               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 3.9.2021
            COM(2021) 532 final
            2021/0283(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na sedmém zasedání smluvních stran Aarhuské úmluvy, pokud jde o věci  ACCC/C/2008/32 a ACCC/C/2015/128 týkající se dodržování úmluvy

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat na sedmém zasedání smluvních stran Aarhuské úmluvy v souvislosti s plánovaným přijetím rozhodnutí VII.8f o dodržování závazků vyplývajících z úmluvy Evropskou unií

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Aarhuská úmluva

               Úmluva o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí („Aarhuská úmluva“)
                  1
                je vícestranná dohoda o životním prostředí uzavřená pod záštitou Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN).

               Aarhuská úmluva byla dne 17. února 2005 schválena Evropským společenstvím
                  2
               , které při podpisu rovněž učinilo prohlášení
                  3
               . Smluvními stranami dohody jsou všechny členské státy. K provádění úmluvy orgány a subjekty EU přispívá nařízení (ES) č. 1367/2006 (dále jen „Aarhuské nařízení“)
                  4
               .

               2.2.Aarhuská úmluva

               Smluvní strany Aarhuské úmluvy se scházejí každé čtyři roky a jeden ze stálých bodů na pořadu jednání se týká dodržování úmluvy smluvními stranami. Dodržování úmluvy posuzuje Výbor pro dohled nad dodržováním Aarhuské úmluvy zřízený v souladu s článkem 15 úmluvy. Nálezy Výboru pro dohled nad dodržováním Aarhuské úmluvy jsou konečné.

               Nálezy výboru se předkládají ke schválení na zasedání smluvních stran Aarhuské úmluvy v souladu s pravidlem 37 rozhodnutí I/7 o přezkumu dodržování úmluvy
                  5
               . Pokud by byly schváleny, získaly by status oficiálního výkladu podle Aarhuské úmluvy, a tím by se staly právně závazné pro smluvní strany a orgány úmluvy.

               Zasedání smluvních stran v zásadě rozhoduje na základě konsensu. Pokud byly vyčerpány všechny snahy o dosažení konsensu, přijímají se rozhodnutí o podstatných záležitostech tříčtvrtinovou většinou hlasů přítomných a hlasujících smluvních stran
                  6
               . EU má 27 hlasů z celkového počtu 46 hlasů, jsou-li přítomny všechny strany.

               Postoje EU jsou před zasedáním smluvních stran stanoveny v pracovní skupině Rady pro mezinárodní otázky životního prostředí.

               2.3.Zamýšlený akt Aarhuské úmluvy

               Zasedání smluvních stran Aarhuské úmluvy má na svém sedmém zasedání ve dnech 18.–20. října 2021 přijmout rozhodnutí VII.8f o dodržování úmluvy Evropskou unií (dále jen „zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšleného aktu je určit, zda Evropská unie dodržuje ustanovení úmluvy, a to zejména v souvislosti s věcmi ACCC/C/2008/32 a ACCC/C/2015/128, stanovit podmínky nezbytné k zajištění dodržování úmluvy a případně uložit povinnost pravidelného podávání zpráv a požádat dotčenou stranu, aby přijala naléhavá opatření k zajištění dodržování úmluvy.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

                  Dne 17. března 2017 výbor vydal nález ve věci ACCC/C/2008/32, kterou podala nevládní organizace ClientEarth a která se týkala přístupu k právní ochraně na úrovni EU
                     7
                  . Výbor rozhodl, že pravidla Smlouvy o přístupu k právní ochraně před soudy EU, jak jsou jimi vykládána, a kritéria pro přístup ke správnímu přezkumu v rámci Aarhuského nařízení, jsou v rozporu s úmluvou.

               V samostatné věci ACCC/C/2015/128
                  8
                týkající se dodržování úmluvy, v níž byl vydán nález dne 17. března 2021, výbor shledal, že EU porušila úmluvu, neboť neposkytla přístup ke správním nebo soudním řízením veřejnosti, a neumožnila jí tak napadnout rozhodnutí o opatřeních státní podpory přijatých Evropskou komisí.

               Komise v reakci na nález výboru ve věci ACCC/C/2008/32 dne 14. října 2020 přijala návrh na změnu Aarhuského nařízení
                  9
                a sdělení o přístupu k právní ochraně
                  10
               . Jednalo se o reakci na výzvu Rady
                  11
               , aby Komise předložila legislativní návrh, a na závazky Komise přijaté ve sdělení o Zelené dohodě pro Evropu.

