Důležité právní upozornění

|

52008PC0173

Návrh nařízení Rady, kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky rozšířené na Indii, Thajsko, Indonésii a Malajsii  /* KOM/2008/0173 konečném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 4.4.2008KOM(2008)173 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky rozšířené na Indii, Thajsko, Indonésii a Malajsii(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“) na dovozy kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky. |120 | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 600/96 ze dne 25. března 1996 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky. Nařízení Rady (ES) č. 769/2002 ze dne 7. května 2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky. Nařízení Rady (ES) č. 2272/2004 ze dne 22. prosince 2004 o rozšíření konečného antidumpingového cla uloženého nařízením (ES) č. 769/2002 z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz kumarinu odesílaného z Indie nebo Thajska, ať již je prohlášen za pocházející z Indie nebo Thajska či nikoliv. Rozhodnutí Komise č. 2005/3/ES ze dne 3. ledna 2005 o přijetí závazku nabídnutého v souvislosti s šetřením ve věci obcházení antidumpingových opatření, která byla nařízením Rady (ES) č. 769/2002 uložena z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky, dovozem kumarinu zasílaného z Indie nebo Thajska, bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Indie nebo Thajska, či nikoli. Nařízení Rady (ES) č. 1650/2006 ze dne 7. listopadu 2006, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 769/2002 z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz kumarinu zasílaného z Indonésie nebo Malajsie, bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Indonésie a Malajsie, či nikoli. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |211 | Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |212 |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Dne 8. května 2007 byl zahájen přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení v souvislosti s antidumpingovými opatřeními, která byla od roku 1996 uložena na dovozy kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky. Šetření potvrdilo pravděpodobnost přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy, a proto se navrhuje zachovat antidumpingová opatření uložená na dovozy kumarinu na stejné úrovni. Členské státy byly konzultovány na zasedání Antidumpingového výboru dne 12. března 2008 a 24 z nich se vyslovilo pro návrh. Navrhuje se proto, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které by mělo být zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději do 7. května 2008. |310 | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu. |331 | Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |332 |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu. Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |E-2742 | (Důvodová zpráva ověřena – 2 742 znaků – v souladu s normou GŘ pro překlady.) |NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky rozšířené na Indii, Thajsko, Indonésii a MalajsiiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1], a zejména na článek 9, čl. 11 odst. 2 a články 8 a 13 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP1. Platná opatření1.  Rada nařízením (ES) č. 769/2002[2] uložila konečné antidumpingové clo ve výši 3 479 EUR na tunu z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky a nařízením Rady (ES) č. 2272/2004[3] je rozšířila na dovoz kumarinu odesílaného z Indie a Thajska a nařízením Rady (ES) č. 1650/2006[4] na dovoz kumarinu zasílaného z Indonésie a Malajsie.2.  Komise rozhodnutím[5] ze dne 3. ledna 2005 přijala závazek nabídnutý indickým výrobcem v souvislosti s šetřením ve věci údajného obcházení antidumpingových opatření dovozem kumarinu zasílaného z Indie nebo Thajska.2. Žádost o přezkum3.  Žádost předložila dne 8. února 2007 Evropská rada pro chemický průmysl (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jménem jediného výrobce ve Společenství, který představuje celkovou výrobu kumarinu ve Společenství.4.  Žadatelé uvedli a předložili dostatečné přímé důkazy o tom, že: a) je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství a b) do Společenství je stále dováženo značné množství dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky za dumpingové ceny.5.  Rovněž bylo uvedeno, že objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů nadále nepříznivý vliv na úroveň cen ve výrobním odvětví Společenství, což má závažný nepříznivý vliv na finanční situaci výrobního odvětví Společenství a na zaměstnanost v tomto odvětví.6.  Žadatel dále poukázal na to, že během období platnosti opatření vývozci/výrobci dotčeného výrobku v Čínské lidové republice obcházeli stávající opatření praktikami, proti kterým bylo zavedeno rozšíření opatření stanovené nařízeními Rady (ES) č. 2272/2004 a (ES) č. 1650/2006.3. Zahájení řízení7.  Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zahájila šetření oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie[6] .4. Období šetření8.  Období přezkumného šetření (dále též „OPŠ“) zaměřeného na trvání nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2006 do 31. března 2007. Přezkum trendů, které jsou významné pro posouzení přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2003 do konce období přezkumného šetření (dále jen „období přezkumu“).5. Strany dotčené šetřením9.  O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žádajícího výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v ČLR a jejich zástupce, čínské orgány a dovozce, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká. Komise zaslala dotazníky vyvážejícím výrobcům, výrobci v Indii (srovnatelná země, jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění), jedinému výrobci ve Společenství, známým dovozcům a uživatelům a stranám, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice10.  Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, jichž se týká toto řízení, se v oznámení o zahájení předpokládá výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, aby mohla tento výběr provést, byli všichni vyvážející výrobci vyzváni, aby se přihlásili a poskytli základní informace (stanovené v oznámení o zahájení) o svých činnostech souvisejících s kumarinem v období šetření. Na dotazník k výběru vzorku odpověděly dvě společnosti v Čínské lidové republice, pouze jedna z nich však projevila ochotu spolupracovat a odpověděla na dotazník týkající se dumpingu:11.  Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.12.  Na dotazníky odpověděl výrobce ve Společenství a čtyři dovozci/uživatelé. Co se týká srovnatelné země, indický výrobce, na něhož se obrátily útvary Komise, spolupráci odmítl.6. Ověření obdržených informací13.  Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a zájmu Společenství. Komise rovněž poskytla přímo dotčeným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení.14.  Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:Výrobce ve Společenství:-  Rhodia Organics, (Lyon) FrancieDovozci/uživatelé:-  Henkel KGaA, (Krefeld) NěmeckoB. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK1. Dotčený výrobek15.  Dotčený výrobek je shodný s výrobkem v původním šetření, tj. kumarin, bělavý krystalický prášek s charakteristickou vůní čerstvě posečeného sena. Používá se hlavně jako aroma a jako fixační přípravek při přípravě vonných látek, které potom slouží k výrobě čisticích prostředků, kosmetiky a parfémů.16.  Kumarin, který je původně přírodní výrobek získávaný z tonkových bobů, se nyní vyrábí synteticky. Lze jej získat syntézou vycházející z fenolu, která poskytne salicilaldehyd (Perkinova reakce) nebo syntézou o-kresolu (Raschigova reakce). Hlavní fyzikální vlastností kumarinu je jeho čistota projevující se bodem tání. Kumarin standardní kvality, který je prodáván na trhu Společenství, má bod tání mezi 68 °C a 70 °C, což odpovídá čistotě 99 %.17.  