|

52011PC0384

Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 617/2009 o otevření autonomní celní kvóty pro dovoz vysoce jakostního hovězího masa  /* KOM/2011/0384 konecném znení - COD 2011/0169 */

	DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU-  Obecné souvislostiSkupina odborníků a Odvolací orgán došly ve svých zprávách ve sporu Evropská společenství — Opatření týkající se masa a masných výrobků (hormony) [1], které přijal Orgán pro řešení sporů ( Dispute Settlement Body – DSB) Světové obchodní organizace dne 13. února 1998, k závěru, že zákaz Společenství týkající se dovozu masa a masných výrobků ze skotu ošetřovaného některými hormony na podporu růstu nebyl v souladu s Dohodou o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření ( Agreement on the Application of Sanitary and Phytosanitary Measures – dohoda SPS). Spojené státy americké a Kanada požádaly DSB o suspenzi koncesí vůči Společenství ve výši 116,8 milionu USD ročně, respektive 11,3 milionu CAD ročně, a toto povolení získaly.Změnou směrnice Rady 96/22/ES ze dne 29. dubna 1996 o zákazu používání některých látek s hormonálním nebo tyreostatickým účinkem a beta-sympatomimetik v chovech zvířat prostřednictvím směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/74/ES ze dne 22. září 2003 zajistilo Společenství soulad s doporučeními a rozhodnutími DSB. Nicméně Spojené státy a Kanada nadále zastávaly názor, že Společenství porušuje povinnosti, které stanovila Světová obchodní organizace, a že tudíž mohou nadále uplatňovat sankce. Společenství napadlo pokračování v uplatňování sankcí prostřednictvím nových případů WTO.Dne 31. března 2008 skupina odborníků ve sporu Spojené státy — Trvající pozastavení závazků v ES — Hormony a Kanada — Trvající pozastavení závazků v ES — Hormony došla k závěru, že Spojené státy a Kanada učinily jistá procesní pochybení. Dospěla však také k závěru, že Evropská společenství zcela nezrušila opatření, které bylo ve sporu ES — Hormony shledáno v rozporu s dohodou SPS.Dne 16. října 2008 Odvolací orgán částečně zrušil závěry skupiny odborníků týkající se procesních pochybení a dospěl k závěru, že některá zjištění týkající se údajného nezrušení opatření, které bylo shledáno v rozporu s dohodou SPS, nelze potvrdit. Odvolací orgán doporučil DSB, aby požádal Spojené státy, Kanadu a Evropská společenství o bezodkladné zahájení řízení podle článku 21.5 Ujednání pro řešení sporů WTO ( Dispute Settlement Understanding – DSU) za účelem vyřešení jejich neshody týkající se otázky, jestli Evropská společenství zrušila opatření, které bylo shledáno v rozporu ve sporu ES — Hormony , a jestli uplatňování suspenze koncesí Spojenými státy a Kanadou zůstává právně platné.Dne 22. prosince 2008 Společenství požádalo o konzultace v původních případech Hormony se Spojenými státy a Kanadou podle článku 21.5 DSU a tyto konzultace následně uskutečnilo.Souběžně s tím Komise a Spojené státy hledaly možnost, jak najít řešení tohoto vleklého transatlantického obchodního sporu, aniž by byla dotčena jejich stanoviska ohledně souladu opatření Unie s dohodou WTO. Zároveň bylo hledáno i řešení s Kanadou.V květnu 2009 bylo zjištěno, že účinným způsobem, jak zlepšit obchodní vztahy a zabránit další eskalaci sporu, by bylo praktické řešení, podle nějž by Unie otevřela doplňkovou autonomní celní kvótu pro vysoce jakostní hovězí maso na základě doložky nejvyšších výhod a Spojené státy by omezily počet sankcí.Příslušné memorandum o porozumění mezi Spojenými státy americkými a Evropskou komisí ohledně dovozu hovězího masa ze zvířat, jimž se nepodávaly určité růstové hormony, a ohledně vyšších cel, která Spojené státy uplatňují na některé produkty Evropských společenství, bylo schváleno Radou dopisem ze dne 12. května 2009 a podepsáno 13. května 2009 v Ženevě.[2] Stanoví třífázové opatření, kterým se postupně sníží množství sankcí uvalených Spojenými státy na produkty pocházející z Unie, zatímco Unie postupně zvýší celní kvótu pro vysoce jakostní hovězí maso ze skotu neošetřovaného hormony na podporu růstu. Celní kvóta pro vysoce jakostní hovězí maso byla v první fázi stanovena nařízením Rady (ES) č. 617/2009 na 20 000 tun. V druhé fázi by měly Spojené státy stáhnout všechny zbývající sankce a Unie by měla tuto kvótu zvýšit o dalších 25 000 tun.Dne 17. března 2011 Komise rovněž podepsala memorandum o porozumění mezi vládou Kanady a Evropskou komisí ohledně dovozu hovězího masa ze zvířat, jimž se nepodávaly určité růstové hormony, a ohledně vyšších cel, která Kanada uplatňuje na některé produkty Evropské unie.[3] Toto memorandum o porozumění zajišťuje odvolání všech sankcí uvalených Kanadou a stanovuje další rozšíření autonomní celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso o 1 500 tun (první fáze) a dále o 1 700 tun (druhá fáze). Předpokládané časové rozvržení první a druhé fáze je v memorandu s USA i Kanadou stejné. Konkrétně se podle obou memorand počítá s tím, že druhá fáze bude za normálních okolností zahájena 1. srpna 2012.-  Odůvodnění a cíle návrhuAby bylo možné od 1. srpna 2012 zavést výše uvedená zvýšení stávající celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso na celkových 21 500 tun (první fáze) a následně 48 200 tun ve druhé fázi podle obou memorand o porozumění, je nezbytné včas zahájit legislativní postup.To je rovněž nezbytné z důvodu dodržení usnesení přijatého Evropským parlamentem dne 8. března 2011, které vyzývá Komisi, aby zajistila urovnání sporu o hovězím mase s obsahem hormonů a zrušení sankcí na produkty EU, a zároveň zaručila, že dovoz hovězího masa do EU bude odpovídat požadavkům EU.[4]PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatřeníÚčelem tohoto návrhu je žádat po Evropském parlamentu a Radě změnu stávajícího nařízení o otevření autonomní celní kvóty pro dovoz vysoce jakostního hovězího masa tak, aby bylo možné uskutečnit kroky stanovené v memorandech o porozumění podepsaných se Spojenými státy americkými a Kanadou.Tato změna zároveň zavádí nezbytné sladění prováděcích pravomocí Komise s Lisabonskou smlouvou.-  Právní základČlánek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie-  Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. e) Smlouvy o fungování Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality.-  Volba nástrojůNavrhovaný nástroj: nařízení Evropského parlamentu a RadyJiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: nařízení musí být pozměněno nařízením.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKYClo pro danou kvótu zůstane na nule. V závislosti na situaci na trhu s hovězím masem v budoucnu nemusí být tedy dovoz vysoce jakostního hovězího masa uskutečňován za použití stávající kvóty stanovené nařízením (ES) č. 810/2008 nebo mimo rámec kvóty. To by mohlo znamenat ztrátu vlastních zdrojů Unie ( viz finanční výkaz).2011/0169 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení Rady (ES) č. 617/2009 o otevření autonomní celní kvóty pro dovoz vysoce jakostního hovězího masaEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,po předání návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:1.  Memorandum o porozumění mezi Spojenými státy americkými a Evropskou komisí ohledně dovozu hovězího masa ze zvířat, jimž se nepodávaly určité růstové hormony, a ohledně vyšších cel, která Spojené státy uplatňují na některé produkty Evropských společenství, bylo schváleno Radou dopisem ze dne 12. května 2009 a podepsáno 13. května 2009 v Ženevě. Účelem tohoto memoranda o porozumění je vyřešit vleklý spor WTO mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými o hormonech v hovězím mase, Evropská společenství — Opatření týkající se masa a masných výrobků (hormony) (DS 26).2.  Kanadská vláda a Evropská komise uzavřely ujednání o postupu ohledně dovozu vysoce jakostního hovězího masa do Evropské unie a úrovně vyšších cel, která Kanada uplatňuje na určité produkty Unie v souvislosti se sporem WTO Evropská společenství — Opatření týkající se masa a masných výrobků (hormony) (DS 48). Toto ujednání je zdokumentováno v memorandu o porozumění podepsaném 17. března 2011 v Ženevě.3.  Obě memoranda stanovují třífázová opatření, která sníží výši sankcí uvalených Spojenými státy a Kanadou na produkty z Unie. Unie postupně zvýší celní kvótu pro vysoce jakostní hovězí maso, které pochází ze skotu neošetřovaného hormony na podporu růstu a zcela splňuje další požadavky EU na dovoz.4.  Po podpisu memoranda o porozumění se Spojenými státy byla na základě nařízení Rady (ES) č. 617/2009[5] otevřena roční celní kvóta Společenství o objemu 20 000 tun (první fáze) hmotnosti produktu pro dovoz vysoce jakostního čerstvého, chlazeného nebo zmrazeného hovězího masa kódů KN 0201, 0202, 0206 10 95 a 0206 29 91.5.  Memorandum o porozumění s kanadskou vládou předpokládá zvýšení počátečního množství 20 000 tun o 1 500 tun. Rovněž předpokládá, že Kanada okamžitě po podpisu memoranda o porozumění zruší všechny zbývající sankce.6.  Podle harmonogramu stanoveného v memorandu o porozumění se Spojenými státy se celní kvóta zvýší o 25 000 tun, jakmile obě strany vstoupí do druhé fáze memoranda o porozumění, v níž dojde ke zrušení zbývajících sankcí, které Spojené státy v současné době uplatňují.7.  Harmonogram stanovený v memorandu o porozumění s kanadskou vládou předpokládá zvýšení celní kvóty o 3 200 tun, jakmile obě strany vstoupí do druhé fáze memoranda o porozumění.8.  Komisi by měly být uděleny prováděcí pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění nařízení (ES) č. 617/2009. Komise by zejména měla mít pravomoc celní kvótu zcela nebo částečně zrušit, pokud by Spojené státy nebo Kanada nesplnily nebo dále neplnily kroky stanovené v obou memorandech. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[6].9.  Nařízení (ES) č. 617/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 617/2009 se mění takto:1) Článek 1 se mění takto:a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto:„1. Otevírá se roční celní kvóta Unie o objemu 21 500 tun hmotnosti produktu s pořadovým číslem 09.4449 pro dovoz vysoce jakostního čerstvého, chlazeného nebo zmrazeného hovězího masa kódů KN 0201, 0202, 0206 10 95 a 0206 29 91.“b) Vkládá se nový odstavec 1a, který zní:„1a. S účinností od 1. srpna 2012 se roční celní kvóta Unie uvedená v odstavci 1 zvyšuje na 48 200 tun hmotnosti produktu.“2) Článek 2 se nahrazuje tímto:„Článek 21. Celní kvóty uvedené v článku 1 spravuje Komise v souladu s postupem uvedeným v čl. 2a odst. 2.2. Komise může celní kvóty uvedené v článku 1 zcela nebo částečně zrušit v případě, že Spojené státy nebo Kanada nebudou postupovat podle kroků uvedených v memorandu o porozumění mezi Spojenými státy a Evropskou komisí*, respektive v memorandu o porozumění mezi kanadskou vládou a Evropskou komisí**. Komise jedná v souladu s postupem podle čl. 2a odst. 2.* Memorandum o porozumění mezi Spojenými státy americkými a Evropskou komisí ohledně dovozu hovězího masa ze zvířat, jimž se nepodávaly určité růstové hormon, a ohledně vyšších cel, která Spojené státy uplatňují na některé produkty Evropských společenství, schválené Radou dopisem ze dne 12. května 2009 a podepsané 13. května 2009 v Ženevě.** Memorandum o porozumění mezi vládou Kanady a Evropskou komisí ohledně dovozu hovězího masa ze zvířat, jimž se nepodávaly určité růstové hormony, a ohledně vyšších cel, která Kanada uplatňuje na některé produkty Evropské unie, podepsané 17. března 2011 v Ženevě.“3) Vkládá se nový článek 2a, který zní:„Článek 2a1. Komisi je nápomocen Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů ustanovený čl. [195 odst. 1] [nařízení (ES) č. 1234/2007].[ Nařízení č. 1234/2007 se v současné době přepracovává ].2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech.V […] dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyněFINANČNÍ VÝKAZ |DATUM: 23. 5. 2011 |1. | ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: Kapitola 12 – Cla a ostatní poplatky | PROSTŘEDKY: DB2012: 19 171.2 |2. | NÁZEV: Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 617/2009 ze dne 13. července 2009 o otevření autonomní celní kvóty pro dovoz vysoce jakostního hovězího masa |3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: Článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie |4. | CÍLE: Otevření a změna autonomní celní kvóty pro vysoce jakostní čerstvé, chlazené nebo zmrazené hovězí maso |5. | FINANČNÍ DOPADY | OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK 2011 (v milionech EUR) | NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK 2012 (v milionech EUR) |5.0 | VÝDAJE - FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY/INTERVENCE) - VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ - JINÝCH SUBJEKTŮ | - | - | - |5.1 | PŘÍJMY - VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY/CLA) | - | - | - 4,6 |2013 | 2014 | 2015 | 2016 |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE | - | - | - | - |5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY | - | - | - | - |5.2 | METODA VÝPOČTU: |6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z PROSTŘEDKŮ UVEDENÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.2 | BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? | ANO NE |6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT PROSTŘEDKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | ANO NE |POZNÁMKY: Účelem tohoto opatření je změnit roční autonomní celní kvóty na dovoz vysoce jakostního hovězího masa v kontextu memoranda o porozumění mezi EU a USA a mezi EU a Kanadou o „hovězím mase s obsahem hormonů“. Tyto kvóty byly poprvé stanoveny nařízením Rady (ES) č. 617/2009. Toto opatření zvyšuje celní kvótu o 1 500 tun v první fázi po podpisu memoranda o porozumění mezi EU a Kanadou. Ve druhé fázi (od srpna 2012) se předpokládá zvýšení celní kvóty o 26 700 tun v souladu s memorandem o porozumění mezi EU a USA a memorandem o porozumění mezi EU a Kanadou. Clo je stanoveno na 0. Zvýšení kvóty z 20 000 na 48 200 tun by ve významné míře znamenalo množství, která by bez této celní kvóty jinak nebyla dovážena. Mohlo by nicméně u určitého omezeného množství nahradit stávající dovážené množství s plným dovozním clem. Přesná množství je v tomto stádiu obtížné stanovit. Za předpokladu, že maximálně 5 % nové doplňkové kvóty nahradí stávající dovážené množství, s předpokládanou cenou masa bez kosti 10 000 €/t a za použití celních sazeb podle doložky nejvyšších výhod, by maximální ztráta dopadu činila přibližně 4,6 mil. € čisté částky po odečtení nákladů na sběr pro členské státy*. *(5 % x 28 200) x (10 000 €/t x 12,8 %+3034 €/t)= 6,08 mil. €. Čistá částka po odečtení 25% nákladů na sběr: 6,08 mil. € x (1-25 %)= 4,6 mil. € |[1] WT/DS26 a 48.[2] Dokument WT/DS26/28 ze dne 30. září 2009.[3] Dokument WT/DS48/26 ze dne 22. března 2011.[4] Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. března 2011 o zemědělství v EU a mezinárodním obchodě, 2010/2110(INI).[5] Úř. věst. L 182, 15.7.2009, s. 1.[6] Úř. věst. L 55, 31.8.2007, s. 13.