                  Konečným výsledkem legislativního procesu byla politická dohoda, které bylo dosaženo na třístranném jednání dne 12. července 2021 a která se zabývala všemi obavami Výboru pro dohled nad dodržováním Aarhuské úmluvy týkajícími se věci ACCC/C/2008/32.

                  Věc ACCC/C/2015/128 se týká výjimek pro státní podporu podle Aarhuského nařízení, jež nebyly součástí výše uvedeného legislativního návrhu Komise. Na třístranném jednání dne 12. července 2021 Komise v rámci kompromisu vedoucího k přijetí revidovaného Aarhuského nařízení vydala prohlášení, v němž se zavázala posoudit nález v této věci a zveřejnit výsledek tohoto posouzení do konce roku 2022. Komise rovněž uvedla, že do konce roku 2023 případně předloží opatření k řešení dotčeného problému s ohledem na závazky EU a jejích členských států podle Aarhuské úmluvy a s přihlédnutím k pravidlům práva Unie v oblasti státní podpory.

               Tato iniciativa se týká návrhu rozhodnutí Rady, které se vztahuje na uvedené dvě věci; EU proto může na zasedání smluvních stran ve dnech 18.–20. října 2021 zaujmout jednotný postoj.

               Pokud jde o věc ACCC/C/2008/32, EU očekává, že zasedání smluvních stran se dohodne na tom, že opatření EU zajistí soulad s Aarhuskou úmluvou, jakmile budou přijata a vstoupí v platnost. Vzhledem k tomu, že návrh rozhodnutí zasedání smluvních stran byl připraven před formálním ukončením legislativního postupu týkajícího se Aarhuského nařízení, může být nezbytné, aby EU požádala o aktualizaci návrhu rozhodnutí zasedání smluvních stran tak, aby plně odrážel tento velmi významný vývoj v EU.

               Pokud jde o věc týkající se státní podpory, EU akceptuje rozhodnutí, kterým se bere na vědomí, avšak neschvaluje nález, a vrátí se k této záležitosti na příštím zasedání smluvních stran, které by se mělo konat v roce 2025, a zároveň podá zprávu podle úmluvy ve lhůtách stanovených v prohlášení Komise.

               S ohledem na výše uvedené skutečnosti by EU měla na nadcházejícím sedmém zasedání smluvních stran schválit nález ve věci ACCC/C/2008/32, s výhradou ustanovení tohoto návrhu rozhodnutí Rady. EU by dále měla vzít na vědomí nález ve věci ACCC/C/2015/128, ale požádat o odložení schválení tohoto nálezu na osmé zasedání smluvních stran.

               Kromě toho je rovněž nezbytné, aby úmluva uznala ústřední úlohu vnitrostátních soudů EU jakožto obecných soudů práva EU
                  12
                a systém řízení o předběžné otázce podle článku 267 SFEU jako platný prostředek přístupu k právní ochraně a nápravě v záležitostech životního prostředí. To by se mělo odrazit ve znění rozhodnutí přijatém na zasedání smluvních stran.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  13
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Aarhuská úmluva je orgán zřízený dohodou pod záštitou Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů.

               Akt, který se má na zasedání smluvních stran přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazný podle mezinárodního práva v souladu s článkem 15 Aarhuské úmluvy a s ustanoveními rozhodnutí I/7 o přezkumu dodržování úmluvy, zejména s jeho pravidlem 37
                  14
               .

               Zamýšlený akt však nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká environmentální politiky.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 192 odst. 1.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 192 odst. 1 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2021/0283 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na sedmém zasedání smluvních stran Aarhuské úmluvy, pokud jde o věci  ACCC/C/2008/32 a ACCC/C/2015/128 týkající se dodržování úmluvy

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 17. února 2005 byla jménem Evropského společenství rozhodnutím Rady 2005/370/ES
                  15
                schválena Aarhuská úmluva o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí („Aarhuská úmluva“)
                  16
               .

               (2)Podle čl. 10 odst. 2 Aarhuské úmluvy může zasedání smluvních stran přijmout rozhodnutí týkající se dodržování úmluvy.

               (3)Aarhuská úmluva má na svém sedmém zasedání ve dnech 18.–20. října 2021 přijmout rozhodnutí VII.8f o tom, jak Evropská unie plní své závazky podle úmluvy, včetně nálezů ve věcech ACCC/C/2008/32 a ACCC/C/2015/128.

               (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být na zasedání smluvních stran Aarhuské úmluvy zaujat jménem Unie, jelikož rozhodnutí VII.8f o dodržování závazků vyplývajících z úmluvy Evropskou unií bude pro Unii závazné.