Dotčený výrobek patří do kódu KN ex 2932 21 00.2. Obdobný výrobek18.  Bylo zjištěno, že stejně jako v původním šetření mají kumarin vyvážený do Společenství z ČLR a kumarin vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství v podstatě shodné fyzikální vlastnosti a použití, a proto se jedná o obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU1. Obecné záležitosti19.  V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti předmětných opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo opětovnému výskytu.20.  V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla použita stejná metodika jako při původním šetření. Jelikož přezkum před pozbytím platnosti nestanoví žádné přezkoumání změny okolností, nebylo přehodnoceno, zda výrobci měli nárok na udělení statusu tržního hospodářství.21.  Statistické údaje prokázaly, že ze všech zdrojů bylo do EU dovezeno přibližně 214 tun, z toho zhruba 137 tun pocházelo z Číny, což představuje přibližně 20 % spotřeby EU.2. Výběr vzorku (vývozců) a spolupráce22.  Připomíná se, že při předchozím šetření, jehož výsledky byly zveřejněny v květnu 2002, čínští vyvážející výrobci nespolupracovali a žádnému z nich nebyl udělen status tržního hospodářství nebo individuální zacházení.23.  Formuláře k výběru vzorku byly rozeslány 21 možným výrobcům/vývozcům v ČLR, odpověděly však pouze dvě společnosti a jen jedna z nich při šetření spolupracovala a vyplnila odpovědi na dotazník; výběr vzorku proto nebyl opodstatněný. Tato jediná odpověď představovala přibližně 5 % čínského dovozu v období přezkumného šetření. Co se týká kapacity, na tuto spolupracující společnost připadalo přibližně 17 % celkové čínské kapacity.24.  Vzhledem k této velmi nízké úrovni spolupráce a omezené reprezentativnosti jediné společnosti, pokud jde o čínský trh a výrobu, bylo rozhodnuto, že od vyvážejících výrobců nebylo možno získat žádné spolehlivé informace o dovozu dotčeného výrobku do Společenství v průběhu období přezkumného šetření. Za těchto okolností se Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení rozhodla využít dostupných údajů, tj. údajů kódu KN. V možném rozsahu však byly použity informace z jediné odpovědi na dotazník ke kontrole výsledků na základě údajů dostupných podle článku 18.25.  Bylo zjištěno, že pro většinu aspektů tohoto šetření byly nejlepšími dostupnými údaji údaje kódu KN. Přesnost údajů kódu KN potvrdily údaje kódu TARIC a údaje získané podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení.26.  V odůvodněných případech byly jako doplněk použity údaje o vývozních cenách od spolupracujících výrobců a z čínských vývozních statistik, jež měla Komise k dispozici (a které kromě dotčeného výrobku zahrnovaly i jiné výrobky).3. Srovnatelná země27.  Kumarin je vonná látka, která se vyrábí jen v několika málo zemích na světě, a proto byl výběr srovnatelné země mimořádně omezený. Podle informací dostupných během šetření byly jedinými vyrábějícími zeměmi v období přezkumného šetření Francie, Čína a Indie. V předchozím přezkumném šetření byly použity Spojené státy americké, dotyčná společnost však svou výrobu již ukončila. V oznámení o zahájení byla jako srovnatelná země navržena Indie, žádný indický výrobce však se spoluprací nesouhlasil.28.  Vzhledem k těmto zjištěním bylo nutno v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžnou hodnotu stanovit „na jakémkoli jiném přiměřeném základě“. K tomuto účelu byly považovány za vhodné údaje výrobního odvětví Společenství.4. Dumping v průběhu období přezkumného šetření29.  Z důvodů objasněných v 23. bodě odůvodnění byla dumpingová rozpětí vypočítána pomocí údajů kódu KN, jež byly zkontrolovány podle údajů obdržených od jediného spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce. Vývozní ceny při dovozu z Číny byly upraveny, aby byly srovnatelné s běžnou hodnotou. Tyto úpravy zajistily, že výpočty byly provedeny na základě ceny ze závodu a rozdíl mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou byl vyjádřen jako procento vývozní ceny CIF. Na tomto základě činilo dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření přibližně 45 %.5. Srovnání cen30.  Bylo zřejmé, že pokud by opatření pozbyla platnosti, představovalo by to pro čínské vývozce jednoznačnou pobídku k prodeji vysokých objemů na velmi velkém trhu EU. Tento závěr je založen na níže uvedených informacích, které byly získány v průběhu šetření:i) čínské ceny na domácím trhu byly v období přezkumného šetření přibližně o 25 % nižší než ceny na trhu EU;ii) čínští výrobci prodávají většinu své produkce na vývozních trzích, jelikož jejich domácí trh není dostatečně velký, aby absorboval veškerou jejich výrobu, a jelikož ceny na domácím trhu jsou podobné cenám, jichž lze dosáhnout na trzích třetích zemí;iii) ceny na trhu Společenství byly vyšší než vývozní ceny do třetích zemí, jichž čínští vyvážející výrobci dosáhli, což je signálem toho, že k dumpingu dochází rovněž na trzích v ostatních třetích zemích a že existuje značná pobídka k tomu, aby výrobci v ČLR svůj vývoz přesměrovali do Společenství.6. Nevyužitá kapacita a zásoby v ČLR31.  V předchozím šetření, které bylo ukončeno v květnu 2002, bylo zjištěno, že existuje velmi vysoký podíl nevyužitých čínských výrobních kapacit (50 % až 60 % výrobní kapacity). Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců bylo při šetření k dispozici jen velmi málo údajů o stávajících nevyužitých kapacitách a zásobách v ČLR.32.  Podle odpovědi na dotazník však měl jediný spolupracující výrobce značnou nevyužitou kapacitu. Na konci období přezkumného šetření měl tento výrobce zásoby ve výši přibližně 500 tun, což představovalo více než 70 % trhu EU v období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že tento výrobce představuje pouze 15 až 20 % čínské výrobní kapacity, je pravděpodobné, že by pro trh EU byly k dispozici ještě vyšší zásoby, pokud by byla opatření zrušena.7. Možná absorpční kapacita trhů v třetích zemích nebo domácího trhu v ČLR33.  S ohledem na výše uvedená srovnání cen a dostupnost nevyužitých kapacit a zásob nelze tvrdit, že by čínská výroba byla absorbována trhy v třetích zemích a čínským domácím trhem. Důvodem je to, že spotřeba na trzích třetích zemí byla v posledních 10 letech poměrně stálá a očekává se, že bude stálá i v budoucnu. S ohledem na tuto skutečnost je zřejmé, že je pravděpodobné, že by čínští výrobci museli pokračovat ve vývozu do Společenství. Důvodem je skutečnost, že trh EU je jedním z nejpřitažlivějších trhů na světě vzhledem ke své velikosti a poměrně vysokým cenám, jichž lze dosáhnout. Pokud by byla opatření zrušena, je zřejmé, že by na trh EU byly přesměrovány ještě větší objemy dumpingových dovozů.8. Praktiky obcházení34.  Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, v důsledku šetření ve věci obcházení byla přezkoumávaná opatření rozšířena na Indii, Thajsko, Malajsii a Indonésii. To prokazuje velký zájem čínských výrobců o vstup na trh Společenství a jejich ochotu na tento trh vstoupit i v případě uložení antidumpingových opatření. Existence praktik obcházení proto podporuje závěr, že je vysoce pravděpodobné, že by se na trh Společenství vrátily vyšší objemy dumpingových dovozů, pokud by opatření byla zrušena.9. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání a/nebo opětovného výskytu dumpingu35.  Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že pokračování dumpingu je pravděpodobné, jestliže opatření budou zrušena.D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ36.  