Důležité právní upozornění

|

52009PC0051

Návrh rozhodnutí Rady o dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie T25) v Rakousku podle směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2001/18/ES  /* KOM/2009/0051 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 10.2.2009KOM(2009) 51 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYo dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie T25) v Rakousku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Rozhodnutími Komise v souladu s částí C směrnice 90/220/EHS[1] byl udělen souhlas s uvedením geneticky modifikované odrůdy Zea mays L. linie T25 na trh a francouzské orgány vydaly souhlas s uvedením tohoto geneticky modifikovaného organismu (GMO) na trh. Souhlas se vztahuje na všechna použití produktu, totiž na dovoz, zpracování na potravinářské a krmivové produkty a na pěstování.2. V souladu s článkem 16 (ochranná doložka) směrnice 90/220/EHS Rakousko následně informovalo Komisi o svém rozhodnutí dočasně zakázat či omezit uvádění kukuřice Zea mays L. linie T25 určené pro všechna použití, na která se vztahuje souhlas udělený podle směrnice 90/220/EHS, na trh a uvedlo důvody svého rozhodnutí.3. O konzultaci byl požádán Vědecký výbor pro rostliny, který dospěl k závěru, že informace předložené Rakouskem nepředstavují nové významné vědecké důkazy, které nebyly brány v úvahu během původního posouzení rizika u těchto GMO a které by nezbytně musely vést k přezkoumání původního vědeckého názoru na bezpečnost kukuřice Zea mays L. linie T25.4. Směrnice 90/220/EHS byla nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí[2].5. Produkty z kukuřice Zea mays L. linie T25 (škrob a všechny jeho deriváty, surový a rafinovaný olej, všechny tepelně zpracované či fermentované produkty vyrobené z kukuřice Zea mays L. linie T25, jakož i krmivo tvořené kukuřicí Zea mays L. linie T25 a/nebo tuto kukuřici obsahující či krmivo z ní vyrobené) jsou povoleny podle nařízení (ES) č. 258/97[3] a byly oznámeny jako stávající produkty podle článků 8 a 20 nařízení (ES) č. 1829/2003[4]. Tato použití nespadají do oblasti působnosti směrnice 2001/18/ES, a proto se na ně nevztahuje ochranná doložka oznámená Rakouskem.6. V lednu roku 2004 Komise požádala Rakousko, aby znovu posoudilo svou ochrannou doložku s ohledem na nový předpisový rámec a případně ji znovu oznámilo v souladu se směrnicí 2001/18/ES.7. V souladu s článkem 23 směrnice 2001/18/ES předložilo Rakousko Komisi další doplňující informace ve prospěch svého stávajícího opatření ochranné doložky.8. Podle článku 23 směrnice 2001/18/ES přijme Komise rozhodnutí postupem podle čl. 30 odst. 2 uvedené směrnice a v této souvislosti se použijí články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.9. V souladu s čl. 28 odst. 1 směrnice 2001/18/ES byl o konzultaci požádán Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA), který byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002[5], na jehož základě úřad nahradil příslušné vědecké výbory; tento úřad ve svém stanovisku ze dne 8. července 2004[6] dospěl k závěru, že informace předložené Rakouskem nepředstavují nové vědecké důkazy, které by popřely posouzení rizik kukuřice Zea mays L. linie T25 pro životní prostředí a odůvodnily zákaz tohoto GMO v Rakousku.10. Předloha rozhodnutí Komise požadující, aby Rakousko zrušilo svou vnitrostátní ochrannou doložku, byla proto v souladu s čl. 5 odst. 2 rozhodnutí Rady 1999/468/ES předložena k vyjádření stanoviska výboru zřízenému podle článku 30 směrnice 2001/18/ES.11. Výbor byl požádán o konzultaci dne 29. listopadu 2004, nezaujal však k opatření ochranné doložky žádné stanovisko, a proto Komise Radě v souladu s čl. 5 odst. 4 rozhodnutí Rady 1999/468/ES neprodleně předloží návrhy opatření, která mají být přijata, a uvědomí o tom Evropský parlament.12. Podle čl. 5 odst. 6 rozhodnutí Rady 1999/468/ES se Rada ve složení pro životní prostředí dne 24. června 2005 kvalifikovanou většinou usnesla, že s návrhem požadujícím, aby Rakousko své ochranné opatření zrušilo, nesouhlasí, a Komise tedy musí své návrhy znovu posoudit.13. Rada ve svém prohlášení uvedla, že „stále přetrvává určitá nejistota ohledně vnitrostátních ochranných opatření na trhu s geneticky [modifikovanou odrůdou] kukuřice […] T25“, a vyzvala Komisi, „aby shromáždila další poznatky o [uvedeném genetickém modifikovaném organismu] a aby dále posoudila, zda opatření přijatá [Rakouskem] za účelem pozastavení [jeho] uvádění na trh jakožto dočasného preventivního opatření [je] oprávněn[é] a zda schválení [takového organismu] nadále splňuje bezpečnostní požadavky stanovené ve směrnici 2001/18/ES“.14. V listopadu 2005 byl úřad EFSA požádán o stanovisko, zda existuje vědecký důvod domnívat se, že pokračující uvádění kukuřice Zea mays L. linie T25 na trh by za podmínek uvedených v souhlasu mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví či na životní prostředí, a byl zejména požádán, aby zohlednil veškeré další vědecké informace, které se objevily po předchozím vědeckém posouzení bezpečnosti tohoto geneticky modifikovaného organismu.15. Ve svém stanovisku ze dne 29. března 2006 (zveřejněném dne 11. dubna 2006)[7] dospěl úřad EFSA na základě přezkoumání důkazů předložených Rakouskem k závěru, že stávající vědecké poznatky nepotvrzují argumenty předložené Rakouskem a že není důvodu domnívat se, že pokračující uvádění kukuřice Zea mays L. linie T25 na trh by za podmínek uvedených v souhlasu mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí.16. V souladu s čl. 5 odst. 6 rozhodnutí Rady 1999/468/ES předložila Komise Radě návrh, ve kterém požaduje, aby Rakousko své ochranné opatření zrušilo.17. Rada ve složení pro životní prostředí se dne 18. prosince 2006 kvalifikovanou většinou usnesla, že s návrhem nesouhlasí.18. Ve svém rozhodnutí Rada poukázala na posouzení rizik pro životní prostředí, jak je stanoveno ve směrnici 2001/18/ES, a uvedla, že „je třeba v hodnocení rizik [geneticky modifikovaných organismů] pro životní prostředí systematičtěji zohlednit odlišné zemědělské struktury a regionální ekologické charakteristiky v rámci Evropské unie.“19. V souladu s čl. 5 odst. 6 rozhodnutí Rady 1999/468/ES předložila Komise pozměněný návrh, v němž požaduje, aby Rakousko zrušilo pouze zákaz dovozu a zpracování na potravinářské a krmivové produkty.20. Dne 30. října 2007 hlasovala Rada o návrhu a nedosáhla kvalifikované většiny pro ani proti. Komise proto přijala dne 7. května 2008 rozhodnutí 2008/470/ES, v němž požaduje, aby Rakousko podniklo nejpozději do 20 dnů po tomto oznámení kroky potřebné k ukončení zákazu dovozu kukuřice Zea mays L. linie T25 a jejího zpracování na potravinářské a krmivové produkty. Dne 27. května 2008 splnilo Rakousko toto rozhodnutí a přijalo příslušné nařízení.21. Pokud jde o aspekty ochranného opatření týkající se prodeje a použití osiva (pěstování), započalo Rakousko se shromažďováním veškerých příslušných vědeckých poznatků, které by podle jeho názoru dočasně oprávnily existenci ochranného opatření, zejména s ohledem na „odlišné zemědělské struktury a regionální ekologické charakteristiky“, jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění rozhodnutí Rady ze dne 18. prosince. V listopadu 2007 předložilo Rakousko Komisi vědecké informace, které z jeho práce vyplynuly.22. Dne 18. dubna 2008 požádala Komise úřad EFSA, aby v souladu s čl. 29 odst. 1 a čl. 22 odst. 2 a čl. 22 odst. 5 písm. c) nařízení (ES) č. 178/2002 zhodnotil, zda informace předložené Rakouskem obsahují údaje, které mají dopad na posouzení rizika pro životní prostředí u stávajících informací v souvislosti s novými vědeckými poznatky, takže existují dostatečné důvody domnívat se, že kukuřice T25, používaná pro účely stanovené v odpovídajícím souhlasu, představuje riziko pro životní prostředí.23. Dne 4. prosince 2008 přijal úřad EFSA stanovisko (zveřejněné dne 11. prosince 2008), v němž došel k závěru, že by kukuřice T25 neměla mít nežádoucí účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo životní prostředí v souvislosti s navrhovaným užitím, a znovu potvrdil své předchozí závěry o bezpečnosti kukuřice T25. Vzhledem k informacím předloženým Rakouskem a k rozsáhlé vědecké literatuře zastává navíc úřad EFSA stanovisko, že neexistuje konkrétní důkaz, pokud jde o riziko pro lidské zdraví, zdraví zvířat a životní prostředí, který by oprávnil uplatnění ochranné doložky podle článku 23 směrnice 2001/18/ES na uvádění kukuřice T25 na trh pro její zamýšlené použití v Rakousku. Úřad EFSA dospěl k závěru, že stávající vědecké poznatky nepotvrzují argumenty vznesené Rakouskem a že pěstování kukuřice T25 by nemělo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat a životní prostředí v Rakousku.24. Za těchto okolností by Rakousko mělo zrušit své ochranné opatření, pokud jde o používání a prodej osiva kukuřice Zea mays L. linie T25.25. Komise podle rozhodnutí Rady ze dne 18. prosince 2006 a v souladu s čl. 5 odst. 6 druhém pododstavci rozhodnutí Rady 1999/468/ES znovu předložila návrh opatření, která mají být přijata, a uvědomila o tom Evropský parlament.26. Ustanovení čl. 5 odst. 6 prvního pododstavce rozhodnutí Rady 1999/468/ES stanoví, že Rada se může usnést o návrhu kvalifikovanou většinou ve lhůtě tří měsíců v souladu s čl. 30 odst. 2 směrnice 2001/18/ES.NávrhROZHODNUTÍ RADYo dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L. linie T25) v Rakousku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES(Pouze německé znění je závazné) (Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS[8], a zejména na čl. 23 odst. 2 uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Rozhodnutím Komise 98/293/ES ze dne 22. dubna 1998 o uvedení geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L. linie T25) na trh podle směrnice Rady 90/220/EHS[9] bylo rozhodnuto udělit souhlas k uvedení daného produktu na trh.(2) Dne 3. srpna 1998 příslušné orgány Francie tento souhlas udělily. Souhlas se vztahuje na všechna použití produktu, totiž na dovoz, zpracování na potravinářské a krmivové produkty a na pěstování.(3) Podle čl. 35 odst. 1 směrnice 2001/18/ES, která nahradila směrnici 90/220/EHS[10], se postupy týkající se oznámení o uvedení na trh geneticky modifikovaných organismů, které nejsou ukončeny do 17. října 2002, posuzují podle směrnice 2001/18/ES.