               (5)Unie provedla závazky úmluvy, pokud jde o její orgány a subjekty, zejména prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství („Aarhuské nařízení“).

               (6)Podle článku 15 Aarhuské úmluvy byl zřízen Výbor pro dohled nad dodržováním Aarhuské úmluvy (dále jen „výbor“), který je odpovědný za provedení přezkumu, zda strany dodržují ustanovení úmluvy. Nálezy výboru musí být podle pravidla 37 rozhodnutí I/7 o přezkumu dodržování úmluvy schváleny zasedáním smluvních stran.

               (7)Dne 17. března 2017 Unie obdržela nález ve věci ACCC/C/2008/32 týkající se přístupu k právní ochraně na úrovni EU
                  17
               . V bodě 123 nálezu výbor dospěl k závěru, že „dotčená strana nesplňuje čl. 9 odst. 3 a 4 úmluvy, pokud jde o přístup členů veřejnosti k právní ochraně, neboť ani Aarhuské nařízení, ani judikatura Soudního dvora Evropské unie neprovádějí závazky vyplývající z uvedených odstavců nebo s nimi nejsou v souladu.“

               (8)Orgány Aarhuské úmluvy byly informovány prostřednictvím prohlášení, které EU učinila při podpisu a zopakovala při schválení Aarhuské úmluvy, že „v institucionálním a právním rámci Společenství […] orgány Společenství budou provádět úmluvu v rámci svých stávajících a budoucích pravidel o přístupu k dokumentům a dalších příslušných pravidel právních předpisů Společenství v oblasti, na kterou se úmluva vztahuje“.

               (9)Postup správního přezkumu podle Aarhuského nařízení doplňuje všeobecný unijní systém soudního přezkumu, který veřejnosti umožňuje žádat o přezkum správních aktů prostřednictvím přímé žaloby na úrovni Unie, konkrétně podle čl. 263 čtvrtého pododstavce SFEU, a prostřednictvím vnitrostátních soudů, jež jsou podle Smluv nedílnou součástí unijního systému, v souladu s článkem 267 SFEU. Zásadní roli v tomto systému hraje pravomoc vnitrostátních soudů předložit Soudnímu dvoru Evropské unie žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podle článku 267 SFEU. Podle článku 267 SFEU jsou vnitrostátní soudy členských států nedílnou součástí systému soudní ochrany Unie jakožto obecné soudy unijního práva
                  18
               .

               (10)S ohledem na obavy vyjádřené výborem ve věci ACCC/C/2008/32 předložila Komise dne 14. října 2020 legislativní návrh
                  19
                na změnu Aarhuského nařízení, na němž se spolunormotvůrci neformálně dohodli dne 12. července 2021 v rámci třístranného jednání. Pozměněné Aarhuské nařízení nyní zajišťuje, že právo Unie je v souladu s ustanoveními Aarhuské úmluvy o přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí způsobem, který je slučitelný se základními zásadami práva Unie a s jejím systémem soudního přezkumu.

               (11)Dne 16. července 2021 Komise informovala Výbor pro dodržování Aarhuské úmluvy o podrobnostech politické dohody, dne 23. července 2021, po schválení jejího konsolidovaného znění Výborem stálých zástupců, toto znění poskytla výboru a informovala jej o konečném výsledku legislativního postupu, včetně znění zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie dne [xxx. října 2021]. Rozhodnutí zasedání smluvních stran by proto mělo tato nová opatření uvítat a vzít na vědomí, že jakmile tato opatření nabydou účinku, zajistí plnou reakci na nález Výboru pro dodržování Aarhuské úmluvy ve věci ACCC/C/2008/32.

               (12)Ve věci ACCC/C/2015/128
                  20
                výbor ve svém nálezu ze dne 17. března 2021 shledal, že EU porušila úmluvu, neboť neposkytla přístup ke správním nebo soudním řízením veřejnosti, a neumožnila jí tak napadnout rozhodnutí o opatřeních státní podpory přijatých Evropskou komisí.

               (13)V reakci na obavy a nález výboru ve věci ACCC/C/2015/128 vydala Komise jako součást kompromisu vedoucího k přijetí revidovaného Aarhuského nařízení prohlášení, v němž se zavázala „analyzovat dopady nálezu a posoudit dostupné možnosti. Toto posouzení dokončí a zveřejní do konce roku 2022. Do konce roku 2023 případně předloží opatření k řešení dotčeného problému s ohledem na závazky EU a jejích členských států podle Aarhuské úmluvy a s přihlédnutím k pravidlům práva Unie v oblasti státní podpory.“

               (14)Nálezy ve věcech ACCC/C/2008/32 a ACCC/C/2015/128 budou předloženy na sedmém zasedání smluvních stran Aarhuské úmluvy, které se bude konat v říjnu 2021 ve švýcarské Ženevě, a to prostřednictvím návrhu rozhodnutí VII.8f
                  21
               , kterým by tyto nálezy získaly status oficiálního výkladu podle Aarhuské úmluvy, a staly se tak právně závazné pro smluvní strany a orgány úmluvy.