title: Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)

text:
|

52010PC0537

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 30.9.2010KOM(2010) 537 v konečném znění2010/0266 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHUSoulad se Smlouvou o fungování Evropské unieSmlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) rozlišuje mezi pravomocemi přenesenými na Komisi, aby mohla přijímat nelegislativní akty s obecnou působnosti, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné, jak je stanoveno v čl. 290 odst. 1 Smlouvy (akty v přenesené pravomoci), a pravomocemi svěřenými Komisi, aby mohla přijímat jednotné podmínky pro provedení právně závazných aktů Unie, jak je stanoveno v čl. 291 odst. 2 Smlouvy (prováděcí akty).V případě aktů v přenesené pravomoci přenáší zákonodárce na Komisi pravomoc přijímat kvazilegislativní akty. V případě prováděcích aktů se kontext velmi liší. Za provedení právně závazných aktů Evropské unie skutečně odpovídají především členské státy. Pokud však provedení legislativního aktu vyžaduje jednotné podmínky, je tyto akty oprávněna přijmout Komise.Úprava nařízení (ES) č. 1698/2005[1] podle nových pravidel Smlouvy, kdy se rozlišuje mezi opatřeními prováděcího charakteru a opatřeními v přenesené pravomoci, je založena na nové klasifikaci podle filosofie týkající se stávajících prováděcích pravomocí Komise, které byly přijaty podle nařízení (ES) č. 1974/2006 a č. 1975/2006.Na základě této úpravy byl vypracován návrh na změnu nařízení (ES) č. 1698/2005. Tento návrh zmocňuje zákonodárce definovat podstatné prvky politiky rozvoje venkova. Zákonodárce určuje obecné směry politiky a obecné zásady, které ji podporují. Stanoví tudíž cíle této konkrétní politiky a zásady strategického přístupu, programování, doplňkovost a soulad s jinými politikami Unie. Podobně zákonodárce určuje zásady partnerství, subsidiarity a rovnosti mezi muži a ženami a zásady nediskriminace.Podle článku 290 Smlouvy pověřuje zákonodárce Komisi úkolem doplnit nebo změnit některé prvky režimu, které nejsou podstatné. Akt Komise v přenesené pravomoci proto může obsahovat další prvky nezbytné pro řádné fungování režimu stanoveného zákonodárcem. Komise tudíž přijme akty v přenesené pravomoci, aby mohly být stanoveny výjimky z pravidla, že by neměla být poskytována podpora na rozvoj venkova pro režimy, na které lze poskytnout podporu v rámci společných organizací trhu (čl. 5 odst. 6). Podobně přenáší zákonodárce na Komisi pravomoc přijmout podrobné podmínky týkající se všech opatření a technické pomoci, aby bylo zajištěno jejich soudržné uplatňování v souladu s požadavky politiky, prioritami a právem EU (články 20, 32, 36, 38, 52, 63 a 66). Kromě toho přijme Komise akty v přenesené pravomoci týkající se podrobných pravidel pro snížení plateb a vyloučení z plateb (čl. 51 odst. 4). Komise dále definuje práh pružnosti pro každou osu (čl. 70 odst. 1) a podrobná pravidla pro jiné druhy podpory, než je nevratná přímá pomoc (čl. 71 odst. 5). Komise stanoví podrobná pravidla kontrol (čl. 74 odst. 4). A konečně Komise přijme zvláštní přechodná opatření (čl. 92 odst. 1).V souladu s článkem 291 Smlouvy jsou členské státy odpovědné za provádění režimu stanoveného zákonodárcem. Zdá se však, že je nezbytné zajistit jednotné provádění režimu ve všech členských státech, aby se zabránilo narušení hospodářské soutěže nebo diskriminaci mezi hospodářskými subjekty. Zákonodárce proto v souladu s čl. 291 odst. 2 Smlouvy svěřuje Komisi prováděcí pravomoci týkající se jednotných podmínek pro předkládání programů pro rozvoj venkova (čl. 18 odst. 3), schvalování programů (čl. 18 odst. 4), schvalování přezkumu programů (čl. 19 odst. 2), vymezení změn vyžadujících schválení ve formě rozhodnutí Komise (čl. 19 odst. 2), delšího období závazků (čl. 39 odst. 3, čl. 40 odst. 2 a čl. 47 odst. 1), zvláštních ustanovení o vymezení oblastí (čl. 50 odst. 4), zřízení a provozu celostátní sítě pro venkov (čl. 66 odst. 3), předkládání zvláštních výročních zpráv (čl. 82 odst. 4), obecného rámce kontrol a společného rámce pro monitorování a hodnocení prováděných členskými státy (čl. 74 odst. 4 a článek 80).Snížení počtu souhrnných zpráv a zjednodušení jejich obsahu v rámci strategického monitorováníV rámci zjednodušení společné zemědělské politiky (SZP) vyžadují členské státy snížení počtu zpráv předávaných Komisi. Pokud jde o rozvoj venkova, musí členské státy kromě výročních zpráv o pokroku Komisi předkládat souhrnné zprávy o pokroku dosaženém při provádění jejich národních strategických plánů a cílů a o svém přispění k plnění strategických směrů Společenství.Podle stávajících pravidel musí být tyto souhrnné zprávy předkládány každý druhý rok, a to od roku 2010 do roku 2014, tj. celkem se jedná o tři zprávy. Návrh omezuje počet zpráv na dvě – první by byla předložena v roce 2010, tedy v souvislosti s hodnocením v polovině období, a druhá v roce 2015 v rámci hodnocení ex post.V současnosti se navíc vyžaduje, aby byla tato zpráva shrnutím výročních zpráv o pokroku za předchozí roky. Od tohoto požadavku by se upustilo, aby nedocházelo k duplicitě práce.V důsledku toho by se měl na dvě snížit i počet zpráv Komise shrnujících hlavní výsledky, vývojové tendence a úkoly týkající se provádění národních strategických plánů a strategických směrů Společenství – jedna by měla být předložena v roce 2011 a druhá v roce 2016.Rozšíření oblasti použití opatření pro seskupení producentůStávající ustanovení o podpoře zřizování a správního provozu seskupení producentů, které navazuje na sdělení Komise „Lepší fungování potravinového řetězce v Evropě“ a zřízení skupiny odborníků na vysoké úrovni pro mléko a které je již k dispozici pro všechna odvětví v nových členských státech, by mělo být rozšířeno rovněž na země EU-15. Neměla by však být umožněna podpora seskupení producentů v odvětví ovoce a zeleniny, protože možnost podporovat jejich činnost již existuje v rámci článků 103b až 103g jednotného nařízení o společné organizaci trhů.Snadnější využívání poradenských služeb přizpůsobených konkrétní situaciV rámci zjednodušení SZP navrhly členské státy změnit pravidla pro využívání poradenských služeb. V současné době pravidla vyžadují, aby se poradenské služby zemědělcům týkaly přinejmenším povinných požadavků na hospodaření a dobrých zemědělských a environmentálních podmínek v rámci podmíněnosti a rovněž norem bezpečnosti práce založených na právních předpisech Unie.V zájmu snadnějšího využívání poradenských služeb přizpůsobených konkrétní situaci a individuálním potřebám příjemce podpory by se neměly poskytované poradenské služby vztahovat na všechny uvedené aspekty, ale pouze na jeden nebo některé z nich.Nepřetržité lineární prvky a spojovací ostrůvkyPodle článku 10 směrnice o stanovištích usilují členské státy tam, kde to považují za nezbytné, o to, aby při územním plánování a ve svých strategiích územního rozvoje, a zejména s ohledem na zlepšení ekologické soudržnosti sítě NATURA 2000, podpořily péči o krajinné prvky, které mají rozhodující význam pro volně žijící živočichy a planě rostoucí rostliny.Takové prvky jsou ty, které s ohledem na svou lineární a nepřetržitou strukturu (jako např. řeky a jejich břehy nebo tradiční způsoby vyznačování okrajů polí) nebo na svoji funkci „nášlapných kamenů“ neboli spojovacích ostrůvků (jako např. rybníky nebo malé remízky) mají zásadní význam pro migraci, šíření a výměnu genetické informace volně žijících druhů.Tyto oblasti mohou hrát v soudržnosti sítě Natura 2000 významnou úlohu a je třeba zařadit vhodná ustanovení, která umožní pro tyto chráněné přírodní oblasti, vymezené vnitrostátními orgány, platby v rámci programu Natura 2000, pokud je to dostatečně odůvodněno jejich souvislostí s článkem 10 směrnice o stanovištích. Aby bylo zajištěno, že platby budou primárně využívány pro stanovené lokality Natura 2000, zdá se účelné omezit jejich objem podle oblastí Natura 2000. Toto ustanovení se však nedotýká úsilí členských států podpořit v souladu se směrnicí o stanovištích péči o krajinné prvky, které mají rozhodující význam pro volně žijící živočichy a planě rostoucí rostliny, a nedotýká se otázky, co se rozumí náležitým prováděním článku 10 směrnice o stanovištích.Důsledky nedodržení podmíněnostiČlenské státy se mohou rozhodnout pro možnost považovat nedodržení požadavků podmíněnosti za méně závažné nebo neuplatnit snížení plateb či vyloučení z plateb v případě, že příslušná částka činí méně než 100 EUR. V současné době platí, že příslušný kontrolní orgán by měl v následujícím roce zajistit, aby zemědělec odstranil zjištěné nedostatky v dodržování povinných požadavků. V zájmu zjednodušení a snížení administrativní zátěže by se však mělo uvažovat o zjednodušení systému následných kontrol.Zavedení pobídkových prvků pro opatření podle článku 43 SmlouvyAby bylo jakékoli opatření podpory považováno za slučitelné se společným trhem, musí obsahovat určitý pobídkový prvek nebo vyžadovat nějaké protiplnění na straně příjemce. Podpora, která je udělena se zpětnou platností na činnosti, které příjemce již podnikl, nemůže být považována za podporu obsahující pobídkový prvek. Pro spolufinancování opatření na rozvoj venkova schválená podle článku 43 Smlouvy však právní předpisy Unie v současnosti nevyžadují pobídkový účinek, s výjimkou případu státních podpor určených pro doplňkové financování („top-ups“), na které se vztahují pravidla o poskytování státní podpory v zemědělství, i když jsou schváleny jako součást programování a nevyžadují samostatné oznamovací řízení. Proto by mělo být udělování podpory se zpětnou platností zakázáno i v případě spolufinancování zemědělských opatření a mělo by být stanoveno datum počátku způsobilosti.VÝSLEDKY KONZULTACÍ ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ-  Konzultace zúčastněných stran-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo třeba využít konzultací se zúčastněnými stranami ani externích odborných konzultací.-  Posouzení dopadůNebylo třeba.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatřeníUrčit přenesené a prováděcí pravomoci Komise v nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 a stanovit odpovídající řízení pro přijímání těchto aktů.Dále dochází k určitému zjednodušení, rozšiřuje se oblast působnosti podpory na zřizování seskupení producentů, rozšiřuje se podpora v rámci programu Natura 2000 i na oblasti uvedené v článku 10 směrnice o stanovištích (92/43/EHS) a zavádí se pobídkový prvek pro opatření schválená podle článku 43 Smlouvy.-  Právní základČlánek 43 Smlouvy o fungování Evropské unie.-  Zásada subsidiarityNávrh spadá do sdílené pravomoci mezi EU a členskými státy a je v souladu se zásadou subsidiarity.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality.-  Volba nástrojůNavrhovaný nástroj: nařízení Evropského parlamentu a RadyJiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: nařízení musí být pozměněno nařízením.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKYOpatření nepředstavuje pro Unii žádné dodatečné výdaje.5. Další informace-  ZjednodušeníZměny týkající se podmíněnosti, předkládání strategických zpráv a využívání poradenských služeb představují výrazné zjednodušení a přispívají ke snížení administrativní zátěže členských států.2010/0266 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 42 první pododstavec a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise[2],poté, co postoupily návrh vnitrostátním parlamentům,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[3],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[4],v souladu s řádným legislativním postupem[5],vzhledem k těmto důvodům:1.  Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005[6] svěřuje Komisi pravomoci k provádění některých ustanovení uvedeného nařízení.2.  V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost je třeba uvést pravomoci Komise, které jsou jí svěřeny podle nařízení (ES) č. 1698/2005, do souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“).3.  Komise by měla mít pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy za účelem doplnění nebo změny některých prvků nařízení (ES) č. 1698/2005, které nejsou podstatné. Je třeba určit prvky, na které se tato pravomoc vztahuje, a rovněž podmínky, kterým toto přenesení podléhá.4.  Aby bylo možno zajistit jednotné používání nařízení (ES) č. 1698/2005 ve všech členských státech, měla by být Komise podle článku 291 Smlouvy pověřena přijímáním prováděcích aktů. Pokud není výslovně uvedeno jinak, měla by Komise přijmout uvedené prováděcí akty v souladu s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. XX/XXXX o …5.  Některé z právních předpisů týkajících se rozvoje venkova, které Komise dosud přijala v rámci pravomocí svěřených jí nařízením (ES) č. 1698/2005, jsou považovány za natolik závažné, že by měly být do uvedeného nařízení zařazeny.6.  Aby bylo zajištěno jednotné předkládání aktualizovaných národních strategických plánů členskými státy, měla by mít Komise možnost prostřednictvím prováděcích aktů stanovit jednotná pravidla.7.  Členské státy a Komise mají podávat zprávy o monitorování vnitrostátních strategií a strategie Společenství. V zájmu snížení administrativní zátěže a zamezení duplicity práce by měl být počet strategických souhrnných zpráv předkládaných jednotlivými členskými státy snížen na dvě a jejich obsah by měl být zjednodušen.8.  