(4) Dne 8. května 2000 informovalo Rakousko Komisi o svém rozhodnutí dočasně zakázat používání a prodej kukuřice Zea mays L. linie T25 pro všechna použití a udalo důvody tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 16 odst. 1 směrnice 90/220/EHS.(5) Produkty z kukuřice Zea mays L. linie T25 (škrob a všechny jeho deriváty, surový a rafinovaný olej, všechny tepelně zpracované či fermentované produkty vyrobené z kukuřice Zea mays L. linie T25, jakož i krmivo tvořené kukuřicí Zea mays L. linie T25 a/nebo tuto kukuřici obsahující či krmivo z ní vyrobené) jsou povoleny podle nařízení (ES) č. 258/97[11] a byly následně oznámeny jako stávající produkty v souladu s články 8 a 20 nařízení (ES) č. 1829/2003[12]. Na tato použití se nevztahuje ochranná doložka oznámená Rakouskem, neboť nespadají do oblasti působnosti směrnice 2001/18/ES.(6) Vědecký výbor pro rostliny dospěl dne 20. července 2001 k závěru, že informace předložené Rakouskem nepředstavují nové významné vědecké důkazy, které nebyly brány v úvahu během původního hodnocení dokumentace a které by mohly být podnětem k přezkoumání původního stanoviska Komise k tomuto produktu.(7) Dne 9. ledna 2004 a následně 9. a 17. února 2004 předložilo Rakousko Komisi dodatečné informace ve prospěch svých vnitrostátních opatření ohledně kukuřice linie T25.(8) V souladu s čl. 28 odst. 1 směrnice 2001/18/ES požádala Komise o konzultaci Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA), který byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002[13], na jehož základě úřad nahradil příslušné vědecké výbory.(9) Evropský úřad pro bezpečnost potravin dospěl dne 8. července 2004[14] k závěru, že informace předložené Rakouskem nepředstavují nové vědecké důkazy dostačující ke zrušení platnosti posouzení rizika kukuřice linie T25 pro životní prostředí, a odůvodňující tak zákaz používání a prodeje tohoto produktu v Rakousku.(10) Protože za daných okolností nebyl důvod považovat tento produkt za riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí, postupem v souladu s čl. 30 odst. 2 směrnice 2001/18/ES předložila Komise dne 29. listopadu 2004 předlohu rozhodnutí požadující, aby Rakousko svou dočasnou ochrannou doložku zrušilo, k posouzení výboru zřízenému podle článku 30 uvedené směrnice.(11) Protože však uvedený výbor nezaujal stanovisko, Komise v souladu s čl. 5 odst. 4 rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[15] předložila Radě návrh týkající se opatření, která mají být přijata.(12) Rada dne 24. června 2005 v souladu s čl. 5. odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES kvalifikovanou většinou tento návrh zamítla.(13) Rada ve svém prohlášení uvedla, že „stále přetrvává určitá nejistota ohledně vnitrostátních ochranných opatření na trhu s geneticky [modifikovanou odrůdou] kukuřice […] T25“, a vyzvala Komisi, „aby shromáždila další poznatky o [uvedeném genetickém modifikovaném organismu] a aby dále posoudila, zda opatření přijaté [Rakouskem] za účelem pozastavení [jeho] uvádění na trh jakožto dočasného preventivního opatření [je] oprávněn[é] a zda schválení [takového organismu] nadále splňuje bezpečnostní požadavky stanovené ve směrnici 2001/18/ES“.(14) V listopadu roku 2005 Komise znovu požádala úřad EFSA o konzultaci, zda existuje vědecké zdůvodnění pro domněnku, že pokračující uvádění kukuřice linie T25 na trh by za podmínek uvedených v souhlasu mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví nebo životní prostředí. Úřad EFSA byl zejména požádán, aby zohlednil veškeré další vědecké informace, které se objevily po předchozím vědeckém stanovisku k bezpečnosti tohoto GMO.(15) Ve svém stanovisku ze dne 29. března 2006[16] dospěl úřad EFSA k závěru, že není důvod domnívat se, že pokračující uvádění kukuřice T25 na trh by za podmínek uvedených v souhlasu mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí.(16) V souladu s čl. 5 odst. 6 rozhodnutí Rady 1999/468/ES předložila Komise Radě návrh, ve kterém požaduje, aby Rakousko své ochranné opatření zrušilo.(17) V souladu s čl. 5 odst. 6 rozhodnutí Rady 1999/468/ES se dne 18. prosince 2006 Rada ve složení pro životní prostředí kvalifikovanou většinou usnesla, že s návrhem nesouhlasí.(18) Ve svém rozhodnutí Rada poukázala na posouzení rizik pro životní prostředí, jak je stanoveno ve směrnici 2001/18/ES, a uvedla, že „je třeba v hodnocení rizik [geneticky modifikovaných organismů] pro životní prostředí systematičtěji zohlednit odlišné zemědělské struktury a regionální ekologické charakteristiky v rámci Evropské unie.“(19) V souladu s čl. 5 odst. 6 rozhodnutí Rady 1999/468/ES předložila Komise pozměněný návrh, v němž požaduje, aby Rakousko zrušilo pouze zákaz dovozu a zpracování na potravinářské a krmivové produkty.(20) Dne 30. října 2007 hlasovala Rada o návrhu a nedosáhla kvalifikované většiny pro ani proti. Komise proto přijala dne 7. května 2008 rozhodnutí 2008/470/ES, v němž požaduje, aby Rakousko podniklo nejpozději do 20 dnů po tomto oznámení kroky potřebné k ukončení zákazu dovozu kukuřice Zea mays L. linie T25 a jejího zpracování na potravinářské a krmivové produkty. Dne 27. května 2008 splnilo Rakousko toto rozhodnutí a změnilo odpovídajícím způsobem své vnitrostátní právní předpisy.(21) Pokud jde o aspekty ochranné doložky týkající se prodeje a využití osiva (pěstování), započalo Rakousko se shromažďováním příslušných vědeckých poznatků, které by podle jeho názoru dočasně oprávnily existenci ochranné doložky, zejména s ohledem na „odlišné zemědělské struktury a regionální ekologické charakteristiky“, jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění rozhodnutí Rady ze dne 18. prosince. V listopadu 2007 předložilo Rakousko Komisi vědecké informace, které z jeho práce vyplynuly.(22) Dne 18. dubna 2008 požádala Komise úřad EFSA, aby v souladu s čl. 29 odst. 1 a čl. 22 odst. 2 a čl. 22 odst. 5 písm. c) nařízení (ES) č. 178/2002 zhodnotil, zda informace předložené Rakouskem obsahují údaje, které mají dopad na posouzení rizika pro životní prostředí u stávajících informací v souvislosti s novými vědeckými poznatky, takže existují dostatečné důvody domnívat se, že kukuřice T25, používaná pro účely stanovené v odpovídajícím souhlasu, představuje riziko pro životní prostředí.(23) Dne 4. prosince 2008 přijal úřad EFSA stanovisko (zveřejněné dne 11. prosince 2008), v němž došel k závěru, že by kukuřice T25 neměla mít nežádoucí účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo životní prostředí v souvislosti s navrhovaným užitím, a znovu potvrdil své předchozí závěry o bezpečnosti kukuřice T25. Vzhledem k informacím předloženým Rakouskem a k rozsáhlé vědecké literatuře zastává navíc úřad EFSA stanovisko, že neexistuje konkrétní důkaz, pokud jde o riziko pro lidské zdraví, zdraví zvířat a životní prostředí, který by oprávnil uplatnění ochranné doložky podle článku 23 směrnice 2001/18/ES na uvádění kukuřice T25 na trh pro její zamýšlené použití v Rakousku. Úřad EFSA dospěl k závěru, že stávající vědecké poznatky nepotvrzují argumenty vznesené Rakouskem a že pěstování kukuřice T25 by nemělo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat a životní prostředí v Rakousku.(24) Za těchto okolností by Rakousko mělo zrušit své ochranné opatření, pokud jde o používání a prodej osiva kukuřice Zea mays L. linie T25.(25) Komise podle rozhodnutí Rady ze dne 18. prosince 2006 a v souladu s čl. 5 odst. 6 druhým pododstavcem rozhodnutí Rady 1999/468/ES znovu předložila návrh opatření, která mají být přijata, a uvědomila o tom Evropský parlament.(26) Ustanovení čl. 5 odst. 6 prvního pododstavce rozhodnutí Rady 1999/468/ES stanoví, že Rada se může usnést o návrhu kvalifikovanou většinou ve lhůtě tří měsíců v souladu s čl. 30 odst. 2 směrnice 2001/18/ES,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Opatření přijatá Rakouskem za účelem zákazu používání a prodeje osiva kukuřice Zea mays L. line T25, jehož uvedení na trh je povoleno rozhodnutím 98/293/ES, nejsou oprávněná podle ustanovení článku 23 směrnice 2001/18/ES.Článek 2Rakousko podnikne nezbytné kroky k ukončení zákazu používání a prodeje osiva kukuřice Zea mays L. linie T25 na svém území a zajistí soulad s tímto rozhodnutím nejpozději do 20 dnů po jeho oznámení.Článek 3Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.V Bruselu dne […] 2009.Za Radupředseda [1] Úř. věst. L 117, 8.5.1990, s. 15.[2] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1.[3] Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1.[4] Úř. věst. L 106, 18.10.2003, s. 1.[5] Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 575/2006 (Úř. věst. L 100, 8.4.2006, s. 3).[6] Stanovisko Vědecké komise pro geneticky modifikované organismy vyžádané Komisí v souvislosti s dovoláním Rakouska na článek 23 směrnice 2001/18/ES, The EFSA Journal (2004) 78, 1–13.[7] Stanovisko Vědecké komise pro geneticky modifikované organismy vyžádané Komisí v souvislosti s geneticky modifikovanými plodinami (kukuřicí linie Bt176, kukuřicí linie MON810, kukuřicí linie T25, řepkou olejnou Topas 19/2 a řepkou olejnou Ms1xRf1) na základě uvedené ochranné doložky podle článku 16 směrnice 90/220/EHS, The EFSA Journal (2006) 338, 1–15.[8] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1.[9] Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 32.[10] Úř. věst. L 117, 8.5.1990, s. 15.[11] Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1.[12] Úř. věst. L 106, 18.10.2003, s. 1.[13] Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 575/2006 (Úř. věst. L 100, 8.4.2006, s. 3).[14] Stanovisko Vědecké komise pro geneticky modifikované organismy vyžádané Komisí v souvislosti s dovoláním Rakouska na článek 23 směrnice 2001/18/ES, The EFSA Journal (2004) 78, 1–13.[15] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[16] Stanovisko Vědecké komise pro geneticky modifikované organismy vyžádané Komisí v souvislosti s geneticky modifikovanými plodinami (kukuřicí linie Bt176, kukuřicí linie MON810, kukuřicí linie T25, řepkou olejnou Topas 19/2 a řepkou olejnou Ms1xRf1) na základě uvedené ochranné doložky podle článku 16 směrnice 90/220/EHS, The EFSA Journal (2006) 338, 1–15.