Podnik zastoupený žadatelem byl v období šetření jediným výrobcem kumarinu ve Společenství. Tento výrobce ve Společenství proto představuje výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.E. ANALÝZA SITUACE VE SPOLEČENSTVÍ1. Spotřeba Společenství[7]37.  Výrobek, jehož se přezkum týká, je součástí jediného kódu KN. Ke zjištění objemu výrobků v rámci tohoto kódu KN, které nepředstavují dotčený výrobek, útvary Komise porovnaly údaje KN s ostatními dostupnými statistickými zdroji, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění. Toto srovnání prokázalo, že dotčený výrobek představuje téměř 100 % výrobků dovážených pod tímto kódem.38.  Spotřeba Společenství byla proto zjištěna sečtením údajů o dovozech do Evropského společenství pro celý kód KN s objemy prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, jak byly uvedeny v odpovědi na dotazník.39.  Zjevná spotřeba kumarinu v průběhu období přezkumu celkově klesla o 8 %, přičemž do roku 2005 se snižovala a poté rostla. Zdá se, že nyní je výše spotřeby ustálená.40.  Spotřeba Společenství se vyvíjela následovně:Tabulka 12003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |Spotřeba Společenství (index 2003=100) | 100 | 91,4 | 82,4 | 90 | 92,3 |2. Dovoz z dotčené zeměa) Objem a podíl na trhu41.  Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění, jako zdroj pro dovoz dotčeného výrobku do Společenství byly použity údaje kódu KN 2932 21 00.42.  Co se týká čínského dovozu, je nutno věnovat pozornost prokázaným praktikám obcházení, které vedly k rozšíření opatření na dovoz kuramarinu z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie. V důsledku přijatých opatření zaměřených proti obcházení se v průběhu období přezkumu dovoz pocházející z ČLR, jakož i dovoz pocházející z ČLR, avšak odesílaný z jiných zemí snížil. Ačkoliv je dovoz čínského původu dosud významný, tento pokles prokázal, že opatření zaměřená proti obcházení byla účinná.43.  Jak je objasněno v 38. bodě odůvodnění, zjevná spotřeba se v posuzovaném období snížila. Čínský dovoz se v poměru ke spotřebě dále snižoval, což vedlo k úbytku podílu na trhu Společenství ve prospěch výrobního odvětví Společenství. Objem dovozu z třetích zemí do Společenství byl v průběhu období přezkumu na stejné úrovni.Tabulka 22003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |Objem dumpingových dovozů (index 2003 = 100) | 100 | 99,4 | 49,7 | 47 | 50,1 |Objem dovozu z třetích zemí | 100 | 78 | 74,7 | 65,5 | 66,6 |Rozsah podílu dumpingových dovozů na trhu | 30 % – 40 % | 40 % – 50 % | 20 % – 30 % | 10 % – 20 % | 20 % – 30 % |b) Ceny44.  V průběhu období přezkumu byly průměrné ceny CIF kumarinu dováženého z Číny trvale mnohem nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.3. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenstvía) Výroba45.  Mezi rokem 2003 a obdobím přezkumného šetření muselo výrobní odvětví Společenství snížit svůj objem výroby dotčeného výrobku o 25 %. To je spojeno se skutečností, že od roku 2003 výrobní odvětví Společenství přicházelo o objem prodeje kvůli praktikám obcházení. Dále přišlo o objem prodeje při vývozu do třetích zemí, jelikož výrobní odvětví Společenství čelilo tlaku čínského vývozu s nízkými cenami rovněž na vývozních trzích třetích zemí.b) Kapacita a využití kapacity46.  Jak je uvedeno v 36. až 39. bodě odůvodnění, prodej dotčeného výrobku výrobním odvětvím Společenství ve Společenství byl v průběhu období přezkumu poměrně stálý. Během téhož období však výrobní odvětví Společenství zažilo významný pokles objemu vyváženého do třetích zemí. Za této situace muselo výrobní odvětví Společenství svou kapacitu snížit, aby optimalizovalo míru využití kapacity. Využití kapacity bylo nicméně i nadále poměrně nízké.Tabulka 32003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |Výroba | 100 | 63,4 | 66,3 | 70,3 | 75,4 |Výrobní kapacita | 100 | 63,5 | 63,5 | 63,5 | 63,5 |Využití kapacity | 100 | 99,8 | 104,4 | 110,8 | 118,8 |c) Prodej ve Společenství47.  Objem prodeje výrobního odvětví Společenství v ES se v období přezkumu zvýšil o 36 %. Tento vývoj byl možný díky prodloužení opatření na období dalších 5 let a díky účinnému vyloučení praktik obcházení. V důsledku toho (a jak je objasněno v 41. bodě odůvodnění) čínský dovoz během téhož období poklesl. Dovoz z Indie, jediné další známé třetí země vyrábějící kumarin, byl omezen na dovoz podle závazku.d) Zásoby48.  V průběhu období přezkumu se výše zásob výrobního odvětví Společenství snížila.e) Podíly na trhu49.  V průběhu období přezkumu se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu zvýšil. Jak je objasněno v 41. a 42. bodě odůvodnění, účinnost uložených opatření výrobnímu odvětví Společenství umožnila opět získat podíl na trhu. Zvýšení podílu na trhu během období přezkumu o 22 procentních bodů bylo jednoznačně spojeno s vyloučením praktik obcházení.f) Ceny50.  Průměrné čisté prodejní ceny kumarinu na trhu ES se v roce 2004 snížily o 10 % v porovnání s cenami v roce 2003. Po roce 2004 ceny postupně rostly, avšak v období přezkumného šetření nikdy nedosáhly úrovně z roku 2003. V ohledu cen proto dosud nebylo zdaleka dosaženo úplného zotavení, jak by se očekávalo.51.  Cenová situace je projevem silného tlaku dovozu z Číny. V posuzovaném období byly průměrné ceny CIF dovozu z Číny trvale mnohem nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Po uložení opatření se v průběhu období přezkumného šetření prodával kumarin pocházející z Číny za stejné ceny, jako byly ceny výrobního odvětví Společenství. Ceny čínského vývozu tudíž působily jako strop, který výrobní odvětví Společenství nutil, aby odpovídajícím způsobem upravilo své ceny. Ceny výrobního odvětví Společenství jsou proto velmi stlačené a výrobní odvětví vykazuje nízkou ziskovost.52.  Ke stanovení pokračujícího cenového podbízení ohledně kumarinu pocházejícího z Číny byly ceny ze závodu výrobního odvětví Společenství pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, porovnány s dovozními cenami CIF na hranice Společenství pomocí údajů kódu KN, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění. Toto srovnání prokázalo, že ačkoliv se ceny blížily ceně nepůsobící újmu, která byla stanovena pro výrobní odvětví Společenství, ceny dovozu nebyly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.Tabulka 42003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |Zásoby | 100 | 50,3 | 31 | 20,9 | 3,7 |Podíly výrobního odvětví Společenství na trhu | 100 | 98 | 136,5 | 149,3 | 148 |Ceny | 100 | 90,4 | 93,7 | 96,6 | 97,3 |g) Ziskovost53.  Zdá se, že v průběhu období přezkumného šetření byla ziskovost prodeje dotčeného výrobku odběratelům ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, mírně kladná. Od roku 2004 byla ziskovost záporná s malým zlepšením počínaje rokem 2006. Tato nízká úroveň ziskovosti je částečně zapříčiněna stlačenými prodejními cenami, jak bylo objasněno v 49. a 50. bodě odůvodnění, spolu s růstem nákladů, zejména co se týká ceny surovin. Zvýšení produktivity mohlo pouze částečně vyrovnat nepříznivý účinek těchto prvků na ziskovost. Celkově byl v průběhu celého posuzovaného období zisk mnohem nižší než běžný zisk.h) Peněžní tok a schopnost získat kapitál54.  Vývoj peněžního toku výrobního odvětví Společenství v poměru k prodeji dotčeného výrobku na trhu EU odráží vývoj ziskovosti. Je nutno zmínit, že ačkoliv byl peněžní tok nízký, v průběhu období přezkumu byl kladný.55.  Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství nemělo při získávání kapitálu žádné potíže a že kapitálové výdaje byly během období přezkumu velmi omezené. Schopnost získat kapitál však nelze pro účely tohoto šetření považovat za přiměřený ukazatel, jelikož výrobní odvětví Společenství tvoří velká skupina, jejíž výroba kumarinu představuje pouze malou část celkové výroby. Schopnost získat kapitál úzce souvisí s výkonností skupiny jako celku, nikoli pouze s výkonností v případě dotčeného výrobku.i) Zaměstnanost, produktivita a mzdy56.  Zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství se v průběhu období přezkumu snižovala, zejména od roku 2004. Tento pokles je spojen s reorganizací procesu výroby kumarinu, kterou výrobní odvětví Společenství provedlo. Produktivita výrobního odvětví Společenství měřená jako objem výroby na zaměstnance se v průběhu období šetření výrazně zvýšila.57.  Celkové mzdové náklady se snížily jako přímý důsledek reorganizace popsané v 55. bodě odůvodnění. Průměrná mzda zaměstnance byla v průběhu období přezkumu na stejné úrovni.Tabulka 52003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPŠ |Zaměstnanci | 100 | 86 | 61 | 57 | 57 |Mzdy | 100 | 89,6 | 65,5 | 63,4 | 63,4 |Produktivita | 100 | 76,4 | 111,8 | 129,4 | 135,3 |j) Investice a návratnost investic58.  V průběhu období šetření dosáhla úroveň investic svého vrcholu v roce 2004, načež začala klesat. Za stávajících tržních podmínek se výrobní odvětví Společenství zaobírá více zachováním stávajícího výrobního zařízení než rozšiřováním výrobní kapacity.59.  Z tohoto hlediska návratnost investic, vyjádřená jako čistý zisk výrobního odvětví Společenství vztažený k účetní hodnotě jeho fixních aktiv, odráží vývoj ziskovosti, jak bylo vysvětleno v 52. bodě odůvodnění.k) Růst60.  Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění a dále, objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu EU se velkou měrou zvýšil, což výrobnímu odvětví Společenství umožnilo získat zpět značný podíl na trhu.l) Velikost dumpingového rozpětí61.  Analýza týkající se velikosti dumpingu přihlíží ke skutečnosti, že jsou v platnosti opatření s cílem odstranit dumping působící újmu. Vzhledem k objemu dovozu v průběhu období přezkumného šetření spolu se zjištěnou značnou úrovní dumpingu (viz 28. bod odůvodnění) nelze jeho dopad na situaci výrobního odvětví Společenství považovat za zanedbatelný.m) Překonání účinků dřívějšího dumpingu62.  Je rovněž nutno vzít v úvahu skutečnost, že by po uložení antidumpingových opatření v roce 2002 výrobní odvětví Společenství nebylo schopno překonat účinky dřívějšího dumpingu kvůli praktikám obcházení, s ohledem na něž byla opatření přijata teprve v roce 2004 a 2006. Před tím, než Rada Indii, Thajsku, Indonésii a Malajsii uložila opatření zaměřená proti obcházení, a před přijetím závazku Komisí v roce 2005 byla úroveň dovozu z těchto čtyř zemí značná a výrobnímu odvětví Společenství bránila v překonání účinků dumpingu.4. Závěr o situaci na trhu Společenství63.  Uložení antidumpingových opatření na dovoz kumarinu pocházejícího z ČLR a rozšíření na země, u nichž bylo zjištěno obcházení, mělo příznivý účinek na výrobní odvětví Společenství v tom, že mu umožnilo částečně překonat obtížnou hospodářskou situaci. Trvalé úsilí výrobního odvětví Společenství v oblasti snižování nákladů a zvyšování produktivity na zaměstnance mohlo pouze vyrovnat nárůst cen surovin a pokles prodejních cen na trhu Společenství.64.  Praktiky obcházení používané čínskými výrobci (jak bylo uvedeno v 33. bodě odůvodnění) podporují závěr, že čínští vyvážející výrobci mají velký zájem o vstup na trh Společenství.65.  S ohledem na výše uvedenou analýzu je situace výrobního odvětví Společenství dosud nejistá, ačkoliv opatření pomohla omezit škodlivé účinky dumpingu. Případné zvýšení dovozu za dumpingové ceny by však se vší pravděpodobností situaci zhoršilo a zmařilo by veškeré úsilí vynaložené výrobním odvětvím Společenství, které by se vší pravděpodobnosti kumarin přestalo vyrábět.F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY1. Pravděpodobnost obnovení újmy66.  Co se týká pravděpodobného účinku skončení platnosti stávajících opatření na výrobní odvětví Společenství, byly spolu s prvky shrnutými v 28. až 34. bodě odůvodnění zkoumány níže uvedené faktory.67.  V důsledku platných opatření výrobní odvětví Společenství zvýšilo objem svého prodeje na trhu Společenství. Z údajů je zřejmé, že se podíl výrobního odvětví Společenství značně zvýšil na trhu, na němž během období přezkumu spotřeba poklesla o 8 %. Výrobní odvětví Společenství se však i nadále potýkalo se stlačením cen.68.  Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, ačkoliv se spotřeba snížila o 8 %, prognóza světové spotřeby kumarinu (jež do jisté míry podléhá módním trendům) se podle očekávání významně nezmění. Existují jasné signály, že pokud by opatření nebyla uložena, docházelo by ve značné míře k dovozu z Číny za dumpingové ceny. Velká nevyužitá výrobní kapacita v Číně mimoto naznačuje, že je velmi pravděpodobné, že by se objemy dovozu do Společenství zvýšily, pokud by opatření byla zrušena.69.  Rozšíření opatření na základě řízení ve věci obcházení opatření bylo vysoce účinné, pokud jde o ukončení praktik obcházení při dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, avšak zasílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie. Je pravděpodobné, že čínští vyvážející výrobci budou muset ve Společenství uplatňovat agresivní cenové praktiky, aby vyrovnali úbytek podílu na trhu, k němuž došlo po ukončení obcházení.70.  Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, při šetření bylo zjištěno, že pokud by opatření pozbyla platnosti, představovalo by to pro čínské vývozce jednoznačnou pobídku k přesměrování velkých objemů do Společenství. To by čínským vývozcům umožnilo využít určitou část jejich nadbytečné kapacity.71.  Pravděpodobnost tohoto vývoje dále podporuje skutečnost, že ceny ve Společenství jsou vyšší než čínské vývozní ceny do ostatních třetích zemí. To by zcela jistě čínské výrobce pobídlo ke zvýšení činnosti na trhu Společenství.72.  Nárůst dovozů za nižší ceny, jenž by byl pravděpodobně důsledkem zrušení opatření, by s největší pravděpodobností měl rovněž značné nepříznivé účinky na výrobní odvětví Společenství. Za těchto okolností by výrobní odvětví Společenství buď muselo snížit ceny, aby zachovalo podíl na trhu, nebo zachovat prodejní ceny na stávající úrovni a přijít o odběratele a následně tržby. V prvním případě by byl provoz výrobního odvětví Společenství ztrátový a v druhém případě by úbytek prodeje nakonec vedl k vyšším nákladům, načež by následovaly ztráty.73.  Pokud by se proto dovozy zvýšily (jak se předpokládá v případě ukončení opatření), šetřením bylo zjištěno, že by velmi pravděpodobně došlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Společenství, jehož situace je již nyní nejistá. V zásadě by výrobní odvětví Společenství nebylo schopno kumarin nadále vyrábět.G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ1. Úvod74.  V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by prodloužení platných antidumpingových opatření bylo proti zájmu Společenství jako celku. Zájem Společenství byl stanoven na základě posouzení všech jednotlivých zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Společenství, dovozců/obchodníků a uživatelů kumarinu. Pro posouzení pravděpodobného dopadu zachování či zrušení opatření si Komise vyžádala informace od všech výše uvedených zúčastněných stran.75.  Na základě toho bylo ověřováno, zda navzdory závěrům o pravděpodobném přetrvávání dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat.2. Zájem výrobního odvětví Společenství76.  Zachování opatření by jednoznačně bylo v zájmu jediného výrobce ve Společenství, aby mohl kumarin vyrábět i nadále.77.  Usuzuje se rovněž, že v případě zrušení antidumpingových opatření by pravděpodobně dumping pokračoval a zvyšoval by se, což by vedlo k trvalému zhoršování situace výrobního odvětví Společenství, a to až do okamžiku, kdy by výrobní odvětví se vší pravděpodobností zaniklo.78.  Celkově lze vyvodit závěr, že zachování opatření je jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Společenství.3. Zájem dovozců a uživatelů79.  