Pro zajištění jednotného a srovnatelného způsobu posuzování programů pro rozvoj venkova předkládaných členskými státy v souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 by měla Komise přijmout prostřednictvím prováděcích aktů jednotná pravidla pro předkládání těchto programů pro rozvoj venkova.9.  V zájmu právní jistoty by měla Komise schvalovat programy pro rozvoj venkova prostřednictvím prováděcích aktů.10.  Pro zajištění transparentnosti a účinnosti schvalování programů pro rozvoj venkova by měla mít Komise možnost stanovit prostřednictvím prováděcích aktů příslušné postupy.11.  Komise by rovněž měla prostřednictvím prováděcích aktů přijmout rozhodnutí o žádostech o přezkum programů pro rozvoj venkova po podání těchto žádostí členským státem.12.  Pro zajištění transparentnosti a účinnosti přezkumu programů pro rozvoj venkova by měla Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanovit příslušné postupy.13.  Využívání poradenských služeb by mělo zemědělcům pomoci zhodnotit výkonnost jejich zemědělského podniku a určit, co je potřeba zlepšit s ohledem na povinné požadavky na hospodaření a dobrý zemědělský a environmentální stav uvedené v nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce[7], a na normy Společenství týkající se bezpečnosti práce. Vzhledem k tomu, že podpora na využívání poradenských služeb je k dispozici již několik let, mělo by se usnadnit jejich využívání podle konkrétní situace tak, aby byly více zohledněny potřeby jednotlivých příjemců podpory.14.  V návaznosti na sdělení Komise „Lepší fungování potravinového řetězce v Evropě“ a zřízení skupiny odborníků na vysoké úrovni pro mléko[8] by se měly současné možnosti financování podpor na zřizování seskupení producentů a jejich správní provoz rozšířit na všechny členské státy. Aby však nedocházelo k souběžnému udělování podpor z různých zdrojů, je třeba z podpory na zřizování seskupení producentů vyloučit odvětví ovoce a zeleniny.15.  U některých opatření by se měly víceleté závazky zpravidla přijímat na období pěti až sedmi let. V nezbytných a odůvodněných případech by měla mít Komise možnost schválit programy pro rozvoj venkova, které obsahují delší období pro určité typy závazků, aby byly zohledněny specifické podmínky v některých oblastech.16.  Členské státy musí potvrdit vymezení horských oblastí a oblastí postižených zvláštními nevýhodami a vymezit oblasti postižené významnými přírodními nevýhodami. Komise by měla prostřednictvím prováděcích aktů definovat zvláštní ustanovení, podle nichž jsou tyto oblasti potvrzovány nebo vymezovány, aby bylo zajištěno, že všechny členské státy tak činí v souladu s jednotnými kritérii.17.  Článek 10 směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin[9] vyžaduje, aby členské státy s ohledem na zlepšení ekologické soudržnosti sítě Natura 2000 usilovaly o podporu péče o krajinné prvky, které vzhledem ke své lineární a nepřetržité struktuře nebo ke své funkci „nášlapných kamenů“ neboli spojovacích ostrůvků mají zásadní význam pro migraci, šíření a výměnu genetické informace volně žijících druhů. Pro tyto oblasti by měly být umožněny platby v rámci programu Natura 2000. Aby však bylo zajištěno, že platby budou nadále primárně využívány pro stanovené lokality Natura 2000, je vhodné omezit jejich objem podle stanovených oblastí Natura 2000.18.  Pokud se členský stát rozhodne pro možnost považovat nedodržení požadavků za méně závažné nebo neuplatnit snížení plateb či vyloučení z plateb v případě, že příslušná částka činí méně než 100 EUR, měl by příslušný orgán v příštím roce ověřit, že zemědělec zjištěné nedostatky v dodržování požadavků odstranil. V zájmu snížení administrativní zátěže by se však mělo uvažovat o zjednodušení systému následných kontrol.19.  Od členských států se vyžaduje, aby zřídily celostátní síť pro venkov. Aby bylo zajištěno, že různé celostátní sítě pro venkov budou zřízeny soudržným a jednotným způsobem, měla by Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanovit podrobnosti týkající se zřizování a fungování uvedených sítí.20.  Pro zajištění objektivního a transparentního rozdělení dostupných prostředků na závazky mezi členské státy by měla Komise prostřednictvím prováděcích aktů vypracovat roční rozpis podle jednotlivých členských států. Vzhledem ke zvláštnímu charakteru uvedených aktů by měla být Komise zplnomocněna k jejich přijímání bez pomoci výboru uvedeného v nařízení (EU) č. XX/XXXX.21.  Aby mohlo být jakékoli opatření podpory považováno za slučitelné s vnitřním trhem, musí obsahovat určitý pobídkový prvek nebo vyžadovat nějaké protiplnění na straně příjemce. Podpora, která se uděluje zpětně, nemůže být považována za podporu obsahující nezbytný pobídkový prvek. Pokud jde proto o opatření spadající do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, mělo by být stanoveno, že podpora je vyloučena pro činnosti, které se uskutečnily již před předložením žádosti o podporu.22.  Od členských států by se mělo vyžadovat, aby prováděly kontroly v souladu s pravidly, které stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci, zejména pokud jde o typ a intenzitu kontrol, přizpůsobené povaze jednotlivých opatření pro rozvoj venkova. V zájmu jednotného provádění kontrol orgány členských států by Komise měla být dále zmocněna k tomu, aby mohla prostřednictvím prováděcích aktů stanovovat jednotné podmínky pro provádění těchto kontrol.23.  Ve spolupráci mezi Komisí a členskými státy by měla být vytvořena společná síť pro monitorování a hodnocení. V zájmu transparentnosti by ji měla Komise schválit prostřednictvím prováděcích aktů.24.  Členské státy musí Komisi každoročně zasílat výroční zprávu o pokroku při provádění svých programů pro rozvoj venkova. V zájmu zajištění jednotného a srovnatelného obsahu výročních zpráv o pokroku konkrétních programů pro celostátní sítě pro venkov by měla Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanovovat podrobnosti týkající těchto zpráv.25.  Měl by být vytvořen informační systém, který umožní bezpečnou výměnu údajů společného zájmu mezi Komisí a jednotlivými členskými státy. Komise by měla prostřednictvím prováděcích aktů přijmout jednotné podmínky pro fungování tohoto systému.26.  Nařízení (ES) č. 1698/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1698/2005 se mění takto:1) Článek 5 se mění takto:a) odstavec 2 se nahrazuje tímto:„2. Komise a členské státy zajistí, aby pomoc EZFRV a členských států byla v souladu s činnostmi, politikami a prioritami Unie. Pomoc EZFRV je v souladu zejména s cíli hospodářské a sociální soudržnosti a s cíli nástroje podpory Unie pro rybolov. Aby byla pomoc EZFRV rovněž v souladu s jinými nástroji podpory Unie, může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci stanovit zvláštní opatření Unie, které tento soulad zajistí.“;b) odstavec 6 se nahrazuje tímto:„6. Podpora podle tohoto nařízení se neposkytuje režimům, na které lze poskytnout podporu v rámci společných organizací trhu. S přihlédnutím ke zvláštním okolnostem v oblastech programování může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout výjimky z tohoto pravidla.“2) V článku 12 se doplňuje nový odstavec, který zní:„3. Národní strategické plány mohou být aktualizovány v programovém období. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit pravidla týkající se těchto aktualizací.“3) V článku 13 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:„1. Každý členský stát předloží Komisi dvě souhrnné zprávy o pokroku dosaženém při provádění svého národního strategického plánu a cílů a svém přispění k plnění strategických směrů Společenství. První zpráva bude předložena v roce 2010 a druhá v roce 2015, nejpozději dne 1. října.2. Zpráva bude obsahovat zejména:a) plnění a výsledky programů pro rozvoj venkova na základě ukazatelů stanovených v národním strategickém plánu;b) výsledky průběžných hodnocení každého programu.“4) V čl. 14 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:„Komise předloží dvě zprávy shrnující hlavní výsledky, vývojové tendence a úkoly týkající se provádění národních strategických plánů a strategických směrů Společenství. První zpráva bude předložena v roce 2011 a druhá v roce 2016.“5) Článek 18 se mění takto:a) v odstavci 3 se vkládá nový pododstavec, který zní:„Na základě tohoto posouzení Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů jednotné podmínky pro předkládání programů pro rozvoj venkova.“;b) odstavec 4 se nahrazuje tímto:„4. Komise schvaluje jednotlivé programy pro rozvoj venkova prostřednictvím prováděcích aktů.Rovněž může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit postup tohoto schvalování.“6) V článku 19 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o žádostech o přezkum programů pro rozvoj venkova po podání těchto žádostí členskými státy.Aby mohla Komise používat účinné a přiměřené postupy, může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci stanovit pravidla týkající se změn, které nevyžadují schválení Komisí nebo vyžadují schválení bez pomoci výboru uvedeného v článku 91c.Procesní ustanovení týkající se předkládání, posuzování a schvalování změn přijímá Komise prostřednictvím prováděcích aktů.“7) V čl. 20 písm. d) se bod ii) nahrazuje tímto:„ii) na podporu zřizování seskupení producentů;“.8) Před pododdíl 1 se vkládá nový článek 20a, který zní:„Článek 20a Zvláštní podmínkyPro zajištění účinného a cíleného využití prostředků a pro zajištění jednotného přístupu při zacházení s příjemci podpory přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci zvláštní podmínky týkající se opatření uvedených v článku 20.“9) V čl. 24 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:„Poradenské služby pro zemědělce se týkají minimálně jednoho nebo několika povinných požadavků na hospodaření a dobrý zemědělský a environmentální stav podle článků 5 a 6 a příloh II a III nařízení (ES) č. 73/2009 a případně jedné nebo několika norem bezpečnosti práce založených na právních předpisech Unie.“10) V čl. 32 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:„b) je určena pro programy Unie pro jakost potravin nebo pro programy uznané členskými státy, které splňují přesná kritéria stanovená Komisí prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci, aby byl zajištěn soulad tohoto opatření s politikou a prioritami EU. Programy, jejichž jediným účelem je zajistit vyšší úroveň kontroly dodržování závazných norem založených na právních předpisech Unie nebo vnitrostátních právních předpisech, nejsou pro podporu způsobilé;“.11) V článku 33 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Podpora se poskytuje seskupením producentů sestávajícím ze subjektů aktivně se účastnících programů jakosti potravin podle článku 32. Profesní a/nebo meziprofesní organizace zastupující jedno nebo více odvětví nemohou být hodnoceny jako „seskupení producentů“.“12) V článku 35 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Podpora se poskytuje seskupením producentů, která příslušný orgán členského státu úředně uzná do 31. prosince 2013. V odvětví ovoce a zeleniny se však podpora na zřízení seskupení producentů neposkytuje.“13) Před pododdíl 1 se vkládá nový článek 36a, který zní:„Článek 36a Zvláštní podmínkyPro zajištění účinného a cíleného využití prostředků a pro zajištění jednotného přístupu při zacházení s příjemci podpory přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci zvláštní podmínky týkající se opatření uvedených v článku 36.“14) V článku 38 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Podpora je omezena maximální částkou stanovenou v příloze I tohoto nařízení. Aby nedocházelo k překrývání mezi podporoy poskytovanou podle čl. 20 písm. c) bodu i) a podporou podle čl. 36 písm. a) bodu iii), stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla týkající se nevýhod spojených se zvláštními požadavky zavedenými směrnicí 2000/60/ES a určuje podmínky, pokud jde o výši roční podpory u plateb spojených s uvedenou směrnicí.“15) V čl. 39 odst. 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:„Tyto závazky se přijímají zpravidla na období mezi pěti a sedmi lety. V nezbytných a odůvodněných případech může Komise prostřednictvím prováděcích aktů schválit programy pro rozvoj venkova, které obsahují delší období pro zvláštní typy závazků.“16) V čl. 40 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:„Tyto závazky se přijímají zpravidla na období mezi pěti a sedmi lety. V nezbytných a odůvodněných případech může Komise prostřednictvím prováděcích aktů schválit programy pro rozvoj venkova, které obsahují delší období pro zvláštní typy závazků.“17) V článku 41 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Aby mohla být tato podpora poskytnuta, nesmí vést dotčené investice k výraznému nárůstu hodnoty nebo ziskovosti zemědělského nebo lesnického podniku.“18) V čl. 43 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Pro účely písm. c) prvního pododstavce se „zemědělci“ rozumí osoby, které podstatnou část své pracovní doby věnují zemědělským činnostem a odvozují od nich významnou část svých příjmů podle kritérií, která určí členské státy.“19) V čl. 47 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:„Tyto závazky se přijímají zpravidla na období mezi pěti a sedmi lety. V nezbytných a odůvodněných případech může Komise prostřednictvím prováděcích aktů schválit programy pro rozvoj venkova, které obsahují delší období pro zvláštní typy závazků.