				|

		52012PC0221

			Návrh ROZHODNUTÍ RADY o přijetí doplňkového programu výzkumu reaktoru s vysokým tokem neutronů na období 2012–2015, který má být prováděn Společným výzkumným střediskem pro Evropské společenství pro atomovou energii /* COM/2012/0221 final - 2012/0111 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
Provoz reaktoru s vysokým tokem neutronů
(HFR) ve vlastnictví Společenství podporuje řada doplňkových
programů výzkumu. Dne 25. května 2009 přijala Rada tříletý
(2009–2011) doplňkový program výzkumu (rozhodnutí Rady 2009/410/Euratom –
Úř. věst. L 132, 29.5.2009, s. 15), který má být prováděn
Společným výzkumným střediskem (JRC) pro Evropské společenství
pro atomovou energii a který se týká provozu reaktoru umístěného v
Institutu pro energii JRC v nizozemském Pettenu.
Na doplňkový program výzkumu na roky
2009–2011 přispěly tři účastnické členské státy,
Nizozemsko, Francie a Belgie, celkovou částkou 35 milionů EUR na toto
tříleté období. Tato částka zahrnovala rezervy na roční
příspěvky do fondu pro vyřazení reaktoru z provozu (rovněž
zahrnovala příspěvek do fondu na vyřazení z provozu na rok 2008,
ve kterém nebyl provoz HFR pokryt předchozím doplňkovým programem.
Současný doplňkový program výzkumu
skončí dne 31. prosince 2011.
Toto sdělení se týká nového
čtyřletého programu provozu HFR (2012–2015).
Komise používá HFR v souladu s dohodou mezi
Euratomem a Nizozemskem ze dne 25. července 1961. Smlouva byla
uzavřena na dobu 99 let. K jejímu uplatňování uzavřely obě
strany dne 31. října 1962 smlouvu o dlouhodobém pronájmu na 99 let
udílející právo in rem („bail emphytéotique“).
HFR má v Evropské unii významnou úlohu.
Hlavním cílem doplňkového programu výzkumu HFR je poskytnout stálý a
spolehlivý tok neutronů pro experimentální účely. Oblasti, které jsou
předmětem vědeckého zkoumání, zahrnují jaderné materiály a
paliva s cílem zvýšit bezpečnost jaderných reaktorů (na principu
štěpení i fúze), dále stárnutí reaktorů a řízení životnosti,
výzkum pokročilých palivových cyklů a nakládání s odpady. HFR slouží
rovněž jako zařízení odborné přípravy pro doktorandy a
absolventy doktorského studia, kteří vykonávají výzkumné činnosti
prostřednictvím vnitrostátních nebo evropských programů.
Reaktor se rovněž využívá pro
komerční produkci radioizotopů pro více než 60 % ze všech deseti milionů
lékařských diagnóz stanovených každoročně v Evropě. Je
hlavním dodavatelem evropských radiofarmaceutických společností v této
oblasti. Díky zeměpisné poloze reaktoru v Evropě je jeho produkce
rychle zasílána do evropských lékařských zařízení. To má zásadní
význam pro většinu aktuálně používaných izotopů s krátkým
poločasem rozpadu.
2. KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
A POSOUZENÍ DOPADŮ
Z členských států, jež byly
konzultovány vzhledem k jejich výzkumné činnosti v jaderné oblasti,
souhlasily tři členské státy (Nizozemsko, Francie a Belgie) s tím, že
budou přispívat k financování HFR.
3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Právním základem je článek 7 Smlouvy o
Euratomu.
4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Na základě finančního výkazu tohoto
nového doplňkového programu se očekávají příspěvky od
tří zúčastněných členských států, totiž od Nizozemska,
Francie a Belgie. Příspěvky od těchto tří členských
států činí 31,400 milionu EUR. Tyto částky spolu s
očekávanými komerčními příjmy zajišťují dostatečný
provozní rozpočet k vyrovnání prognózovaných nákladů reaktoru v
období 2012–2015. Je třeba uvést, že rozpočet obsahuje rezervy na
vyřazení reaktoru z provozu, jakož i náklady související s dodávkami
energií, pojištěním a nakládáním s vyhořelým palivem.
Komise potvrzuje prohlášení uvedené v zápisu
ze zasedání Rady ze dne 27. června 1996, v němž uvedla, že
„HFR může na základě přiměřeného financování
přispívat k uplatňování programů Společenství, ať
již v souvislosti s rámcovými programy nebo mimo ně. Tato
účast bude probíhat buď na základě hospodářské
soutěže, nebo formou ozařovacích služeb pro ústavy Společného
výzkumného střediska v rámci jejich příslušných činností.“
To znamená, že Komise nebude přispívat na provozní náklady HFR
finančními prostředky ze svého institucionálního rozpočtu, a to
ani na náklady na údržbu nebo opravu reaktoru.
5. DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE
Nepoužije se.
2012/0111 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTÍ RADY
o přijetí doplňkového programu
výzkumu reaktoru s vysokým tokem neutronů na období 2012–2015, který má
být prováděn Společným výzkumným střediskem pro Evropské
společenství pro atomovou energii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského
společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 7 této
smlouvy,
s ohledem na návrh
Komise,
po konzultaci
s Výborem pro vědu a techniku[1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       V rámci Evropského
výzkumného prostoru reaktor s vysokým tokem neutronů (dále jen „HFR“)
v Pettenu je a na určitou dobu zůstane významným
prostředkem, který má Společenství k dispozici k tomu, aby
přispíval k naukám o materiálech, k testování materiálů,
k nukleární medicíně a k výzkumu bezpečnosti reaktorů
v oblasti jaderné energie.
(2)       Provoz HFR podporovala série
doplňkových programů výzkumu, z nichž poslední, zřízený
rozhodnutím Rady 2009/410/Euratom ze dne 25. května 2009 o přijetí doplňkového
programu výzkumu, který má být prováděn Společným výzkumným
střediskem pro Evropské společenství pro atomovou energii, skončil
dne 31. prosince 2011[2].
(3)       Protože HFR je nadále
potřebný jakožto nenahraditelná infrastruktura pro výzkum
Společenství v oblasti zlepšení bezpečnosti jaderných
reaktorů, ochrany zdraví včetně vývoje lékařských
izotopů pro lékařský výzkum, jaderné fúze, základního výzkumu a
vzdělávání i nakládání s odpady včetně možnosti studovat
bezpečnostně relevantní chování jaderných paliv pro reaktorové
systémy, jež jsou předmětem zájmu v Evropě, mělo by se
v jeho provozu podle tohoto doplňkového programu výzkumu pokračovat
do konce roku 2015.
(5)       Pro svůj zvláštní zájem
na dalším provozu HFR by měly, jak samy naznačily, Nizozemsko,
Francie a Belgie tento program financovat prostřednictvím finančních
příspěvků do souhrnného rozpočtu Evropských
společenství ve formě účelově vázaných příjmů.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Doplňkový program výzkumu pro provoz HFR
(dále jen „program“), jehož cíle jsou uvedeny v příloze I, se přijímá
na dobu čtyř let počínaje 1. lednem 2012.
Článek 2
Finanční příspěvek považovaný
za nezbytný k realizaci programu činí 31,400 milionu EUR. Rozpis této
částky je stanoven v příloze II. Tento příspěvek se
považuje za účelově vázaný příjem v souladu s čl.
18 odst. 2 nařízení Rady č. 1605/2002[3].
Článek 3
1.           Řízením programu je
pověřena Komise. Za tímto účelem využívá služeb Společného
výzkumného střediska.
2.           Správní rada Společného
výzkumného střediska je o provádění programu
průběžně informována.
Článek 4
Komise předloží Evropskému parlamentu
a Radě zprávu v polovině období a závěrečnou zprávu
o provádění tohoto rozhodnutí.
Článek 5
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem
vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne
1. ledna 2012.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne
Za Radu
předseda
PŘÍLOHA I
VĚDECKOTECHNICKÉ CÍLE
Hlavní cíle programu
jsou tyto:
1. Zajistit
bezpečný a spolehlivý provoz HFR tak, aby se zaručila dostupnost toku
neutronů pro experimentální účely.
2. Umožnit efektivní
využívání HFR výzkumnými instituty v široké škále oborů: zlepšení
bezpečnosti jaderných reaktorů, ochrana zdraví včetně
vývoje lékařských izotopů, jaderná fúze, základní výzkum a
vzdělávání a nakládání s odpadem včetně možnosti studia
bezpečnostních otázek jaderných paliv pro reaktorové systémy, jež jsou
předmětem zájmu v Evropě.
___________________________________________________________________________
PŘÍLOHA II
ROZDĚLENÍ PŘÍSPĚVKŮ
Příspěvky
na program pocházejí z Nizozemska, Francie a Belgie.
Příspěvky
jsou rozděleny takto:
Nizozemsko: 29,000 milionu EUR;
Francie: 1,200 milionu EUR
Belgie: 1,200 milionu EUR
Celkem: 31,400
milionu EUR.
Tyto příspěvky se platí do
souhrnného rozpočtu Evropských společenství a musí být
účelově vázány na tento program.
Uvedené příspěvky jsou pevně
stanovené a nepodléhají revizi v souvislosti se změnami provozních
nákladů a nákladů na údržbu a vyřazení z provozu.
.
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové
linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název návrhu/podnětu
Doplňkový
program výzkumu reaktoru s vysokým tokem neutronů na období 2012–2015,
který má být prováděn Společným výzkumným střediskem pro
Evropské společenství pro atomovou energii
1.2.        Příslušné oblasti
politik podle členění ABM/ABB
Hlava 10:       Činnosti
přímého výzkumu
Kapitola
10 04:          Dokončení předchozích rámcových programů a další
činnosti
Článek
10 04 04:       Provoz reaktoru s vysokým tokem neutronů (HFR)
1.3.        Povaha návrhu/podnětu
x Návrh/podnět
se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
¨ Návrh/podnět se týká prodloužení
stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem
Reaktor
s vysokým tokem neutronů (HFR) hraje v Evropské unii významnou roli
při podpoře produkce lékařských radioizotopů,
bezpečných jaderných technologií, v oblasti výzkumu stárnutí
jaderných elektráren a prodloužení jejich životnosti, transmutace aktinidů
s dlouhým poločasem rozpadu s cílem vyšší bezpečnosti
skladování odpadu, zlepšování bezpečnosti paliv a studií
k bezpečnosti paliv pro nové bezpečnější reaktory.
V
základním výzkumu se kromě toho neutronové svazky využívají ke studiu
struktury materiálů. Tato oblast se stále vyvíjí a přispívá ke
zjištění, jakými mechanismy dochází k narušování materiálů a jak lze
tyto mechanismy zmírnit ke zvýšení bezpečnosti současných elektráren.
V oblasti jaderné fúze se provádí řada projektů pro zkoušení
konstrukčních a plodicích materiálů pro budoucí reaktory pro jadernou
fúzi.
1.4.2.     Specifické cíle a
příslušné aktivity ABM/ABB
Hlavním
cílem doplňkového programu pro HFR je bezpečný a spolehlivý provoz
HFR. Tato činnost zahrnuje normální užívání zařízení po maximální
provozní dobu a dodávání toku neutronů pro experimenty a produkci
lékařských izotopů.
1.4.3.     Očekávané výsledky a
dopady
Údaje
o ozařování a výsledky z široké škály disciplín, včetně:
zlepšení bezpečnosti jaderných reaktorů, vývoje lékařských
izotopů pro lékařský výzkum, výzkumu materiálů pro fúzní
reaktor, základního jaderného výzkumu a vzdělávání, otázek nakládání s
odpadem a jaderných paliv pro novou bezpečnější generaci reaktorových
systémů.
1.4.4.     Ukazatele výsledků a
dopadů
Komise
má povinnost řídit doplňkový program výzkumu a následně podat
zprávu o technickém stavu provozu reaktoru, jeho vědeckém využití a jeho
rozpočtové situaci. JRC (Ústav pro energetiku a dopravu) vypracuje
pololetní zprávu zahrnující tyto položky:
1)      technickou zprávu s údaji o provozu HFR;
2)      souhrnný popis hlavních vědeckých
úspěchů;
3)      stav činností týkajících se oprav a
údržby;
4)      stav rozpočtu, pokud jde o
příjmy z členských států a použití rozpočtu
doplňkového programu výzkumu (včetně rezerv na vyřazení z
provozu, nákladů na řízení, plateb provozovateli atd.).
1.5.        Odůvodnění
návrhu/podnětu
1.5.1.     Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
Cílem
HFR je podpořit činnosti výzkumu a vývoje účastnických
členských států v oblasti bezpečnosti jaderných zařízení a
palivového cyklu, nakládání s odpady, termonukleární fúze, základního výzkumu a
kapacit odborné přípravy.
HFR
zůstává aktivní při zvyšování bezpečnosti reaktorů.
Koordinace prací, předávání a rozšiřování výsledků
a podpora harmonizace probíhají prostřednictvím evropských sítí.
HFR
rovněž poskytuje lékařské radioizotopy.
1.5.2.     Přidaná hodnota ze
zapojení EU
Přidaná
hodnota výzkumných činností HFR souvisí s přeshraničními
účinky a s úsporami z rozsahu, které členským státům