Kontaktováno bylo 13 dovozců a 10 průmyslových uživatelů a byly jim zaslány dotazníky. Útvary Komise obdržely čtyři odpovědi od společností, které souhlasily se spoluprací.80.  Z těchto čtyř odpovědí vznesl námitku vůči opatřením jeden dovozce, jelikož měl obavy týkající se především pořizovací ceny dotčeného výrobku. Tato společnost však rovněž uvedla, že dopad nákladů na kumarin na její celkové výrobní náklady je velmi omezený.81.  Ačkoliv se dotčený výrobek používá i v jiných výrobních odvětvích, v nichž ho poměrně často nelze nahradit, jeho význam ve složení hotového výrobku je velmi omezený, pokud jde o množství a ceny, a ve většině případů činí méně než jedno procento. Dopad cla na uživatele, jakož i na konečné spotřebitele je proto velmi omezený.82.  Někteří uživatelé uvedli, že kvůli výhodám souvisejícím s kvalitou upřednostňují kumarin pocházející ze Společenství. Těchto uživatelů by se ukončení výroby tohoto výrobku výrobním odvětvím Společenství v důsledku zrušení opatření velmi dotklo.83.  Při zkoumání zájmu Společenství je nutno přihlížet zejména k nutnosti odstranit účinky dumpingu působící újmu, které narušují obchod, a zejména obnovit účinnou hospodářskou soutěž. V tomto ohledu je nutno podotknout, že světový trh s kumarinem je velmi koncentrovaný a že existuje pouze několik málo výrobců, přičemž ti nejdůležitější z nich se nacházejí v Číně a ve Společenství. Z tohoto hlediska by se mělo považovat za důležité zajištění několika zdrojů dodávek (včetně výrobního odvětví Společenství). Mimoto je nutno rovněž připomenout, že účelem antidumpingových opatření není omezit dodávky ze zdrojů mimo Společenství a že kumarin pocházející z Číny může být nadále dovážen do Společenství v dostatečném množství.84.  Výše uvedené úvahy ve spojení s nízkou úrovní spolupráce potvrzují, že v současnosti platná opatření neměla žádný významný nepříznivý dopad na hospodářskou situaci dovozců a uživatelů. Šetřením nebylo mimoto zjištěno, že by se tyto nepříznivé účinky zhoršily, pokud by opatření byla prodloužena.4. Závěr o zájmu Společenství85.  S přihlédnutím k všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření bylo proti zájmu Společenství.H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ86.  Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bude doporučeno zachovat stávající opatření. Stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohou vyjádřit svá stanoviska ke zveřejněným údajům.87.  Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření uložená na dovozy kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky, která jsou v současnosti platná, by měla být zachována.88.  Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, platná antidumpingová cla z dovozu dotčeného výrobku z ČLR byla rozšířena tak, aby zahrnovala dovoz kumarinu zasílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, ať již je deklarován jako pocházející z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, či nikoliv. Antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku, jež má být zachováno, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz kumarinu odesílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, ať již je deklarován jako pocházející z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, či nikoliv. Indický vyvážející výrobce uvedený v 2. bodě odůvodnění, na nějž se opatření nevztahovala na základě závazku přijatého Komisí, by měl být i nadále za stejných podmínek osvobozen od opatření uložených tímto nařízením,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kumarinu kódu KN ex 2932 21 00 (kód TARIC 2932 21 00 19) pocházejícího z Čínské lidové republiky.2. Clo se stanoví ve výši 3 479 EUR na tunu.3. Konečné antidumpingové clo ve výši 3 479 EUR na tunu, které se vztahuje na dovoz výrobku pocházejícího z Číny, se rozšiřuje na dovoz téhož výrobku uvedeného v odstavci 1 odesílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, až již je deklarován jako pocházející z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, či nikoliv (kódy TARIC 2932 21 00 11, 2932 21 00 15 a 2932 21 00 16).Článek 2Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Článek 4V případech, kdy bylo zboží před vstupem do volného oběhu poškozeno, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení (EHS) č. 2454/93 poměrně rozdělena, sníží se výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše stanovené částky o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně[…] [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. L 123, 9.5.2002, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1854/2003 (Úř. věst. L 272, 23.10.2003, s. 1).[3] Úř. věst. L 396, 31.12.2004, s. 18.[4] Úř. věst. L 311, 10.11.2006, s. 1.[5] Úř. věst. L 1, 4.1.2005, s. 15.[6] Úř. věst. C 103, 8.5.2007, s. 15.[7] Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství představuje jediný výrobce, jsou kvůli důvěrnosti údajů informace obsažené v tomto nařízení uvedeny ve formě indexů nebo jako přibližné údaje.


title: Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství

text:
Důležité právní upozornění

|

52008PC0223

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 29.4.2008KOM(2008) 223 v konečném znění2008/0089 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVACílem tohoto návrhu je aktualizovat finanční předpisy v souladu s novým rozhodnutím Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (dále jen „rozhodnutí o vlastních zdrojích z roku 2007“)[1]. Návrh rovněž bere v úvahu vývoj právních předpisů Společenství od posledních změn zavedených nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2028/2004[2].Níže jsou shrnuty změny navrhované Komisí:1. USTANOVENÍ, JEž MAJÍ BÝT ZMěNěNA V DůSLEDKU ROZHODNUTÍ 2007/436/ES, EURATOMa. Odstranění rozdílu mezi zemědělskými poplatky a dovozními clyV souvislosti s prováděním dohod uzavřených během Uruguayského kola v právních předpisech EU již neexistuje žádný věcný rozdíl mezi zemědělskými poplatky a cly. Toto rozlišování mezi poplatky a cly bylo proto v rozhodnutí o vlastních zdrojích z roku 2007 odstraněno a totéž je nutno provést v nařízení č. 1150/2000.b. Zahrnutí hrubého snížení ročních příspěvků založených na HND na období 2007–2013 pro Nizozemsko a ŠvédskoPodle rozhodnutí o vlastních zdrojích z roku 2007 bude Nizozemsku a Švédsku přiznáno hrubé snížení jejich ročních příspěvků založených na HND na období 2007–2013. Rozhodnutí o vlastních zdrojích z roku 2007 stanoví výši tohoto snížení (jež je nutno upravit na běžné ceny) a uvádí, že toto snížení bude přiznáno až po provedení výpočtu opravy ve prospěch Spojeného království. Toto snížení má být financováno všemi členskými státy prostřednictvím měsíčních dvanáctin.Podíly Nizozemska a Švédska na financování opravy pro Spojené království se tímto snížením nezmenší, jelikož snížení bude přiznáno až po provedení výpočtu opravy pro Spojené království a po jejím financování.Návrh stanoví postup a časový rozvrh pro financování hrubého snížení. Stejně jako oprava pro Spojené království bude snížení Nizozemsku a Švédsku přiznáno formou měsíčních dvanáctin. Žádost o zálohové platby měsíčních dvanáctin v prvním čtvrtletí roku podaná na základě zvláštních potřeb EZZF a finanční situace Společenství se bude vztahovat rovněž na částky požadované od členských států v souvislosti s hrubým snížením přiznaným Nizozemsku a Švédku. Ustanovení čl. 6 odst. 3 a čl. 10 odst. 3 by proto měly být odpovídajícím způsobem upraveny.Rovněž se zdá být nutné v nařízení č. 1150/2000 stanovit, že se po skončení dotčeného rozpočtového roku financování hrubých částek nezmění, dojde-li ke změně údajů o HND za rozpočtové roky podle čl. 2 odst. 2 nařízení č. 1287/2003. To znamená, že financování hrubého snížení přiznaného Nizozemsku a Švédsku se nebude revidovat pokaždé, když budou k dispozici aktualizované údaje o zdrojích odvozených z HND. Obdobné ustanovení je již zavedeno pro úpravu vypočtenou v případě neúčasti některých členských států na zvláštních akcích nebo politikách Unie.2. TECHNICKÉ ZMěNY, KTERÉ NESOUVISÍ S ROZHODNUTÍM O VLASTNÍCH ZDROJÍCH Z ROKU 2007a. Odkazy na HNP/HNDOd roku 2002 se místo HNP používá jako základ pro dodatečný zdroj HND. Odkazy na HNP by proto měly být nahrazeny odkazy na HND.V této souvislosti je nutno zmínit tyto záležitosti:– Výpočet zůstatků DPH a HND pro některé členské státy se dosud může týkat let před rokem 2002. V tomto období byl základem pro dodatečný zdroj HNP. Jelikož HNP a HND jsou dva různé makroekonomické agregáty, v článku 10 bude uvedeno, který agregát platí do roku 2002 a po tomto roce.