“20) V článku 49 se doplňuje nový odstavec, který zní:„Aby mohla být tato podpora poskytnuta, nesmí vést dotčené investice k výraznému nárůstu hodnoty nebo ziskovosti zemědělského nebo lesnického podniku.“21) Článek 50 se mění takto:a) Odstavce 4 a 5 se nahrazují tímto:„4. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla, podle kterých členské státy ve svých programech:a) potvrdí stávající vymezení podle odstavce 2 a odst. 3 písm. b) nebo je změní, anebob) vymezí oblasti uvedené v odst. 3 písm. a).5. Pro platby podle čl. 36 písm. a) bodu iii) jsou způsobilé tyto zemědělské oblasti:a) zemědělské oblasti Natury 2000 vymezené podle směrnic 2009/147/ES a 92/43/EHS;b) jiné vymezené chráněné přírodní oblasti s environmentálními omezeními platnými pro zemědělské činnosti, které přispívají k provádění článku 10 směrnice 92/43/EHS;c) zemědělské oblasti zahrnuté v plánech povodí podle směrnice 2000/60/ES.“b) Odstavec 7 se nahrazuje tímto:„7. Pro platby podle čl. 36 písm. b) bodu iv) jsou způsobilé tyto lesní oblasti:a) lesní oblasti Natury 2000 vymezené podle směrnic 2009/147/ES a 92/43/EHS;b) jiné vymezené chráněné přírodní oblasti s environmentálními omezeními platnými pro lesy, které přispívají k provádění článku 10 směrnice 92/43/EHS.“c) Doplňuje se nový odstavec, který zní:„9. Oblasti uvedené v odst. 5 písm. b) a odst. 7 písm. b) tohoto článku nesmí na jeden program pro rozvoj venkova překročit 5 % oblastí Natury 2000, na které se vztahuje jeho územní působnost.“22) Článek 51 se mění takto:a) V odstavci 2 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:„Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti podle druhého pododstavce, přijme příslušný orgán v následujícím roce opatření nezbytná pro ověření toho, že příjemce odstraní zjištěné nedostatky v dodržování požadavků. Zjištěné nedostatky a povinnost přijmout nápravná opatření se oznámí příjemci.“b) V odstavci 4 se úvodní věta nahrazuje tímto:„Pro zajištění jednotného uplatňování snížení plateb a vyloučení z plateb podle tohoto článku stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci příslušná pravidla pro uplatňování zásad transparentnosti a proporcionality. V této souvislosti se zohlední závažnost, rozsah, trvalost a opakování zjištěného nedodržení a dále tato kritéria:“.23) Před pododdíl 1 se vkládá nový článek 52a, který zní:„Článek 52a Zvláštní podmínkyPro zajištění účinného a cíleného využití prostředků a pro zajištění jednotného přístupu při zacházení s příjemci podpory přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci zvláštní podmínky týkající se opatření uvedených v článku 52.“24) V článku 53 se doplňuje nový odstavec, který zní:„Pro účely tohoto článku se „členem zemědělského hospodářství“ rozumí fyzická nebo právnická osoba nebo skupina fyzických či právnických osob, bez ohledu na právní status, který skupině nebo jejím členům uděluje vnitrostátní právo, s výjimkou zemědělských pracovníků. Pokud je členem zemědělského hospodářství právnická osoba nebo skupina právnických osob, musí tento člen vykonávat zemědělskou činnost v tomto zemědělském podniku v době žádosti o podporu.“25) Vkládá se nový článek 63a, který zní:„Článek 63a Zvláštní podmínkyPro zajištění účinného a cíleného využití prostředků a pro zajištění jednotného přístupu při zacházení s příjemci podpory přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci zvláštní podmínky týkající se opatření uvedených v článku 63.“26) Článek 66 se mění takto:a) V odstavci 2 se vkládá nový pododstavec, který zní:„Pro zajištění souladu s požadavky politiky, prioritami a právními předpisy Unie může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout podmínky týkající se výše příspěvku na technickou pomoc v případě programů pro rozvoj venkova zahrnujících jak regiony způsobilé v rámci konvergenčního cíle, tak regiony v rámci konvergenčního cíle nezpůsobilé, a podmínky týkající se rozdělování prostředků na zřízení a provoz celostátní sítě pro venkov uvedené v článku 68.“b) V odstavci 3 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla týkající se zřízení a provozu celostátní sítě pro venkov.“27) V článku 69 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„Komise připraví prostřednictvím prováděcích aktů bez pomoci výboru uvedeného v článku 91c roční rozpis částek uvedených v odstavci 1 podle jednotlivých členských států po odečtení částky uvedené v odstavci 2 a s přihlédnutím k:a) částkám vyhrazeným pro regiony způsobilé v rámci konvergenčního cíle;b) dosavadním výsledkům ac) ke konkrétním okolnostem a potřebám založeným na objektivních kritériích.“28) V článku 70 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Rozhodnutí, kterým se přijímá program pro rozvoj venkova, stanoví maximální příspěvek z EZFRV pro každou z os. Aby měly členské státy určitý stupeň pružnosti při nevelkých přesunech prostředků EZFRV mezi osami, stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci práh pružnosti. V případě potřeby rozhodnutí jasně stanoví částky přidělované regionům způsobilým v rámci konvergenčního cíle.“29) Článek 71 se mění takto:a) V odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto druhým a třetím pododstavcem:„Nové výdaje doplněné při úpravě programu podle článku 19 jsou způsobilé ode dne, kdy Komise obdrží žádost o úpravu programu. Členské státy ponesou odpovědnost za výdaje mezi dnem, kdy Komise obdržela jejich žádost o úpravu programu, a dnem rozhodnutí o schválení úpravy.V případě nouzových opatření v důsledku přírodních katastrof mohou programy pro rozvoj venkova stanovit, že výdaje spojené se změnami programu mohou být způsobilé dříve než ode dne uvedeného ve druhém pododstavci.“b) V odstavci 2 se vkládají nové pododstavce, který znějí:„V případě opatření spadajících do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy se podpora poskytuje pouze na výdaje vzniklé po předložení žádosti příslušnému orgánu.Požadavek uvedený ve druhém pododstavci se však neuplatňuje na opatření podle čl. 20 písm. a), čl. 20 písm. b) bodu vi), čl. 20 písm. c) bodu i) a ii), čl. 20 písm. d) bodů i) až iii), čl. 36 písm. a) bodů i) až v) a čl. 36 písm. b) bodu i), s výjimkou stanovení nákladů podle čl. 36 písm. b) bodu i).“c) Odstavec 5 se nahrazuje tímto:„5. Bez ohledu na odst. 3 písm. b) lze příspěvek z EZFRV poskytnout jiným způsobem, než je nevratná přímá pomoc. Aby bylo zajištěno účinné využití a jednotné provádění EZFRV a byly chráněny finanční zájmy Unie, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci zvláštní podmínky pro spolufinancování úrokové subvence a jiných nástrojů finančního inženýrství.“30) V článku 74 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„4. Členské státy provádějí kontroly v souladu s pravidly stanovenými Komisí prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci týkajícími se zásad kontrol, sankcí, vyloučení z plateb a zpětného získávání neoprávněných plateb, přizpůsobené povaze jednotlivých opatření pro rozvoj venkova, aby byla zajištěna účinnost jejich provádění a rovné zacházení se všemi příjemci podpor. Komise stanoví prostřednictvím prováděcích aktů jednotné podmínky provádění kontrol orgány členských států.“31) V článku 78 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Pro účely písmene f) se „zásadními návrhy na změny“ rozumí změny, které vyžadují schválení Komisí prostřednictvím prováděcích aktů, s výjimkou změn podle čl. 19 odst. 2 druhého pododstavce, a změny finančního rozdělení podle opatření v rámci jedné osy, změny týkající se zavedení nových opatření a typů operací a stažení stávajících opatření a typů opatření.“32) Článek 80 se nahrazuje tímto:„Článek 80Společný rámec pro monitorování a hodnoceníSpolečný rámec monitorování a hodnocení je vypracován ve spolupráci mezi Komisí a členskými státy a přijat Komisí prostřednictvím prováděcích aktů. Rámec specifikuje omezený počet společných ukazatelů použitelných pro každý program.“33) V článku 82 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„4. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla týkající se výročních zpráv o pokroku pro konkrétní programy podle čl. 66 odst. 3.“34) V článku 86 se doplňuje nový odstavec, který zní:„9. Aby bylo zajištěno, že hodnocení jsou prováděna podle časového rozvrhu stanoveného v tomto článku, může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci stanovit vhodné sankce za nedodržení tohoto časového rozvrhu.“35) V hlavě IX se vkládá článek 89a, který zní:„Článek 89aVýměna informací a dokumentůKomise ve spolupráci s členskými státy vytvoří informační systém, který umožní bezpečnou výměnu údajů společného zájmu mezi Komisí a jednotlivými členskými státy. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů jednotné podmínky pro fungování tohoto systému.“36) Články 90 a 91 se zrušují.37) Vkládají se následující články 91a, 91b a 91c, které znějí:„Článek 91aPravomoci KomisePokud jsou Komisi svěřeny pravomoci, jedná Komise postupem podle článku 91b v případě aktů v přenesené pravomoci a postupem podle článku 91c v případě prováděcích aktů, pokud není v tomto nařízení výslovně uvedeno jinak.Článek 91bAkty v přenesené pravomoci1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v tomto nařízení je svěřena Komisi na dobu neurčitou.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu i Radě.2. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci kdykoli zrušit.Orgán, který zahájil interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se před přijetím konečného rozhodnutí snaží uvědomit v přiměřené lhůtě druhý orgán a Komisi o přenesených pravomocích, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a důvody tohoto zrušení.Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie .3. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o [dva] měsíce.Pokud Evropský parlament ani Rada v této lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky proti aktu v přenesené pravomoci, nevstoupí tento akt v platnost. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.Článek 91cProváděcí akty – výbor[Bude doplněno po přijetí nařízení, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým se provádí kontrola uvedená v čl. 291 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, které je v současné době projednáváno v Evropském parlamentu a Radě.]“38) V článku 92 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Pokud by pro usnadnění přechodu ze systému platného v současnosti na systém stanovený tímto nařízením bylo třeba zvláštních opatření, přijme je Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci.“39) V příloze I se poznámka pod čarou (***) nahrazuje tímto:„(***) Aby byly zohledněny zvláštní podmínky existující na Maltě, může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci stanovit minimální částku podpory pro produkční odvětví s mimořádně nízkým celkovým výnosem.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyněFINANČNÍ VÝKAZ | AGRI/I1/Ares/2010/483446 (JGS/TM) 6.20.2010.6 |DATUM: 15/07/2010 |1. | ROZPOČTOVÝ OKRUH: 05 04 05 01 | POLOŽKY 2010: PZ: 14 335 536 182 EUR PP: 12 606 200 000 EUR |2. | NÁZEV: Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) |3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: - |4. | CÍLE: Uvést do souladu nařízení 1698/2005 s Lisabonskou smlouvou a zavést řadu zjednodušení v rámci zjednodušení SZP. |5. | FINANČNÍ DOPADY (1) | OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK 2009 (v milionech EUR) | NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK 2010 (v milionech EUR) |5.0 | VÝDAJE – FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (v běžných cenách) – VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ - – JINÝCH SUBJEKTŮ | - | - | - |5.1 | PŘÍJMY - VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY/CLA) - VNITROSTÁTNÍ | - | - | - |2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE (v běžných cenách) PZ: PP: | - - | - - | - - |5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY | - | - | - |5.2 | METODA VÝPOČTU: |6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z PROSTŘEDKŮ ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.2 | BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? | ANO NE |6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT PROSTŘEDKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | ANO NE |6.4 | JINÉ | (2) |POZNÁMKY: (1) Pokud jde o prostředky na závazky, nebude mít úprava nařízení 1698/2005 finanční dopad, neboť celková částka pro rozvoj venkova i její roční rozdělení zůstávají beze změn. Změna nebude mít finanční dopad, ani pokud jde o prostředky na platby, vzhledem k charakteru hlavních navrhovaných úprav, kterými jsou soulad s Lisabonskou smlouvou a zjednodušení administrativní zátěže pro členské státy. Pouze v případě tří úprav (rozšíření působnosti podpory na správní provoz seskupení producentů, rozšíření Natury 2000 na některé chráněné oblasti a zavedení pobídkového prvku pro opatření podle článku 43 Smlouvy) by mohlo dojít k nepatrnému přerozdělení plateb v krátkodobém horizontu, jehož relativní dopad na hodnocení rozpočtových potřeb není významný. |[1] Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1.[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Úř. věst. C […], […], s. […].[5] Úř. věst. C […], […], s. […].[6] Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1.[7] Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16.[8] KOM(2009) 591, 28.10.2009.[9] Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.


