů.

               Článek 48g

               Penále

               1.
                     Orgán ESMA rozhodnutím uloží penále s cílem přimět:

               a) osobu porušování povinnosti ukončit v souladu s rozhodnutím přijatým podle čl. [48e odst. 1 písm. a)];

               b) osoby uvedené v čl. 48b odst. 1:

               i)
                     aby poskytly úplné informace, o které byly požádány na základě rozhodnutí podle článku [48b],

               ii)
                     aby se podrobily šetření, a zejména předložily úplné záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné požadované materiály a doplnily a opravily další informace poskytnuté v šetření zahájeném na základě rozhodnutí podle článku [48c];

               iii)
                     aby se podrobily kontrole na místě nařízené rozhodnutím podle článku [48d].

               2.
                     Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se ukládá za každý den prodlení.

               3.
                     Bez ohledu na odstavec 2 činí výše penále 3 % průměrného denního obratu v předchozím hospodářském roce nebo v případě fyzických osob 2 % průměrného denního příjmu v předchozím kalendářním roce. Penále se vypočítá ode dne určeného v rozhodnutí, kterým se ukládá.

               4.
                     Penále lze uložit na dobu, která nepřesáhne šest měsíců ode dne oznámení rozhodnutí orgánu ESMA. Po skončení této doby orgán ESMA opatření přezkoumá.

               Článek 48h

               Zveřejňování, povaha, vynucování a alokace pokut a penále

               1.
                     Orgán ESMA zveřejní každou pokutu a každé penále uložené podle článků 48f a 48g s výjimkou případů, kdy by jejich zveřejnění vážně ohrozilo finanční trhy nebo způsobilo zúčastněným subjektům nepřiměřenou škodu. Tyto zveřejněné informace nesmějí obsahovat osobní údaje ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001.

               2.
                     Pokuty a penále uložené podle článků [48f] a [48g] jsou správní povahy.

               3.
                     Rozhodne-li se orgán ESMA neuložit žádné pokuty nebo penále, uvědomí o tom Evropský parlament, Radu, Komisi a příslušné orgány členského státu a uvede důvody svého rozhodnutí.

               4.
                     Pokuty a penále uložené podle článků [48f] a [48g] jsou vynutitelné.

               Vynucování se řídí platnými předpisy občanského procesního práva členského státu nebo třetí země, na jehož území se provádí.

               5.
                     Pokuty a penále jsou příjmem souhrnného rozpočtu Evropské unie.

               ODDÍL 3

               POSTUPY A PŘEZKUM

               Článek 48i

               Procesní pravidla pro přijímání opatření v oblasti dohledu a ukládání pokut

               1.
                     Zjistí-li orgán ESMA při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat jeden či více případů porušení povinnosti uvedených v čl. 48f odst. 2, jmenuje v rámci orgánu ESMA nezávislého vyšetřujícího úředníka, aby věc vyšetřil. Jmenovaný úředník se nesmí účastnit ani se přímo či nepřímo nesměl účastnit dohledu nad referenčními hodnotami, k nimž se porušení povinnosti vztahuje, a své funkce plní nezávisle na radě orgánů dohledu orgánu ESMA.

               2.
                     Vyšetřující úředník uvedený v odstavci 1 vyšetří údajná porušení povinnosti, přičemž vezme v úvahu veškeré připomínky vyšetřovaných osob, a kompletní spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu orgánu ESMA.

               3.
                     Za účelem plnění svých úkolů má vyšetřující úředník pravomoc k tomu, aby si vyžádal informace podle článku 48b a provedl šetření a kontroly na místě podle článků 48c a 48d.

               4.
                     Při plnění uvedených úkolů má vyšetřující úředník přístup ke všem dokumentům a informacím, které orgán ESMA shromáždil v rámci své činnosti v oblasti dohledu.

               5.
                     Jakmile vyšetřující úředník vyšetřování dokončí a předtím, než spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu orgánu ESMA, poskytne vyšetřovaným osobám příležitost se k vyšetřovaným záležitostem vyjádřit. Svůj nález zakládá pouze na skutečnostech, ke kterým měly dotyčné osoby příležitost se vyjádřit.

               6.
                     V průběhu vyšetřování podle tohoto článku je plně respektováno právo vyšetřovaných osob na obhajobu.

               7.
                     Po předání spisu s nálezem radě orgánů dohledu orgánu ESMA o tom vyšetřující úředník uvědomí vyšetřované osoby. Ty mají právo do spisu nahlížet s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně svých obchodních tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace, které se týkají třetích osob.

               8.
                     Na základě spisu obsahujícího nález vyšetřujícího úředníka, a pokud o to dotyčné osoby požádají, rozhodne orgán ESMA po vyslechnutí těchto osob v souladu s článkem [48j], zda se tyto vyšetřované osoby dopustily jednoho nebo více případů porušení povinnosti uvedených v čl. 48f odst. 1, a pokud tomu tak je, přijme opatření v oblasti dohledu v souladu s článkem 48e a uloží pokutu v souladu s článkem [48f].

               9.
                     Vyšetřující úředník se jednání rady orgánů dohledu orgánu ESMA neúčastní ani do jejího rozhodování jinak nezasahuje.

               10.
                     Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49, v nichž upřesní procesní pravidla pro výkon pravomoci ukládat pokuty nebo penále, včetně ustanovení o právu na obhajobu, ustanovení o lhůtách a o výběru pokut nebo penále a promlčecích lhůtách týkajících se ukládání a vynucování pokut a penále.

               11.
                     Zjistí-li orgán ESMA při plnění svých úkolů podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat trestný čin, postoupí věc příslušným vnitrostátním orgánům činným v trestním řízení. Orgán ESMA kromě toho neuloží pokuty nebo penále v případech, kdy stejné skutečnosti nebo skutečnosti, jež jsou v podstatě totožné, vedly v rámci trestního řízení podle vnitrostátních právních předpisů k osvobozujícímu nebo odsuzujícímu rozhodnutí, které již nabylo právní moci.

               Článek 48j

               Vyjádření vyšetřovaných osob

               1.
                     Před přijetím jakéhokoli rozhodnutí podle článků 48f, 48g a 48e poskytne orgán ESMA osobám, proti nimž je vedeno řízení, příležitost vyjádřit se k jeho nálezu. Orgán ESMA založí svá rozhodnutí pouze na nálezu, k němuž měly osoby, proti nimž je vedeno řízení, příležitost se vyjádřit.

               2.
                     První pododstavec se nepoužije, je-li třeba přijmout naléhavé opatření podle článku 48e s cílem zabránit významnému a bezprostřednímu poškození finančního systému. V uvedeném případě může orgán ESMA přijmout prozatímní rozhodnutí s tím, že co nejdříve po přijetí svého rozhodnutí musí dát dotyčným osobám příležitost k vyjádření.

               3.
                     V průběhu vyšetřování musí být plně respektováno právo osob, proti nimž je vedeno řízení, na obhajobu. Mají právo nahlížet do spisu orgánu ESMA, s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně svých obchodních tajemství. Právo na přístup ke spisu se nevztahuje na důvěrné informace ani na interní přípravné dokumenty orgánu ESMA.

               Článek 48k

               Přezkum Soudním dvorem

               Soudní dvůr má neomezenou pravomoc přezkoumávat rozhodnutí, jimiž orgán ESMA uložil pokutu nebo penále. Uloženou pokutu nebo penále může zrušit, snížit nebo zvýšit.

               ODDÍL 4

               POPLATKY A PŘENÁŠENÍ ÚKOLŮ

               Článek 48l

               Poplatky za dohled

               1.
                     Orgán ESMA účtuje administrátorům poplatky v souladu s tímto nařízením a v souladu s akty v přenesené pravomoci přijatými podle odstavce 3. Tyto poplatky plně pokrývají výdaje orgánu ESMA nezbytné pro dohled nad administrátory a pro náhradu veškerých nákladů, jež mohou příslušným orgánům vzniknout při plnění úkolů na základě tohoto nařízení, zejména v důsledku přenesení úkolů v souladu s článkem 48m.

               2.
                     Výše individuálního poplatku účtovaného administrátorovi pokrývá veškeré správní náklady vzniklé orgánu ESMA na jeho činnost v oblasti dohledu. Musí být úměrná obratu daného administrátora.

               3.
                     Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 49, kterými stanoví typ poplatků, záležitosti, za něž se poplatky vybírají, výši poplatků a způsob jejich úhrady.

               Článek 48m

               Přenášení úkolů z orgánu ESMA na příslušné orgány

               1.
                     Je-li to nezbytné k řádnému splnění úkolu v oblasti dohledu, může orgán ESMA konkrétní úkoly v oblasti dohledu přenést na příslušný orgán členského státu v souladu s obecnými pokyny vydanými orgánem ESMA podle článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010. Mezi tyto konkrétní úkoly v oblasti dohledu mohou patřit zejména pravomoc žádat o informace podle článku 48b a provádět šetření a kontroly na místě podle článků 48c a 48d.

               Odchylně od prvního pododstavce nesmí být přeneseno povolování referenčních hodnot s kritickým významem.

               2.
                     Před přenesením úkolu podle odstavce 1 orgán ESMA konzultuje s relevantním příslušným orgánem:

               a) rozsah úkolu, jenž má být přenesen;

               b) harmonogram pro splnění úkolu a

               c) předávání potřebných informací mezi příslušným orgánem a orgánem ESMA.

               3.
                     Orgán ESMA poskytne příslušnému orgánu náhradu nákladů, jež mu vznikly v důsledku výkonu přenesených úkolů v souladu s nařízením o poplatcích, které Komise přijme podle čl. 48l odst. 3.

               4.
                     Přenesení úkolu podle odstavce 1 orgán ESMA v náležitých intervalech přezkoumává. Přenesení úkolů lze kdykoli odvolat.

               5.
                     Přenesení úkolů nemá vliv na odpovědnost orgánu ESMA a neomezuje jeho schopnost provádět přenesenou činnost a dohlížet na ni.

               Článek 48o

               Přechodná opatření týkající se orgánu ESMA

               1.
                     Všechny pravomoci a povinnosti související s dohledovou a vynucovací činností týkající se administrátorů podle čl. 40 odst. 1, které byly svěřeny příslušným orgánům, budou ukončeny dne [ÚP: vložte prosím datum: 36 měsíců od vstupu v platnost]. Uvedené pravomoci a povinnosti převezme k témuž datu orgán ESMA.

               2.  Veškeré spisy a pracovní dokumenty související s dohledovou a vynucovací činností týkající se administrátorů podle čl. 40 odst. 1, včetně jakýchkoli probíhajících přezkumů a vynucovacích opatření, nebo jejich ověřené kopie převezme orgán ESMA ke dni uvedenému v odstavci 1.

               Žádosti o povolení podané administrátory referenční hodnoty s kritickým významem, žádosti o uznání v souladu s článkem 32 a žádostí o schválení přejímání v souladu s článkem 33, které příslušné orgány obdržely před [ÚP: vložte prosím datum: 34 měsíců od vstupu v platnost], však nebudou převedeny na orgán ESMA a rozhodnutí o povolení nebo zamítnutí žádosti o povolení, uznání nebo schválení přejímání přijme relevantní příslušný orgán.

               3.  Příslušné orgány zajistí, aby byly veškeré stávající záznamy a pracovní dokumenty nebo jejich ověřené kopie orgánu ESMA předány co nejdříve, nejpozději však do [ÚP: vložte prosím datum: 36 měsíců od vstupu v platnost]. Tyto příslušné orgány rovněž poskytnou orgánu ESMA veškerou nezbytnou pomoc a rady, jež umožní účinné a účelné předání a převzetí dohledové a vynucovací činnosti týkající se administrátorů podle čl. 40 odst. 1.

               4.  Orgán ESMA jedná jako právní nástupce příslušných orgánů uvedených v odstavci 1 v jakýchkoli správních nebo soudních řízeních, která vyplývají z dohledové a vynucovací činnosti vykonávané těmito příslušnými orgány v souvislosti se záležitostmi, na něž se vztahuje toto nařízení.

               5.  Povolení administrátorů referenční hodnoty s kritickým významem, uznání v souladu s článkem 32 a schválení přejímání v souladu s článkem 33 udělená příslušným orgánem uvedeným v odstavci 1 zůstávají po převodu pravomocí na orgán ESMA v platnosti.“;

               20)článek 53 se nahrazuje tímto:

               „Článek 53

               Přezkum orgánem ESMA

               Orgán ESMA je oprávněn požadovat od příslušného orgánu podložené důkazy pro každé rozhodnutí přijaté v souladu s čl. 51 odst. 2 prvním pododstavcem a čl. 25 odst. 3, jakož i pro každé opatření přijaté v oblasti vynucování čl. 24 odst. 1.“.

               Článek 9

               Změny nařízení (EU) 2017/1129 o prospektu, který má být uveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu

               Nařízení (EU) 2017/1129 se mění takto:

               1)článek 2 se mění takto:

               (d)v písmenu m) se zrušuje bod iii) definice „domovského členského státu“.

               (e)vkládají se nové definice, které znějí:

               „za)
                     „realitními společnostmi“ podnik, jehož hlavní činnosti se týkají ekonomických činností uvedených v sekci L přílohy I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006*.

               zb)
                     „těžebními společnostmi“ podnik, jehož hlavní činnosti se týkají ekonomických činností uvedených v sekci B oddílech 05 až 08 přílohy I nařízení (ES) č. 1893/2006.

               zc)
                     „společnostmi pro vědecký výzkum“ podnik, jehož hlavní činnosti se týkají ekonomických činností uvedených v sekci M oddíle 72 skupině 72.1 přílohy I nařízení (ES) č. 1893/2006.

               zd)
                     „společnostmi provozujícími lodní dopravu“ podnik, jehož hlavní činnosti se týkají ekonomických činností uvedených v sekci H oddílu 50 přílohy I nařízení (ES) č. 1893/2006.

               * Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech, Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.“;

               2)v článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

               „2. S takto dobrovolně sestaveným prospektem, jenž je schválen příslušným orgánem domovského členského státu určeným podle čl. 2 písm. m) nebo orgánem ESMA v souladu s článkem 31a, jsou spjata veškerá práva a povinnosti, jež jsou stanoveny pro prospekt, který je vyžadován podle tohoto nařízení, a tento dobrovolně sestavený prospekt podléhá všem ustanovením tohoto nařízení, a to pod dohledem uvedeného příslušného orgánu.“;

               3)v článku 20 se odstavec 8 nahrazuje tímto:

               „8.
                     Na žádost emitenta, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, může příslušný orgán domovského členského státu přenést schvalování prospektu na příslušný orgán jiného členského státu po dohodě s tímto příslušným orgánem a po předchozím oznámení orgánu ESMA, pokud orgán ESMA nevykonává úlohu příslušného orgánu domovského členského státu v souladu s článkem 31a. Příslušný orgán domovského členského státu předá dokumentaci podanou společně se svým rozhodnutím o přenesení schvalování, a to v elektronickém formátu, příslušnému orgánu druhého členského státu ten den, kdy rozhodnutí učiní. Takové přenesení se oznámí emitentovi, osobě nabízející cenné papíry nebo osobě, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, do tří pracovních dnů ode dne přijetí rozhodnutí, které přijme příslušný orgán domovského členského státu. Lhůty stanovené v odst. 2 prvním pododstavci a v odstavci 3 začínají plynout ode dne, kdy příslušný orgán domovského členského státu přijal rozhodnutí. Ustanovení čl. 28 odst. 4 nařízení (EU) č. 1095/2010 se na přenesení schvalování prospektu podle tohoto odstavce nepoužije. Jakmile je přenesení schvalování dokončeno, je pro účely tohoto nařízení za příslušný orgán domovského členského státu pro daný prospekt považován příslušný orgán, na který bylo schvalování prospektu přeneseno.“;

               4)článek 22 se mění takto:

               a)vkládá se nový odstavec 6a, který zní:

               „6a.
                     Odchylně od odstavce 6 je orgán ESMA oprávněn ověřovat, zda jsou propagační sdělení v každém hostitelském členském státě, v němž jsou propagační sdělení šířena, v souladu s požadavky uvedenými v odstavcích 2 až 4, a to v kterémkoli z těchto případů:

               a) pokud je orgán ESMA příslušným orgánem v souladu s článkem 31a;

               b) u všech prospektů sestavených v souladu s právními předpisy třetí země a používaných v Unii v souladu s článkem 29.