– Nařízení č. 2028/2004 zrušilo čl. 10 odst. 5 nařízení č. 1150/2000 týkající se opravných položek k finančním příspěvkům založeným na HNP (placeným Španělskem, Portugalskem a Řeckem po omezenou dobu po jejich přistoupení). V článku 5 a v čl. 10 odst. 6 však zůstaly nezměněny jiné odkazy na finanční příspěvky založené na HNP. Jelikož tyto zdroje již neexistují, odkazy by měly být zrušeny.Mimoto by v případě potřeby měly být odkazy na směrnici 89/130 (týkající se HNP) doplněny odpovídajícími odkazy na nařízení č. 1287/2003 (týkající se HND).b. Zúčtování měsíčních dvanáctin v předstihu na základě zvláštních potřeb EZZF a finanční situace SpolečenstvíStávající čl. 10 odst. 3 pododstavec 2 nařízení č. 1150/2000 uvádí, že na základě zvláštních potřeb vyplácení ze záruční sekce EZOZF podle nařízení (EHS) č. 1765/92 a v závislosti na finanční situaci Společenství mohou být členské státy vyzvány, aby zúčtovaly v předstihu o jeden nebo dva měsíce jednu dvanáctinu nebo určitý zlomek jedné dvanáctiny vlastních zdrojů, s výjimkou tradičních vlastních zdrojů. K zavedení tohoto ustanovení jsou nutné tyto změny:– nařízení č. 1765/92 není v platnosti od roku 1999. V současnosti je nutno odkazovat na nařízení č. 1782/2003;– od konce roku 2006 byla záruční sekce EZOZF nahrazena Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a je nutno použít nový odkaz.c. Rezerva na úvěry a záruky za úvěry a rezerva na pomoc při mimořádných událostechPočínaje rozpočtem na rok 2007 již nová interinstitucionální dohoda nestanoví zvláštní okruh pro rezervu na úvěry a záruky za úvěry a rezervu na pomoc při mimořádných událostech. V rámci rozpočtu se rezerva na mimořádné události považuje za prozatímní rezervu a příslušné položky plateb jsou zapsány do rozpočtu pouze v případě potřeby. Rezerva na úvěry a záruky za úvěry je povinným výdajem souhrnného rozpočtu.Na straně příjmů již proto není zapotřebí zvláštní mechanismus k financování výdajů v souvislosti s těmito rezervami, jelikož se s nimi nakládá stejně jako se všemi ostatními výdaji, tj. běžnými měsíčními výzvami k platbě. Odkazy na tyto rezervy v článku 10 nařízení č. 1150/2000 již proto nejsou nutné.d. Účinná správa účtů vlastních zdrojůV zájmu účinné správy účtů vlastních zdrojů Komise v reálném čase je nutno přizpůsobit ustanovení čl. 9 odst. 1a a čl. 12 odst. 5 běžným postupům používaným bankovním odvětvím.Navrhuje se proto, aby členské státy nebo subjekty určené členskými státy předaly Komisi denní výpis z účtu jako doklad připsání vlastních zdrojů na účet, nebo přinejmenším jednotlivá avíza o připsání na účet pro každou takovouto transakci v den, kdy jsou vlastní prostředky připsány ve prospěch účtu vedeného na její jméno. Navrhuje se rovněž, aby stávající lhůta pro předání výpisů po připsání na účet byla zkrácena o jeden den. V budoucnu bude tato lhůta činit dva pracovní dny.Obdobné změny se navrhují v čl. 12 odst. 5, jenž se týká případů, kdy členské státy nebo subjekty určené členskými státy provádějí platební příkazy a příkazy k převodu peněžních prostředků vydané Komisí. Nová lhůta navrhovaná pro platební příkazy činí tři pracovní dny (což je stávající praxe členských států). Členské státy Komisi informují o provedení do dvou pracovních dnů ode dne provedení transakce podle pokynu Komise.Vzhledem k dostupnosti počítačových nástrojů a stávající praxi ve většině členských států návrh mimoto omezuje způsoby oznamování pouze na elektronický přenos údajů.e. Konsolidace článku 10Výše uvedené změny článku 10 doplňují řadu technických změn, které zavedlo již nařízení č. 2028/2004. Z důvodu srozumitelnosti a logičnosti se navrhuje, aby pozměňující nařízení zahrnovalo celé konsolidované znění tohoto článku.3. VSTUP V PLATNOSTZměny související s rozhodnutím o vlastních zdrojích z roku 2007 mohou vstoupit v platnost teprve poté, co bude rozhodnutí přijato všemi členskými státy v souladu s jejich ústavními požadavky. Navrhované nařízení by proto mělo vstoupit v platnost týž den jako rozhodnutí o vlastních zdrojích z roku 2007, se zpětným účinkem od 1. ledna 2007.2008/0089 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů SpolečenstvíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 279 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 183 této smlouvy,s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství[3], a zejména na čl. 8 odst. 2 tohoto rozhodnutí,s ohledem na návrh Komise[4],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[5],s ohledem na stanovisko Účetního dvora[6],vzhledem k těmto důvodům:(1) Evropská rada na zasedání v Bruselu ve dnech 15. a 16. prosince 2006 vydala řadu závěrů týkajících se systému vlastních zdrojů Společenství, které vedly k přijetí rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom.(2) Podle čl. 2 odst. 1 písm. a) rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom se nerozlišuje mezi zemědělskými dávkami a cly.(3) Podle druhého pododstavce čl. 2 odst. 5 rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom využívá pro období 2007–2013 Nizozemsko a Švédsko hrubého snížení svých ročních příspěvků založených na hrubém národním důchodu (HND), jež bude financováno všemi členskými státy. V případě následných změn údaje o HND nebude financování tohoto hrubého snížení revidováno.(4) S přihlédnutím ke skutečnosti, že rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom odkazuje na HND, a nikoliv na hrubý národní produkt (HNP), je vhodné nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000[7] upravit.(5) Systém vlastních zdrojů Evropských společenství již nestanoví finanční příspěvky založené na HNP, není proto třeba na ně v nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 odkazovat.(6) V zájmu účinné správy účtů vlastních zdrojů Komise je nutno zavést zvláštní ustanovení s cílem přizpůsobit přenos údajů a lhůty pro poskytování informací stávající bankovní praxi.(7) Počínaje rozpočtem na rok 2007 interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[8] nepředpokládá zvláštní mechanismus financování rezervy na úvěry a záruky za úvěry a rezervy na pomoc při mimořádných událostech. Rezerva na pomoc při mimořádných událostech je zapsána do rozpočtu jako rezerva a rezerva na úvěry a záruky za úvěry se považuje za povinný výdaj souhrnného rozpočtu.(8) Nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 by se proto mělo v souladu s tím změnit.(9) S přihlédnutím k článku 11 rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom by toto nařízení mělo vstoupit v platnost téhož dne jako uvedené rozhodnutí a mělo by nabýt účinku dnem 1. ledna 2007,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 se mění takto:1.  V názvu se slova „rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství“ nahrazují slovy „rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství“.2.  