Avis juridique important

|

52004PC0495

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o Evropském fondu pro regionální rozvoj  /* KOM/2004/0495 konecném znení - COD 2004/0167 */

V Bruselu dne 14.7.2004KOM(2004) 495 v konečném znění2004/0167 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo Evropském fondu pro regionální rozvoj(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAČlánek 158 Smlouvy o založení Evropského společenství stanovuje cíl Společenství podporovat harmonický rozvoj a článek 160 stanovuje založení Evropského fondu pro regionální rozvoj za účelem podpory odstranění regionálních rozdílů.Poslední rozšíření prohloubilo regionální rozdíly v Evropské unii a zvýšilo počet regionů, jejichž rozvoj zaostává. S HDP na osobu kolísajícím mezi 30 % a 75 % průměru Společenství stojí tyto regiony před úkolem dosáhnout konvergence. Na druhé straně v rozvinutějších regionech je hlavním úkolem vytvořit a posílit jejich relativní přitažlivost zvýšením jejich konkurenceschopnosti s cílem přispět k harmonickému rozvoji území Společenství.Rozšíření zároveň zvýšilo celkový počet hranic Evropské unie. To vyžaduje větší územní spolupráci založenou na společných projektech pro místní rozvoj v rámci přeshraniční spolupráce, na akcích přispívajících k integrovanému územnímu rozvoji v rámci nadnárodního rozvoje a na síti rozvoje a výměn.Rozdíly v úrovni regionálního rozvoje v rámci Společenství vyžadují zásah z rozpočtového i tématického hlediska. Akce Evropského fondu pro regionální rozvoj jsou proto rozlišeny v závislosti na přijímajícím regionu, přestože se stále soustředí na priority Společenství definované v Lisabonu a Göteborgu.V rámci cíle ,,konvergence" si Evropský fond pro regionální rozvoj zachovává široké spektrum zásahů, které reagují na důležité potřeby těchto regionů. To musí regionům umožnit mobilizovat a modernizovat své zdroje a zahájit proces integrovaného a udržitelného regionálního rozvoje. Nový důraz je kladen na výzkum, inovace a prevenci rizik, přestože důležitou roli si zachovává infrastruktura.Cíl ,,regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost" je postaven na třech hlavních tématech: inovace a hospodářství založené na znalostech, jehož cílem je zvýšit kvalitu regionálního hospodářství, životní prostředí a prevence rizik pro zajištění udržitelnosti tohoto rozvoje a dostupnost dopravních služeb a informačních a komunikačních technologií s cílem snížit regionální izolaci od dopravních a digitálních sítí, což je podmínka pro zvýšení jejich přitažlivosti.Zvláštní cíl je zaměřen na územní spolupráci, která se soustředí okolo přeshraničních a nadnárodních prvků na základě řady akcí se vztahem k lisabonské a göteborské agendě. Na rozdíl od toho spadá meziregionální spolupráce do společného řízení programů v rámci předcházejících dvou cílů. Vychází se z přístupu zdola, který zajišťuje zapojení všech zúčastněných stran a úspěch prováděných akcí. V rámci tohoto cíle bude nadále poskytována podpora pro rozvoj výměnných sítí, analýz a studií mezi regiony a místními orgány. Pravidla pro programování a řízení jsou zjednodušena a vyjasněna.Evropský fond pro regionální rozvoj věnuje speciální pozornost zvláštnímu charakteru některých území, zejména v souladu s čl. 299 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství. V tomto ohledu toto nařízení umožňuje během fáze plánování programů přizpůsobit nabídku akcí konkrétní situaci městských a venkovských oblastí a oblastí s přírodním znevýhodněním. Také je umožněno financování dodatečných nákladů způsobených odlehlostí nejvzdálenějších regionů.2004/0167 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo Evropském fondu pro regionální rozvojEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 162 odst. 1 a čl. 299 odst. 2 druhý pododstavec této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[2],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[3],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy,vzhledem k těmto důvodům :Článek 160 Smlouvy stanovuje, že úkolem Evropského fondu pro regionální rozvoj je pomáhat odstraňovat zásadní regionální rozdíly ve Společenství. Evropský fond pro regionální rozvoj proto přispívá ke snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a snižování zaostalosti některých méně zvýhodněných regionů a ostrovů, včetně venkovských oblastí.Ustanovení, která jsou společná pro strukturální fondy a Fond soudržnosti jsou stanovena v nařízení (ES) č. (...)[4] o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti. Je třeba vymezit druhy činností, které je možné financovat z Evropského fondu pro regionální rozvoj v rámci cílů stanovených v uvedeném nařízení.Evropský fond pro regionální rozvoj by měl poskytovat pomoc v rámci celkové strategie pro politiku soudržnosti, která zajišťuje větší soustředění pomoci na priority Společenství, zejména mimo méně rozvinuté regiony.Nařízení (ES) č. (...) stanovuje, že způsobilost výdajů má být stanovena na národní úrovni s některými výjimkami, pro něž je nutné určit specifická ustanovení. Z tohoto důvodu je třeba stanovit takovéto výjimky pro Evropský fond pro regionální rozvoj.Účinné a efektivní provádění činnosti podporované Evropským fondem pro regionální rozvoj závisí na řádné správě věcí veřejných a partnerství mezi všemi relevantními územními a sociálně ekonomickými účastníky, a zejména regionálními a místními orgány.Budováním na zkušenostech a silných stránkách iniciativy Společenství Urban uvedené v čl. 20 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech[5] by měla být posílena městská dimenze pomocí plného začlenění opatření v této oblasti do operačních programů spolufinancovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj.Zvláštní pozornost by měla být věnována zaručení vzájemného doplňování a souladu mezi podporou poskytnutou Evropským fondem pro regionální rozvoj a podporou poskytnutou Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova podle nařízení (ES) č. (...)[6] a Evropským fondem pro rybolov podle nařízení (ES) č. (...)[7]. Programy spolufinancované Evropským fondem pro regionální rozvoj by proto měly podporovat diverzifikaci venkovského hospodářství a oblastí závislých na rybolovu od tradičních činností.Je nezbytné zajistit, že akce podporované Evropským fondem pro regionální rozvoj ve prospěch malých a středních podniků budou zahrnovat a podporovat provádění Evropské charty pro malé a střední podniky přijaté na zasedání Evropské rady v Santa Maria de Feira.Zvláštní pozornost je nutné věnovat nejvzdálenějším regionům, a to zejména výjimečným rozšířením oblasti působnosti Evropského fondu pro regionální rozvoj na financování operační pomoci spojené s kompenzacemi dodatečných nákladů v určitých odvětvích. Taková odchylka vyžaduje využití čl. 299 odst. 2 Smlouvy jako právního základu.Evropský fond pro regionální rozvoj by měl reagovat na problémy dostupnosti a vzdálenosti od velkých trhů, kterým čelí oblasti s extrémně malou hustotou obyvatelstva, jak je uvedeno v protokolu č. 6 k aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska. Evropský fond pro regionální rozvoj by měl také reagovat na specifické obtíže některých ostrovů, horských oblastí a řídce osídlených oblastí, jejichž geografické umístění zpomaluje jejich rozvoj.Evropský fond pro regionální rozvoj by měl zajišťovat soulad s pomocí poskytovanou Evropským sociálním fondem a Fondem soudržnosti. Také by měl zajišťovat vzájemné doplňování a soulad s ostatními politikami Společenství.Je nezbytné stanovit specifická ustanovení týkající se programování, řízení, sledování a kontroly operačních programů v rámci cíle ,,evropské územní spolupráce".Je nezbytné podporovat efektivní přeshraniční a nadnárodní spolupráci se zeměmi sousedícími se Společenstvím tam, kde je to nutné, aby bylo zajištěno, že regiony členských států, které mají společné hranice se třetími zeměmi, získávají efektivní pomoc pro svůj rozvoj. Zároveň je vhodné výjimečně povolit financování pomoci z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro projekty na území třetích zemí, které znamenají přínos pro regiony Společenství.Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1783/1999 ze dne 12. července 1999 o Evropském fondu pro regionální rozvoj[8] je třeba zrušit,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ :KAPITOLA IOBECNÁ USTANOVENÍČlánek 1PředmětToto nařízení stanovuje úkoly Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF), oblast působnosti jeho pomoci s ohledem na cíle ,,konvergence", ,,regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost" a ,,evropská územní spolupráce" definované v článku 3 nařízení (ES) č. (...) o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a druhy způsobilých výdajů v rámci pomoci.Nařízení stanovuje specifická ustanovení týkající se zacházení pro městské a venkovské oblasti, oblasti závislé na rybolovu, nejvzdálenější regiony a oblasti s přírodním znevýhodněním.Také stanovuje specifická ustanovení týkající se cíle ,,evropská územní spolupráce", zejména pro účely programování, provádění, řízení, sledování a kontroly.Článek 2ÚčelEvropský fond pro regionální rozvoj přispívá k financování pomoci směřující na posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti pomocí snižování regionálních rozdílů a podpory strukturálního rozvoje a změn regionálního hospodářství, včetně konverze upadajících průmyslových regionů.Při této činnosti Evropský fond pro regionální rozvoj upřednostňuje priority Společenství, zejména potřebu posílení konkurenceschopnosti a inovací, vytváření udržitelných pracovních míst a podpory růstu beroucího ohled na životní prostředí.Článek 3Rozsah poskytování pomociEvropský fond pro regionální rozvoj soustředí svoji pomoc na omezený počet tematických priorit. Druh a rozsah akcí, které budou financovány v rámci jednotlivých priorit reaguje na různý charakter cílů ,,konvergence", ,,regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost" a ,,evropská územní spolupráce" v souladu s články 4, 5 a 6 tohoto nařízení.Evropský fond pro regionální rozvoj přispívá k financování:a) produktivních investic;b) infrastruktury;c) ostatních rozvojových iniciativ včetně služeb podnikům, vytváření a rozvoje finančních nástrojů, jako jsou například fondy rizikového kapitálu, úvěrové a záruční fondy a fondy pro místní rozvoj, dotací na úrok, místních služeb a výměn zkušeností mezi regiony, městy a příslušnými zúčastněnými stranami v oblasti sociální, ekonomické a životního prostředí;d) technické pomoci uvedené v článcích 43 a 44 nařízení (ES) č. (...).