               Aniž je dotčen čl. 32 odst. 1, nepředstavuje kontrola propagačních sdělení orgánem ESMA nezbytnou podmínku pro uskutečnění veřejné nabídky cenných papírů nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu v kterémkoli hostitelském členském státě.

               O použití jakékoli dohledové a vyšetřovací pravomoci podle článku 32 ve vztahu k vymáhání dodržování tohoto článku orgánem ESMA je bez zbytečného odkladu informován příslušný orgán dotčeného hostitelského členského státu.

               Na žádost příslušného orgánu členského státu orgán ESMA provádí kontrolu uvedenou v prvním pododstavci u všech propagačních sdělení šířených v jeho jurisdikci ve vztahu ke všem nebo některým kategoriím prospektů schválených orgánem ESMA v souladu s článkem 31a. Orgán ESMA zveřejní a pravidelně aktualizuje seznam členských států, pro něž takovou kontrolu vykonává a kategorie dotčených prospektů.“;

               b)odstavec 7 se nahrazuje tímto:

               „7.
                     Příslušné orgány hostitelského členského státu a orgán ESMA mohou účtovat pouze poplatky spojené s výkonem dohledových úkolů podle tohoto článku. Výše poplatků musí být uvedena na internetových stránkách příslušných orgánů a orgánu ESMA. Poplatky musí být nediskriminační, opodstatněné a přiměřené dohledovému úkolu. Příslušné orgány hostitelských členských států a orgánu ESMA neukládají žádné požadavky ani správní postupy nad rámec těch, které jsou vyžadovány pro výkon dohledových úkolů podle tohoto článku.“

               c)odstavec 8 se nahrazuje tímto:

               „8.
                     Odchylně od odstavců 6 a 6a mohou kterékoli dva příslušné orgány, případně včetně orgánu ESMA, uzavřít dohodu, na jejímž základě si má pro účely ověřování toho, zda je propagační činnost v přeshraničních situacích nebo v situacích, na něž se vztahuje odstavec 6a, v souladu s příslušnými pravidly, ponechat tuto kontrolu příslušný orgán domovského členského státu nebo v situacích, na něž se vztahuje odstavec 6a, příslušný orgán hostitelského členského státu. Jakákoli taková dohoda musí být oznámena orgánu ESMA, pokud orgán ESMA není smluvní stranou dohody jako příslušný orgán domovského členského státu v souladu s článkem 31a. Orgán ESMA seznam těchto dohod uveřejní a pravidelně jej aktualizuje.“;

               5)článek 25 se mění takto:

               a)odstavec 4 se nahrazuje tímto:

               „4.
                     Pokud nejsou konečné podmínky základního prospektu zahrnuty v základním prospektu ani v jeho dodatku, příslušný orgán domovského členského státu je elektronicky sdělí orgánu ESMA co nejdříve poté, co byly podány k uložení, a pokud byl základní prospekt předtím oznámen, příslušnému orgánu hostitelského členského státu (hostitelských členských států).“

               b)vkládá se nový odstavec 6a, který zní:

               „6a.
                     U všech prospektů sestavených emitentem ze třetí země v souladu s článkem 29 se osvědčení o schválení uvedené v tomto článku nahrazuje osvědčením o podání.“;

               6)v článku 27 se vkládá nový odstavec 3a, který zní:

               „3a.
                     Odchylně od odstavců 1, 2 a 3, pokud je orgán ESMA příslušným orgánem v souladu s článkem 31a, se prospekt sestavuje podle rozhodnutí emitenta, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, buď v jazyce přijímaném příslušnými orgány hostitelského členského státu, nebo v jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí.

               Příslušný orgán každého hostitelského členského státu vyžaduje, aby bylo shrnutí uvedené v článku 7 k dispozici v jeho úředním jazyce, nebo alespoň v jednom z jeho úředních jazyků nebo v jiném jazyce přijímaném příslušným orgánem daného členského státu, nevyžaduje však překlad žádné další části prospektu.“;

               7)článek 28 se nahrazuje tímto:

               „Článek 28

               Veřejná nabídka cenných papírů nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu na základě prospektu sestaveného v souladu s tímto nařízením

               Pokud emitent ze třetí země hodlá veřejně nabízet cenné papíry v Unii nebo požádat o přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu usazeném v Unii na základě prospektu sestaveného v souladu s tímto nařízením, získá v souladu s článkem 20 schválení svého prospektu od orgánu ESMA.

               Jakmile je prospekt schválen v souladu s prvním pododstavcem, jsou s ním spjata veškerá práva a povinnosti, které jsou stanoveny pro prospekt podle tohoto nařízení, na tento prospekt a emitenta ze třetí země se vztahují všechna ustanovení tohoto nařízení a prospekt i tento emitent podléhají dohledu orgánu ESMA.“;

               8)článek 29 se nahrazuje tímto:

               „Článek 29

               Veřejná nabídka cenných papírů nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu na základě prospektu sestaveného v souladu s právními předpisy třetí země

               1.
                     Emitent ze třetí země může veřejně nabízet cenné papíry v Unii nebo požádat o přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu v Unii po předchozím uveřejnění prospektu, který je sestaven a schválen v souladu s vnitrostátními právními předpisy emitenta z třetí země a těmto předpisům podléhá, pokud:

               a)
                     Komise přijala prováděcí rozhodnutí v souladu s odstavcem 3;

               b)
                     emitent ze třetí země podal prospekt orgánu ESMA;

               c)
                     emitent ze třetí země poskytl písemné potvrzení, že prospekt byl schválen orgánem dohledu třetí země a poskytl kontaktní údaje uvedeného orgánu;

               d)
                     prospekt splňuje jazykové požadavky uvedené v článku 27;

               e)
                     všechna propagační sdělení šířená v Unii emitentem ze třetí země ve vztahu k nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování splňují požadavky stanovené v čl. 22 odst. 2 až 5;

               f) orgán ESMA uzavřel dohody o spolupráci s relevantními orgány dohledu emitenta ze třetí země v souladu s článkem 30.

               Výskyty výrazu „příslušný orgán domovského členského státu“ se v tomto nařízení ve vztahu ke všem ustanovením týkajícím se prospektů a uvedeným v tomto odstavci považují za odkaz na orgán ESMA.

               2.
                     Požadavky stanovené v článcích 24 a 25 se vztahují na prospekty sestavené v souladu s právními předpisy třetí země, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 1.

               3.
                     Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 44, jimiž toto nařízení doplní stanovením obecných kritérií rovnocennosti na základě požadavků stanovených v článcích 6, 7, 11, 12 a 13 a v kapitole IV tohoto nařízení.

               Na základě kritérií stanovených v těchto aktech v přenesené pravomoci může Komise přijmout prováděcí rozhodnutí, které stanoví, že právní požadavky a požadavky dohledu třetí země zajišťují, že prospekty sestavené v souladu s vnitrostátními právními předpisy uvedené třetí země splňují právně závazné požadavky, jež mají rovnocenný regulační účinek jako požadavky stanovené v tomto nařízení. Toto prováděcí rozhodnutí se přijímá přezkumným postupem podle čl. 45 odst. 2.

               Komise může uplatňování prováděcího rozhodnutí podmínit průběžným účinným plněním každého požadavku stanoveného v uvedeném prováděcím rozhodnutí ze strany dané třetí země a schopností orgánu ESMA efektivně vykonávat své povinnosti ve vztahu ke sledování uvedenému v čl. 33 odst. 2a nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

               9)článek 30 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

                „1.
                     Pro účely článku 29 a je-li to považováno za nezbytné pro účely článku 28, uzavře orgán ESMA dohody o spolupráci s orgány dohledu třetích zemí, které se týkají výměny informací s uvedenými orgány třetích zemí a vymáhání povinností v třetích zemích podle tohoto nařízení. Tyto dohody o spolupráci zajistí efektivní výměnu informací, která orgánu ESMA umožňuje plnit jeho povinnosti podle tohoto nařízení.

               Odchylně od prvního pododstavce nesmí orgán ESMA uzavřít dohodu o spolupráci s orgány dohledu třetí země, pokud je daná třetí země zařazena na seznamu jurisdikcí, který je uveden v platném aktu v přenesené pravomoci přijatém Komisí podle článku 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849*, u nichž se má za to, že jejich vnitrostátní politiky pro boj proti praní peněz a proti financování terorismu vykazují strategické nedostatky představující významnou hrozbu pro finanční systém Unie.

               Orgán ESMA informuje všechny příslušné orgány určené v souladu s čl. 31 odst. 1 o jakékoli dohodě o spolupráci uzavřené v souladu s prvním pododstavcem.

               * Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 ze dne 20. května 2015 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES a směrnice Komise 2006/70/ES (Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 73).“;

               b)odstavec 2 se zrušuje;

               c)odstavec 3 se označuje jako odstavec 2 a nahrazuje se tímto:

               „2.
                     Orgán ESMA uzavře dohody o spolupráci týkající se výměny informací s orgány dohledu třetích zemí pouze v případě, že sdělené informace podléhají zárukám dodržování služebního tajemství, které jsou alespoň rovnocenné zárukám stanoveným v článku 35.“;

               d)odstavec 4 se zrušuje;

               10)v kapitole VII se vkládají nové články 31a a 31b, které znějí:

               „Článek 31a

               Dohled nad některými typy prospektů vykonávaný orgánem ESMA

               Orgán ESMA je příslušným orgánem pro kontrolu a schvalování prospektů, jak je stanoveno v článku 20, a oznamování příslušným orgánům hostitelských členských států, jak je stanoveno v článku 25, pro tyto prospekty, včetně jejich dodatků:

               a)
                     prospekty sestavené právnickou osobou nebo osobou usazenou v Unii, které se týkají přijetí nekapitálových cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu, které mají být obchodovány pouze na regulovaném trhu či jeho konkrétním segmentu, k němuž mohou mít pro účely obchodování s těmito cennými papíry přístup pouze kvalifikovaní investoři;

               b)
                     prospekty sestavené právnickou osobou nebo osobou usazenou v Unii, které se týkají cenných papírů zajištěných aktivy;

               c)
                     prospekty sestavené těmito typy společností usazených v Unii:

               i) realitními společnostmi;

               ii) těžebními společnosti;

               iii) společnostmi pro vědecký výzkum;

               iv) společnostmi lodní dopravy.

               d)
                     prospekty sestavené emitenty ze třetích zemí v souladu s článkem 28 tohoto nařízení.

               Výskyty výrazu „příslušný orgán domovského členského státu“ se v tomto nařízení ve vztahu ke všem ustanovením týkajícím se prospektů uvedených v prvním pododstavci považují za odkaz na orgán ESMA.“;

               11)vkládá se nový článek 34b, který zní:

               „Článek 31b

               Přechodná opatření týkající se orgánu ESMA

               1.
                     Nad prospekty uvedenými v článku 31a, které byly předloženy příslušnému orgánu pro schválení před [ÚP: vložte prosím datum 36 měsíců po vstupu v platnost], případně včetně jakýchkoli jejich dodatků a jejich konečných podmínek, vykonává nadále dohled uvedený příslušný orgán, do konce jejich platnosti.

               Schválení udělené příslušným orgánem pro uvedené prospekty před [ÚP: vložte prosím datum 36 měsíců po vstupu v platnost] zůstává v platnosti po přenesení kompetencí na orgán ESMA uvedených v odstavci 2.

               Dohled nad uvedenými prospekty, případně včetně jejich dodatků a jejich konečných podmínek i nadále podléhá pravidlům, která platí v době předložení příslušnému orgánu.

               2.
                     Veškeré kompetence a povinnosti související s dohledovou a donucovací činností ve vztahu k prospektům uvedeným v článku 31a a předkládaných ke schválení převezme od [ÚP: vložte prosím datum 36 měsíců po vstupu v platnost] orgán ESMA.“,

               12)článek 32 se mění takto:

               a)Úvodní věta v odst. 1 prvním pododstavci se nahrazuje tímto:

               „1.
                     Aby mohly plnit své povinnosti podle tohoto nařízení, musí mít příslušné orgány a orgán ESMA v souladu s vnitrostátními právními předpisy alespoň tyto dohledové a vyšetřovací pravomoci:“;

               b)v odst. 1 prvním pododstavci se písmeno j) nahrazuje tímto:

               „j) pozastavit kontrolu prospektu předloženého ke schválení nebo pozastavit či omezit veřejnou nabídku cenných papírů nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu, pokud orgán ESMA nebo příslušný orgán využívá pravomoc uložit zákaz nebo omezení podle článku 40 nebo 42 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014, dokud tento zákaz či omezení nepominou;“;

               c)v odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Pokud to vyžadují vnitrostátní právní předpisy, může se příslušný orgán nebo orgán ESMA obrátit na příslušný soudní orgán, aby rozhodl o výkonu pravomocí uvedených v prvním pododstavci.“;

               d)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2.
                     Příslušné orgány a orgán ESMA plní své funkce a vykonávají své pravomoci uvedené v odstavci 1 kterýmkoli z těchto způsobů:

               a)
                     přímo;

               b)
                     ve spolupráci s jinými orgány nebo orgánem ESMA;

               c)
                     na svou odpovědnost přenesením pravomocí na takové orgány nebo na orgán ESMA;

               d)
                     podáním návrhu příslušným soudním orgánům.“

               e)odstavec 5 se nahrazuje tímto:

               „5.  Platí, že osoba předávající informace příslušnému orgánu nebo orgánu ESMA v souladu s tímto nařízením neporušuje žádné omezení týkající se zpřístupňování informací vyplývající ze smlouvy nebo právního či správního předpisu, a v souvislosti s takovým oznámením jí nevzniká žádný typ odpovědnosti.“;

               13)v článku 35 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „2.
                     Povinnost zachovat služební tajemství platí pro všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro příslušný orgán, orgán ESMA nebo pro třetí osobu, na kterou příslušný orgán  nebo orgán ESMA přenesl své pravomoci. Informace, na něž se vztahuje služební tajemství, nesmějí být sděleny žádné jiné osobě nebo orgánu, vyjma na základě ustanovení právních předpisů Unie či vnitrostátních právních přepisů.“;

               14)v čl. 38 odst. 1 se poslední pododstavec nahrazuje tímto:

               „Do 21. července 2019 oznámí členské státy Komisi a orgánu ESMA podrobně předpisy uvedené v prvním a druhém pododstavci. Komisi a orgán ESMA také neprodleně uvědomí o každé jejich následné změně.“;

               15)vkládá se nová kapitola, která zní:

               „KAPITOLA VIIIA

               PRAVOMOCI A KOMPETENCE ORGÁNU ESMA

               ODDÍL 1

               PRAVOMOCI A POSTUPY

               Článek 43a

               Výkon pravomocí orgánu ESMA

               Pravomoci svěřené podle článků 43b až 43d orgánu ESMA či kterémukoli z jeho úředníků nebo dalším osobám pověřeným orgánem ESMA nesmějí být užity k tomu, aby se vyžadovalo zpřístupnění informací nebo dokumentů, na něž se vztahuje právní výsada.

               Článek 43b

               Žádost o poskytnutí informací

               1.
                     Orgán ESMA si může prostou žádostí nebo rozhodnutím vyžádat poskytnutí veškerých informací, které jsou nezbytné pro plnění povinností orgánu ESMA podle tohoto nařízení, od těchto osob:

               a)
                     emitentů, osob nabízejících cenné papíry nebo osob, které žádají o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, a osob, které je ovládají nebo jsou jimi ovládány;

               b)
                     vedoucích pracovníků osob uvedených v písmenu a);

               c)
                     auditorů a poradců osob uvedených v písmenu a);

               d)
                     finančních zprostředkovatelů pověřených osobami uvedenými v písmenu a) provedením veřejné nabídky cenných papírů nebo žádostí o přijetí k obchodování na regulovaném trhu.

               e)
                     ručitele cenných papírů, které jsou veřejně nabízeny nebo mají být přijaty k obchodování na regulovaném trhu.

               2.
                     Jakákoli prostá žádost o informace uvedená v odstavci 1:

               a)
                     odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;

               b)
                     uvede účel žádosti;

               c)
                     upřesní požadované informace;

               d)
                     uvede lhůtu, v níž mají být informace poskytnuty;

               e)
                     obsahuje prohlášení, že osoba, od níž se informace žádají, nemá povinnost uvedené informace poskytnout, avšak rozhodne-li se na žádost dobrovolně odpovědět, nesmějí být poskytnuté informace nepravdivé nebo zavádějící;

               f)
                     uvede výši pokuty, která bude uložena v souladu s článkem 43f, pokud budou poskytnuté informace nepravdivé nebo zavádějící.