umožňují snížení investic do výzkumu. Intervence na evropské úrovni je
v jaderné oblasti opodstatněná.
Reaktor
se rovněž využívá pro komerční produkci radioizotopů pro více
než 60 % z 10 milionů lékařských diagnóz stanovených
každoročně v Evropě. Pro evropský lékařský sektor
(nemocnice, kliniky, lékaře…) je to velmi významné zařízení, protože
se tyto radioizotopy využívají v různých oblastech medicíny, většinou
však pro prevenci a léčbu rakoviny. Vzhledem k tomu, že produkuje
většinou izotopy s krátkým poločasem rozpadu, existuje k němu
velmi málo alternativ. Díky zeměpisné poloze reaktoru v Evropě je
jeho produkce rychle zasílána do evropských lékařských středisek.
1.5.3.     Závěry vyvozené
z podobných zkušeností v minulosti
Dodávky
technecia Tc-99m pro lékařské účely v současnosti závisejí na
neudržitelně malém počtu produkčních reaktorů, mezi
něž patří HFR. Vzhledem k tomu, že byly uvedené reaktory
postaveny v 50. a 60. letech 20. století, blíží se ke konci své
životnosti, což vyvolává zvýšenou potřebu odstávek pro údržbu a stále
častější neplánované přerušení produkce. V polovině května 2009 kanadský
reaktor NRU (výrobce lékařských izotopů) ukončil provoz a
zůstal mimo provoz po zbytek roku 2009, což vedlo k soustavnému
nedostatku lékařských izotopů po celém světě. V roce 2010
byl HFR odstaven z důvodu opravy potrubí dna reaktoru (Bottom Plug
Liner) a tento výpadek ovlivnil dodávky lékařských izotopů.
1.5.4.     Provázanost a možná
synergie s dalšími relevantními nástroji
Navrhovaný
doplňkový program výzkumu bude řešit různé vědecké a
technologické úkoly s cílem splnit krátkodobé a dlouhodobé cíle Evropského
strategického plánu pro energetické technologie (plán SET) Technologické
platformy pro udržitelnou jadernou energii (SNE-TP). Bude také zahrnovat
činnosti úzce spojené se segmentem sedmého rámcového programu
věnovaným Euratomu (na období 2012–2013) a následujícími rámcovými
programy.
1.6.        Doba trvání akce
a finanční dopad
x Časově omezený návrh/podnět
–
x Návrh/podnět s platností od [1. ledna] 2012 do [31.
prosince] 2015
–
x Finanční dopad od roku 2012 do roku 2016
1.7.        Předpokládaný
způsob řízení[4]
x Přímé centralizované řízení Komisí
Poznámky
Komise
vlastní HFR v souladu s dohodou mezi Euratomem a Nizozemskem ze dne
25. července 1961 (pronájem na 99 let). Za provoz HFR odpovídá
držitel provozní licence NRG (Nizozemsko), což umožňuje provoz a využívání
na základě nezávislého a udržitelného právního režimu. Doplňkový
program výzkumu, jejž řídí JRC, poskytuje další příjem určený na
výzkum pro financující členské státy.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla pro sledování a
podávání zpráv
Povinností
Komise je řídit doplňkový program výzkumu a následně podávat
zprávy o:
i)
technickém stavu provozu reaktoru,
ii)
jeho vědeckém využití,
iii)
jeho rozpočtové situaci, pokud jde o finanční příjmy z
členských států, a
iv)
provedených platbách.
Program
je zahrnut do plánovacího cyklu ABM Společného výzkumného střediska a
do ročního plánu řízení. Monitorování vyhlášených cílů se tedy
zahrne do výroční zprávy o činnosti JRC.
JRC
kromě toho vypracuje pololetní zprávu. Tato zpráva se bude věnovat
řízení doplňkového programu výzkumu a bude se zabývat těmito
tématy:
-
podáním technické zprávy s údaji o provozu HFR;
-
souhrnným popisem hlavních vědeckých úspěchů;
-
stavem činností týkajících se údržby;
-
stavem rozpočtu, pokud jde o příjmy z členských států
a použití rozpočtu doplňkového programu výzkumu (včetně
rezerv na vyřazení z provozu, nákladů na řízení atd.).
2.2.        Systém řízení
a kontroly
2.2.1.     Zjištěná rizika
Tento
program je pokračováním předchozího doplňkového programu
výzkumu. Jeho vypracování bylo předmětem interního posouzení ze
strany účastnických členských států, které zhodnotily rizika
spojená s jejich účastí.
2.2.2.     Předpokládané metody
kontroly
Zpráva
v polovině období a závěrečná zpráva budou věnovány
řízení doplňkového programu výzkumu a budou se věnovat
technickým, vědeckým a rozpočtovým otázkám včetně rezerv na
vyřazení z provozu atd.
2.3.        Opatření k zamezení
podvodů a nesrovnalostí
Audit
a interní kontrolu výše uvedeného podávání zpráv provádějí úředníci
JRC, přičemž se zabývají jak technickými, tak rozpočtovými
aspekty. Účetní dvůr získá přístup ke všem auditům a
interním kontrolám.
Budou
nadále přijímána vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a
podvodů a budou podniknuty nezbytné kroky k zpětnému
získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně
použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom)
č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví
finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských
společenství, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002
ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu
nařízení, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18.
prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských
společenství[5],
nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu
1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za
účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství
proti podvodům a jiným nesrovnalostem[6]
a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999
o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům
(OLAF)[7].
Kontrolu
oběhu štěpných materiálů zajišťuje Euratom a Mezinárodní
agentura pro atomovou energii (MAAE).
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.        Okruhy víceletého
finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
·      Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název…...….] || RP/NRP[8] || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1a || Článek 10 04 04 – Provoz reaktoru s vysokým tokem neutronů (HFR) Položka 10 04 04 – Provoz reaktoru s vysokým tokem neutronů (HFR) – Doplňkový program HFR[9] || RP || NE || NE || NE || ANO
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
Nepoužije se
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || 1a || „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“
 GŘ: JRC ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok ≥2016 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie: 10 04 04 02 || Závazky || (1) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Platby || (2) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie: Nepoužije se ||   || (3) || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno
 CELKEM prostředky pro GŘ JRC || Závazky || =1 +3 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Platby || =2 +3 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Platby || (5) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1a víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Platby || =5+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
Má-li návrh/podnět dopad na více
okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Platby || (5) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Platby || =5+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 GŘ: JRC ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok ≥2016 || CELKEM
  Lidské zdroje || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno
  Ostatní správní výdaje || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno
 GŘ JRC CELKEM || Prostředky || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno || neuvedeno
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok ≥2016 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Platby || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
3.2.2.     Odhadovaný dopad na
operační prostředky
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
–
x Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL: Bezpečný a spolehlivý provoz HFR
 - Výstup || Provozní dny s plným výkonem || neuvedeno || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 1 000 || p.m.
 Mezisoučet za specifický cíl || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 1 000 || p.m.
 NÁKLADY CELKEM ||   || p.m. ||   || p.m. ||   || p.m. ||   || p.m. ||   || p.m.
3.2.3.     Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
x Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok ≥ 2016 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní správní výdaje ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.2.   Odhadované potřeby
v oblasti lidských zdrojů
–
x Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v celých
číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[10]
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || – v ústředí ||   ||   ||   ||
 – při delegacích ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||
 CELKEM ||   ||   ||   ||
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Jediným úkolem, který vykonává JRC, je řízení doplňkového programu. To je prováděno prostředky plně financovanými z účelově vázaného příjmu pocházejícího z doplňkového programu výzkumu.
 Externí zaměstnanci || Nepoužije se
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
–
x Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým
finančním rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Nepoužije
se
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce.
Nepoužije
se
3.2.5.     Příspěvky
třetích stran
–
¨ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích
stran.
–
x Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího
odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Celkem
 Nizozemsko || 7,250 || 7,250 || 7,250 || 7,250 || 29,000
 Francie || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 1,200
 Belgie || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 1,200
 Spolufinancované prostředky CELKEM || 7,850 || 7,850 || 7,850 || 7,850 || 31,400
Doplňkový program výzkumu vyžaduje pouze
rozpočtovou strukturu (p.m.) určenou k obdržení vyčleněných
prostředků od účastníků. Uvedené částky
vypočítaly dotyčné členské státy s cílem uvést do rovnováhy
předpokládané náklady reaktoru za období 2012–2015 při
zohlednění očekávané úrovně komerčních příjmů.
Komise v žádném případě neuhradí provozní schodek ani případné
náklady na údržbu nebo opravu.
3.3.        Odhadovaný dopad na
příjmy
–
¨  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
x Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨         dopad na vlastní zdroje
–
x        dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu
 Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015
 Položka 6 2 2 1 ||   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
Položka
6 2 2 1 – Příjem z provozu HFR, který se má použít na poskytnutí
doplňkových prostředků – Účelově vázaný příjem
Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy.
Doplňkový
program výzkumu je financován z příspěvků účastnických
členských států vypočítaných na základě rozpočtu na
období 2009–2011, aktualizovaného o odhadovanou inflaci v období let 2012 až
2015.
[1]               Zápis ze zasedání Výboru pro vědu a techniku ze dne
17. února 2012.
[2]               Úř. věst. L 132, 29.5.2009, s. 15.
[3]               Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze
dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o
souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L
248, 16.9.2002, s. 1).
[4]               Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[5]               Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
[6]               Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
[7]               Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
[8]               RP
= rozlišené prostředky, NRP = nerozlišené prostředky.
[9]               Položka 10 04 04 02 „Provoz reaktoru s vysokým tokem
neutronů (HFR) – Doplňkové programy HFR (2009 až 2011)“ bude
přejmenována na „Provoz reaktoru s vysokým tokem neutronů (HFR) –
Doplňkové programy HFR“; díky odstranění odkazu na konkrétní
období bude platná pro jakýkoli budoucí doplňkový program, jenž může
být přijat pro provoz HFR.
[10]             SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.