Článek 1 se nahrazuje tímto:„Článek 1Vlastní zdroje Společenství uvedené v rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom* (dále jen „vlastní zdroje“) jsou poskytovány Komisi a kontrolovány za podmínek stanovených v tomto nařízení, aniž jsou dotčeny nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89**, nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003*** a směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom****.* Úř. věst. L 163, 21.6.2007, s. 17.** Úř. věst. L 155, 7.6.1989, s. 9.*** Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 1.**** Úř. věst. L 49, 21.2.1989, s. 26.“3.  V čl. 2 odst. 1 se slova „čl. 2 odst. 1 písm. a) a b) rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom“ nahrazují slovy „čl. 2 odst. 1 písm. a) rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom“.4.  V článku 3 se druhý odstavec nahrazuje tímto:„Podklady týkající se postupů a statistických základů uvedených v článku 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1287/2003 jsou členské státy povinny uchovávat do 30. září čtvrtého roku následujícího po dotyčném rozpočtovém roce.“5.  Článek 5 se nahrazuje tímto:„ Článek 5Sazba uvedená v čl. 2 odst. 1 písm. c) rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom, stanovená v rozpočtovém procesu, se vypočítá v procentech ze součtu odhadů hrubého národního důchodu (dále jen „HND“) členských států tak, aby plně pokryla tu část rozpočtu, která není financována z příjmů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a) a b) rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom, z finančních příspěvků na doplňkové programy výzkumu a technologického rozvoje a jiných příjmů.Tato sazba se v rozpočtu vyjadřuje číslem o tolika desetinných místech, kolik je třeba, aby se částka zdrojů založených na HND dala beze zbytku rozdělit mezi členské státy.“6.  V čl. 6 odst. 3 se písmeno c) nahrazuje tímto:„c) Zdroje z DPH a dodatečný zdroj se však s přihlédnutím k účinku, který má na tyto zdroje oprava poskytovaná Spojenému království a hrubé snížení přiznané Nizozemsku a Švédku, zapisují na účty uvedené v písmenu a) takto:-  vždy první pracovní den každého měsíce se zapíše jedna dvanáctina podle čl. 10 odst. 3,-  zůstatky zmíněné v čl. 10 odst. 4 a 6 a opravné položky zmíněné v čl. 10 odst. 5 a 7 se zapisují jednou ročně, s výjimkou zvláštních opravných položek uvedených v čl. 10 odst. 5 první odrážce, které se zapisují na účty v první pracovní den měsíce následujícího po měsíci, v němž bylo dosaženo dohody mezi daným členským státem a Komisí.“-  Čl. 9 odst. 1a se nahrazuje tímto:„1a. Členské státy nebo orgány určené členskými státy předají Komisi elektronickou cestou:a) výpis z účtu nebo avízo o připsání na účet jako doklad připsání vlastních zdrojů na účet v pracovní den připsání vlastních zdrojů na účet Komise;b) výpis z účtu jako doklad připsání vlastních zdrojů na účet nejpozději druhý pracovní den po připsání na účet, aniž je dotčeno písmeno a).“7.  Článek 10 se nahrazuje tímto:„ Článek 101. Po odečtení nákladů spojených s vybíráním vlastních zdrojů podle čl. 2 odst. 3 a čl. 10 odst. 3 rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom se vlastní zdroje uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. a) zmíněného rozhodnutí připisují na příslušné účty nejpozději v první pracovní den po 19. dni druhého měsíce následujícího po měsíci, v němž byl nárok stanoven podle článku 2 tohoto nařízení.Nicméně nároky uváděné na zvláštních účtech podle čl. 6 odst. 3 písm. b) tohoto nařízení musí být zaúčtovány nejpozději v první pracovní den po 19. dni druhého měsíce následujícího po měsíci, v němž byly nárokované částky uhrazeny.2. V případě potřeby může Komise členské státy vyzvat, aby o měsíc v předstihu zaúčtovaly všechny vlastní zdroje, s výjimkou zdrojů z DPH a dodatečného zdroje, na základě údajů, které mají k dispozici k 15. dni téhož měsíce.Každá částka zaúčtovaná v předstihu se upraví v následujícím měsíci při zaúčtování podle odstavce 1. Touto úpravou se rozumí opačné zaúčtování částky rovnající se částce, která byla zaúčtována v předstihu.3. Zdroje z DPH a dodatečný zdroj se s přihlédnutím k účinku, který má na tyto zdroje oprava poskytovaná Spojenému království z důvodu rozpočtových nevyvážeností a hrubé snížení přiznané Nizozemsku a Švédsku, připisují na příslušné účty v první pracovní den každého měsíce v částkách rovnajících se jedné dvanáctině odpovídajících celkových částek v rozpočtu, přepočtených na národní měny za použití směnných kursů platných posledního dne, kdy jsou směnné kursy vyhlašovány, kalendářního roku předcházejícího danému rozpočtovému roku, jak byly zveřejněny v řadě C Úředního věstníku Evropské unie .Pro zvláštní potřeby vyplácení z EZZF podle nařízení Rady (ES) č. 1782/2003* a v závislosti na finanční situaci Společenství může Komise vyzvat členské státy, aby v prvním čtvrtletí rozpočtového roku zaúčtovaly v předstihu o jeden nebo dva měsíce jednu dvanáctinu nebo určitý zlomek jedné dvanáctiny částek určených v rozpočtu na tento účel, které pocházejí ze zdrojů z DPH nebo z dodatečného zdroje, s přihlédnutím k účinku, který má na tyto zdroje oprava poskytovaná Spojenému království z důvodu rozpočtových nevyvážeností a hrubé snížení přiznané Nizozemsku a Švédsku.Po prvním čtvrtletí nesmí měsíční požadovaná částka přesáhnout jednu dvanáctinu zdrojů z DPH a zdroje založeného na HND a musí zůstat v mezích částek určených v rozpočtu na tento účel.Komise o tom členské státy informuje s předstihem, nejpozději dva týdny před požadovaným zaúčtováním.Na zaúčtování v předstihu se vztahují ustanovení osmého pododstavce o částce připisované v měsíci lednu každého roku a ustanovení devátého pododstavce týkající se případu, kdy nedojde ke konečnému přijetí rozpočtu před začátkem rozpočtového roku.Každá změna jednotné sazby pro zdroje z DPH, sazby pro dodatečný zdroj a opravy poskytované Spojenému království z důvodu rozpočtových nevyvážeností a jejího financování podle článků 4 a 5 rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom a financování hrubého snížení přiznaného Nizozemsku a Švédsku vyžaduje konečné přijetí opravného rozpočtu a v jeho důsledku je nutné znovu upravit dvanáctiny, jež byly zaúčtovány od počátku rozpočtového roku.Tyto úpravy se provedou při zaúčtování první částky po konečném přijetí opravného rozpočtu, je-li přijat před 16. dnem v měsíci. V opačném případě se provedou při zaúčtování druhé částky po konečném přijetí opravného rozpočtu. Odchylně od článku 8 finančního nařízení se tyto opravné položky zapisují na účty rozpočtového roku, pro nějž byl opravný rozpočet přijat.Dvanáctiny pro zaúčtování částky za měsíc leden každého rozpočtového roku se vypočítávají na základě částek uvedených v návrhu rozpočtu zmíněném v čl. 272 odst. 3 Smlouvy o ES a v čl. 177 odst. 3 Smlouvy o ESAE a přepočtených na národní měny členských států za použití směnných kursů platných prvního dne, kdy jsou směnné kursy vyhlašovány, po 15. prosinci kalendářního roku předcházejícího danému rozpočtovému roku; úprava se provede při zaúčtování částky za následující měsíc.Není-li do začátku rozpočtového roku rozpočet s konečnou platností přijat, zaúčtují členské státy první pracovní den každého měsíce, včetně ledna, jednu dvanáctinu částky zdrojů z DPH a z dodatečného zdroje, s přihlédnutím k účinku, který má na tyto zdroje oprava poskytovaná Spojenému království z důvodu rozpočtových nevyvážeností a hrubé snížení přiznané Nizozemsku a Švédsku, zaúčtované v posledním rozpočtu, který byl přijat s konečnou platností; úprava se provede ke dni prvního odvodu vlastních zdrojů po konečném přijetí rozpočtu, je-li přijat před 16. dnem v měsíci. V opačném případě se provede ke dni, kdy má být zaúčtována druhá částka po konečném přijetí rozpočtu.4. Každý členský stát je podle ročního výkazu, v němž je uveden základ pro výpočet zdrojů z DPH podle čl. 7 odst. 1 nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89, zatížen částkou vypočtenou na