               3.
                     V případě žádosti o poskytnutí informací podle odstavce 1 na základě rozhodnutí orgán ESMA:

               a)
                     odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;

               b)
                     uvede účel žádosti;

               c)
                     upřesní požadované informace;

               d)
                     stanoví lhůtu, v níž mají být informace poskytnuty;

               e)
                     upozorní na penále stanovené v článku 43g, jestliže budou poskytnuté informace neúplné;

               f)
                     upozorní na pokutu stanovenou v článku 43f, jestliže budou odpovědi na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící;

               g)
                     upozorní na možnost odvolat se proti rozhodnutí k odvolacímu senátu orgánu ESMA a nechat rozhodnutí přezkoumat Soudním dvorem Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) v souladu s články 60 a 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               4.
                     Požadované informace poskytují osoby uvedené v odstavci 1 nebo jejich zástupci a v případě právnických osob nebo sdružení bez právní subjektivity osoby zmocněné je zastupovat podle zákona nebo podle stanov. Řádně zmocnění právní zástupci mohou sdělit informace za své klienty. Ti však zůstávají plně odpovědní v případě, že jsou poskytnuté informace neúplné, nepravdivé nebo zavádějící.

               5.
                     Orgán ESMA zašle neprodleně kopii prosté žádosti nebo svého rozhodnutí příslušnému orgánu členského státu, na jehož území mají bydliště nebo jsou usazeny osoby uvedené v odstavci 1, jichž se žádost o informace týká.

               Článek 43c

               Obecná šetření

               1.
                     V zájmu plnění povinností podle tohoto nařízení může orgán ESMA provádět veškerá nezbytná šetření osob uvedených v čl. 43b odst. 1. Za tímto účelem jsou úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené zmocněni:

               a)
                     zkoumat jakékoli záznamy, údaje, postupy a jakékoli jiné materiály, které mají význam pro plnění jeho úkolů, a to bez ohledu na nosič, na němž jsou uchovávány;

               b)
                     pořizovat nebo získávat ověřené kopie takových záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů nebo výpisy z nich;

               c)
                     předvolat jakoukoli osobu uvedenou v čl. 43b odst. 1 nebo její zástupce či zaměstnance a požádat je o ústní nebo písemné vysvětlení skutečností nebo dokumentů, které se týkají předmětu a účelu kontroly, a odpovědi zaznamenat;

               d)
                     vyslechnout jakoukoli jinou fyzickou nebo právnickou osobu, která s tím souhlasí, za účelem získání informací souvisejících s předmětem šetření;

               e)
                     požadovat výpisy telefonních hovorů a datových přenosů.

               2.
                     Úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené pro účely šetření podle odstavce 1 vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel šetření. V tomto pověření jsou také uvedena penále stanovená v článku 43g, jestliže požadované záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné materiály či odpovědi osob uvedených v čl. 43b odst. 1 na položené otázky nejsou poskytnuty nebo jsou neúplné, a pokuty stanovené v článku 43f, jestliže jsou odpovědi osob uvedených v čl. 43b odst. 1 na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící.

               3.
                     Osoby uvedené v čl. 43b odst. 1 jsou povinny se podrobit šetřením zahájeným na základě rozhodnutí orgánu ESMA. V rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel šetření, penále stanovená v článku 43g, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem.

               3.
                     Orgán ESMA s dostatečným předstihem před šetřením uvedeným v odstavci 1 informuje o šetření a o totožnosti pověřených osob příslušný orgán členského státu, na jehož území má šetření probíhat. Úředníci dotčeného příslušného orgánu poskytují na žádost orgánu ESMA těmto pověřeným osobám součinnost při plnění jejich povinností. Úředníci dotčeného příslušného orgánu se mohou na požádání šetření také účastnit.

               5.
                     Jestliže požadavek poskytnout výpisy telefonních hovorů a datových přenosů podle odst. 1 písm. e) vyžaduje podle platných vnitrostátních právních předpisů povolení vnitrostátního justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze rovněž požádat jako o předběžné opatření.

               6.
                     Jestliže vnitrostátní justiční orgán obdrží žádost o udělení povolení požadovat poskytnutí výpisů telefonních hovorů nebo datových přenosů uvedených v čl. 1 písm. e), uvedený orgán ověří že:

               a) rozhodnutí přijaté orgánem ESMA uvedené v odstavci 3 je pravé;

               b) opatření, která mají být přijata, jsou přiměřená a nejsou svévolná nebo nepřiměřená.

               Pro účely písmene b) může vnitrostátní justiční orgán požádat orgán ESMA o podrobné vysvětlení, zejména pokud jde o důvody, na jejichž základě má orgán ESMA podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, jakož i závažnost tohoto údajného porušení a povahu účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost šetření ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu orgánu ESMA. Zákonnost rozhodnutí orgánu ESMA přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v článku 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Článek 43d

               Kontroly na místě

               1.
                     Orgán ESMA může za účelem plnění svých povinností podle tohoto nařízení provádět veškeré nezbytné kontroly na místě v provozních prostorách osob uvedených v čl. 43b odst. 1.

               2.
                     Úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě smějí vstupovat do všech provozních prostor osob, kterých se rozhodnutí o šetření přijaté orgánem ESMA týká, a mají veškeré pravomoci stanovené v čl. 43c odst. 1. Zároveň jsou oprávněni zapečetit jakékoli provozní prostory a účetní knihy nebo záznamy na dobu a v rozsahu, které jsou pro kontrolu nezbytné.

               3.
                     S dostatečným předstihem před kontrolou informuje orgán ESMA o kontrole příslušný orgán členského státu, na jehož území má probíhat. Vyžaduje-li to řádné provedení a efektivita kontroly, může orgán ESMA po informování relevantního příslušného orgánu provést kontrolu na místě bez předchozího ohlášení. Kontroly v souladu s tímto článkem se provádějí za předpokladu, že příslušný orgán potvrdil, že proti nim nemá námitky.

               4.
                     Úředníci orgánu ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel kontroly a také penále stanovená v článku 43g pro případ, že se dotyčné osoby kontrole nepodrobí.

               5.
                     Osoby uvedené v čl. 43b odst. 1 se podrobí kontrolám na místě nařízeným na základě rozhodnutí orgánu ESMA. V rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel kontroly, datum, kdy má být kontrola zahájena, penále stanovená v článku 43g, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a dále právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem.

               6.
                     Úředníci příslušného orgánu členského státu, na jehož území má kontrola probíhat, jakož i osoby tímto orgánem pověřené nebo jmenované poskytují na žádost orgánu ESMA aktivní součinnost jeho úředníkům i dalším osobám jím pověřeným. Úředníci uvedeného příslušného orgánu se mohou na požádání kontrol na místě také účastnit.

               7.
                     Orgán ESMA také může požádat, aby příslušné orgány provedly určité vyšetřovací úkoly a kontroly na místě jeho jménem, jak je stanoveno v tomto článku a v čl. 43c odst. 1. Za tímto účelem mají příslušné orgány stejné pravomoci jako orgán ESMA, jak je uvedeno v tomto článku a v čl. 43c odst. 1.

               8.
                     Pokud úředníci orgánu ESMA a další doprovázející osoby tímto orgánem pověřené zjistí, že se určitá osoba odmítá podrobit kontrole nařízené podle tohoto článku, příslušný orgán dotyčného členského státu jim poskytne nezbytnou pomoc a podle potřeby požádá o pomoc policii nebo rovnocenný donucovací orgán, který jim provedení kontroly na místě umožní.

               9.
                     Pokud kontrola na místě podle odstavce 1 nebo pomoc podle odstavce 7 vyžaduje podle použitelných vnitrostátních právních předpisů povolení vnitrostátního justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze rovněž požádat jako o předběžné opatření.

               10.
                     Jestliže vnitrostátní justiční orgán obdrží žádost o udělení povolení provést kontrolu na místě podle odstavce 1 nebo pomoc podle odstavce 7, uvedený orgán ověří, zda:

               a)
                     rozhodnutí přijaté orgánem ESMA uvedené v odstavci 4 je pravé;

               b)
                     opatření, která mají být přijata, jsou přiměřená a nejsou svévolná nebo nepřiměřená.

               Pro účely písmene b) může vnitrostátní justiční orgán požádat orgán ESMA o podrobné vysvětlení, zejména pokud jde o důvody, na jejichž základě má orgán ESMA podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, jakož i závažnost tohoto údajného porušení a povahu účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost šetření ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu orgánu ESMA. Zákonnost rozhodnutí orgánu ESMA přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v článku 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               ODDÍL 2

               SPRÁVNÍ SANKCE A JINÁ OPATŘENÍ

               Článek 43e

               Opatření v oblasti dohledu přijímaná orgánem ESMA

               1.
                     Pokud v souladu s čl. 43i odst. 5 orgán ESMA zjistí, že se určitá osoba dopustila některého z případů porušení povinnosti uvedených v čl. 38 odst. 1, přijme jedno nebo více z těchto opatření:

               a)
                     přijme rozhodnutí, které této osobě nařizuje porušování povinnosti ukončit;

               b)
                     přijme rozhodnutí o uložení pokut podle článku 43f;

               c)
                     vydá veřejná oznámení.

               2.
                     Při přijímání opatření uvedených v odstavci 1 orgán ESMA zohlední povahu a závažnost porušení povinnosti, přičemž vezme v úvahu tato kritéria:

               a)
                     trvání a četnost porušení povinnosti;

               b)
                     zda byl spáchán nebo umožněn trestný čin finanční povahy, či zda takový trestný čin jinak souvisí s uvedeným porušením povinnosti;

               c)
                     zda k porušení povinnosti došlo úmyslně nebo z nedbalosti;

               d)
                     míru odpovědnosti osoby odpovědné za porušení;

               e)
                     finanční sílu osoby odpovědné za porušení na základě celkového obratu odpovědné právnické osoby nebo ročního příjmu a čistých aktiv odpovědné fyzické osoby;

               f)
                     vliv porušení na zájmy drobných investorů;

               g)
                     význam realizovaného zisku nebo zamezené ztráty osoby odpovědné za porušení předpisů nebo ztrát třetích stran plynoucích z porušení předpisů, pokud je lze stanovit;

               h)
                     úroveň spolupráce osoby odpovědné za porušení předpisů s orgánem ESMA, aniž by byla dotčena nutnost zajistit vrácení realizovaného zisku nebo zamezené ztráty;

               i)
                     předchozí porušení ze strany osoby odpovědné za porušení;

               j)
                     opatření, která po porušení přijala osoba odpovědná za porušení, aby zabránila jeho opakování.

               3.
                     Orgán ESMA oznámí veškerá opatření přijatá podle odstavce 1 bez zbytečného odkladu osobě odpovědné za porušení a sdělí je příslušným orgánům členských států a Komisi. Veškerá tato opatření zveřejní na svých internetových stránkách do deseti pracovních dnů ode dne jejich přijetí.

               Poskytování informací veřejnosti uvedené v prvním pododstavci zahrnuje alespoň:

               a)
                     prohlášení potvrzující právo osoby odpovědné za porušení se proti rozhodnutí odvolat;

               b)
                     případně prohlášení potvrzující, že odvolání bylo podáno, spolu s upřesněním, že takové odvolání nemá odkladný účinek;

               c)
                     prohlášení potvrzující, že odvolací senát orgánu ESMA může pozastavit uplatňování napadnutého rozhodnutí v souladu s čl. 60 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010.

               Článek 43f

               Pokuty

               1.
                     Pokud v souladu s čl. 43i odst. 5 orgán ESMA zjistí, že se určitá osoba úmyslně nebo z nedbalosti dopustila alespoň jednoho z porušení povinnosti uvedených v čl. 38 odst. 1 písm. a), přijme rozhodnutí o uložení pokuty podle odstavce 2 tohoto článku.

               Porušení povinnosti se považuje za úmyslné, pokud orgán ESMA zjistí objektivní skutečnosti, které prokazují, že daná osoba jednala úmyslně s cílem porušit povinnost.

               2.
                     Maximální výše pokuty uvedené v odstavci 1 činí:

               i)
                     v případě právnických osob 10 000 000 EUR, případně v členských státech, jejichž měnou není euro, odpovídající hodnota v národní měně ke dni 20. července 2017, nebo 6 % celkového ročního obratu dotyčné právnické osoby podle poslední dostupné účetní závěrky schválené řídícím orgánem;

                ii)
                     v případě fyzické osoby 1 400 000 EUR, případně v členských státech, jejichž měnou není euro, odpovídající hodnota v národní měně ke dni 20. července 2017.

               Pro účely bodu i), je-li právnická osoba mateřským podnikem nebo dceřiným podnikem mateřského podniku, který je povinen sestavovat konsolidovanou účetní závěrku podle směrnice 2013/34/EU, je příslušným celkovým ročním obratem celkový roční obrat nebo odpovídající druh příjmů v souladu s příslušnými právními předpisy Unie v oblasti účetnictví podle nejnovější dostupné konsolidované účetní závěrky schválené řídícím orgánem vrcholného mateřského podniku.

               3.
                     Za účelem stanovení výše pokuty podle odstavce 1 orgán ESMA zohlední kritéria uvedená v čl. 43e odst. 2.

               4.
                     Bez ohledu na odstavec 3, pokud má osoba z porušení povinnosti přímý či nepřímý finanční prospěch, je výše pokuty rovna přinejmenším tomuto finančnímu prospěchu.

               5.
                     Jestliže se osoba svým jednáním nebo opomenutím dopustila více než jednoho z porušení povinnosti uvedených v čl. 38 odst. 1 písm. a), uplatní se pouze nejvyšší z pokut vypočtených podle odstavce 3 vztahující se k jednomu z těchto porušení.

               Článek 43g

               Penále

               1.
                     Orgán ESMA rozhodnutím uloží penále s cílem přimět:

               a)
                     určitou osobu porušování povinnosti ukončit v souladu s rozhodnutím přijatým podle čl. 43e odst. 1 písm. a);

               b)
                     osobu uvedenou v čl. 43b odst. 1, aby:

               i)
                     poskytla úplné informace, o které byla požádána na základě rozhodnutí podle článku 43b;

               ii)
                     se podrobila šetření, a zejména předložila úplné záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné požadované materiály a doplnila a opravila další informace poskytnuté v šetření zahájeném na základě rozhodnutí podle článku 43c;

               iii)
                     se podrobila kontrole na místě nařízené rozhodnutím podle článku 43d.

               2.
                     Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se ukládá za každý den prodlení.

               3.
                     Bez ohledu na odstavec 2 činí výše penále 3 % průměrného denního obratu v předchozím hospodářském roce nebo v případě fyzických osob 2 % průměrného denního příjmu v předchozím kalendářním roce. Penále se vypočítá ode dne určeného v rozhodnutí, kterým se ukládá.

               4.
                     Penále lze uložit na dobu, která nepřesáhne šest měsíců ode dne oznámení rozhodnutí orgánu ESMA. Po skončení této doby orgán ESMA opatření přezkoumá.

               Článek 43h

               Zveřejňování, povaha, vynucování a alokace pokut a penále

               1.
                     Orgán ESMA zveřejní každou pokutu a penále uložené podle článků 43f a 43g s výjimkou případů, kdy by jejich zveřejnění vážně ohrozilo finanční trhy nebo způsobilo zúčastněným subjektům nepřiměřenou škodu.

               2.
                     Pokuty a penále uložené podle článků 43f a 43g jsou správní povahy.

               3.
                     Rozhodne-li se orgán ESMA žádné pokuty nebo penále neuložit, uvědomí o tom Evropský parlament, Radu, Komisi a příslušné orgány členského státu a uvede důvody svého rozhodnutí.

               4.
                     Pokuty a penále uložené podle článků 43f a 43g jsou vynutitelné.

               Vynucování se řídí platnými předpisy občanského procesního práva členského státu nebo třetí země, na jehož území se provádí.

               5.
                     Pokuty a penále jsou příjmem souhrnného rozpočtu Evropské unie.

               ODDÍL 3

               POSTUPY A PŘEZKUM

               Článek 43i

               Procesní pravidla pro přijímání opatření v oblasti dohledu a ukládání pokut

               1.
                     Zjistí-li orgán ESMA při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat jeden či více případů porušení povinnosti uvedených v čl. 38 odst. 1 písm. a), jmenuje v rámci orgánu ESMA nezávislého vyšetřujícího úředníka, aby věc vyšetřil. Určený úředník se nesmí účastnit ani se nesměl přímo či nepřímo účastnit schválení prospektu, jehož se porušení týká, a své funkce plní nezávisle na radě orgánů dohledu orgánu ESMA.