				|

		52012PC0527

			Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění rozhodnutí č. 574/2007/ES s cílem zvýšit míru spolufinancování ze strany Fondu pro vnější hranice pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi /* COM/2012/0527 final - 2012/0253 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
·
Odůvodnění a cíle
Trvající
finanční a hospodářská krize zvyšuje tlak na vnitrostátní
finanční zdroje za stavu, kdy členské státy snižují své
rozpočty. V této souvislosti je obzvláště důležité
zaručit hladké provedení programů přijatých v rámci
čtyř fondů zřízených jako součást obecného programu
„Solidarita a řízení migračních toků“ (dále jen „fondy“).
Tím by se zajistil přísun peněz do ekonomiky.
Provádění
programů je ovšem často obtížné vzhledem k problémům s likviditou
způsobeným rozpočtovými omezeními, jež mají nezřídka za následek
škrty ve výdajích a následně ještě prohlubují problémy
v době déle trvající krize. To platí zejména v těch
členských státech, které byly současnou krizí postiženy nejvíce a
obdržely finanční pomoc v rámci programu z evropského mechanismu
finanční stabilizace (EFSM), z Evropského nástroje finanční stability
(EFSF) či formou dvoustranné půjčky, pokud jde o země
eurozóny, nebo z mechanismu platební bilance (BoP) pro země, jež
nejsou součástí eurozóny. Zatím o finanční pomoc v rámci
různých podpůrných mechanismů požádalo šest zemí,
včetně Řecka, které rovněž obdrželo finanční pomoc
ještě před zřízením EFSM formou dvoustranných půjček.
Těchto šest zemí se také s Komisí dohodlo na makroekonomickém ozdravném
programu. Jedná se o tyto země: Maďarsko, Rumunsko, Lotyšsko (v rámci
mechanismu platební bilance), Portugalsko, Řecko a Irsko (v rámci EFSM,
EFSF či dvoustranně). Je nutné podotknout, že
v případě Maďarska platnost programu vypršela v roce 2010
a u Lotyšska na začátku roku 2012.
Aby bylo
zaručeno, že členské státy, které čerpají z mechanismu
finanční podpory (nebo jakýkoli další členský stát, jehož se taková
pomoc může týkat v budoucnu), i nadále prováděly programy
přijaté v rámci fondů a uvolňovaly prostředky na
projekty, obsahuje tento návrh ustanovení, která by Komisi umožnila ve vztahu
k těmto zemím zvýšit míru spolufinancování ze strany Unie pro
jakýkoli nástroj financování, a to na dobu, po kterou čerpají finanční
pomoc z jednoho z podpůrných mechanismů. Tím se členským
státům poskytnou dodatečné finanční zdroje a usnadní další
praktické provádění programů.
·
Obecné souvislosti
Není pochyb o tom,
že prohlubující se finanční krize v některých členských
státech má zásadní vliv na reálnou ekonomiku, mimo jiné z důvodu výše
nakumulovaného dluhu a obtíží, kterým čelí vlády, když si na trhu
chtějí půjčovat peníze za udržitelné náklady.
Komise velmi
aktivně předkládala návrhy, jak na současnou finanční krizi
a její sociálně-ekonomické dopady nejlépe reagovat. Její tři návrhy,
jak tyto otázky řešit, byly přijaty. Prvním se reviduje nařízení
(ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální
rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti s cílem zvýšit
částku příspěvku Unie, která se vyplácí prostřednictvím
průběžných plateb a plateb konečného zůstatku, až o 10
procentních bodů nad současnými limity (nařízení (EU) č.
1311/2011 ze dne 13. prosince 2011). Druhý návrh reviduje nařízení Rady
(ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského
zemědělského fondu pro rozvoj venkova s cílem zvýšit míru
příspěvku fondů až na 95 % v regionech způsobilých podle
konvergenčního cíle, nejvzdálenějších regionech a na menších
ostrovech v Egejském moři a na úroveň 85 % v dalších regionech
(nařízení (EU) č. 1312/2011 ze dne 19. prosince 2011). Třetí
návrh reviduje nařízení (ES) č. 1198/2006 o Evropském rybářském
fondu a umožňuje zvýšit částku příspěvku Unie
prostřednictvím průběžných plateb a plateb konečného
zůstatku až o 10 procentních bodů nad současnými limity
(nařízení (EU) č. 387/2012 ze dne 19. dubna 2012).
·
Platné předpisy v oblasti návrhu
Článek 16 rozhodnutí Evropského
parlamentu a Rady č. 574/2007/ES ze dne 23. května 2007 o
zřízení Fondu pro vnější hranice na období 2007 až 2013 jako
součásti obecného programu „Solidarita a řízení migračních
toků“ stanoví, že míra spolufinancování ze strany Unie u podpořených
opatření v zásadě nepřesahuje 50 %. Článek 16 taktéž
stanoví, že tato míra spolufinancování ze strany Unie může být zvýšena na
75 %, jestliže se na dotyčný členský stát vztahuje Fond soudržnosti
nebo pokud opatření řeší konkrétní priority uvedené ve strategických
pokynech.
·
Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
Návrh je v souladu s ostatními návrhy a iniciativami přijatými
Evropskou komisí v reakci na finanční krizi.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ
ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ
·
Konzultace zúčastněných stran
S externími zúčastněnými stranami nebyly vedeny konzultace.
·
Sběr a využití výsledků odborných
konzultací
Nebylo třeba využít externích odborných konzultací.
·
Analýza dopadů
Návrh Komisi umožní uplatnit vyšší míry
spolufinancování u zemí, které pobírají podporu z jednoho z podpůrných
mechanismů.
Nebude třeba dodatečného
rozpočtu, jelikož roční vnitrostátní příděl prostředků
z fondů pro země a programy na programové období 2007–2013 se
nemění.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
·
Shrnutí návrhu
Navrhuje se změnit článek 16
rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES s cílem
umožnit, aby byla míra spolufinancování ze strany Unie, jenž se vtahuje na
programy Fondu pro vnější hranice dotyčných členských
států, zvýšena o 20 procentních bodů, jestliže tyto státy pobírají
podporu z jednoho z podpůrných mechanismů.
Jakmile je přijato rozhodnutí poskytující
finanční pomoc členskému státu, který je zahrnut do jednoho z
podpůrných mechanismů, tento členský stát může Komisi
předložit buď návrh ročního programu, nebo návrh
přepracovaného ročního programu, a tím žádat o zvýšení míry
spolufinancování ze strany Unie.
Aby mohl členský stát oprávněně
uplatnit zvýšenou míru spolufinancování ze strany Unie, musí zároveň
v momentě předložení návrhu ročního programu, nebo návrhu
přepracovaného ročního programu čerpat podporu z jednoho z
podpůrných mechanismů. Jakmile je ovšem nějaké opatření
zvláštního ročního programu spolufinancováno zvýšenou mírou
spolufinancování ze strany Unie, zůstává v tomto režimu až do
uplynutí období způsobilosti souvisejícího ročního programu nezávisle
na tom, zda dotyčný členský stát stále čerpá podporu z jednoho z
podpůrných mechanismů.
·
Právní základ
Právním základem
je rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES ze dne
23. května 2007 o zřízení Fondu pro vnější hranice na
období 2007 až 2013 jako součásti obecného programu „Solidarita a řízení
migračních toků“. Na základě zásady sdíleného řízení mezi
Komisí a členskými státy obsahuje toto rozhodnutí ustanovení o procesu
programování a rovněž o opatřeních týkajících se řízení
programů (včetně finančního), jejich monitorování,
finanční kontroly a hodnocení projektů.
·
Zásada subsidiarity
Návrh je v souladu
se zásadou subsidiarity, pokud jde o jeho účel poskytnout větší
podporu z fondů některým členským státům, které mají vážné
obtíže, zejména problémy s hospodářskou a finanční stabilitou a
se zhoršením stavu schodku a zadlužení a zpomalením hospodářského
růstu, což odráží vnitřní strukturální problémy a mezinárodní
hospodářské a finanční prostředí. V této souvislosti je nezbytné
vytvořit na úrovni Evropské unie přechodný mechanismus, který
Evropské unie umožní v rámci fondů spolufinancovat náklady na základě
ověřených výdajů s použitím vyšší míry spolufinancování.
·
Zásada proporcionality
Návrh je v souladu se zásadou proporcionality.
Tento návrh je
skutečně přiměřený, neboť významně poskytuje
zvýšenou podporu z fondů členským státům nacházejícím se v
obtížích nebo ohroženým závažnými obtížemi způsobenými mimořádnými
událostmi, které nemohou ovlivnit a které spadají pod podmínky nařízení
Rady (EU) č. 407/2010 (o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace,
EFSM) nebo které ze stejných důvodů čerpají finanční
podporu z Evropského nástroje finanční stability (EFSF), evropského
mechanismu stability (ESM), nebo státům nacházejícím se v obtížích nebo
vážně ohroženým obtížemi, které se týkají jejich platební bilance a které
spadají pod podmínky nařízení Rady (ES) č. 332/2002. Tato
skutečnost by se taktéž vztahovala na Řecko, které obdrželo
finanční pomoc na základě zvláštní dohody mimo rámec podpůrných
mechanismů, konkrétně dohody mezi věřiteli a mezivládní
dohody o mechanismu úvěrů v eurozóně.
·
Volba nástroje
Navrhovaný nástroj: rozhodnutí.
Jiné nástroje by nebyly vhodné z těchto důvodů:
Komise prozkoumala
možnosti, které skýtá právní rámec, a s ohledem na dosavadní zkušenosti
považuje za nutné navrhnout změny rozhodnutí. Cílem tohoto přezkumu
je dále usnadnit spolufinancování opatření tak, aby se urychlilo jejich
provádění i dopad takových investic na reálnou ekonomiku.
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Návrh nebude mít
žádný dopad na položky závazků, jelikož se nenavrhují změny
maximálních částek financování z fondů, které jsou stanoveny v
ročních programech v programovém období 2007–2013.
Z návrhu je
patrná ochota Komise podpořit úsilí členských států při
řešení finanční krize. Změna poskytne dotčeným
členským státům nezbytné prostředky na podporu projektů a
oživení ekonomiky.
2012/0253 (COD)
Návrh
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
kterým se mění rozhodnutí č.
574/2007/ES s cílem zvýšit míru spolufinancování ze strany Fondu pro
vnější hranice pro některé členské státy, jejichž finanční
stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným
legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Rozhodnutí Evropského
parlamentu a Rady č. 574/2007/ES ze dne 23. května 2007[1] zřizuje Fond pro
vnější hranice na období 2007 až 2013 jako součást obecného programu
„Solidarita a řízení migračních toků“ a stanoví míry
spolufinancování ze strany Unie u opatření podpořených tímto fondem.
(2)       Nebývale závažná světová
finanční krize a hospodářský útlum vážně poškodily hospodářský
růst a finanční stabilitu a vyvolaly podstatné zhoršení
finančních, hospodářských a sociálních podmínek v několika
členských státech. Některé členské státy čelí vážným
obtížím nebo jim takové obtíže hrozí, zejména pokud jde o jejich finanční
a hospodářskou stabilitu, což vede ke zhoršení stavu jejich schodku a
dluhu a ohrožuje hospodářský růst, přičemž tato negativní
situace je ještě zesílena mezinárodním hospodářským a finančním
prostředím.
(3)       Přestože již byla
přijata řada významných opatření, která mají vyvážit negativní
vlivy finanční krize, její dopad na reálnou ekonomiku, trh práce a
společnost je pociťován v mnoha směrech. Tlak na vnitrostátní
finanční zdroje vzrůstá, a proto by měly být cestou maximálního
a optimálního využívání financování Unie urychleně podniknuty další kroky
k jeho zmírnění.
(4)       Nařízení Rady (ES)
č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém
střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských
států[2],
stanoví, že Rada poskytne střednědobou finanční pomoc, pokud je
platební bilance členského státu, který nepřijal euro, v obtížích
nebo jí takové obtíže vážně hrozí.
(5)       Rumunsku byla rozhodnutím
Rady 2009/459/ES[3]
taková finanční pomoc poskytnuta.
(6)       Dne 9. května 2010
přijala Rada komplexní balíček opatření, včetně a)
nařízení Rady o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace[4] na základě čl. 122
odst. 2 Smlouvy a b) Evropský nástroj finanční stability s cílem
poskytovat finanční podporu členským státům eurozóny, které
čelí obtížím způsobeným výjimečnými okolnostmi, na něž tyto
členské státy neměly vliv, k zajištění finanční stability
eurozóny jako celku i jejích členských států.
(7)       Prováděcími rozhodnutími
Rady 2011/77/EU[5]
a 2011/344/EU[6]
poskytla Unie finanční pomoc Irsku a Portugalsku z evropského mechanismu
finanční stabilizace. Tyto země taktéž obdržely prostředky z
Evropského nástroje finanční stability.
(8)       Dohoda mezi
věřiteli a dohoda o mechanismu úvěrů uzavřené ve
prospěch Řecka dne 8. května 2010 vstoupily v platnost dnem 11.
května 2010. Dne 12. března 2012 ministři financí 17
členských států eurozóny přerušili první program a schválili
druhý program finanční pomoci Řecku. Bylo rozhodnuto o tom, že druhý
program bude financován prostřednictvím Evropského nástroje finanční
stability, který zároveň vyplatí zbývající částku, kterou měla
eurozóna přispět v rámci prvního programu.
(9)       Dne 2. února 2012
podepsali ministři financí ze 17 členských států eurozóny
Smlouvu o založení Evropského mechanismu stability. Podle uvedené smlouvy, jež navazuje na rozhodnutí Evropské rady
2011/199/EU ze dne 25. března 2011, kterým se mění článek 136 Smlouvy
o fungování Evropské unie, pokud jde o mechanismus stability pro členské
státy, jejichž měnou je euro[7],
se Evropský mechanismus stability po vstupu v platnost v polovině roku
2012 stává primárním poskytovatelem finanční pomoci členským
státům eurozóny. Toto rozhodnutí by již
tedy mělo vzít Evropský mechanismus stability v potaz.
(10)     Evropská rada ve svých
závěrech ze dne 23. a 24. června 2011 uvítala záměr Komise
posílit součinnost mezi úvěrovým programem pro Řecko a fondy
Unie a podpořila snahy zaměřené na zvýšení schopnosti Řecka
využívat prostředků z fondů Unie, aby se zaměřením
pozornosti na zvyšování konkurenceschopnosti a vytváření pracovních míst
podpořily růst a zaměstnanost. Rada také uvítala a
podpořila souhrnný program technické pomoci Řecku, na jehož
přípravě se podílí Komise spolu s členskými státy. Tato
změna rozhodnutí č. 574/2007/ES přispívá k úsilí na
posílení uvedené součinnosti.
(11)     Vzhledem
k výjimečným okolnostem bylo nařízení (EU) č. 1083/2006 o
obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském
sociálním fondu a Fondu soudržnosti změněno nařízením (EU)
č. 1311/2011 s cílem umožnit zvýšení míry spolufinancování
uplatňované v rámci strukturálních fondů a Fondu soudržnosti pro
ty členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena závažnými
obtížemi[8].
Podobný přístup byl přijat vůči těm samým
členským státům v rámci Evropského zemědělského fondu pro
rozvoj venkova (nařízení (EU) č. 1312/2011, kterým se mění
nařízení (ES) č. 1698/2005)[9]
a v rámci Evropského rybářského fondu (nařízení (EU) č.
387/2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 1198/2006)[10]. Podobně by uvedené
členské státy měly být podpořeny i v rámci čtyř
fondů ustavených jako součásti obecného programu „Solidarita
a řízení migračních toků“, jmenovitě Fond pro
vnější hranice, Evropský návratový fond, Evropský uprchlický fond a
Evropský fond pro integraci státních příslušníků třetích zemí
(dále jen „fondy“) pro období 2007–2013.
(12)     Fondy představují
klíčový nástroj pro pomoc členským státům v řešení významných
problémů v oblasti migrace, azylu a vnějších hranic, jako
například vývoj komplexní přistěhovalecké politiky Unie
z účelem zvýšení konkurenceschopnosti a sociální soudržnosti Unie a
dále vytvoření společného evropského azylového systému.
(13)     V zájmu zjednodušení
řízení financování Evropské unie v oblasti migrace, azylu a
vnějších hranic a zlepšení dostupnosti prostředků pro
členské státy za účelem provádění jejich ročních
programů v rámci fondů je nezbytné, dočasně a aniž by bylo
dotčeno programové období 2014–2020, zajistit zvýšení míry
spolufinancování ze strany Unie v rámci fondů o částku, která bude
odpovídat dvaceti procentním bodům nad v současnosti
uplatňovanými mírami spolufinancování, a to ve vztahu k těm členským
státům, jejichž finanční stabilita je postižena závažnými obtížemi.
To znamená, že roční vnitrostátní příděl prostředků
z fondů zůstane v souladu se základními akty
nezměněn, přičemž vnitrostátní spolufinancování bude
odpovídajícím způsobem sníženo. Probíhající roční programy bude
zapotřebí přepracovat, aby se zohlednily změny, které vychází
z uplatnění zvýšené míry spolufinancování ze strany Unie.
(14)     Členský stát, který má v
úmyslu využít zvýšené míry spolufinancování, by měl Komisi poskytnout
písemné stanovisko spolu se svým návrhem ročního programu, nebo návrhem
přepracovaného ročního programu. V tomto svém stanovisku by
měl dotyčný členský stát uvést odkaz na příslušné
rozhodnutí Rady a nebo jakékoli jiné příslušné rozhodnutí, které jej
činí způsobilým pro využívání zvýšené míry spolufinancování ze strany
Unie.
(15)     Dosud nevídaná krize
ovlivňující mezinárodní finanční trhy a způsobující
hospodářský útlum vážně poškodila finanční stabilitu
několika členských států. Vzhledem k tomu, že je nutná
rychlá reakce v zájmu prevence negativních dopadů na celé
hospodářství, mělo by toto rozhodnutí vstoupit v platnost co
nejdříve.
(16)     Rozhodnutí č. 574/2007/ES
by proto mělo být odpovídajícím způsobem upraveno. Odkazuje-li se na
článek 16 rozhodnutí č. 547/2007/ES nebo na procentní podíl příspěvku
Unie, který je v něm stanoven, měly by se tyto odkazy chápat jako
reference na revidovaný článek 16 a na – možná zvýšený – procentní podíl
příspěvku Unie.
(17)     Pokud jde o Island
a Norsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis,
která spadají do oblastí uvedených v čl. 1 bodech
A a B rozhodnutí Rady č. 1999/437/ES ze dne
17. května 1999 o některých opatřeních pro
uplatňování dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie
a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení
těchto států k provádění, uplatňování a rozvoji
schengenského acquis[11].