Článek 4KonvergenceV rámci cíle ,,konvergence" Evropský fond pro regionální rozvoj soustředí svoji pomoc na podporu udržitelného integrovaného regionálního a místního hospodářského rozvoje pomocí mobilizace a posílení endogenní kapacity prostřednictvím programů, které mají za cíl modernizaci a diversifikaci regionálních hospodářských struktur, zejména v těchto oblastech:1) výzkum a vývoj, inovace a podnikavost, včetně posilování regionálních kapacit pro výzkum a vývoj, pomoci pro výzkum a vývoj v malých a středních podnicích, přenos technologie, zlepšení spojení mezi malými a středními podniky, univerzitami a výzkumnými a technologickými středisky, rozvoje sítí a skupin podniků, podpory pro poskytování obchodních a technologických služeb skupinám malých a středních podniků, podpory podnikavosti a inovací v malých a středních podnicích prostřednictvím nových finančních nástrojů;2) informační společnost, včetně rozvoje místního obsahu, služeb a aplikací, zlepšování dostupnosti a rozvoje veřejných služeb on-line, pomoci a služeb malým a středním podnikům při zavádění a účinném využívání informačních a komunikačních technologií;3) životní prostředí, včetně investic souvisejících se zpracováním odpadů, dodávkami vody, zpracováním komunálních odpadních vod a kvalitou ovzduší, integrovanou prevencí a kontrolou znečištění ovzduší, obnovou kontaminovaných zařízení a půdy, podporou biodiverzity a ochrany přírody, pomocí malým a středním podnikům při prosazování udržitelných výrobních postupů zaváděním ekonomicky efektivních ekologických systémů řízení a přijímáním a používáním technologií zabraňujících znečišťování;4) prevence rizik, včetně rozvoje a provádění plánů pro prevenci a řešení přírodních a technologických rizik;5) cestovní ruch, včetně propagace přírodního a kulturního bohatství jako potenciálu pro rozvoj udržitelného cestovního ruchu, ochrany a obnovy kulturního dědictví podporujícího hospodářský rozvoj, pomoci pro zlepšení nabídky turistických služeb prostřednictvím nových služeb s vyšší přidanou hodnotou;6) investice v oblasti dopravy, včetně transevropských sítí a integrovaných městských strategií pro čistou městskou dopravu, které přispívají ke zlepšení dostupnosti a kvality dopravy cestujících a přepravy zboží s cílem dosáhnout větší rovnováhy ve využívání různých způsobů dopravy, podpořit intermodální systémy a snížit dopady na životní prostředí;7) energetika, včetně transevropských sítí, které přispívají ke zlepšení zabezpečení dodávek energie, dokončování vnitřního trhu a začlenění ekologických aspektů, ke zlepšování efektivnosti energie a k rozvoji obnovitelných zdrojů energie;8) investice do vzdělávání, které přispívají ke zvýšení přitažlivosti regionů a kvality života v regionech;9) zdravotnictví, včetně investic do rozvoje a zlepšování poskytování zdravotnických služeb, které přispívají k regionálnímu rozvoji a kvalitě života v regionech;10) přímá pomoc při investicích v malých a středních podnicích přispívající k vytváření a zachování pracovních míst.Článek 5Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanostV rámci cíle ,,regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti" Evropský fond pro regionální rozvoj soustředí svoji pomoc v souvislosti se strategiemi udržitelného regionálního rozvoje na tyto priority:1) inovace a hospodářství založené na znalostech, prostřednictvím podpory sestavování a provádění regionálních inovačních strategií, které vedou k vytvoření regionálních systémů inovace, zejména:a) zvyšování regionálních kapacit pro výzkum, vývoj a inovace, které přímo souvisejí s cíly regionálního hospodářského rozvoje, podporou středisek zaměřených na určitá průmyslová odvětví nebo technologie, propagací přenosu technologií a rozvojem technologických předpovědí a mezinárodního hodnocení politik na podporu inovace a podporou spolupráce mezi podniky a společných politik inovace, výzkumu a vývoje;b) stimulace inovace v malých a středních podnicích podporou sítí spolupráce mezi podniky a univerzitami, podporou podnikatelských sítí a skupin malých a středních podniků a usnadňováním přístupu malých a středních podniků k vyspělým službám podporujícím podnikání pomocí zavádění čistějších a inovačnějších technologií do malých a středních podniků;c) podpora podnikavosti usnadněním ekonomického využívání nových myšlenek a podporou zakládání nových podniků univerzitami a stávajícími podniky;d) vytváření nových finančních nástrojů a zařízení přispívajících k vytváření nebo rozšiřování podniků, které ve vysoké míře využívají znalosti.2) životní prostředí a prevence rizik, zejména:a) stimulace investic do obnovy kontaminovaných zařízení a půdy a podpora rozvoje infrastruktury spojené s biodiverzitou a programem Natura 2000 přispívající k udržitelnému hospodářskému rozvoji a diverzifikaci venkovských oblastí;b) stimulace efektivity energetiky a výroby energie z obnovitelných zdrojů;c) podpora čisté veřejné dopravy;d) rozvoj plánů a opatření na prevenci a řešení přírodních a technologických rizik.3) dostupnost dopravních a telekomunikačních služeb obecného ekonomického zájmu mimo hlavní městská centra, zejména:a) posilování sekundárních sítí zlepšováním spojení k dopravním sítím TEN, regionálním železničním uzlům, letištím a přístavům, nebo kombinovaným dopravním platformám, poskytováním radiálních spojení k hlavním železničním tratím a podporou regionálních a místních vnitrozemních vodních cest;b) podpora dostupnosti a efektivního využívání informačních a komunikačních technologií malými a středními podniky podporou přístupu k sítím, zřizováním míst s veřejným přístupem k internetu, podporou vybavení a rozvoje služeb a aplikací.Článek 6Evropská územní spolupráceV rámci cíle ,,evropská územní spolupráce" Evropský fond pro regionální rozvoj soustředí svoji pomoc na:1) rozvoj přeshraničních hospodářských a sociálních činností prostřednictvím společných strategií pro udržitelný územní rozvoj, zejména:a) podporou podnikavosti, především rozvoje malých a středních podniků, cestovního ruchu, kultury a přeshraničního obchodu;b) podporou ochrany a společného řízení životního prostředí;c) snižováním izolace prostřednictvím zlepšené dostupnosti dopravy, informačních a komunikačních sítí a služeb a přeshraničních systémů zpracování vody, odpadu a energetických systémů; ad) rozvojem spolupráce, kapacity a společného využívání infrastruktury, zejména v oblastech jakými jsou zdravotnictví, kultura a vzdělávání.Kromě toho Evropský fond pro regionální rozvoj může přispívat na podporu integrace přeshraničních trhů práce, místních iniciativ pro zaměstnanost, rovnosti příležitostí, odborného vzdělávání a sociálního začlenění a sdílení lidských zdrojů a zařízení pro výzkum a vývoj.2) navázání a rozvoj nadnárodní spolupráce, včetně bilaterální spolupráce mezi pobřežními regiony, prostřednictvím financování sítí a akcí přispívajících k integrovanému územnímu rozvoji v těchto prioritách:a) vodní hospodářství s jasnou nadnárodní dimenzí, včetně ochrany a řízení povodí, pobřežních zón, mořských zdrojů, vodohospodářských služeb a mokřadů;b) zlepšení dostupnosti, včetně investic do přeshraničních částí transevropských sítí, zlepšení místního a regionálního přístupu k národním a nadnárodním sítím a platformám, zvýšení interoperability národních a regionálních systémů a podpora vyspělých komunikačních a informačních technologií;c) prevence rizik, včetně podpory námořní bezpečnosti a ochrany proti povodním, znečištění mořských a vnitrozemských vod, prevence a ochrany proti erozi, zemětřesení a lavinám. Programy mohou zahrnovat poskytování zařízení a rozvoj infrastruktury, sestavování a provádění nadnárodních plánů pomoci, systémy mapování obecných rizik a rozvoj obecných nástrojů pro studium, prevenci, sledování a kontrolu přírodních a technologických rizik.d) vytváření vědeckých a technologických sítí spojených s problémy týkajícími se vyváženého rozvoje nadnárodních oblastí, včetně vytváření sítí mezi univerzitami a spojení pro přístup k přenosům vědeckých poznatků a technologie mezi zařízeními pro výzkum a vývoj a mezinárodními středisky excelence v oblasti výzkumu a vývoje, rozvoje nadnárodních konsorcií pro sdílení zdrojů na výzkum a vývoj, spolupráce institucí zabývajících se přenosem technologie a rozvoje společných nástrojů finančního inženýrství zaměřených na podporu výzkumu a vývoje v malých a středních podnicích.3) posílení efektivnosti regionální politiky podporou sítí a výměny zkušeností mezi regionálními a místními orgány se zaměřením na témata uvedená v čl. 5 odst. 1, čl. 5 odst. 2 a článku 8, včetně programů pro sítě spolupráce zahrnujících celé Společenství a akcí týkající se studií, shromažďování údajů, pozorování a analýz rozvojových trendů ve Společenství.Článek 7Pravidla pro způsobilost výdajůPro příspěvky z Evropského fondu pro regionální rozvoj nejsou způsobilé tyto výdaje:a) DPH;b) úroky z dlužných částek;c) nákup pozemků ve výši přesahující 10 % celkových způsobilých výdajů pro dotčenou operaci;d) bydlení;e) odstavování jaderných elektráren.KAPITOLA IISPECIFICKÁ USTANOVENÍ O ZACHÁZENÍ PRO ÚZEMÍ SE ZVLÁŠTNÍM CHARAKTEREMČlánek 8Městský rozměrV případě akcí, jejichž součástí je obnova měst podle čl. 25 odst. 4 písm. a) a čl. 36 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. (...) Evropský fond pro regionální rozvoj podporuje rozvoj účastnických, integrovaných strategií pro řešení velkého množství hospodářských, ekologických a sociálních problémů, s nimiž se potýkají městské aglomerace.Tyto strategie mohou kombinovat zlepšování fyzického prostředí, asanaci starých průmyslových areálů a opatření na zachování a rozvoj historického a kulturního dědictví s opatřeními na podporu podnikavosti, místní zaměstnanosti a místního rozvoje nebo s poskytováním služeb obyvatelstvu podle měnící se demografické struktury.Odchylně od čl. 33 odst. 2 nařízení (ES) č. (...) se financování z Evropského fondu pro regionální rozvoj určené na opatření spadající do cíle ,,regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost" v oblasti působnosti nařízení (ES) č. (...) o Evropském sociálním fondu zvyšuje na 10 % dané priority.Článek 9Venkovské oblasti a oblasti závislé na rybolovuČlenské státy a regiony zajistí vzájemné doplňování a soulad mezi opatřeními spolufinancovanými Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova podle nařízení (ES) č. (...) a akcemi spolufinancovanými Evropským fondem pro rybolov podle nařízení (ES) č. (...) na jedné straně a programy spolufinancovanými Evropským fondem pro regionální rozvoj na straně druhé.Zásahy Evropského fondu pro regionální rozvoj ve venkovských oblastech a oblastech závislých na rybolovu se zaměří na hospodářskou diverzifikaci těchto oblastí, včetně:1) infrastruktury na zlepšení dostupnosti;2) urychlení rozšiřování telekomunikačních sítí a služeb ve venkovských oblastech;3) rozvoje nových hospodářských činností mimo zemědělství a rybolov;4) posílení spojení mezi městskými a venkovskými oblastmi;5) rozvoj vybavenosti pro obyvatele venkova a pro cestovní ruch.Členské státy a regiony zajistí vzájemné doplňování a soudržnost mezi akcemi spolufinancovanými Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a akcemi spolufinancovanými Evropským fondem pro rybolov na jedné straně a akcemi spolufinancovanými Evropským fondem pro regionální rozvoj na straně druhé. V této souvislosti členské státy pro akce uvedené v bodech 1, 3 a 5 při přípravě operačních programů stanoví jasná demarkační kritéria pro akce, které budou podporovány z Evropského fondu pro regionální rozvoj na základě tohoto článku, nebo z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova na základě čl. 49 odst. 1 písm. a, b) a i) nařízení (ES) č. (...) pro venkovské oblasti, nebo z Evropského fondu pro rybolov na základě článku (...) nařízení (ES) č. (...) pro oblasti závislé na rybolovu na straně druhé.Článek 10Oblasti s přírodním znevýhodněnímRegionální programy spolufinancované Evropským fondem pro regionální rozvoj v oblastech s přírodním znevýhodněním, jak je uvedeno v čl. 52 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. (...), věnují zvláštní pozornost řešení specifických obtíží těchto oblastí.Aniž jsou dotčeny články 3 a 4, Evropský fond pro regionální rozvoj přispívá zejména na financování investic, které mají za cíl zlepšit dostupnost, podporovat a rozvíjet hospodářské činnosti související s kulturním dědictvím, podporovat udržitelné využívání přírodních zdrojů a podněcovat cestovní ruch.