               2.
                     Vyšetřující úředník uvedený v odstavci 1 vyšetří údajná porušení povinnosti, přičemž vezme v úvahu veškeré připomínky vyšetřovaných osob, a kompletní spis se svým nálezem předá orgánu dohledu orgánu ESMA.

               3.
                     Za účelem plnění svých úkolů má vyšetřující úředník pravomoc vyžádat si informace podle článku 43b a provést šetření a kontroly na místě podle článků 43c a 43d.

               4.
                     Při plnění svých úkolů má vyšetřující úředník přístup ke všem dokumentům a informacím, které orgán ESMA shromáždil v rámci své činnosti v oblasti dohledu.

               5.
                     Jakmile vyšetřující úředník vyšetřování dokončí a předtím, než spis se svým nálezem předá radě orgánů dohledu orgánu ESMA, poskytne vyšetřovaným osobám příležitost se k vyšetřovaným záležitostem vyjádřit. Svůj nález zakládá pouze na skutečnostech, ke kterým měly dotyčné osoby příležitost se vyjádřit.

               6.
                     V průběhu vyšetřování podle tohoto článku je plně respektováno právo vyšetřovaných osob na obhajobu.

               7.
                     Jakmile je spis s nálezem předán orgánu dohledu orgánu ESMA, vyšetřující úředník o tom uvědomí vyšetřované osoby. Ty mají právo do spisu nahlížet s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně jejich obchodních tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace, které se týkají třetích osob.

               8.
                     Na základě spisu obsahujícího nález vyšetřujícího úředníka, a pokud o to vyšetřované osoby požádají, po vyslechnutí uvedených osob v souladu s článkem 43j orgán ESMA rozhodne, zda se vyšetřované osoby dopustily jednoho či více porušení povinnosti uvedených v čl. 38 odst. 1 písm. a), a pokud je tomu tak, přijme opatření v oblasti dohledu v souladu s článkem 43e a uloží pokutu v souladu s článkem 43f.

               9.
                     Vyšetřující úředník se jednání rady orgánů dohledu orgánu ESMA neúčastní ani do jejího rozhodování jinak nezasahuje.

               10.
                     Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 44, v nichž upřesní procesní pravidla pro výkon pravomoci ukládat pokuty nebo penále, včetně ustanovení o právu na obhajobu, ustanovení o lhůtách a o výběru pokut nebo penále a promlčecích lhůtách týkajících se ukládání a výkonu sankcí a penále.

               11.
                     Zjistí-li orgán ESMA při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat trestný čin, postoupí věc příslušným vnitrostátním orgánům činným v trestním řízení. Orgán ESMA kromě toho neuloží pokuty nebo penále v případech, kdy stejné skutečnosti nebo skutečnosti, jež jsou v podstatě totožné, vedly v rámci trestního řízení podle vnitrostátních právních předpisů k osvobozujícímu nebo odsuzujícímu rozhodnutí, které již nabylo právní moci.

               Článek 43j

               Vyjádření účastníků šetření

               1.
                     Před přijetím jakéhokoli rozhodnutí podle článků 43e, 43f a 43g poskytne orgán ESMA účastníkům šetření příležitost vyjádřit se k jeho zjištěním. Orgán ESMA založí svá rozhodnutí pouze na zjištěních, ke kterým měly vyšetřované osoby příležitost se vyjádřit.

               První pododstavec se nepoužije, pokud je třeba přijmout naléhavá opatření podle článku 43e s cílem zabránit významnému a bezprostřednímu poškození finančního systému. V uvedeném případě může orgán ESMA přijmout prozatímní rozhodnutí s tím, že co nejdříve po přijetí svého rozhodnutí musí dát dotyčným osobám příležitost k vyjádření.

               2.
                     V průběhu šetření musí být plně respektováno právo vyšetřovaných osob na obhajobu. Mají právo nahlížet do spisů orgánu ESMA, s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně jejich obchodního tajemství. Právo na přístup ke spisu se nevztahuje na důvěrné informace ani na interní přípravné dokumenty orgánu ESMA.

               Článek 43k

               Přezkum Soudním dvorem

               Soudní dvůr má neomezenou pravomoc přezkoumávat rozhodnutí, jimiž orgán ESMA uložil pokutu nebo penále. Uloženou pokutu nebo penále může zrušit, snížit nebo zvýšit.

               ODDÍL 4

               POPLATKY A PŘENESENÍ PRAVOMOCI

               Článek 43l

               Poplatky za dohled

               1.
                     Orgán ESMA účtuje poplatky emitentům, osobám nabízejícím cenné papíry nebo osobám, které žádají o přijetí k obchodování na regulovaném trhu v souladu s tímto nařízením a v souladu s akty v přenesené pravomoci přijatými podle odstavce 3. Tyto poplatky plně pokrývají nezbytné výdaje orgánu ESMA související s kontrolou a schvalováním prospektů, včetně jejich dodatků, a s jejich oznamováním příslušným orgánům hostitelských členských států a s náhradami veškerých nákladů, jež mohou příslušným orgánům vzniknout při plnění úkolů na základě tohoto nařízení, zejména v důsledku přenesení úkolů podle článku 43m.

               2.
                     Výše individuálního poplatku účtovaného konkrétnímu emitentovi, předkladateli nebo osobě, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, pokrývá veškeré správní náklady vzniklé orgánu ESMA na jeho činnosti v souvislosti s prospektem, včetně jeho dodatků, vydaných emitentem, předkladatelem nebo osobou, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu. Je přiměřená obratu emitenta, předkladatele nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu.

               3.
                     Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 44, kterými stanoví typ poplatků, záležitosti, za něž se poplatky vybírají, výši poplatků a způsob jejich úhrady.

               Článek 43m

               Přenášení úkolů z orgánu ESMA na příslušné orgány

               1.
                     Je-li to nezbytné k řádnému splnění úkolu v oblasti dohledu, může orgán ESMA konkrétní úkoly v oblasti dohledu přenést na příslušný orgán členského státu v souladu s obecnými pokyny vydanými orgánem ESMA podle článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010. Mezi tyto konkrétní úkoly v oblasti dohledu mohou patřit zejména pravomoc žádat o informace podle článku 43b a provádět šetření a kontroly na místě podle článku 43c a článku 43d.

               Odchylně od prvního pododstavce úkoly kontroly, schválení a oznamování prospektů, včetně jejich dodatků, konečného posouzení a následných rozhodnutí týkajících se porušení povinností přenést nelze.

               2.
                     Před přenesením úkolu v souladu s odstavcem 1 orgán ESMA s dotčeným příslušným orgánem konzultuje:

               a)
                     rozsah úkolu, jenž má být přenesen;

               b)
                     harmonogram pro splnění úkolu; a

               c)
                     předávání potřebných informací mezi příslušným orgánem a ESMA.

               3.
                     Orgán ESMA poskytne příslušnému orgánu náhradu nákladů, jež mu v důsledku výkonu přenesených úkolů vzniknou, v souladu s aktem v přenesené pravomoci uvedeným v čl. 43l odst. 3.

               4.
                     Přenesení úkolu podle odstavce 1 orgán ESMA v náležitých intervalech přezkoumává. Přenesení úkolů lze kdykoli odvolat.

               5.
                     Přenesení úkolů nemá vliv na odpovědnost orgánu ESMA a neomezuje jeho schopnost provádět přenesenou činnost a dohlížet na ni.“

               Článek 10

               Přechodná ustanovení

               4.Článek 1. Postup pro jmenování členů výkonné rady bude zveřejněn po vstupu článků 1, 2 a 3 v platnost. Do doby, než se všichni členové výkonné rady ujmou svých povinností, vykonávají rada orgánů dohledu a správní rada nadále své úkoly.

               5.Předsedové jmenovaní před vstupem článků 1, 2 a 3 v platnost vykonávají své úkoly a povinnosti až do ukončení svého mandátu. Předsedové, kteří budou jmenováni po vstup článků 1, 2 a 3 v platnost, budou vybráni a jmenováni v souladu s novým postupem jmenování.

               Článek 11

               Vstup v platnost a vstup v použitelnost

               Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se od [24 měsíců od vstupu v platnost].

               Články 1, 2 a 3 se použijí od [ÚP: vložte prosím datum 3 měsíců po vstupu v platnost]. Ustanovení čl. 1 písm.[článek 62], čl. 2 písm. [článek 62] a čl. 3 písm. [článek 62] se však použijí ode dne 1. ledna [ÚP: vložte prosím datum 1. ledna roku následujícím po uplynutí jednoročního období po datu vstupu v platnost].

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda / předsedkyně

               Legislativní finanční výkaz „Agentury“

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1.Název návrhu/podnětu

               1.2.Příslušné oblasti politik

               1.3.Povaha návrhu/podnětu

               1.4.Cíle

               1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.6.Doba trvání akce a finanční dopad

               1.7.Předpokládaný způsob řízení

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               2.2.Systém řízení a kontroly

               2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               3.2.Odhadovaný dopad na výdaje

               3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               3.2.2.Odhadovaný dopad na prostředky [subjektu]

               3.2.3.Odhadovaný dopad na lidské zdroje [subjektu]

               3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               3.2.5.Příspěvky třetích stran

               3.3.Odhadovaný dopad na příjmy

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

               1.1.Název návrhu/podnětu

                  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění:

                  – nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví),

                  – nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění),

                  – nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy)

                  a kterým se dále mění:

                  nařízení (EU) 2015/760 o evropských fondech dlouhodobých investic,

                  nařízení (EU) č. 345/2013 o evropských fondech rizikového kapitálu,

                  nařízení (EU) č. 346/2013 o evropských fondech sociálního podnikání, nařízení (EU) č. 600/2014 o trzích finančních nástrojů,

                  směrnice 2014/65/EU o trzích finančních nástrojů,

                  nařízení (EU) 2016/1011 o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů,

                  nařízení (EU) 2017/1129 o prospektu, který má být uveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu,

                  a směrnice 2009/138/ES o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II)

               1.2.Příslušné oblasti politik

                  Oblast politiky: Finanční stabilita, finanční služby a unie kapitálových trhů

                  Činnost: Finanční stabilita

               1.3.Povaha návrhu/podnětu

               ◻ Návrh/podnět se týká nové akce

               ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
                  39

               ⌧ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce

               ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci

               1.4.Cíle

               1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem

                  Přispět k integrovanějšímu a spravedlivějšímu vnitřnímu trhu s posílenou průmyslovou základnou

               1.4.2.Specifické cíle

                  Specifický cíl č.

                  2.5 Finanční regulační rámec se hodnotí, patřičně uplatňuje a prosazuje v celé EU

               1.4.3.Očekávané výsledky a dopady

               Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.

                  Evropské orgány dohledu zajistí větší sbližování dohledu s posíleným rozměrem EU. Větší sbližování dohledu má potenciál snížit administrativní zátěž pro všechny subjekty podléhající dohledu a další synergické účinky při snižování nákladů na dodržování předpisů v případě přeshraničních transakcí při současné ochraně systému před regulatorní arbitráží ze strany účastníků trhu.

                  Evropské orgány dohledu budou schopny lépe koordinovat vnitrostátní orgány a v případě potřeby vykonávat přímý dohled. Tato posílená úloha evropských orgánů dohledu může přispět k další integraci trhu usnadňováním přeshraničního podnikání.

                  Lepší sbližování dohledu a vytvoření rovných podmínek pro všechny účastníky jednotného trhu s jednotným mechanismem stanovování poplatků by evropským orgánům dohledu umožnilo získávat finanční prostředky (v rámci jasného a transparentního mechanismu, který bude respektovat zásadu rovného zacházení), aby mohly v plném rozsahu plnit své současné i budoucí úkoly a mandáty. Takový výsledek v konečném důsledku prospěl všem účastníkům trhu.

               1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů

               Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.

                  Možné ukazatele:

                  •
                        Počet přijatých technických norem oproti počtu norem, které je nutno vypracovat

                  •
                        Počet návrhů technických norem předložených Komisi ke schválení ve stanovených lhůtách

                  •
                        Počet technických norem navržených, avšak zamítnutých Komisí

                  •
                        Počet přijatých nezávazných doporučení oproti počtu nezávazných doporučení, která je nutno vypracovat

                  •
                        Počet žádostí o vysvětlení příslušnými orgány

                  •
                        Počet úspěšně ukončených šetření případů porušení právních předpisů EU

                  •
                        Průměrné trvání šetření případu porušení právních předpisů EU

                  •
                        Počet varování ohledně zjevného porušení právních předpisů EU

                  •
                        Počet úspěšných případů zprostředkování bez závazného urovnání

                  •
                        Počet kolegií, ve kterých jsou zastoupeny orgány EBA, EIOPA a ESMA

                  •
                        Počet dvoustranných setkání s příslušnými orgány

                  •
                        Počet společných kontrol na místě

                  •
                        Počet hodin školení pro orgány dohledu

                  •
                        Počet zaměstnanců, kteří se zúčastnili výměny / dočasného přidělení

                  •
                        Počet provedených srovnávacích hodnocení

                  •
                        Počet zjištěných a odstraněných překážek sbližování

                  •
                        Nové praktické nástroje pro podporu sbližování

                  •
                        Počet podnětů ohledně finanční gramotnosti a finančního vzdělávání

                  •
                        Počet zveřejněných analytických studií

                  •
                        Počet kontrol na místě a vyhrazených šetření

                  •
                        Počet setkání se subjekty podléhajícími dohledu

                  •
                        Počet stížností/odvolání subjektů podléhajících dohledu

                  •
                        Počet přijatých formálních rozhodnutí k řešení naléhavých situací

                  •
                        Počet naplněných databází

                  •
                        Počet provedených zátěžových testů nebo posouzení rovnocennosti

                  •
                        Poměr navrhované výše konečného rozpočtu (na rok) k přijaté výši

               1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu

               1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

                        Tento návrh by měl řešit následující výzvy:

                        1) Pravomoci: Ačkoli harmonizovaná regulace prostřednictvím jednotného souboru pravidel je pro jednotný trh důležitá, sama o sobě není dostačující. Stejně důležitý je i soudržný přístup k výkladu a uplatňování právních předpisů EU, aby se zlepšilo fungování jednotného trhu a snížila rizika týkající se regulatorní arbitráže a hospodářské soutěže v oblasti dohledu. Za tímto účelem je nezbytné vybavit evropské orgány dohledu potřebnými pravomocemi, aby se podpořilo řádné uplatňování právních předpisů EU a účinných společných norem dohledu v celé EU prostřednictvím opatření pro sbližování dohledu a přímý dohled v určitých oblastech.  To je zejména případ orgánu ESMA v souvislosti s unií kapitálových trhů. Proto se legislativní návrh zaměřuje na udělení nových pravomocí (orgánu ESMA) umožňujících zlepšit integraci trhu a na posílení či objasnění stávajících pravomocí stanovených v nařízeních o evropských orgánech dohledu.

                        2) Správa a řízení: Hlavním problémem se stávajícím uspořádáním správy a řízení je složení rady orgánů dohledu a správní rady, které dostatečně nevede k podpoře zájmů EU při rozhodování a brání evropským orgánům dohledu, aby v plném rozsahu plnily své mandáty, jelikož jim bere motivaci používat některé stávající nástroje. Problém spočívá v tom, že správní rady a rada orgánů dohledu evropských orgánů dohledu jsou složeny převážně ze zástupců příslušných vnitrostátních orgánů, kteří jsou také jediní, kteří mají hlasovací práva (s výjimkou Komise při hlasování o rozpočtu v každé z těchto správních rad). Tím vznikají střety zájmů. Kromě toho mají předsedové rovněž velmi omezenou úlohu a pravomoci a jsou jmenováni radami orgánů dohledu, což snižuje jejich autoritu a nezávislost. Navíc jsou rady orgánů dohledu přetížené, zatímco správní rady mají omezenější úkoly, což neumožňuje rychlé rozhodování. Kromě toho má uspořádání správy a řízení nepříznivé dopady na motivaci evropských orgánů dohledu používat některé nástroje, například závazné zprostředkování, na rozsah srovnávacích hodnocení, na zahajování šetření případů nedodržení postupů stanovených právními předpisy EU nebo na přijímání následných zpráv.