(18)     Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí
toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi
Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o
přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a
rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v
čl. 1 bodě A a B rozhodnutí č. 1999/437/ES ve spojení s
článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES o uzavření uvedené dohody
jménem Evropského společenství[12].
(19)     Pokud jde o Lichtenštejnsko,
rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu
mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a
Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k
dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou
konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění,
uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti
uvedené v čl. 1 bodu A a B rozhodnutí Rady č. 1999/437/ES ve spojení
s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU o uzavření Protokolu jménem
Unie[13].

(20)     Podle Protokolu o postavení
Dánska připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o
fungování Evropské unie se Dánsko neúčastní přijímání opatření
Rady podle části třetí hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie, s
výjimkou „opatření k určení těch třetích zemí, jejichž
státní příslušníci při překračování vnějších hranic
členských států musí mít vízum, a [...] opatření o jednotném
vzoru víz“. Toto rozhodnutí navazuje na schengenské acquis a článek
4 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské
unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, uvádí, že „do šesti
měsíců poté, co Rada přijala návrh nebo podnět k
doplnění schengenského acquis podle ustanovení hlavy V části
třetí Smlouvy o fungování Evropské unie, se Dánsko rozhodne, zda toto
rozhodnutí Rady provede ve svém vnitrostátním právu“.
(21)     Toto rozhodnutí rozvíjí
ustanovení schengenského acquis, kterého se Spojené království
neúčastní, v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne
29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie
a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení
schengenského acquis, a v souladu s následným rozhodnutím
Rady 2004/926/ES ze dne 22. prosince 2004 o uvedení v platnost
částí schengenského acquis pro Spojené království Velké Británie
a Severního Irska. Spojené království se tudíž nepodílí na jeho
přijímání, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
(22)     Toto rozhodnutí rozvíjí
ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v
souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska,
aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis.
Irsko se tedy nepodílí na přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení
pro ně není závazné ani použitelné,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V článku 16
rozhodnutí č. 574/2007/ES se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4.        Příspěvek
Unie na podporované projekty, pokud jde o akce prováděné
v členských státech podle článku 4, nepřesáhne 50 %
celkových nákladů na konkrétní akci.
Tento
příspěvek se v případě projektů, které řeší
konkrétní priority uvedené ve strategických pokynech zmíněných v
článku 20, může zvýšit na 75 %.
V členských
státech, na něž se vztahuje Fond soudržnosti, se příspěvek Unie
zvyšuje na 75 %.
Příspěvek Unie
může být zvýšen o 20 procentních bodů, jestliže dotyčný
členský stát v momentě předložení svého návrhu ročního
programu podle s čl. 23 odst. 3 tohoto rozhodnutí, nebo návrhu přepracovaného
ročního programu podle článku 23 rozhodnutí Komise 2008/456/ES*
splňuje jednu z následujících podmínek:
a)      členskému státu je dána
k dispozici střednědobá finanční pomoc v souladu s
nařízením Rady (ES) č. 332/2002**;
b)      a) je mu poskytnuta finanční pomoc v
souladu s nařízením Rady (EU) č. 407/2010***, nebo je mu
finanční pomoc poskytnuta jinými členskými státy eurozóny před
vstupem uvedeného nařízení v platnost;
c)      je mu poskytnuta finanční pomoc
v souladu s mezivládní dohodou, kterou se zřizuje Evropský
nástroj finanční stability, nebo Smlouvou o založení Evropského
mechanismu stability.
Dotyčný členský stát předloží
Komisi písemné stanovisko spolu se svým návrhem ročního programu, nebo
návrhem přepracovaného ročního programu, a potvrdí tak, že
splňuje jednu z podmínek uvedených ve čtvrtém pododstavci v bodech
a), b) nebo c).
Projekt spolufinancovaný se zvýšenou mírou
může nadále v tomto režimu spolufinancování setrvat nezávisle na tom, zda
je v průběhu provádění souvisejícího ročního programu stále
plněna jedna z podmínek uvedených ve čtvrtém pododstavci v bodech a),
b) nebo c).
________
*          Úř.
věst. L 167, 27.6.2008, s. 1.
**        Úř.
věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.
***      Úř.
věst. L 118, 12.5.2010, s. 1.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 3
Toto rozhodnutí
je určeno členským státům v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
[1]               Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 22.
[2]               Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.
[3]               Úř. věst. L 150, 13.6.2009, s. 8. Rozhodnutí
naposledy pozměněné rozhodnutím Rady 2010/183/EU
(Úř. věst. L 83, 30.3.2010, s. 19).
[4]               Úř. věst. L 118, 12.5.2010, s. 1.
[5]               Úř. věst. L 30, 4.2.2011, s. 34.
[6]               Úř. věst. L 159, 17.6.2011, s. 88.
[7]               Úř. věst. L 91, 6.4.2011, s. 1.
[8]               Úř. věst. L 337, 20.12.2011, s. 5.
[9]               Úř. věst. L 339, 21.12.2011, s. 1.
[10]             Úř. věst. L 129, 16.5.2012, s. 7.
[11]             Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.
[12]             Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1.
[13]             Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19.


title: Návrh Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 573/2007/ES o zřízení Evropského uprchlického fondu na období 2008 až 2013 jako součásti obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“ a o zrušení rozhodnutí Rady 2004/904/ES {COM(2009) 447 v konečném znění} {SEC(2009) 1127} {SEC(2009) 1128}