základě údajů obsažených v uvedeném výkazu uplatněním jednotné sazby přijaté pro předchozí rozpočtový rok a zároveň se mu připíše k dobru dvanáct plateb provedených během daného rozpočtového roku. Nicméně základ každého členského státu pro výpočet vlastních zdrojů z DPH, na který se uplatní zmíněná jednotná sazba, nesmí překročit procentní hodnoty jeho HND stanovené v čl. 2 odst. 1 písm. b) rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom a zmíněné v první větě odstavce 6 tohoto článku. Komise vypočte zůstatek a sdělí jej členským státům včas, aby jej v první prosincový pracovní den téhož roku mohly zapsat na účet uvedený v čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení.5. V případě jakýchkoli oprav základu pro výpočet vlastních zdrojů z DPH podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89 se u každého dotyčného členského státu, jehož základ nepřesahuje s ohledem na tyto opravy procentní hodnoty stanovené v čl. 2 odst. 1 písm. b) a čl. 10 odst. 2 rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom, provede úprava zůstatku stanoveného podle odstavce 4 tohoto článku za těchto podmínek:-  opravy podle čl. 9 odst. 1 prvního pododstavce nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89 provedené do 31. července vyžadují celkovou úpravu, kterou je nutno zapsat na účet uvedený v čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení v první prosincový pracovní den téhož roku. Nicméně částečnou úpravu lze zapsat i před tímto datem, pokud s tím daný členský stát a Komise souhlasí,-  pokud opatření, která Komise přijme podle čl. 9 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89 k opravě základu, vedou k úpravě částek zapsaných na účtu uvedeném v čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení, provede se tato úprava ke dni, který Komise stanoví na základě uvedených opatření.Také změny HND zmíněné v odstavci 7 tohoto článku vyžadují úpravu zůstatku každého členského státu, jehož základ je s ohledem na tyto opravy limitován procentními hodnotami stanovenými v čl. 2 odst. 1 písm. b) a čl. 10 odst. 2 rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom.Komise sdělí úpravy členským státům včas, aby je v první prosincový pracovní den téhož roku mohly zapsat na účet uvedený v čl. 9 odst. 1.Nicméně částečnou úpravu lze zapsat kdykoli, pokud s tím daný členský stát a Komise souhlasí.6. Na základě údajů o agregovaném HND v tržních cenách a jeho složkách z předchozího roku poskytnutých členskými státy podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 1287/2003 je každý členský stát zatížen částkou vypočtenou tak, že se na HND uplatní sazba přijatá pro předchozí rozpočtový rok, a zároveň se každému členskému státu připíší k dobru platby uskutečněné během předchozího rozpočtového roku. Komise vypočte zůstatek a sdělí jej členským státům včas, aby jej v první prosincový pracovní den téhož roku mohly zapsat na účet uvedený v čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení.7. Případné změny HND předchozích rozpočtových roků podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 1287/2003 podle článku 5 uvedeného nařízení budou mít pro každý členský stát za následek úpravu do rovnovážného stavu podle odstavce 6 tohoto článku. Tato úprava se určí za podmínek stanovených v odst. 5 prvním pododstavci tohoto článku. Komise sdělí tyto úpravy členským státům, aby je v první prosincový pracovní den téhož roku mohly zapsat na účet uvedený v čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení. Po 30. září čtvrtého roku následujícího po daném rozpočtovém roce již nebudou žádné změny HND vzaty v úvahu, na které buď Komise, nebo daný členský stát upozorní ještě před tímto dnem.8. Operace uvedené v odstavcích 4 až 7 představují změny příjmů týkající se rozpočtového roku, ve kterém jsou provedeny.9. Hrubé snížení přiznané Nizozemsku a Švédsku je financováno všemi členskými státy. V případě následné změny údaje o HND nebude financování tohoto hrubého snížení revidováno.10. V souladu s čl. 2 odst. 7 rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom se pro účely tohoto rozhodnutí hrubým národním důchodem rozumí hrubý národní důchod za rok v tržních cenách, definovaný v nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003, s výjimkou let před rokem 2002, pro něž je základem pro výpočet dodatečného zdroje nadále hrubý národní produkt v tržních cenách, definovaný ve směrnici 89/130/EHS, Euratom.__________________* Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1.“8.  V článku 10a se odkazy na „HNP“ nahrazují odkazy na „HND“.9.  Čl. 11 odst. 4 se nahrazuje tímto:„4. Na úhradu úroků uvedených v odstavci 1 se obdobně použije čl. 9 odst. 1a a odst. 2.“10.  Čl. 12 odst. 5 se mění takto:a) první pododstavec se nahrazuje tímto:„Členské státy nebo subjekty určené členskými státy provádějí platební příkazy Komise podle pokynů Komise nejpozději do tří pracovních dnů od jejich obdržení.“;b) za druhý pododstavec se vkládá nový pododstavec, který zní:„Členské státy nebo subjekty určené členskými státy zasílají Komisi elektronickou cestou výpis z účtu jako doklad o příslušných pohybech na účtu nejpozději druhý pracovní den od provedení každé transakce.“11.  V nadpisu hlavy VI se slova „rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom“ nahrazují slovy „rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom“.12.  V úvodní větě článku 15 se slova „rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom“ nahrazují slovy „rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom“.13.  V článku 16 se odkaz na „čl. 10 odst. 4 až 8“ nahrazuje odkazem na „čl. 10 odst. 4 až 7“.14.  Článek 18 se mění takto:a) v odstavci 1 se první věta nahrazuje tímto:„1. Členské státy provádějí kontroly a šetření týkající se stanovování a poskytování vlastních zdrojů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a) rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom.“;b) v odstavci 4 se písmeno c) nahrazuje tímto:„c) kontroly prováděné podle čl. 279 písm. b) Smlouvy o ES a podle čl. 183 písm. b) Smlouvy o ESAE.“15.  V článku 19 se odkaz na „HNP“ nahrazuje odkazem na „HND“.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vstupu rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom v platnost.Nabývá účinku dnem 1. ledna 2007.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně[…]LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY S ROZPOČTOVÝMI DOPADY VÝLUČNĚ NA STRANĚ PŘÍJMŮ1. NÁZEV NÁVRHU:Nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství2. ROZPOČTOVÉ LINIE:Hlava: hlavy 1 a 3Částka zahrnutá do rozpočtu na dotčený rok: 118 921,8 milionu EUR3. FINANČNÍ DOPAD( Návrh nemá žádné finanční dopady( Návrh nemá finanční dopady na výdaje, má však finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:(v milionech EUR, zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Rozpočtová linie | Příjmy[9] | 12měsíční období počínaje dnem dd/mm/rrrr | [Rok n] |Článek … | Dopad na vlastní zdroje |Článek … | Dopad na vlastní zdroje |Situace po akci |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |Článek … |Článek … |4. OPATŘENÍ PROTI PODVODŮMNebudou přijata žádná opatření.5. DALŠÍ POZNÁMKY[…][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] Úř. věst. L 163, 21.6.2007, s. 17.[2] Úř. věst. L 352, 27.11.2004, s. 1.[3] Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17.[4] Úř. věst. C […], […], s. […].[5] Úř. věst. C […], […], s. […].[6] Úř. věst. C […], […], s. […].[7] Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 2028/2004 (Úř. věst. L 352, 27.11.2004, s. 1).[8] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.[9] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (zemědělské poplatky, dávky z cukru, cla), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.