                        3) Financování: K zajištění efektivních činností evropských orgánů dohledu a spravedlivého sdílení nákladů na jejich provoz by bylo nezbytné přezkoumat stávající systém financování. Jelikož cílem legislativního návrhu je posílit úlohu evropských orgánů dohledu v oblasti dohledu, bude nezbytné upravit financování (s největší pravděpodobností směrem nahoru) v situaci, kdy jsou rozpočty EU i vnitrostátní rozpočty značně napjaté. Navíc úplné financování evropských orgánů dohledu z veřejných zdrojů znamená, že veřejné prostředky se vynakládají za službu zaměřenou na určitou část soukromého sektoru. Efektivnějšího a spravedlivějšího rozdělení nákladů evropských orgánů dohledu mezi hospodářské subjekty by bylo možno dosáhnout uplatněním zásady „rozdělení podle účelu“ a zajištěním alespoň částečného financování tímto odvětvím. A konečně, současný systém není zcela spravedlivý vůči některým příslušným vnitrostátním orgánům, které poskytují nepřiměřený podíl finančních prostředků ve srovnání s velikostí odvětví v jejich členském státě.

               1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účelnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota vyplývající ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by se jinak vytvořila činností samotných členských států.

                  Důvody pro opatření na evropské úrovni (ex ante)

                  Hodnocení z roku 2017 ukazuje, že opatření EU jsou odůvodněná a nezbytná k řešení problémů zjištěných v oblasti pravomocí evropských orgánů dohledu, rámce jejich správy a řízení a rámce jejich financování. Jakákoli opatření v tomto ohledu budou vyžadovat změny stávajících nařízení o evropských orgánech dohledu. Evropské orgány dohledu jsou subjekty Unie, jejichž pravomoci a fungování může změnit pouze zákonodárce Unie – v tomto případě na základě článku 114 SFEU.

                  Očekávaná vytvořená přidaná hodnota na úrovni Unie (ex post)

                  Vytvoření evropských orgánů dohledu bylo projevem uznání potřeby systému dohledu na úrovni EU, který má zlepšit ochranu spotřebitelů a investorů a udržitelně posilovat stabilitu a účinnost finančního systému v celé EU. Těchto cílů lze lépe dosáhnout na úrovni Unie.

                  Zúčastněné strany se shodují, že evropské orgány dohledu významně přispěly k posílení koordinace a spolupráce mezi vnitrostátními orgány dohledu a hrají klíčovou úlohu při zajišťování řádného fungování finančních trhů v celé EU, řádné regulaci a dohledu nad nimi a zvyšování ochrany spotřebitelů.

                  Potřeba evropských orgánů dohledu a jejich příspěvku k účinnému dohledu v rámci celé EU bude ještě důležitější vzhledem k rostoucí propojenosti finančních trhů v EU i celosvětově.  Evropské orgány dohledu budou ve středu úsilí o budování unie kapitálových trhů s ohledem na ústřední roli, kterou sehrávají při podpoře integrace trhů a při vytváření příležitostí na jednotném trhu pro finanční subjekty a investory.

                  V případě návratu k vnitrostátnímu kontrolnímu rámci založenému na zásadě kontroly domovské země v kombinaci s minimálními obezřetnostními standardy a vzájemným uznáváním by jednoduše nebylo možné plnit naléhavé potřeby další integrace finančních trhů EU a zejména rámce kapitálových trhů. To by mělo negativní dopad na schopnost EU posilovat dlouhodobé investice a vytvářet zdroje financování pro podniky EU, což jsou nezbytné prvky pro posílení hospodářství EU a stimulování investic k vytváření pracovních míst.

               1.5.3.Poučení vyplývající z podobných zkušeností v minulosti

                        Tři orgány evropského dohledu začaly působit v lednu 2011 jako nezávislé agentury EU na základě tří nařízení o evropských orgánech dohledu z roku 2010.

                        Komise provedla hodnocení činnosti evropských orgánů dohledu v roce 2014. Tehdy konstatovala, že evropské orgány dohledu si vedly dobře, nicméně identifikovala čtyři oblasti, v nichž lze zvážit řadu námětů na zlepšení: 1) rámec financování (nahrazující stávající rámec), 2) pravomoci (např. větší zaměření na sbližování dohledu, účinnější využívání stávajících pravomocí a objasnění a případná prodloužení stávajících mandátů), 3) správu a řízení (např. posílení vnitřní správy a řízení tak, aby se zajistilo, že rozhodnutí budou přijímána v zájmu EU jako celku), a 4) strukturu dohledu (posuzování strukturálních změn, jako je sloučení orgánů do jediného subjektu s jedním sídlem nebo zavedení přístupu využívajícího dva regulační orgány).

                        V říjnu 2013 provedl přezkum evropských orgánů dohledu také Evropský parlament. Některé ze závěrů byly podobné závěrům Komise, pokud jde o výkonnost evropských orgánů dohledu, včetně konstatování, že sledované období bylo velmi krátké. Zpráva Parlamentu obsahovala podrobný seznam bodů ke zlepšení, z nichž některé by vyžadovaly změny právních předpisů. Navíc ve svém usnesení z března 2014 o přezkumu ESFS požádal Parlament Komisi, aby předložila nové legislativní návrhy na revizi evropských orgánů dohledu v různých oblastech včetně správy a řízení, zastupování, spolupráce při dohledu a sbližování dohledu a posílení pravomocí.

                        Rada v listopadu 2014 konstatovala, že je nutno zvážit cílené úpravy ke zlepšení výkonnosti, správy a řízení a financování evropských orgánů dohledu.

                        V tomto legislativním návrhu je věnována pozornost otázkám vzneseným v předchozích hodnoceních a žádostech zúčastněných stran (včetně těch, které byly vzneseny v souvislosti s výzvou Komise k předložení důkazů a v souvislosti s unií kapitálových trhů). Zvláštní pozornost však byla věnována hodnocení provedenému na jaře 2017, které konstatovalo, že evropské orgány dohledu v podstatě splnily své stávající cíle a že stávající sektorová struktura dohledu zajišťovaná evropskými orgány dohledu je vhodná. Bylo však doporučeno cílené zlepšení, které umožní čelit budoucím výzvám, zejména pokud jde o posílení pravomocí, rámce správy a řízení a rámce financování evropských orgánů dohledu.

               1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji

                  Cíle tohoto návrhu jsou v souladu s řadou jiných politik a probíhajících iniciativ EU, jejichž cílem je: i) rozvoj hospodářské a měnové unie (HMU), ii) rozvoj unie kapitálových trhů iii) zvýšit účinnost a efektivitu dohledu na úrovni EU jak v rámci EU, tak i mimo EU.

                  Za prvé, tento návrh je v souladu s HMU. Zpráva pěti předsedů o dokončení evropské hospodářské a měnové unie zdůraznila, že užší integrací kapitálových trhů a postupným odstraňováním zbývajících vnitrostátních překážek by mohla vzniknout nová rizika ohrožující finanční stabilitu. Podle této zprávy bude zapotřebí rozšířit a posílit rámec dohledu, aby se zajistila stabilita všech finančních subjektů. Zpráva pěti předsedů konstatovala, že tato situace by měla v konečném důsledku vést k ustavení jediného orgánu dohledu nad evropskými kapitálovými trhy. Kromě toho nedávný dokument o prohloubení HMU zdůraznil, že: „Klíčovou roli má integrovanější kontrolní rámec, který zajistí společné plnění pravidel pro finanční odvětví a jejich centralizovanější vynucování.“ Zatímco legislativní návrh se nezabývá vytvořením jediného orgánu dohledu nad kapitálovými trhy, tento návrh usiluje o posílení rámce dohledu. Také předpokládá převedení některých povinností v oblasti dohledu (například schvalování některých prospektů EU, administrátorů referenčních hodnot, poskytovatelů služeb hlášení údajů, některých fondů EU) na úroveň EU a zejména na orgán ESMA.

                  Za druhé, tento návrh je v souladu s projektem unie kapitálových trhů. Podporou rozmanitějších možností financování pomůže unie kapitálových trhů zvýšit odolnost finančního systému EU. Zároveň je zapotřebí ostražitosti vůči finančním rizikům na kapitálových trzích. Proto je kvalita rámce dohledu nezbytným předpokladem dobře fungujících a integrovaných kapitálových trhů. Legislativní návrh by měl zajistit jednotné provádění jednotného souboru pravidel v rámci celého jednotného trhu. Na finanční subjekty s podobnou velikostí podniku a s podobným rizikovým profilem by se tudíž vztahovaly stejné standardy pro dohled bez ohledu na to, kde se v EU nacházejí, aby se zamezilo regulatorní arbitráži.

                  Za třetí, návrh je v souladu s obecným cílem zvýšit účinnost a efektivitu dohledu na úrovni EU jak v rámci EU, tak i mimo EU. V posledních letech EU zavedla celou řadu reforem, aby bankovnictví, pojišťovnictví a kapitálové trhy byly transparentnější, dobře regulované a robustní. Tím, že vyjasní některé pravomoci svěřené evropským orgánům dohledu (jako jsou urovnávání sporů nebo nezávislé přezkumy) a změnou struktury správy a řízení těchto agentur, povede návrh k lepšímu dohledu uvnitř EU. Do finančních právních předpisů EU se navíc stále častěji začleňují „režimy třetích zemí“, které podnikům ze třetích zemí umožňují přístup do EU, obvykle pod podmínkou, že jsou povoleny v členském státě, který má regulační režim rovnocenný tomu, jenž platí v EU, a který poskytuje účinný vzájemný mechanismus umožňující přístup k podnikům EU. V legislativním návrhu by bylo jasněji uvedeno, že evropské orgány dohledu mohou Komisi pomáhat při sledování vývoje ve třetích zemích (tzn. vývoje právních předpisů, dohledu a trhu ve třetích zemích, jakož i při sledování výkonu dohledu orgány třetích zemí) v jurisdikcích, jež podléhají kladnému rozhodnutí o rovnocennosti vydávanému Komisí. Účelem tohoto sledování je zajistit, aby podmínky, na nichž je založeno rozhodnutí o rovnocennosti, byly nadále průběžně plněny, se zvláštním důrazem na vývoj ve třetích zemích, který může mít nepříznivý dopad na finanční stabilitu Unie nebo jednoho či více jejích členských států.

                  Za čtvrté, tento legislativní návrh je rovněž v souladu s nedávným návrhem Komise ohledně postupů a orgánů zapojených do povolování ústředních protistran a požadavků na uznávání ústředních protistran třetích zemí
                     40
                  . Návrh týkající se ústředních protistran zavádí více celoevropsky orientovaný přístup k dohledu EU nad ústředními protistranami. V rámci orgánu ESMA bude zaveden nově vytvořený mechanismus dohledu, přičemž orgán ESMA bude zodpovídat za zajištění soudržnějšího a důslednějšího dohledu nad ústředními protistranami v EU, jakož i za důraznější dohled nad ústředními protistranami v zemích, které nejsou členy EU, neboli ve „třetích zemích“.

               1.6.Doba trvání akce a finanční dopad

               ◻ Časově omezený návrh/podnět

               –◻
                     Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR

               –◻
                     Finanční dopad od RRRR do RRRR

               ⌧ Časově neomezený návrh/podnět

               –Provádění s obdobím rozběhu od roku 2019 do roku 2020,

               –poté plné fungování.

               1.7.Předpokládaný způsob řízení
                  41

               ◻ Přímé řízení Komisí prostřednictvím

               –◻
                     výkonných agentur

               ◻ Sdílené řízení s členskými státy

               ⌧ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:

               ◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte),

               ◻ EIB a Evropský investiční fond,

               ⌧ subjekty uvedené v článcích 208 a 209,

               ◻ veřejnoprávní subjekty,

               ◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky,

               ◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky,

               ◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.

               Poznámky

                  Nepoužije se

               2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

               2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv

               Upřesněte četnost a podmínky.

                  V souladu s již existujícími opatřeními vypracovávají evropské orgány dohledu pravidelné zprávy o své činnosti (včetně podávání interních zpráv vrcholnému vedení, podávání zpráv příslušným radám a zpracování výroční zprávy) a podrobují se auditům využívání zdrojů a výkonnosti, které provádí Účetní dvůr a Útvar interního auditu Komise. Sledování a podávání zpráv o opatřeních obsažených v návrhu bude v souladu s již existujícími požadavky, jakož i s případnými novými požadavky vyplývajícími z tohoto návrhu.

               2.2.Systém řízení a kontroly

               2.2.1.Zjištěná rizika

                  Pokud jde o zákonné, úsporné, účinné a efektivní využívání prostředků na základě návrhu, očekává se, že návrh nepřinese nová významná rizika, která by ještě nebyla kryta stávajícím rámcem pro vnitřní kontrolu.

                  Nové výzvy by se však mohly týkat změny financování, zajištěním včasného výběru ročních příspěvků od finančních institucí a dotyčných účastníků finančního trhu.

               2.2.2.Předpokládané metody kontroly

                  Systémy řízení a kontroly stanovené v nařízeních o evropských orgánech dohledu jsou již zavedeny. Evropské orgány dohledu úzce spolupracují s Útvarem interního auditu Komise, aby se zabezpečilo dodržování příslušných standardů ve všech oblastech rámce vnitřní kontroly. Tato opatření se rovněž uplatní, pokud jde o úlohu evropských orgánů dohledu podle stávajícího návrhu.

                  Navíc každý rozpočtový rok uděluje Evropský parlament na základě doporučení Rady každému evropskému orgánu dohledu absolutorium za plnění jeho rozpočtu.

               2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

               Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.

                  Pro účely boje proti podvodům, korupci a jakékoli jiné protiprávní činnosti se na evropské orgány dohledu bez jakéhokoli omezení vztahují ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).

                  Evropské orgány dohledu mají speciální strategii boje proti podvodům a výsledný akční plán. Posílená činnost evropských orgánů dohledu v oblasti boje proti podvodům bude slučitelná s pravidly a pokyny stanovenými finančním nařízením (opatření pro boj proti podvodům jako součást řádného finančního řízení), s politikou boje proti podvodům úřadu OLAF, s ustanoveními strategie Komise proti podvodům (KOM(2011) 376), jakož i s ustanoveními společného přístupu k decentralizovaným subjektům EU (červenec 2012) a souvisejícího plánu postupu.

                  Kromě toho stávající nařízení o zřízení evropských orgánů dohledu a finanční nařízení týkající se evropských orgánů dohledu obsahují ustanovení o provádění a kontrole rozpočtu evropských orgánů dohledu a použitelných finančních pravidel, včetně těch, jež mají předcházet podvodům a nesrovnalostem.

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

               3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

               ·Stávající rozpočtové položky

               V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.

                        Okruh víceletého finančního rámce

                        Rozpočtová položka

                        Druh výdajů

                        Příspěvek

                        Číslo [Okruh………………………...…………]

                        RP/NRP
                           42

                        zemí ESVO
                           43

                        kandidátských zemí
                           44

                        třetích zemí

                        ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

                        1a

                        12 02 04 EBA

                        12 02 05 EIOPA

                        12 02 06 ESMA

                        RP

                        ANO

                        NE

                        NE

                        NE

               ·Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje: Nepoužije se

               V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.

                        Okruh víceletého finančního rámce

                        Rozpočtová položka

                        Druh výdajů

                        Příspěvek

                        Číslo [Okruh………………………………………]

                        RP/NRP

                        zemí ESVO

                        kandidátských zemí

                        třetích zemí

                        ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

                        […]

                        [XX.YY.YY.YY]

                        […]

                        […]

                        ANO/NE

                        ANO/NE

                        ANO/NE

                        ANO/NE

               3.2.Odhadovaný dopad na výdaje

               Tento legislativní podnět bude mít následující dopady na výdaje:

               1. Přijetí celkem 210 nových zaměstnanců do orgánů EBA, EIOPA a ESMA v letech 2019–2022.

               2. Náklady na tyto nové zaměstnance (a další výdaje spojené s novými úkoly požadovanými po evropských orgánech dohledu) budou plně financovány z ročních příspěvků na nepřímý dohled a poplatků za přímý dohled vybraných od dotyčného odvětví (žádný dopad na rozpočet EU). Pokud jde o orgán ESMA, je nutno poznamenat, že náklady na tyto dodatečné zaměstnance a veškeré další náklady na přímý dohled budou plně pokryty poplatky od odvětví.