text:
Důležité právní upozornění

|

52009PC0456

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 2.9.2009KOM(2009) 456 v konečném znění2009/0127 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění rozhodnutí č. 573/2007/ES o zřízení Evropského uprchlického fondu na období 2008 až 2013 jako součásti obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“ a o zrušení rozhodnutí Rady 2004/904/ES{COM(2009) 447 v konečném znění}{SEC(2009) 1127}{SEC(2009) 1128}DŮVODOVÁ ZPRÁVASpolečně s tímto návrhem přijímá Komise sdělení o vytvoření společného programu EU pro znovuusídlování (KOM (2009)). Podává vysvětlení týkající se odůvodnění, cílů, souvislostí a fungování společného programu EU pro znovuusídlování. Tuto důvodovou zprávu je proto třeba číst společně s uvedeným sdělením. Aby se předešlo zbytečnému opakování stejných skutečností, odkazuje se níže na uvedené sdělení.1. SOUVISLOSTI NÁVRHU-  Odůvodnění a cíle návrhuCílem tohoto návrhu je pozměnit rozhodnutí o zřízení Evropského uprchlického fondu v souvislosti s vytvořením společného programu EU pro znovuusídlování. Pokud jde o další cíle návrhu, odkazujeme na sdělení o vytvoření společného programu EU pro znovuusídlování (KOM (2009)).-  Obecné souvislosti: nové výzvy v oblasti azylové politiky a vytvoření společného programu EU pro znovuusídlováníEvropský uprchlický fond (ERF) byl zřízen na základě čl. 63 odst. 2 písm. b) Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 573/2007/ES ze dne 23. května 2007 o zřízení Evropského uprchlického fondu na období 2008 až 2013 jako součásti obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“ a o zrušení rozhodnutí Rady 2004/904/ES[1].Tento návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí o zřízení Evropského uprchlického fondu na období 2008 až 2013, a sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o vytvoření společného programu EU pro znovuusídlování jsou součástí úsilí, které Evropská unie vynakládá na vytvoření společného programu EU pro znovuusídlování. Jsou reakcí na žádosti Rady o předložení návrhu na vytvoření společného programu EU pro znovuusídlování.Pokud jde o souvislosti, poslední vývoj a nedostatky současné situace, odkazujeme na sdělení o vytvoření společného programu EU pro znovuusídlování (KOM (2009)).-  Stávající ustanovení v oblasti návrhuCílem tohoto návrhu je pozměnit rozhodnutí o zřízení Evropského uprchlického fondu v souvislosti s vytvořením společného programu EU pro znovuusídlování. Stávající rozhodnutí o zřízení Evropského uprchlického fondu (ERF III) obsahuje několik ustanovení, která se týkají znovuusídlování.-  Slučitelnost s jinými politikamiTento návrh je zcela v souladu s politikami a cíli v oblasti azylu, jež si EU vytyčila v minulých letech. Ve sdělení o regionálních programech ochrany, které Komise přijala v září 2005, bylo zdůrazněno, že znovuusídlování by mělo mít pro poskytování pomoci třetím zemím zásadní význam a že Komise prověří potřebnost návrhu na propracovanější přístup k znovuusídlovacím aktivitám. V Plánu politiky pro azyl, který byl přijat dne 17. června 2008, dospívá Komise k závěru, že znovuusídlování by se mělo dále rozvíjet a rozšiřovat v účinný nástroj ochrany používaný v celé EU, aby bylo možno vyhovět potřebám ochrany uprchlíků ve třetích zemích a prokázat solidaritu třetím zemím, jež jsou místem prvního azylu. Dne 24. července 2008 přijala Rada závěry, ve kterých uvítala Plán politiky pro azyl předložený Komisí, podle něhož by Komise měla předložit návrh na vytvoření společného programu EU pro znovuusídlování, na kterém by se na základě dobrovolnosti měly podílet členské státy. Dne 16. října 2008 přijala Evropská rada Evropský pakt o přistěhovalectví a azylu. Stanoví se v něm, že mezi novými iniciativami, k nimž je třeba přistoupit pro dotvoření společného evropského azylového systému, je posílení spolupráce s Vysokým komisařem Organizace spojených národů pro uprchlíky s cílem zajistit lepší ochranu osobám, které o ni požádají mimo území členských států Evropské unie, a to zejména tím, že bude „na dobrovolném základě učiněn pokrok na cestě ke znovuusídlení osob na území Evropské unie požívajících ochrany Vysokého komisaře Organizace spojených národů pro uprchlíky…“.2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADůPo rozsáhlých konzultacích se všemi důležitými zúčastněnými stranami v oblasti azylové politiky, které byly zahájeny v červnu 2007 zveřejněním zelené knihy o budoucím společném evropském azylovém systému (CEAS)[2] a jež ukázaly obecný souhlas s tím, že otázka znovuusídlování by měla hrát hlavní úlohu ve vnějších politikách EU v oblasti azylu, dospěl Plán politiky pro azyl[3] k závěru, že znovuusídlování by se mělo dále rozvíjet a rozšiřovat v účinný nástroj ochrany používaný v celé EU.Komise tento konkrétní návrh konzultovala se všemi členskými státy i s dalšími zúčastněnými stranami (Vysokým komisařem Organizace spojených národů pro uprchlíky – UNHCR, Mezinárodní organizací pro migraci – IOM, Evropskou radu pro uprchlíky a exulanty – ECRE a s nevládními organizacemi). Konzultace probíhaly prostřednictvím dotazníku, který byl rozeslán všem členským státům, dále prostřednictvím zvláštní schůzky se skupinou zúčastněných stran, jež se konala v prosinci 2008, zasedání Výboru pro přistěhovalectví a azyl v březnu 2009 a písemných příspěvků UNHCR, IOM a ECRE.V souvislosti s tímto návrhem bylo provedeno posouzení dopadů, při němž byly analyzovány tři různé možnosti opatření a dvě jejich podkategorie. Stejně tak byla provedena analýza účinků těchto možností, pokud jde o jejich efektivitu při dosahování daných cílů, o jejich dopad a dále o proveditelnost těchto politik a jejich přiměřenost. Posouzení dopadů obsahuje podrobný seznam konzultovaných stran.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatřeníCílem navrhovaných opatření je změna rozhodnutí o zřízení Evropského uprchlického fondu na období 2008 až 2013 tak, aby mohly být poskytnuty dodatečné finanční prostředky na znovuusídlování těch kategorií osob, které jsou každoročně označovány za společné priority EU v této oblasti pro následující rok, a to prostřednictvím rozhodnutí, které má přijmout Komise. Určení těchto priorit bude prováděno na základě orientační předpovědi potřeb v oblasti znovuusídlování, kterou každý rok na jaře (v polovině března) poskytne Vysoký komisař Organizace spojených národů pro uprchlíky (UNHCR), a za důkladných konzultacích s odborníky v této oblasti z členských států, s UNHCR a s dalšími zúčastněnými stranami. Za tímto účelem se bude jednou ročně konat schůzka za účasti těchto odborníků. Na základě výsledků z této schůzky vypracuje Komise návrh rozhodnutí, ve kterém určí společné priority EU v oblasti znovuusídlování, a předloží je ke konzultaci řídícímu výboru obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“, který se zabývá i otázkami ERF III. Ve lhůtě dvaceti kalendářních dnů od přijetí rozhodnutí Komise o společných prioritách EU v oblasti znovuusídlování sdělí členské státy Komisi odhadovaný počet osob, které v souladu s těmito společnými každoročními prioritami EU v následujícím kalendářním roce znovuusídlí. Na základě tohoto odhadu obdrží členské státy dodatečnou finanční pomoc ve výši 4 000 EUR na osobu, jež má být znovuusídlena. Znovuusídlování zvláštních kategorií osob podle společných každoročních priorit EU musí být prováděno na žádost Vysokého komisaře Organizace spojených národů pro uprchlíky.-  Právní základNávrh vychází z čl. 63 odst. 2 písm. b) Smlouvy o založení Evropského společenství, což je právní základ pozměňovaného aktu.-  Zásada subsidiarity a proporcionalityÚčast Společenství na azylové politice vychází z potřeby vzájemné solidarity členských států při řešení problémů, které v rámci Evropy bez vnitřních hranic nelze efektivně vyřešit izolovaným postupem jednotlivých členských států. Normotvůrce Společenství proto přijal právní předpisy v oblasti azylu na základě příslušných právních základů zakotvených ve Smlouvě.Potřeba právního aktu v oblasti společného evropského azylového systému (CEAS) byla již hodnocena v nedávných zprávách o posouzení dopadů, zejména v posouzení dopadu Plánu politiky pro azyl, které poukázalo konkrétně na potřebu vytvoření společného programu EU pro znovuusídlování. Evropská rada a Evropský parlament opakovaně vyzývaly k vytvoření společného evropského azylového systému včetně jeho vnější dimenze. Orgány Unie, jež se zavázaly k lepšímu provádění aquis v oblasti azylu, vyjádřily jasně svůj názor, podle něhož je klíčovou prioritou posílení praktické spolupráce mezi členskými státy spolu s posílením vnější dimenze.Povaha vytyčených cílů, jimiž jsou strategické využití znovuusídlování a rozvoj vnějších politik v oblasti azylu, vyžaduje iniciativu na úrovni EU. Opatření na úrovni EU vyžadují i ostatní obecné cíle. Vytvoření společného programu EU pro znovuusídlování napomůže při zajišťování vyšší účasti členských států EU na znovuusídlování a EU tak vyjádří větší solidaritu s třetími zeměmi, pokud jde o přijímání uprchlíků.Přiměřenost návrhu byla hodnocena v daném posouzení dopadů. Posuzovalo se, jaký rozsah by opatření EU měla mít a zda jsou přiměřená vytyčeným cílům. Tento návrh reaguje na dané cíle účinně a přiměřeně.4. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYTento návrh je v souladu s prostředky a programováním obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“ do roku 2013. Navíc se tímto návrhem na změnu rozhodnutí o Evropském uprchlickém fondu nemění obecné cíle ERF ani jeho finanční programování do roku 2013, jak je uvedeno v návrhu ze dne 18. února 2009, kterým se mění rozhodnutí o ERF v důsledku zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu.[4]Pokud jde o správní výdaje, počítá se v souvislosti se stávajícím návrhem s velmi nízkými dodatečnými náklady (viz příloha).5. PODROBNÉ VYSVěTLENÍ NÁVRHUČl. 13 odst. 4 a 5Čl. 13 odst. 4 a 5 stanoví, že členské státy obdrží jako dodatečnou finanční pomoc pevnou částku 4 000 EUR za každého uprchlíka, který byl skutečně v průběhu příslušného kalendářního roku znovuusídlen a který patří do jedné z konkrétních kategorií, jež budou každoročně definovány jako společné priority EU pro daný rok prostřednictvím rozhodnutí Komise. V případě, že tento uprchlík patří do více než jedné z těchto konkrétních kategorií, obdrží členské státy tuto pevnou částku stanovenou na jednoho uprchlíka pouze jednou. Tyto roční priority se mohou vztahovat k zeměpisným regionům, státní příslušnosti či konkrétním kategoriím uprchlíků, které je třeba znovuusídlit.Čl. 13 odst. 6Podle čl. 13 odst. 6 se tyto společné roční priority EU stanoví každoročně rozhodnutím Komise, které bude přijato po konzultacích s řídícím výborem obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“.Čl. 13 odst. 7Tento odstavec stanoví novou lhůtu, v níž by členské státy měly Komisi poskytnout odhad počtu osob, které plánují v souladu s těmito společnými ročními prioritami EU v průběhu nadcházejícího roku znovuusídlit (dále jen „odhad“).Čl. 13 odst. 8Čl. 13 odst. 8 stanoví, že výsledky a dopady finanční pobídky k znovuusídlovacím aktivitám v souladu se společnými ročními prioritami EU budou uvedeny v hodnotících zprávách o provádění ERF členskými státy a Komisí, jež jsou vypracovávány v polovině a na konci období.Čl. 20 odst. 2 a 3 a odst. 5 třetí pododstavecTyto odstavce stanoví harmonogram týkající se lhůty pro poskytnutí odhadů potřebných pro výpočet částek, jež budou členským státům každoročně přiděleny, dále lhůty, ve kterých členské státy předloží Komisi roční programy, a lhůty pro přijetí rozhodnutí Komise o financování. V porovnání s lhůtami, jež jsou stanoveny v stávajícím právním základu, jsou nové lhůty posunuty, a to vzhledem k novému postupu pro přijímání společných ročních priorit EU v oblasti znovuusídlování, který bude výpočtu částek každoročně přidělených členským státům předcházet.Čl. 35 odst. 5Tento odstavec stanoví pravidlo způsobilosti, které se použije na pevnou částku 4 000 EUR za skutečně znovuusídlenou osobu v souladu se společnými ročními prioritami EU v oblasti znovuusídlování. Tato pevná částka bude mít podobu paušální částky ve výši 4 000 EUR za každou osobu skutečně znovuusídlenou v příslušném kalendářním roce.2009/0127 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění rozhodnutí č. 573/2007/ES o zřízení Evropského uprchlického fondu na období 2008 až 2013 jako součásti obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“ a o zrušení rozhodnutí Rady 2004/904/ESEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 63 odst. 2 písm. b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[5],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[6],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[7],vzhledem k těmto důvodům:(1) Vzhledem k vytvoření společného programu EU pro znovuusídlování, jehož cílem je zvýšit dopad úsilí EU v oblasti znovuusídlování při poskytování ochrany uprchlíkům a dosáhnout co největšího strategického dopadu znovuusídlování díky lepšímu zaměření na ty osoby, které znovuusídlení potřebují nejvíce, je třeba v oblasti znovuusídlování pravidelně formulovat společné priority na úrovni EU.(2) Je proto vhodné, aby Komise rozhodla o společných ročních prioritách EU, pokud jde o konkrétní zeměpisné regiony a státní příslušnost a o konkrétní kategorie uprchlíků, kteří mají být znovuusídleni.(3) Při zohlednění potřeb v oblasti znovuusídlování stanovených rozhodnutím Komise o společných ročních prioritách EU v této oblasti je rovněž nutné poskytnout dodatečnou finanční podporu na znovuusídlování osob, pokud jde o konkrétní zeměpisné regiony a státní příslušnost a o konkrétní kategorie uprchlíků, kteří mají být znovuusídleni, je-li znovuusídlení označeno za nejvhodnější řešení jejich konkrétních potřeb.(4) V této souvislosti je vhodné přizpůsobit harmonogram týkající se lhůty pro poskytnutí údajů potřebných pro výpočet ročních částek, jež budou členským státům přiděleny, dále lhůty, ve kterých členské státy předloží Komisi své roční programy, a lhůty pro přijetí rozhodnutí Komise o financování.(5) Rovněž je třeba stanovit pravidla způsobilosti výdajů na dodatečnou finanční podporu na znovuusídlování,PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 573/2007/ES se mění takto:1. Dosavadní čl. 13 odst. 3 se označuje jako čl. 13 odst. 4 a zní:„Členské státy obdrží pevnou částku 4 000 EUR za každou znovuusídlenou osobu, která patří do jedné z kategorií vymezených společnými ročními prioritami EU stanovenými v souladu s čl. 13 odst. 6, pokud jde o zeměpisné regiony a státní příslušnost a o konkrétní kategorie uprchlíků, kteří mají být znovuusídleni.“2. Dosavadní čl. 13 odst. 4 se označuje jako čl. 13 odst. 5 a zní:„V případě, že členský stát znovuusídlí osobu, která patří do více než jedné z kategorií uvedených ve společných ročních prioritách EU v oblasti znovuusídlování stanovených v souladu s čl. 13 odst. 6, obdrží za tuto osobu pevnou částku pouze jednou.“3. Dosavadní čl. 13 odst. 5 se označuje jako čl. 13 odst. 3.4. V článku 13 se odstavec 6 nahrazuje tímto:„Komise stanoví společné roční priority EU v oblasti znovuusídlování postupem podle čl. 52 odst. 2.“5. V článku 13 se doplňuje odstavec 7, který zní:„Ve lhůtě dvaceti kalendářních dnů od oznámení o rozhodnutí Komise, které stanoví společné roční priority EU v oblasti znovuusídlování v souladu s čl. 13 odst. 6, poskytnou členské státy Komisi odhad počtu osob, které v souladu s těmito společnými ročními prioritami EU v průběhu nadcházejícího kalendářního roku znovuusídlí. Komise sdělí tuto informaci výboru uvedenému v článku 52.“6. V článku 13 se doplňuje odstavec 8, který zní:„O výsledcích a dopadu finanční pobídky k činnostem v oblasti znovuusídlování v souladu se společnými ročními prioritami EU podávají členské státy zprávu uvedenou v čl. 50 odst. 2 a Komise podává zprávu uvedenou v čl. 50 odst. 3.“7. V článku 20 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„Do 1. září každého roku poskytne Komise členským státům odhad částek, které jim budou na následující kalendářní rok přiděleny z celkových rozpočtových prostředků přidělených v ročním rozpočtovém procesu, vypočtených podle článku 13.“8. V článku 20 se odstavec 3 nahrazuje tímto:Do 1. prosince každého roku předloží členské státy Komisi návrh ročního programu na následující rok, který je vypracován v souladu s víceletým programem a který obsahuje tyto informace:a) obecná pravidla pro výběr projektů, které mají být financovány v rámci ročního programu;b) popis akcí, které mají být podporovány v rámci ročního programu;c) navrhované finanční rozdělení příspěvku fondu mezi jednotlivé akce programu a uvedení částky požadované k pokrytí technické pomoci podle článku 16 pro účely provádění ročního programu.“9. V čl. 20 odst. 5 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:„Komise přijme rozhodnutí o financování, kterým se schvaluje roční program, do 1. dubna daného roku. V rozhodnutí uvede částku přidělenou dotyčnému členskému státu a období, po které je výdaj způsobilý.“10. V článku 35 se doplňuje odstavec 5, který zní:„Pevná částka 4 000 EUR za každou znovuusídlenou osobu přidělená členskému státu bude poskytnuta formou paušální částky za každou osobu, která byla skutečně znovuusídlena.“ČlánekToto rozhodnutí vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .ČlánekToto rozhodnutí je určeno členským státům v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za RaduPŘÍLOHA Dodatečné správní výdaje vztahující se k danému návrhu v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |2010 | 2011 | 2012 | 2013 | CELKEM |18 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,009 | 0,009 | 0,010 | 0,010 | 0,038 |18 01 02 11 02 – Schůze a konference |18 01 02 11 03 – Výbory | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,120 |18 01 02 11 04 – Studie a konzultace |18 01 02 11 05 – Informační systémy |2. Ostatní výdaje na řízení celkem (18 01 02 11) | 0,039 | 0,039 | 0,040 | 0,040 | 0,158 |[1] Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 1–21.[2] Zelená kniha o budoucím společném evropském azylovém systému, KOM(2007) 301.[3] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Plán politiky pro azyl – Integrovaný přístup k ochraně v celé EU, KOM(2008) 360 v konečném znění.[4] KOM(2009) 67 v konečném znění.[5] Úř. věst. C , , s. .[6] Úř. věst. C , , s. .[7] Úř. věst. C , , s. .