Článek 11Nejvzdálenější regionyV souladu s dodatečným přidělením prostředků uvedeným v čl. 16 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. (...) a odchylně od čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení Evropský fond pro regionální rozvoj pomáhá financovat operační pomoc v nejvzdálenějších regionech na vyrovnání dodatečných nákladů vzniklých v oblastech uvedených v článku 4 a v níže uvedených dalších oblastech, s výjimkou výrobků, na něž se vztahuje příloha I Smlouvy:a) podpora služeb pro přepravu zboží a podpora pro založení dopravní služby;b) podpora související s omezeními při skladování, nadměrnou velikostí a údržbou výrobních nástrojů a nedostatkem lidského kapitálu na místním trhu práce.KAPITOLA IIISPECIFICKÁ USTANOVENÍ PROCÍL ,,EVROPSKÁ ÚZEMNÍ SPOLUPRÁCE"ODDÍL 1OPERAčNÍ PROGRAMYČLÁNEK 12ObsahKaždý operační program v rámci cíle ,,evropská územní spolupráce" obsahuje tyto informace:1) analýza situace v oblasti spolupráce ve smyslu silných a slabých stránek této oblasti s uvedením strategie pro jejich zvládání;2) odůvodnění priorit zvolených ve světle strategických obecných zásad Společenství a vyplývajících priorit pro operační program i očekávaného dopadu vyplývajícího z hodnocení ex ante uvedeného v článku 46 nařízení (ES) č. (...);3) informace o prioritách s jejich specifickými cíli. Tyto cíle jsou vyčíslené pomocí omezeného počtu ukazatelů pro provádění, výsledky a dopad. Ukazatele umožňují měřit pokrok a účinnost při dosahování cílů provádějících stanovené priority;4) rozpis oblastí pomoci podle kategorií v souladu s prováděcími pravidly nařízení (ES) č. (...);5) jednotný plán financování, který není rozepsán podle členských států a obsahuje dvě tabulky:a) tabulku s rozpisem pro každý rok v souladu s články 50 až 53 nařízení (ES) č. (...), částku celkového přiděleného financování z Evropského fondu pro regionální rozvoj. Celkový roční příspěvek Evropského fondu pro regionální rozvoj je v souladu s příslušným finančním výhledem;b) tabulku, která bude pro celé programové období a pro každou prioritu specifikovat částku celkového finančního přídělu od Společenství a odpovídajícího národního veřejného financování a výši příspěvku Evropského fondu pro regionální rozvoj;6) prováděcí ustanovení pro operační program:a) určení subjektů uvedených v článku 14 členským státem;b) popis systému sledování a hodnocení i složení monitorovacího výboru;c) definice postupů pro mobilizaci a oběh finančních toků pro zajištění jejich transparentnosti;d) ustanovení určená pro zajištění publicity operačního programu;e) popis postupů dohodnutých mezi Komisí a členským státem pro výměnu elektronických údajů pro splnění požadavků na platby, sledování a hodnocení stanovených v nařízení (ES) č. (...);7) informativní seznam velkých projektů ve smyslu článku 38 nařízení (ES) č. (...), naplánovaných k předložení během programového období.ODDÍL 2ZPůSOBILOSTČlánek 13Pravidla pro způsobilost výdajůAniž je dotčen článek 55 nařízení (ES) č. (...), Komise může na žádost členských států navrhnout pravidla pro způsobilost pro některé kategorie výdajů, která budou nahrazovat vnitrostátní pravidla. Tato pravidla Společenství pro způsobilost výdajů jsou přijala v nařízení Komise v souladu s ustanoveními čl. 104 odst. 3 nařízení (ES) č. (...).ODDÍL 3ŘÍZENÍ, SLEDOVÁNÍ A KONTROLAČLÁNEK 4Určení orgánůČlenské státy, které se účastní operačního programu, jmenují společný řídící orgán, společný potvrzující orgán a společný kontrolní orgán umístěný v členském státě řídícího orgánu. Potvrzující orgán dostává platby od Komise a v zásadě provádí platby příjemci.Členské státy zřídí společný technický sekretariát, který bude umístěn v rámci řídícího orgánu. Tento sekretariát je nápomocen řídícímu orgánu a monitorovacímu výboru při provádění jejich příslušných povinností.Kontrolnímu orgánu operačního programu pomáhá při provádění jeho povinností skupina auditorů stanovená v článku 61 nařízení (ES) č. (...). Tato skupina je zřízena členskými státy, které se účastní operačního programu. Skupina je složená ze zástupců kontrolního orgánu určeného každým členským státem, který se účastní operačního programu. Každá skupina auditorů je zřízena nejpozději do tří měsíců od rozhodnutí, kterým se schvaluje operační program. Skupina sestaví svůj vlastní jednací řád. Skupině předsedá kontrolní orgán operačního programu.Závěrečná zpráva kontrolního orgánu pro operační program uvedená v článku 70 nařízení (ES) č. (...) je schválena skupinou auditorů.Každý členský stát, který se účastní operačního programu, jmenuje zástupce do monitorovacího výboru uvedeného v článku 64 nařízení (ES) č. (...).Článek 15Funkce řídícího orgánuŘídící orgán vykonává povinnosti stanovené v článku 59 nařízení (ES) č. (...), s výjimkou povinností, které se týkají řádnosti operací a výdajů v souvislosti s vnitrostátními pravidly a pravidly Společenství. V této souvislosti je odpovědnost tohoto orgánu omezena na kontrolu toho, zda byly výdaje každého příjemce účastnícího se operace posouzeny schváleným auditorem.Článek 16Kontrolní systémPro hodnocení výdajů uvedených v článku 21 každý členský stát zřídí kontrolní systém, který umožní kontrolovat dodání spolufinancovaných výrobků a služeb, správnost výdajů vykázaných pro operace nebo části operací provedených na jeho území a soulad takových výdajů a souvisejících operací nebo částí operací s pravidly Společenství a vnitrostátními pravidly. Tam, kde může být kontrola dodání spolufinancovaných výrobků a služeb provedena pouze s ohledem na celou operaci, provede ji auditor hlavního příjemce nebo řídící orgán.Každý členský stát zajistí, že výdaje mohou být ohodnoceny schválenými auditory do dvou měsíců.Článek 17Finanční řízeníPříspěvek Evropského fondu pro regionální rozvoj se vyplácí na jeden účet bez vnitrostátních podúčtů.Aniž je dotčena odpovědnost členských států za zjišťování a nápravu nesrovnalostí a za zpětný výběr neoprávněně vyplacených částek, potvrzovací orgán vyžádá od hlavního příjemce zpět jakoukoli částku, která byla uhrazena v důsledku nesrovnalosti. Příjemci vrátí hlavnímu příjemci chybně zaplacené částky v souladu s dohodou, která mezi nimi existuje.Pokud se hlavnímu příjemci nepodaří zajistit vrácení takovýchto částek od příjemců, členské státy, na jejichž území se příslušný příjemce nachází, nahradí potvrzujícímu orgánu částku, která byla takovémuto příjemci chybně vyplacena.Článek 18Evropské seskupení pro přeshraniční spolupráciČlenské státy, které se účastní operačního programu v rámci cíle ,,evropská územní spolupráce" mohou využít právního nástroje pro spolupráci vytvořeného nařízením (ES) č. (...) s cílem přenést na něj odpovědnost za řízení operačního programu tím, že ho pověří funkcemi řídícího orgánu a společného technického sekretariátu. V této souvislosti každý členský stát nadále ponese svoji finanční zodpovědnost.ODDÍL 4OPERACEČLÁNEK 19Výběr operacíOperace vybrané pro operační programy zaměřené na rozvoj přeshraničních hospodářských a sociálních činností podle čl. 6 odst. 1 a pro operační programy zaměřené na nadnárodní spolupráci podle čl. 6 odst. 2 zahrnují příjemce nejméně ze dvou zemí, kteří u každé operace spolupracují nejméně dvěma z těchto způsobů: společné vypracování, společné provádění, společné využívání pracovníků a společné financování.Nicméně operace vybrané pro operační programy zaměřené na navázání a rozvoj nadnárodní spolupráce lze provádět v jednom členském státě, pokud byly předloženy subjekty, které patří nejméně do dvou členských států.Operace vybrané pro operační programy zahrnující sítě spolupráce a výměnu zkušeností, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 3, zahrnují nejméně tři příjemce z nejméně tří regionů v nejméně dvou členských státech, kteří u každé operace spolupracují těmito způsoby: společné vypracování, společné provádění, společné využívání pracovníků a společné financování.Kromě úkolů uvedených v článku 64 nařízení (ES) č. (...) monitorovací výbor odpovídá za výběr operací.Článek 20Zodpovědnost hlavního partneraPro každou operaci je jmenován hlavní příjemce. Hlavní příjemce nese následující odpovědnost:a) stanoví opatření pro své vztahy s příjemci, kteří se podílejí na operaci, formou dohody, která mimo jiné obsahuje ustanovení zaručující řádnou finanční správu částek přidělených na operaci, včetně ustanovení o vrácení nesprávně vyplacených částek;b) odpovídá za provádění celé operace;c) zajišťuje, že výdaje předložené příjemci, kteří se podílejí na operaci, byly vynaloženy za účelem provádění operace a odpovídají činnostem dohodnutým mezi příjemci, kteří se podílejí na operaci;d) kontroluje, zda výdaje předložené příjemci, kteří se podílejí na operaci, byly potvrzeny auditory uvedenými v čl. 14 odst. 2;e) odpovídá za přenos příspěvku Evropského fondu pro regionální rozvoj příjemcům, kteří se podílejí na operaci.Řídící orgán stanoví prováděcí opatření pro každou operaci na základě dohody s hlavním příjemcem.Článek 21Potvrzování výdajůZákonnost a řádnost výdajů vykázaných každým z příjemců, kteří se podílejí na operaci, potvrdí schválení auditoři uvedení v čl. 14 odst. 2. Každý příjemce, který se podílí na operaci přijme zodpovědnost v případě jakékoli nesrovnalosti ve výdajích, které vykázal.Článek 22Zvláštní podmínky pro umístění operacíV souvislosti s přeshraniční spoluprací může být v řádně odůvodněných případech poskytnuto financování až do výše 20 % rozpočtu dotčeného operačního programu pro operace v oblastech s úrovní NUTS III, které sousedí s oblastmi uvedenými v čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. (...).V souvislosti s nadnárodní spoluprací může být v řádně odůvodněných případech poskytnuto financování do výše 20 % rozpočtu relevantního operačního programu pro operace, které zahrnují partnery mimo oblast.V souvislosti s přeshraniční a nadnárodní spoluprací může Evropský fond pro regionální rozvoj financovat výdaje vzniklé při provádění operací nebo částí operací na území států mimo Evropské společenství až do výše 10 % částky svého příspěvku na operační program, pokud jsou tyto výdaje vynaloženy ve prospěch regionů Společenství.Členské státy zajišťují zákonnost a řádnost těchto výdajů.KAPITOLA IVZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍČlánek 23Přechodná ustanoveníToto nařízení nemá vliv na pokračující provádění ani změny opatření, včetně úplného nebo částečného zrušení, které byly schváleny Radou nebo Komisí na základě nařízení (ES) č. 1783/99 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, které platilo před vstupem tohoto nařízení v platnost.Žádosti podle nařízení (EHS) č. 1783/94 zůstávají platné.Článek 24ZrušeníNařízení (ES) č. 1783/99 se zrušuje s účinkem od (...)Odkazy na nařízení (ES) č. 1783/99 se považují za odkazy na toto nařízení.Článek 25PřezkoumáníNa návrh Komise Evropský parlament a Rada přezkoumají toto nařízení nejpozději do dne 31. prosince 2013.Článek 26Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Použije se ode dne 1. ledna 2007.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda[...][...][1] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[2] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[3] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[4] Úř. věst. L [...], [...], s. [...].[5] Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003.[6] Úř. věst. L [...], [...], s. [...].[7] Úř. věst. L [...], [...], s. [...].[8] Úř. věst. L 213, 13.8.1999, s. 1.