               Avšak za předpokladu, že by se přijetí a vstup v platnost uskutečnily v prvním čtvrtletí roku 2019, se zohledněním toho, že by Komise musela vypracovat akt v přenesené pravomoci, který by upřesnil roční příspěvky, záležitosti, za které se mají poplatky platit, částku poplatků a způsob jejich úhrady, a že návrh předpokládá, že roční příspěvky se vybírají vždy k začátku roku, který začíná jeden celý rok po vstupu v platnost, znamená to při tomto scénáři, že od 1. ledna 2021 lze dodatečné výdaje na nepřímý dohled vyplývající z tohoto návrhu financovat z ročních příspěvků. Jelikož by však evropským orgánům dohledu v souvislosti s nařízením vznikly od jeho vstupu v platnost určité náklady, je nezbytné získat v letech 2019 a 2020 dodatečné rozpočtové prostředky od EU k dočasnému pokrytí nákladů počáteční fáze provozu, dokud se nebudou vybírat roční příspěvky, ze kterých bude skutečně od roku 2021 možno zpětně uhradit do rozpočtu EU výše zmíněné přechodné krytí poskytnuté v letech 2019 a 2020.

               Podobně poplatky, které zcela pokryjí výdaje na přímý dohled (jenž by se podle tohoto návrhu uplatnil v rámci tohoto scénáře 24 měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost, tzn. v roce 2021), se budou rovněž vybírat teprve po vstupu v platnost konkrétních aktů v přenesené pravomoci. V tomto dokumentu se předpokládá, že v roce 2021 budou mít uhrazené zálohy dopad na rozpočet EU, než bude možné tyto poplatky vybírat, a že evropské orgány dohledu zálohu, kterou EU poskytla, vrátí nejpozději v roce 2022. V roce 2022 se tudíž neočekávají žádné další výdaje pro rozpočet EU; v zásadě budou dodatečné výdaje v oblasti přímého dohledu financovány z poplatků vybíraných od účastníků trhu, kteří mají podléhat dohledu.

               Tento dodatečný rozpočet by měl pocházet ze souhrnného rozpočtu EU, neboť rozpočet GŘ FISMA nemůže takovou částku pokrýt.

               Náklady na již existující a probíhající úkoly a činnosti evropských orgánů dohledu v letech 2019 a 2020 budou financovány podle současného rámce financování v souladu s VFR na období let 2014–2020.

                        PŘEDPOKLÁDANÝ DOPAD NA VÝDAJE A PERSONÁL PRO ROK 2021 A NÁSLEDNÉ ROKY JE V TOMTO LEGISLATIVNÍM VÝKAZU UVEDEN JEN PRO ILUSTRACI A NEPŘEDJÍMÁ NÁVRH VÍCELETÉHO FINANČNÍHO RÁMCE NA OBDOBÍ PO ROCE 2020, KTERÝ MÁ BÝT PŘEDLOŽEN DO KVĚTNA 2018. V této souvislosti je rovněž nutno uvést, že ačkoli počet zaměstnanců potřebný pro přímý dohled bude v čase záviset na vývoji počtu a velikosti účastníků kapitálových trhů, na něž se má dohlížet, budou příslušné výdaje v zásadě financovány z poplatků, které se mají vybírat od těchto účastníků trhu.

               3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        Číslo

                        Okruh 1A – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost

                        GŘ: FISMA

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        CELKEM

                        12.0204 EBA

                        Závazky

                        (1)

                        2 493,0

                        4 096,3

                        0

                        6 589,3

                        Platby

                        (2)

                        2 493,0

                        4 096,3

                        0

                        6 589,3

                        12.0205 EIOPA

                        Závazky

                        (1a)

                        3 759,7

                        5 356,0

                        0

                        9 115,7

                        Platby

                        (2a)

                        3 759,7

                        5 356,0

                        0

                        9 115,7

                        12.0206 ESMA

                        Závazky

                        (3a)

                        17 728,6

                        20 589,6

                        10 142,8

                        48 461,0

                        Platby

                        (3b)

                        17 728,6

                        20 589,6

                        10 142,8

                        48 461,0

                        CELKEM prostředky
                        pro GŘ FISMA

                        Závazky

                        = 1 + 1a + 3a

                        23 981,3

                        30 041,9

                        10 142,8

                        64 166,0

                        Platby

                        = 2 + 2a + 3b

                        23 981,3

                        30 041,9

                        10 142,8

                        64 166,0

                        Okruh víceletého finančního
                        rámce

                        5

                        „Správní výdaje“

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok N

                        Ro kN+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        GŘ: <…….>

                        • Lidské zdroje

                        • Ostatní správní výdaje

                        GŘ <…….> CELKEM

                        Prostředky

                        CELKEM prostředky
                        z OKRUHU 5
                           víceletého finančního rámce

                        (Závazky celkem = platby celkem)

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        CELKEM prostředky
                        z OKRUHŮ 1 až 5
                           víceletého finančního rámce

                        Závazky

                        23 981,3

                        30 041,9

                        10 142,8

                        64 166,0

                        Platby

                        23 981,3

                        30 041,9

                        10 142,8

                        64 166,0

               3.2.2.Odhadovaný dopad na prostředky [subjektu]

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků

               –◻
                     Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:

               Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Uveďte cíle a výstupy

                        ⇩

                        Rok N

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        VÝSTUPY

                        Druh
                           45

                        Průměrné náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Celkový počet

                        Náklady celkem

                        SPECIFICKÝ CÍL Č. 1
                           46
                        …

                        - Výstup

                        - Výstup

                        - Výstup

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 1

                        SPECIFICKÝ CÍL Č. 2...

                        - Výstup

                        Mezisoučet za specifický cíl č. 2

                        NÁKLADY CELKEM

               3.2.3.Odhadovaný dopad na lidské zdroje [subjektu] – viz příloha legislativního finančního výkazu

               1.Shrnutí

               –◻
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy

               –◻
                     Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok N
                           47

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        CELKEM

                        Úředníci (třídy AD)

                        Úředníci (třídy AST)

                        Smluvní zaměstnanci

                        Dočasní zaměstnanci

                        Vyslaní národní odborníci

                        CELKEM

               Odhadovaný dopad na zaměstnance (dodatečné plné pracovní úvazky) – plán pracovních míst

                        Funkční skupina a třída

                        Rok N

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        AD 16

                        AD 15

                        AD 14

                        AD 13

                        AD 12

                        AD 11

                        AD 10

                        AD 9

                        AD 8

                        AD 7

                        AD 6

                        AD 5

                        Celkem AD

                        AST 11

                        AST 10

                        AST 9

                        AST 8

                        AST 7

                        AST 6

                        AST 5

                        AST 4

                        AST 3

                        AST 2

                        AST 1

                        Celkem AST

                        AST/SC 6

                        AST/SC 5

                        AST/SC 4

                        AST/SC 3

                        AST/SC 2

                        AST/SC 1

                        Celkem AST/SC

                        CELKOVÝ SOUČET

               Odhadovaný dopad na zaměstnance (dodatečné pracovní úvazky) – externí zaměstnanci

                        Smluvní zaměstnanci

                        Rok N

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Funkční skupina IV

                        Funkční skupina III

                        Funkční skupina II

                        Funkční skupina I

                        Celkem

                        Vyslaní národní odborníci

                        Rok N

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Celkem

               Uveďte plánované datum náboru a odpovídajícím způsobem upravte částku (v případě náboru v červenci se zohlední pouze 50 % průměrných nákladů) a uveďte další vysvětlení v příloze.

               2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů mateřského GŘ

               –⌧
                     Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.

               –◻
                     Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:

               Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na jedno desetinné místo)

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        ·Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)

                        XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)

                        XX 01 01 02 (při delegacích)

                        XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)

                        10 01 05 01 (v přímém výzkumu)

                        • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky )
                           48

                        XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z „celkového rámce")

                        XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)

                        XX 01 04 yy
                           49

                        - v ústředí
                           50

                        - při delegacích

                        XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)

                        10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu)

                        Jiné rozpočtové položky (upřesněte)

                        CELKEM

               XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.

               Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

               Popis úkolů:

                        Úředníci a dočasní zaměstnanci

                        Externí zaměstnanci

               Popis výpočtu nákladů na jednotky ekvivalentu plného pracovního úvazku by měl být zahrnut v části 3 přílohy V.

               3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

               –◻
                     Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.

               –⌧
                     Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.

                  Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky.

                  Je nutno upravit rozpočtové položky evropských orgánů dohledu (12.0204, 12.0205 a 12.0206). Ačkoli plné předpokládané částky v konečném důsledku pokryjí poplatky, z rozpočtu EU bude zapotřebí záloha na pokrytí nákladů vzniklých během nejméně prvních 18 měsíců provozu.

                  Po přijetí návrhu bude muset Komise přijmout akt v přenesené pravomoci, v němž se stanoví podrobná metodika pro výpočet a vybírání poplatků. Aby se poplatky mohly začít vybírat, bude nezbytné, aby Evropský parlament a Rada nevznesly žádné připomínky a aby byl akt zveřejněn v Úředním věstníku. Nicméně tyto náklady by se časem měly vrátit, nejpozději v roce 2021.

               –◻
                     Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce
                  51
               .

                  Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.

                  […]

               3.2.5.Příspěvky třetích stran

               –Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.

               –Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Rok N

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Celkem

                        Upřesněte spolufinancující subjekt

                        Spolufinancované prostředky CELKEM

               3.3.Odhadovaný dopad na příjmy

               –⌧
                     Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.

               –◻
                     Návrh/podnět má tento finanční dopad:

               –◻
                     dopad na vlastní zdroje

               –◻
                     dopad na různé příjmy

               v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

                        Příjmová rozpočtová položka:

                        Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce

                        Dopad návrhu/podnětu
                           52

                        Rok N

                        Rok N+1

                        Rok N+2

                        Rok N+3

                        Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

                        Článek ………….

               U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.

                  […]

               Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.

                  […]

               PŘÍLOHA

               Náklady související s úkoly, které mají vykonávat evropské orgány dohledu, byly pro výdaje na zaměstnance odhadnuty v souladu s klasifikací nákladů v návrhu rozpočtu evropských orgánů dohledu na rok 2018. Tento legislativní podnět bude mít dopad na náklady evropských orgánů dohledu z důvodu změn v těchto oblastech: I.) správa a řízení, II.) pravomoci evropských orgánů dohledu provádět nepřímý dohled, III.) systém financování těchto orgánů a IV) pravomoci přímého dohledu poskytnuté orgánu ESMA. Dodatečné zaměstnance budou rovněž muset podporovat zdroje vyvolávající režijní náklady a právní odborníci (V.). Vzhledem k nárůstu počtu zaměstnanců může tento legislativní návrh také znamenat určité změny prostor evropských orgánů dohledu (VI.).

               I. Správa a řízení evropských orgánů dohledu:

               V důsledku tohoto legislativního návrhu by stávající správní rada (složená z předsedy, výkonného ředitele a členů rady orgánů dohledu) byla nahrazena výkonnou radou, nově zřízeným orgánem tvořeným čtyřmi nezávislými členy na plný úvazek (včetně předsedy) v případě orgánů EBA a EIOPA, respektive šesti nezávislými členy (včetně předsedy) na plný úvazek v případě orgánu ESMA s výhradním zaměřením na mandáty evropských orgánů dohledu. Současný výkonný ředitel by se mohl stát součástí výkonné rady. Tyto změny mohou vyžadovat dva další zaměstnance v případě orgánů EBA a EIOPA, respektive čtyři další zaměstnance
                  53
                v případě orgánu ESMA (za předpokladu, že tito zaměstnanci budou najati mimo danou organizaci). Budou placeni z rozpočtu evropských orgánů dohledu. Tito dva noví zaměstnanci v případě orgánů EBA a EIOPA, respektive čtyři v případě orgánu ESMA by měli mít potřebné zkušenosti a měli by být přijati jako dočasní zaměstnanci třídy AD s platovou třídou alespoň AD 13. Na tyto doplňující zaměstnance budou nevyhnutelně vynaloženy náklady spojené s náborem (cestovní výdaje, ubytování, lékařské prohlídky a další příspěvky, náklady na stěhování apod.), které se odhadují na 12 700 EUR na osobu.

               Podle legislativního návrhu by výkonná rada měla rozhodovací pravomoci v souvislosti s některými neregulatorními úkoly, kde jsou nesrovnalosti týkající se motivace, jež vyplývají ze současného modelu správy a řízení, nejproblematičtější (např. porušování postupů práva Unie a urovnávání sporů). Jelikož jedním z cílů tohoto návrhu je zvýšit využívání těchto pravomocí, stálé členy výkonné rady by měli v jejich úkolech vhodně podporovat další pracovníci. Změny těchto pravomocí by například měly vést ke zvýšení počtu žádostí o informace (zaslaných příslušným orgánům nebo účastníkům trhu) a k většímu využívání pravomocí pro urovnávání sporů. Většinu těchto nových úkolů mohou provádět stávající zaměstnanci evropských orgánů dohledu, jež lze přeobsadit z kvazilegislativní práce na úkoly v oblasti sbližování dohledu. V budoucnu se skutečně očekává, že rozsah práce na regulatorních úkolech se může mírně snížit nebo stagnovat a více zaměstnanců evropských orgánů dohledu na plný úvazek by mohlo pracovat na sbližování dohledu. V důsledku toho by za účelem podpory nové výkonné rady při plnění jejích nových úkolů měli být zapotřebí pouze 2 dodateční zaměstnanci na plný úvazek pro orgány EBA a EIOPA a 3 dodateční zaměstnanci na plný úvazek pro orgán ESMA.

                        Lze tedy shrnout, že tento legislativní finanční výkaz předpokládá, že změny ve správě a řízení evropských orgánů dohledu mohou znamenat pro každou z těchto agentur:

                        ·přijetí čtyř nových dočasných zaměstnanců pro orgán ESMA a dvou nových dočasných zaměstnanců pro orgány EBA a EIOPA, s platovou třídou alespoň AD 13 a s vysokou úrovní odborné praxe,

                        ·přijetí dvou zaměstnanců na plný úvazek (všichni jako dočasní zaměstnanci) pro orgány EBA a EIOPA a tří zaměstnanců na plný úvazek pro orgán ESMA, kteří budou pomáhat členům nové výkonné rady s plněním jejich úkolů, čímž se vykompenzuje předpokládané zvýšení pracovního zatížení související s prací v oblasti sbližování dohledu,

                        ·náklady spojené s náborem těchto doplňujících zaměstnanců (cestovní výdaje, ubytování, lékařské prohlídky a další příspěvky, náklady na stěhování apod.).

               II. Nepřímý dohled prováděný evropskými orgány dohledu:

               i. Společné úkoly vyžadující tytéž zdroje u všech tří evropských orgánů dohledu

               Aby se posílila jednotnost v rámci sítě orgánů finančního dohledu, srovnávací hodnocení prováděná evropskými orgány dohledu by nově nahradila nezávislá hodnocení. Zatímco srovnávací hodnocení provádějí v současnosti odborné skupiny pro srovnávací hodnocení tvořené převážně zaměstnanci příslušných vnitrostátních orgánů zemí EU-28, nezávislá hodnocení se budou provádět pod dohledem nově zřízené výkonné rady. Legislativní návrh stanoví, že výkonná rada by mohla k plnění tohoto úkolu zřídit výbor pro přezkum. Tento výbor by byl složen pouze z pracovníků evropských orgánů dohledu, aby byla zajištěna nezávislost hodnocení. Vytvoření takového výboru by tudíž vyžadovalo dodatečné zaměstnance, ačkoli se někteří zaměstnanci evropských orgánů dohledu již podílejí na stávajících srovnávacích hodnoceních. Toto zvýšení počtu zaměstnanců evropských orgánů dohledu lze odhadnout na dalších 5 zaměstnanců pro každý evropský orgán dohledu, aby se kompenzovala neexistence lidských zdrojů poskytnutých příslušnými orgány na dotyčnou činnost.

               Evropské orgány dohledu budou rovněž pověřeny novým úkolem zaměřeným na koordinaci příslušných orgánů s cílem zajistit sbližování postupů dohledu a jednotné uplatňování právních předpisů Unie. V této souvislosti by evropské orgány dohledu stanovily společné záměry a cíle dohledu ve formě víceletého strategického plánu EU. Evropské orgány dohledu již vypracovávají roční pracovní program. Současný roční pracovní program evropských orgánů dohledu však má zahrnovat regulatorní činnosti a činnosti dohledu, které mají provádět samotné evropské orgány dohledu, zatímco nový strategický plán EU by měl zahrnovat činnosti dohledu, jež mají provádět příslušné orgány. Kromě toho nové koordinační pravomoci také znamenají, že příslušné orgány (včetně jednotného mechanismu dohledu a jednotného mechanismu / Jednotného výboru pro řešení krizí) budou muset vypracovávat roční pracovní programy (v souladu se strategickým plánem EU) a předkládat je evropským orgánům dohledu, které by je posoudily ve vztahu ke strategickému plánu EU. Evropské orgány dohledu by poté vydaly doporučení nebo individuální rozhodnutí o schválení adresované každému příslušnému orgánu ohledně jeho příslušného ročního programu a průběžně by přezkoumávaly jeho provádění. Tato interakce s příslušnými orgány a koordinace práce s příslušnými týmy v rámci každého evropského orgánu dohledu by vyžadovaly další lidské zdroje. V každém evropském orgánu dohledu by byli zapotřebí další tři zaměstnanci.

               Evropské orgány dohledu by byly rovněž pověřeny novými úkoly týkajícími se finančních technologií (FinTech). Podle legislativního návrhu by evropské orgány dohledu musely: i) usilovat o sbližování požadavků na udělování licencí společnostem působícím v oblasti finančních technologií, ii) objasňovat a aktualizovat rámce pro outsourcing v oblasti dohledu, zejména pokud jde o externí zajišťování činností prostřednictvím cloudových služeb, iii) koordinovat vnitrostátní centra technologických inovací a případně vydávat obecné pokyny ohledně center technologických inovací nebo tzv. „regulačních pískovišť“ zřizovaných členskými státy a iv) v oblasti kybernetické bezpečnosti usilovat o sbližování řízení rizik v oblasti informačních technologií a společně s Komisí a Evropskou centrální bankou přispívat k vývoji metod zátěžového testování kybernetické bezpečnosti. K zajištění těchto dodatečných úkolů by byly nezbytné vyhrazené zdroje pro FinTech, které se odhadují na tři další zaměstnance.

               ii. Úkoly vyžadující u každého ze tří evropských orgánů dohledu rozdílné zdroje

               Evropské orgány dohledu by rovněž měly jasněji vymezené úkoly, pokud jde o sledování rozhodnutí Komise o rovnocennosti vztahujícího se na regulační rámec a rámec dohledu třetí země. V minulosti, kdy pro evropské orgány dohledu neexistovaly jasné právní základy ohledně jejich pomoci Komisi s následnou kontrolou po uznání rovnocennosti, některé evropské orgány dohledu nebyly schopny tuto pomoc z důvodu omezených zdrojů poskytovat. V současné době poskytuje daný evropský orgán dohledu počáteční analýzu, která slouží Komisi jako podklad pro její posouzení rovnocennosti podle jednoho ze dvou scénářů: Komise výslovně požádala orgán EBA, aby poskytl technické poradenství, nebo je orgán EBA konkrétně pověřen, aby tak činil, a to na základě některých primárních právních předpisů. V legislativním návrhu by bylo jasněji uvedeno, že evropské orgány dohledu mohou Komisi pomáhat při sledování vývoje ve třetích zemích (tzn. vývoje právních předpisů, dohledu a trhu ve třetích zemích, jakož i při sledování výkonu dohledu orgány třetích zemí) v jurisdikcích, jež podléhají kladnému rozhodnutí o rovnocennosti vydávanému Komisí. Účelem tohoto sledování je zajistit, aby podmínky, na nichž je založeno rozhodnutí o rovnocennosti, byly nadále průběžně plněny, se zvláštním důrazem na vývoj ve třetích zemích, který může mít nepříznivý dopad na finanční stabilitu Unie nebo jednoho či více jejích členských států. Evropské orgány dohledu by především předkládaly Komisi výroční zprávu o svých zjištěních. Tato vyjasněná úloha by vyžadovala průběžné analyzování vývoje ve třetích zemích a koordinaci práce s partnery v rámci organizace nebo mimo ni.

               Tyto tři evropské orgány dohledu však nemají, pokud jde o rozhodnutí o rovnocennosti, stejnou pracovní zátěž. Na orgán ESMA se vztahuje 11 legislativních textů ze 13 nařízení týkajících se tří evropských orgánů dohledu, jež umožňují vydávat rozhodnutí o rovnocennosti třetích zemí. Na každý z dvojice orgánů EIOPA a EBA se vztahuje jeden text, který upravuje problematiku rovnocennosti třetích zemí (tzn. Solventnost II, respektive směrnice a nařízení o kapitálových požadavcích). V důsledku toho by měly být dodatečné zdroje, které orgán ESMA potřebuje, větší než zdroje, které potřebují orgány EIOPA a EBA.

               Dodatečné zdroje pro orgán ESMA lze odhadnout na 9 plných pracovních úvazků a související transakční náklady na 1 milion EUR ročně. Dodatečné lidské zdroje pro orgány EIOPA a EBA lze odhadnout na 2 plné pracovní úvazky a související transakční náklady na 200 000 EUR ročně.

               iii. Specifický úkol pro orgán ESMA

               Návrh by orgánu ESMA udělil silnější mandát na podporu spolupráce mezi příslušnými vnitrostátními orgány v souvislosti s možnými přeshraničními případy zneužívání trhu, zatímco vyšetřování, vynucování a trestní stíhání by zůstalo na vnitrostátní úrovni. Podle tohoto legislativního návrhu by orgán ESMA hrál úlohu „informačního centra“, které má shromažďovat a šířit informace na žádost regulačních orgánů, které si vyměňují údaje zahrnující více jurisdikcí EU. Navíc pokud by určitý příslušný orgán v rámci dozoru zjistil podezřelou přeshraniční transakci, musel by to nahlásit orgánu ESMA, který by zase měl za úkol aktivně koordinovat vyšetřovací činnosti na úrovni EU. Taková struktura by překročila rámec mandátů podle stávajícího nařízení o zneužívání trhu a stávajícího nařízení o trhu finančních nástrojů, neboť by orgánu ESMA poskytl lepší koordinační pravomoci a usnadnil práci regulačních orgánů zapojených do přeshraničních šetření. Tyto nové úkoly by si vyžádaly další 2 zaměstnance na plný úvazek (jednoho pro koordinaci a jednoho pro služby týkající se informačních technologií) a také dodatečné náklady na IT potřebné k vytvoření úložiště, odkud si příslušné orgány mohou stahovat nebo kam mohou nahrávat dokumenty poskytované jejich protějšky, související s dozorem nad zneužíváním trhu a s jeho vyšetřováním. Tyto opakující se náklady na IT se odhadují na 100 000 EUR ročně a jednorázové náklady na IT se odhadují na 500 000 EUR.

               Mezi požadavky na vykazování stanovené ve směrnici MiFID II, respektive v nařízení MiFIR je povinnost příslušných vnitrostátních orgánů shromažďovat z obchodních systémů údaje o vysokém počtu finančních nástrojů a zpráv o transakcích (přibližně 15 milionů v rámci celé EU) předkládaných investičními podniky. Podle tohoto návrhu bude orgán ESMA pověřen úkolem centralizovat shromažďování referenčních údajů podle směrnice MiFID II a nařízení MiFIR a přímo je shromažďovat z obchodních systémů. Existence společné infrastruktury IT v rámci orgánu ESMA je způsob, jak posílit sbližování dohledu ohledně provádění směrnice MiFID II a nařízení MiFIR. Vzhledem k nárůstu údajů, které je nutno vykazovat, bude orgán ESMA potřebovat další zdroje, včetně zdrojů v oblasti IT. Centralizace vykazování transakcí by vyžadovala 8 zaměstnanců na plný úvazek a také náklady na IT (3 miliony EUR v prvním roce a 2 miliony EUR na údržbu v následujících letech).

               iv. Specifický úkol pro orgán EIOPA

               Podle tohoto legislativního návrhu by byly orgánu EIOPA také uděleny nové pravomoci v oblasti interních modelů pojišťoven. Orgán EIOPA by byl zejména zmocněn k nezávislému hodnocení žádostí o povolení používat nebo změnit interní model a k vydávání stanoviska dotyčným příslušným orgánům. Pro případ sporů mezi příslušnými orgány ohledně interního modelu bude posílena možnost, aby orgán EIOPA napomáhal při řešení sporů tím, že bude provádět závazné zprostředkování. Orgán EIOPA má v současné době „tým pro interní modely“, který tvoří 4 zaměstnanci na plný úvazek (a v blízké budoucnosti 5 zaměstnanců). Tento nový úkol svěřený orgánu EIOPA by značně zvýšil pracovní zátěž takového týmu a vyžadoval by další pracovníky specializované na interní modely. Tyto potřeby z hlediska lidských zdrojů lze vzhledem k odborné povaze dané práce odhadnout na dalších 5 zaměstnanců na plný úvazek.

                        Lze tedy shrnout, že tento legislativní finanční výkaz vychází z předpokladu, že přidělení nových a silnějších pravomocí nepřímého dohledu evropským orgánům dohledu může znamenat:

                        ·pro orgán EIOPA: potřebu 18 zaměstnanců na plný úvazek (15 dočasných zaměstnanců a 3 vyslaných národních odborníků) a 200 000 EUR ročně na překlady,

                        ·pro orgán ESMA: potřebu 30 zaměstnanců na plný úvazek (24 dočasných zaměstnanců a 6 vyslaných národních odborníků) 3,5 milionu EUR jednorázově na IT plus 2,1 milionu EUR ročně na údržbu IT a 1 milion EUR ročně na překlady,

                        ·pro orgán EBA: potřebu 13 zaměstnanců na plný úvazek (11 dočasných zaměstnanců a 2 vyslaných národních odborníků) a 200 000 EUR ročně na překlady.

               III. Financování

               i. Zdroje na výpočty ročních příspěvků

               Cílem tohoto legislativního návrhu je změnit financování evropských orgánů dohledu. Toto financování bude záviset hlavně na dotaci ze souhrnného rozpočtu EU, jakož i na ročních příspěvcích subjektů, na něž se vztahují pravomoci dotyčného orgánu. Legislativní návrh uvádí, že by evropské orgány dohledu měly roční příspěvky soukromého sektoru vybírat nepřímo prostřednictvím orgánů určených každým členským státem. I při tomto scénáři by evropské orgány dohledu musely: i) žádat příslušné vnitrostátní orgány o informace, ii) vypočítávat roční příspěvky a iii) zasílat tyto informace členským státům nebo příslušným vnitrostátním orgánům. Poté by příslušné orgány členských států: i) vystavovaly faktury a ii) a vybíraly roční příspěvky od soukromého sektoru. A konečně, evropské orgány dohledu by ověřovaly částky ročních příspěvků obdržené od členských států nebo příslušných vnitrostátních orgánů. Členské státy nebo příslušné vnitrostátní orgány by zodpovídaly za přijímání donucovacích opatření v případě neuhrazení příspěvků. Počet subjektů spadajících do působnosti evropských orgánů dohledu je velmi významný. Do působnosti orgánu EBA spadá více než 11 600 úvěrových institucí a investičních podniků, do působnosti orgánu ESMA spadá 20 000 subjektů a do působnosti orgánu EIOPA spadá 20 000 pojišťoven a penzijních pojišťoven. V důsledku toho lze potřebu dodatečných pracovníků na tento nový úkol odhadnout na další 4 zaměstnance na plný pracovní úvazek (z toho 3 pro sběr údajů a výpočet poplatků a 1 pro provoz informačního systému).

               Navíc tento nový systém financování bude vyžadovat vybudování nového informačního systému. Místo vyvíjení vlastního informačního systému by dotyčné tři evropské orgány dohledu mohly vyvinout společnou informační infrastrukturu, což by vytvořilo synergické účinky. Společné informační rozhraní by bylo praktičtější také pro účastníky finančního trhu, kteří mohou být povinni uhradit poplatek více než jednomu evropskému orgánu dohledu (to může být případ např. investičních podniků).

               Takový informační systém by mohl stát 1,5 milionu EUR (jednorázových nákladů, tzn. 500 000 EUR na každý z evropských orgánů dohledu) plus 300 000 EUR ročně na údržbu (tzn. 100 000 EUR na každý z evropských orgánů dohledu). Tento nový informační systém by musel být propojen s účetním systémem evropských orgánů dohledu pro účtování podle činností.

               ii. Zdroje na výpočty, fakturaci a výběr poplatků za dohled (orgán ESMA)

               Tento legislativní návrh by orgánu ESMA poskytl nové pravomoci přímého dohledu (viz následující oddíl). Orgán ESMA by proto ukládal poplatky subjektům, na které bude přímo dohlížet, nebo by dostával poplatky za služby, které by poskytoval. Orgán ESMA potřebuje nové zdroje, aby mohl těmto subjektům vystavovat faktury a vybírat od nich poplatky.

               Na orgán ESMA budou převedeny čtyři nové úkoly (fondy, prospekty, referenční hodnoty a poskytovatelé služeb hlášení údajů). Lze odhadnout, že pro každý sektor by byl zapotřebí jeden plný pracovní úvazek, tzn. celkem další 3 plné pracovní úvazky.

                        Lze tedy shrnout, že tento legislativní finanční výkaz předpokládá, že změny ve financování evropských orgánů dohledu mohou znamenat:

                        ·pro orgány EBA a EIOPA: potřebu dalších 4 zaměstnanců na plný úvazek (1 dočasného zaměstnance a 3 smluvní zaměstnance) a odhadem 0,5 milionu EUR na informační systémy (jednorázové náklady) plus 100 000 EUR ročně (náklady na údržbu),

                        ·pro orgán ESMA: potřebu dalších 7 zaměstnanců na plný úvazek (1 dočasného zaměstnance a 6 smluvních zaměstnanců) a odhadem 0,5 milionu EUR na informační systémy (jednorázové náklady) plus 100 000 EUR ročně (náklady na údržbu).

               IV. Pravomoci přímého dohledu – ESMA

               Úvodem je nutno připomenout, že subjekty podléhající přímému dohledu prováděnému orgánem ESMA by měly orgánu ESMA platit poplatky (jednorázové náklady na registraci a opakující se náklady na průběžný dohled). Tak je tomu v případě ratingových agentur (viz nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 272/2012) a registrů obchodních údajů (nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1003/2013).

               Podle tohoto legislativního návrhu bude orgán ESMA zodpovídat za přímý dohled nad evropskými fondy rizikového kapitálu (EuVECA), evropskými fondy sociálního podnikání (EuSEF) a evropskými fondy dlouhodobých investic (ELTIF). Dohledové povinnosti by spočívaly v povolování/oznamování (pasportizaci) těchto fondů a v každodenním dohledu. Orgán ESMA bude mít ve vztahu k těmto fondům rovněž přímé vyšetřovací pravomoci. V současnosti je v EU povoleno 117 fondů EuVECA (spravovaných 97 správci EuVECA), 7 fondů EuSEF (spravovaných 3 správci fondů EuSEF) a méně než 10 fondů ELTIF. Jelikož tyto fondy jsou relativně novými strukturami, počet registrací je vysoký (např. 22 nových fondů EuVECA v roce 2016). Kvůli novému právnímu rámci, který se vztahuje na fondy EuVECA nebo EuSEF, a ke změnám kapitálových požadavků na investice pojišťoven do fondů ELTIF se očekává, že se počet žádostí o povolení bude zvyšovat. Orgán ESMA proto přijme další zaměstnance specializované na správu aktiv. Tyto potřeby z hlediska lidských zdrojů lze odhadnout na 7 zaměstnanců na plný úvazek (včetně jednoho zaměstnance na plný úvazek specializovaného na IT a jednoho datového analytika). Jeden informační systém je rovněž zapotřebí pro řízení prostupu povolování a dohledu, jakož i pro shromažďování dat od fondů. Příslušné náklady se odhadují na 500 000 EUR (jednorázové náklady) a 100 000 EUR ročně na údržbu.

               Je nutno poznamenat, že převedení pravomocí z vnitrostátních orgánů dohledu na orgán ESMA, pokud jde o povolování a každodenní sledování těchto fondů (fondů ELTIF, EuVECA a EuSEF), by mohlo znamenat také snížení počtu zaměstnanců příslušných vnitrostátních orgánů, které nad těmito fondy v současnosti vykonávají dohled. Příslušné vnitrostátní orgány s největším objemem správy aktiv mají velké množství zaměstnanců na plný úvazek, kteří se zabývají fondy, zejména SKIPCP a alternativními investičními fondy (Lucembursko 197 plných pracovních úvazků, Francie 102, Německo 120, Nizozemsko 25, Itálie 65/70 plus regionální pobočky, Spojené království 100). Lze odhadnout, že vytvoření sedmi plných pracovních úvazků na úrovni EU pro dohled nad fondy ELTIF, EuVECA a EuSEF by mělo také vést k celkovému poklesu počtu zaměstnanců v příslušných vnitrostátních orgánech o 7 plných pracovních úvazků. Pokud se počet fondů v pozdějších letech zvýší, bude zapotřebí více zdrojů, avšak ty pak už budou financovány z poplatků od dotyčného odvětví.