|

52010PC0349

 Návrh nařízení Rady (EU) č. …/2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 147/2003 o některých omezujících opatřeních vůči Somálsku (předložený společně Komisí a vysokou představitelkou EU pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku)  /* KOM/2010/0349 konecném znení - NLE 2010/0191 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 30.6.2010KOM(2010)349 v konečném znění2010/0191 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADY (EU) č. …/2010,kterým se mění nařízení (ES) č. 147/2003 o některých omezujících opatřeních vůči Somálsku(předložený společně Komisí a vysokou představitelkou EU pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1.  Nařízení Rady (ES) č. 147/2003 stanoví všeobecný zákaz poskytování technického poradenství, technické pomoci, výcviku, financování nebo finanční pomoci, které souvisejí s vojenskou činností, jakékoli osobě, subjektu nebo orgánu v Somálsku.2.  Ustanovením odstavce 7 rezoluce č. 1907 ze dne 23. prosince 2009 Rada bezpečnosti OSN členské státy vyzvala, aby kontrolovaly veškerý náklad pocházející ze Somálska nebo směřující do něj, jestliže se domnívají, že náklad obsahuje věci, jež jsou zakázány podle ustanovení odstavců 5 a 6 této rezoluce nebo podle všeobecného a úplného zbrojního embarga uvaleného na Somálsko, a to s cílem zajistit důsledné provádění uvedených ustanovení.3.  Rozhodnutí Rady 2010/231/SZBP ze dne 26. dubna 2010 v článku 4 stanoví kontrolu určitého nákladu pocházejícího ze Somálska nebo směřujícího do něj a v případě letadel a plavidel poskytnutí dodatečných informací před příjezdem a před odjezdem o veškerém zboží, které je přiváženo do Unie nebo je z ní vyváženo. Tyto informace musí být poskytnuty v souladu s ustanoveními o vstupních a výstupních souhrnných celních prohlášeních v nařízení Rady (EHS) č. 2913/1992 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství[1].4.  Vzhledem k tomu, že toto opatření spadá do oblasti působnosti Smlouvy o fungování Evropské unie, je k jeho provádění nutná legislativní činnost Unie. Komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku tudíž navrhují, aby bylo nařízení (ES) č. 147/2003 příslušným způsobem změněno.5.  2010/0191 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADY (EU) č. …/2010,kterým se mění nařízení (ES) č. 147/2003 o některých omezujících opatřeních vůči SomálskuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 215 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na rozhodnutí Rady 2010/231/SZBP[2] o omezujících opatřeních vůči Somálsku,s ohledem na společný návrh Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,vzhledem k těmto důvodům:6.  Nařízení Rady (ES) č. 147/2003 stanoví všeobecný zákaz poskytování technického poradenství, technické pomoci, výcviku, financování nebo finanční pomoci, které souvisejí s vojenskou činností, jakékoli osobě, subjektu nebo orgánu v Somálsku.7.  Ustanovením odstavce 7 rezoluce č. 1907 ze dne 23. prosince 2009 Rada bezpečnosti OSN členské státy vyzývá, aby kontrolovaly veškerý náklad pocházející ze Somálska nebo směřující do něj, jestliže se domnívají, že náklad obsahuje věci, jež jsou zakázány podle ustanovení odstavců 5 a 6 této rezoluce nebo podle všeobecného a úplného zbrojního embarga uvaleného na Somálsko, a to s cílem zajistit důsledné provádění uvedených ustanovení.8.  Rozhodnutí Rady 2010/231/SZBP ze dne 26. dubna 2010 v článku 4 stanoví kontrolu určitého nákladu pocházejícího ze Somálska nebo směřujícího do něj a v případě letadel a plavidel poskytnutí dodatečných informací před příjezdem a před odjezdem o veškerém zboží, které je přiváženo do Unie nebo je z ní vyváženo. Tyto informace musí být poskytnuty v souladu s ustanoveními o vstupních a výstupních souhrnných celních prohlášeních v nařízení Rady (EHS) č. 2913/1992 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství[3].9.  Toto opatření spadá do oblasti působnosti Smlouvy o fungování Evropské unie, a proto – především z důvodu zajištění jeho jednotného uplatňování hospodářskými subjekty ve všech členských státech – jsou k jeho provádění nezbytné právní předpisy Unie.10.  Nařízení (ES) č. 147/2003 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení Rady (ES) č. 147/2003 se mění takto:Vkládá se článek, který zní:„Článek 3a1. Pro zajištění důsledného provádění článku 1 rozhodnutí Rady 2010/231/SZBP se na veškeré zboží přivážené na celní území Unie nebo z něj vyvážené v nákladních letadlech nebo obchodních plavidlech směřujících do Somálska nebo z něj vztahuje povinnost poskytnout před příjezdem a před odjezdem informace příslušným orgánům dotčených členských států.2. Pravidla, jež upravují povinnost poskytnout před příjezdem nebo odjezdem informace, zejména lhůty, které je třeba dodržet, a údaje, které je třeba požadovat, jsou stanovena v příslušných ustanoveních o vstupních a výstupních souhrnných celních prohlášeních a o celních prohlášeních v nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství, a nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92.3. Osoba, která přiváží zboží nebo která přebírá zodpovědnost za přepravu zboží v nákladních letadlech nebo na obchodních plavidlech do Somálska a z něj, nebo její zástupci prohlásí, zda je toto zboží zahrnuto ve Společném vojenském seznamu Evropské unie[4], a v případě, že se na něj vztahuje požadavek vývozní licence, uvede podrobnosti vývozní licence, která jí/jim byla udělena.4. Do dne 31. prosince 2010 mohou být vstupní a výstupní souhrnná celní prohlášení a dodatečně požadované dokumenty uvedené v tomto článku předloženy v písemné formě za použití obchodních, přístavních nebo přepravních dokumentů, pokud obsahují nezbytné údaje.5. Ode dne 1. ledna 2011 se dodatečně požadované dokumenty uvedené v tomto článku předkládají buď písemně, nebo popřípadě s použitím souhrnných vstupních a výstupních celních prohlášení.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne.[…]Za Radupředseda/předsedkyně […] [1] Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.[2] Úř. věst. L 105, 27.4.2010, s. 17.[3] Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.[4] Úř. věst. C 65, 19.3.2009, s.1.