               Podle legislativního návrhu bude orgán ESMA rovněž pověřen schvalováním některých prospektů (velkoobchodní nekapitálové prospekty, prospekty vypracované specializovanými emitenty, prospekty cenných papírů zajištěných aktivy a prospekty vypracované emitenty ze třetích zemí) včetně jejich dodatků. Lze odhadnout, že orgán ESMA schválí 1 600 prospektů ročně (1 100 běžných prospektů, 400 prospektů cenných papírů zajištěných aktivy a 60 prospektů od specializovaných emitentů). Dále tento návrh také převádí na orgán ESMA dohled nad propagačními sděleními souvisejícími s těmito prospekty, jež by orgán ESMA schvaloval. K plnění výše uvedeného úkolu by měl mít orgán ESMA odpovídající personální zdroje se správnými jazykovými dovednostmi a dostatečnou znalostí příslušných vnitrostátních pravidel o ochraně spotřebitelů, zejména pokud jde o kontrolu marketingových materiálů. Odhaduje se, že by orgán ESMA musel zaměstnat 35 zaměstnanců na plný úvazek (33 zaměstnanců specializovaných na prospekty, 1 zaměstnance specializovaného na informační systémy a 1 datového analytika). Tyto nové pravomoci by znamenaly také náklady na IT pro řízení postupu schvalování prospektů. Příslušné náklady se odhadují na 500 000 EUR (jednorázové náklady) a 100 000 EUR ročně na údržbu. Jelikož lze návrhy prospektů předkládat ke schválení ve 23 úředních jazycích EU, tyto nové pravomoci udělené orgánu ESMA by znamenaly také náklady na překlad odhadované na 1,2 milionu EUR ročně.

               Orgán ESMA by schválil 1 600 prospektů z 3 500 prospektů schválených všemi příslušnými vnitrostátními orgány v celé EU, tzn. 45 % všech prospektů v EU. Tento převod pravomocí by tudíž mělo doprovázet snížení počtu zaměstnanců příslušných vnitrostátních orgánů zabývajících se schvalováním prospektů, který by schvaloval orgán ESMA.

               Tento legislativní návrh rovněž předpokládá, že orgán ESMA bude schvalovat administrátory referenčních hodnot s kritickým významem a bude na ně dohlížet, že bude schvalovat přejímání referenčních hodnot ze třetích zemí a uznávat administrátory se sídlem ve třetích zemích. Orgánu ESMA bude rovněž udělena vyšetřovací pravomoc, pokud jde o administrátory dotyčných referenčních hodnot. Vzhledem k synergickým účinkům, které by přinesl přímý dohled na úrovni EU, lze odhadnout, že by mělo být přijato dodatečných 10 zaměstnanců na plný úvazek. Tento převod pravomocí na orgán ESMA by umožnil vyhnout se tomu, aby dodatečné zaměstnance pro dohled nad administrátory referenčních hodnot s kritickým významem musely přijímat příslušné vnitrostátní orgány
                  54
               .

               Orgán ESMA bude zodpovídat za registraci poskytovatelů služeb hlášení údajů (tzn. schválených mechanismů pro hlášení obchodů, schválených systémů pro uveřejňování informací a poskytovatelů konsolidovaných obchodních informací), což jsou nové druhy subjektů vytvořené na základě směrnice o trzích finančních nástrojů. Orgán ESMA rovněž zajistí průběžný dohled nad nimi a bude mít pravomoc provádět vyšetřování. To si vyžádá další specializované zaměstnance, jejichž počet se odhaduje na 20 plných pracovních úvazků včetně 3 zaměstnanců na plný úvazek specializovaných na informační systémy a 2 datových analytiků. Vzhledem k velkému množství údajů spravovaných těmito subjekty je pro posuzování jejich kvality, způsobu zpracování a zveřejňování nezbytný rozsáhlý informační systém. Příslušné náklady se odhadují na 2 miliony EUR (jednorázové náklady) a 400 000 EUR ročně (náklady na údržbu). Tento převod pravomocí na orgán ESMA by umožnil vyhnout se tomu, aby dodatečné zaměstnance pro dohled nad poskytovateli služeb hlášení údajů musely přijímat příslušné vnitrostátní orgány.

                        Lze tedy shrnout, že tento legislativní finanční výkaz předpokládá, že nové pravomoci orgánu ESMA v oblasti přímého dohledu nad výše uvedenými subjekty by znamenaly:

                        ·potřebu přijmout do roku 2022 dalších 65 zaměstnanců na plný úvazek,

                        ·jednorázové náklady na IT odhadované na 3 miliony EUR,

                        ·opakující se náklady na IT odhadované na 600 000 EUR ročně

                        ·a náklady na překlad odhadované na 1,2 milionu EUR ročně.

               V. Režijní činnosti a právní podpora

               Režijní náklady, pokud jde o podporu zdrojů na úrovni agentur, se týkají lidských zdrojů, finančních prostředků, správy majetku, koordinace a základní IT podpory (s výjimkou celoevropských IT projektů). Vzhledem k jejich rozsáhlé regulační činnosti mají evropské orgány dohledu také velké potřeby, pokud jde o právní podporu. Podle systému orgánu ESMA pro řízení na základě činností činí režijní pracovníci 22 % a pracovníci právní podpory 13 % z celkového počtu zaměstnanců. Jinými slovy to znamená, že na každých 7 zaměstnanců na plný úvazek, kteří vykonávají hlavní činnost, připadají zhruba 2 další pracovníci zařazení do režijních zdrojů a 1 pracovník právní podpory. Jelikož mohou evropské orgány dohledu při svém růstu dále rozvíjet úspory z rozsahu, předpokládali jsme v tomto legislativním finančním výkazu, že režijní zaměstnanci budou představovat 18 % a pracovníci právní podpory 8 % celkového počtu zaměstnanců.

               Navyšování lidských zdrojů (v přepočtu na plné pracovní úvazky) do roku 2022 lze shrnout takto:

               EBA:

                        Hlavní činnost

                        Režijní činnosti

                        Právní podpora

                        Celkem

                        Správa a řízení

                        4

                        1

                        1

                        6

                        Pravomoci nepřímého dohledu

                        13

                        3

                        2

                        18

                        Financování

                        4

                        1

                        0

                        5

                        Celkem

                        21

                        5

                        3

                        29

               EIOPA:

                        Hlavní činnost

                        Režijní činnosti

                        Právní podpora

                        Celkem

                        Správa a řízení

                        4

                        1

                        1

                        6

                        Pravomoci nepřímého dohledu

                        18

                        4

                        2

                        24

                        Financování

                        4

                        1

                        0

                        5

                        Celkem

                         26

                        6

                        3

                        35

               ESMA:

                        Hlavní činnost

                        Režijní činnosti

                        Právní podpora

                        Celkem

                        Správa a řízení

                        7

                        2

                        1

                        10

                        Pravomoci nepřímého dohledu

                        30

                        7

                        3

                        40

                        Financování

                        7

                        2

                        0

                        9

                        Pravomoci přímého dohledu

                        65

                        16

                        6

                        87

                        Celkem

                        109

                        27

                        10

                        146

               Aby se náklady evropských orgánů dohledu dále snížily, mohl by být velký počet nových pracovníků zaměstnán jako smluvní zaměstnanci (SZ) nebo vyslaní národní odborníci (VNO). Počet VNO by však neměl být přeceňován. Evropské orgány dohledu by mohly při náboru takových odborníků čelit obtížím kvůli nákladům, které by to představovalo pro členské státy a příslušné vnitrostátní orgány. Kromě těchto obtíží s jejich dostupností je nutno v oblasti přímého dohledu počítat s tím, že tito odborníci budou poskytovat nezbytné zkušenosti, až orgán ESMA tyto úkoly převezme, ale z dlouhodobého hlediska po počáteční fázi bude pro orgán ESMA důležitější udržovat odborné znalosti interně a relativně více využívat dočasné zaměstnance. Následující tabulka poskytuje orientační rozdělení personálu do uvedených kategorií.

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        Dočasní zaměstnanci

                        63

                        104

                        121

                        147

                        Vyslaní národní odborníci

                        5

                        11

                        15

                        15

                        Smluvní zaměstnanci

                        29

                        37

                        41

                        48

                        Celkem

                        97

                        152

                        177

                        210

               (počet pracovníků v roce 2021 a následujících letech je pouze orientační)

               VI. Prostory

               Změny úkolů budou znamenat také nové zdroje, pokud jde o prostory pro evropské orgány dohledu. Odhadované dodatečné náklady byly zohledněny jak u orgánu ESMA, tak u orgánu EIOPA. Pokud jde o orgán EBA, nejsou v tomto dokumentu zohledněny žádné dodatečné náklady, jelikož v současnosti nejsou k dispozici žádné informace ohledně nového sídla a velikosti budovy navrhované členskými státy.

                     (1)
                  Zpráva pěti předsedů „Dokončení evropské hospodářské a měnové unie“ ze dne 22. června 2015.

                     (2)
                  Diskusní dokument o prohloubení hospodářské a měnové unie, COM(2017) 291 ze dne 31. května 2017.

                     (3)
                  Viz studie Evropského parlamentu z roku 2013 „Přehled nového evropského systému dohledu nad finančním trhem, část 1: Práce evropských orgánů dohledu (EBA, EIOPA a ESMA)“ (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/etudes/join/2013/507446/IPOL-ECON_ET(2013)507446_EN.pdf).

                     (4)
                  „Klíčovou roli má integrovanější kontrolní rámec, který zajistí společné plnění pravidel pro finanční odvětví a jejich centralizovanější vynucování.“ Diskusní dokument o prohloubení hospodářské a měnové unie, s. 20, COM(2017) 291 ze dne 31. května 2017.

                     (5)
                  Nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), nařízení (EU) č. 1094/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy).

                     (6)
                  Nařízení (EU) 2016/1011 o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů, nařízení (EU) č. 345/2013 o evropských fondech rizikového kapitálu, nařízení (EU) č. 346/2013 o evropských fondech sociálního podnikání, nařízení (EU) č. 600/2014 o trzích finančních nástrojů, nařízení (EU) 2015/760 o evropských fondech dlouhodobých investic a nařízení (EU) 2017/1129 o prospektu, který má být uveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu.

                     (7)
                  Návrh nařízení, kterým se mění nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) a nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o postupy a orgány zapojené do povolování ústředních protistran a požadavky na uznávání ústředních protistran ze třetích zemí, COM(2017) 331 final.

                     (8)
                  Návrh nařízení o celoevropském osobním penzijním produktu, COM(2017) 0343 final – 2017/0143 (COD).

                     (9)
                  „Rozhodnutí EU o rovnocennosti v politice finančních služeb: posouzení“, SWD(2017) 102 final.

                     (10)
                  https://ec.europa.eu/commission/publications/five-presidents-report-completing-europes-economic-and-monetary-union_en

                     (11)
                  „Unie kapitálových trhů – urychlení reforem“, COM(2016) 601 final.

                     (12)
                  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o hodnocení akčního plánu unie kapitálových trhů v polovině období, COM(2017) 292 final.

                     (13)
                  Nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), nařízení (EU) č. 1094/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění), nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), nařízení (EU) 2016/1011 o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů, nařízení (EU) č. 345/2013 o evropských fondech rizikového kapitálu, nařízení (EU) č. 346/2013 o evropských fondech sociálního podnikání, nařízení (EU) č. 600/2014 o trzích finančních nástrojů, nařízení (EU) 2015/760 o evropských fondech dlouhodobých investic a nařízení (EU) 2017/1129 o prospektu, který má být uveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu.

                     (14)
                  Směrnice 2014/65/EU o trzích finančních nástrojů (MiFID II).

                     (15)
                  Návrh nařízení, kterým se mění nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) a nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o postupy a orgány zapojené do povolování ústředních protistran a požadavky na uznávání ústředních protistran ze třetích zemí, COM(2017) 331 final.

                     (16)
                  Návrh Komise ohledně ústředních protistran byl již přijat, a proto se v rámci tohoto posouzení dopadů neprobírá. Návrh zavádí celoevropský přístup k dohledu nad ústředními protistranami v EU, aby se zajistilo další sbližování dohledu a urychlily určité postupy. Orgán ESMA bude zodpovídat za zajištění soudržnějšího a důslednějšího dohledu nad ústředními protistranami v EU, jakož i za důraznější dohled nad ústředními protistranami v zemích, které nejsou členy EU.

                     (17)
                  Přímý dohled (v případě orgánu ESMA) by zůstal plně financován dotyčným odvětvím.

                     (18)
                  Například udržitelnost, přiměřenost a dostatečnost financování, vhodné pobídky k efektivnímu uplatňování jejich pravomocí a jednání v zájmu EU v oblasti správy a řízení a dále zajištění účinného a efektivního dohledu nad přeshraničními činnostmi a subjekty, pokud jde o problematiku pravomocí.

                     (19)
                  Diskusní dokument o prohloubení hospodářské a měnové unie, COM(2017) 291 ze dne 31. května 2017.

                     (20)
                  Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 391.

                     (21)
                  Nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), nařízení (EU) č. 1094/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění), a nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy).

                     (22)
                  „Rozhodnutí EU o rovnocennosti v politice finančních služeb: posouzení“, SWD(2017) 102 final.

                     (23)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 345/2013 ze dne 17. dubna 2013 o evropských fondech rizikového kapitálu (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 1).

                     (24)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 346/2013 ze dne 17. dubna 2013 o evropských fondech sociálního podnikání (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 18).

                     (25)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/760 ze dne 29. dubna 2015 o evropských fondech dlouhodobých investic (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 98).

                     (26)
                  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 345/2013 o evropských fondech rizikového kapitálu a nařízení (EU) č. 346/2013 o evropských fondech sociálního podnikání, COM(2016) 461 final.

                     (27)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/..., kterým se mění nařízení (EU) č. 345/2013 o evropských fondech rizikového kapitálu a nařízení (EU) č. 346/2013 o evropských fondech sociálního podnikání, jak bylo prozatímně dohodnuto s Evropským parlamentem, ze dne 27. června 2017, 2016/0221 (COD).

                     (28)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP).

                     (29)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a o změně směrnic 2003/41/ES a 2009/65/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 1095/2010.

                     (30)
                  Úř. věst. C , , s. .

                     (31)
                  Úř. věst. C , , s. .

                     (32)
                  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne ... (Úř. věst...) a rozhodnutí Rady ze dne ...

                     (33)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).

                     (34)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).

                     (35)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 345/2013 ze dne 17. dubna 2013 o evropských fondech rizikového kapitálu (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 1).

                     (36)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 346/2013 ze dne 17. dubna 2013 o evropských fondech sociálního podnikání (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 18).

                     (37)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/760 ze dne 29. dubna 2015 o evropských fondech dlouhodobých investic (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 98).

                     (38)
                  Nařízení (EU) č. 600/2014 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 ze dne 16. dubna 2014 o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 1).

                     (39)
                  Ve smyslu čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.

                     (40)
                  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) a nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o postupy a orgány zapojené do povolování ústředních protistran a požadavky na uznávání ústředních protistran ze třetích zemí.

                     (41)
                  Podrobnosti o předpokládaném způsobu řízení a odkazy na finanční nařízení lze nalézt na internetové stránce BudgWeb:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (42)
                  RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.

                     (43)
                  ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.

                     (44)
                  Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.

                     (45)
                  Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).

                     (46)
                  Jak je uvedeno v bodu 1.4.2. „Specifické cíle...“.

                     (47)
                  Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.

                     (48)
                  SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.

                     (49)
                  Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).

                     (50)
                  Hlavně na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.

                     (51)
                  Viz články 11 a 17 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020.

                     (52)
                  Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.

                     (53)
                  6 stálých členů každé výkonné rady − 1 výkonný ředitel − 1 předseda = 4 noví stálí členové.

                     (54)

                        Například britský regulátor FCA odhadl, že dohled nad referenční hodnotou s kritickým významem LIBOR by vyžadoval jednorázové náklady ve výši 0,2 milionu GBP a průběžné náklady ve výši 0,9 milionu GBP včetně platů a režijních nákladů.