               (15)Pokud jde o věc ACCC/C/2015/128, Unie by se však v souladu s výše uvedeným prohlášením měla zavázat k provedení analýzy dopadů nálezu a k posouzení možností dostupných v rámci právního řádu EU a jeho specifik. To by Komisi mělo umožnit dokončit a zveřejnit posouzení uvedené v prohlášení a případně navrhnout opatření k řešení problému identifikovaného Výborem pro dohled nad dodržováním Aarhuské úmluvy, a to ve lhůtách uvedených v prohlášení a s přihlédnutím ke zvláštnostem právního řádu EU, pokud jde o otázky státní podpory. Unie by proto měla rovněž navrhnout, aby zasedání smluvních stran namísto schválení nálezu ve věci ACCC/C/2015/128 schválení tohoto nálezu odložilo na osmé zasedání smluvních stran,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postojem, který má být jménem Unie zaujat na sedmém zasedání smluvních stran Aarhuské úmluvy, pokud jde o návrh rozhodnutí VII.8f ve věci ACCC/C/2008/32 týkající se dodržování závazků plynoucích z Aarhuské úmluvy Unií, je přijmout výše uvedený návrh rozhodnutí a schválit nález. Unie by však měla zajistit, aby v rozhodnutí byly zohledněny tyto body:

               –Rozhodnutí by mělo uvítat, že EU přijala veškerá nezbytná opatření k zajištění souladu s nálezem a k zajištění přístupu dotčené veřejnosti k právní ochraně v záležitostech životního prostředí v souladu s čl. 9 odst. 3 a 4 úmluvy. Rozhodnutí by mělo rovněž vyjasnit, že jakmile nabydou účinku všechna ustanovení revidovaného Aarhuského nařízení, bude nesoulad EU s úmluvou ve věci ACCC/C/2008/32 napraven.

               –V případě, že v návrhu rozhodnutí bude zopakováno, že Výbor pro dohled nad dodržováním Aarhuské úmluvy neschvaluje řízení o předběžné otázce, měl by být tento bod zamítnut. Je nezbytné, aby rozhodnutí zohlednilo ústřední úlohu vnitrostátních soudů jakožto obecných soudů práva EU a uznalo systém řízení o předběžné otázce podle článku 267 SFEU jakožto platný opravný prostředek.

               Článek 2

               Postojem, který má být jménem Unie zaujat na sedmém zasedání smluvních stran Aarhuské úmluvy, pokud jde o návrh rozhodnutí VII.8f ve věci ACCC/C/2015/128 týkající se dodržování závazků plynoucích z Aarhuské úmluvy Unií, by mělo být vzetí na vědomí obav a nálezu Výboru pro dohled nad dodržováním Aarhuské úmluvy. V rozhodnutí by rovněž mělo být zopakováno znění prohlášení Komise, které bylo vydáno na posledním třístranném jednání o revizi Aarhuského nařízení dne 12. července 2021.

               V prohlášení se uvádí:

               „Komise je i nadále odhodlána zajistit, aby EU dodržovala své mezinárodní závazky v záležitostech týkajících se Aarhuské úmluvy, a v této souvislosti bere na vědomí vyjádřené obavy a nález, který Výbor pro dohled nad dodržováním Aarhuské úmluvy přijal dne 17. března 2021 ve věci ACCC/C/2015/128
                  22
               , pokud jde o státní podporu. V nálezu je EU vyzývána, aby „přijala nezbytná legislativní, regulační a jiná opatření k zajištění změny Aarhuského nařízení nebo přijetí nových právních předpisů Evropské unie s cílem jasně poskytnout veřejnosti přístup ke správním nebo soudním řízením za účelem napadení rozhodnutí o opatřeních státní podpory přijatých Evropskou komisí podle čl. 108 odst. 2 SFEU, která jsou v rozporu s právem EU v oblasti životního prostředí, v souladu s čl. 9 odst. 3 a 4 úmluvy“.

               Komise v současné době analyzuje dopady nálezu a posuzuje dostupné možnosti. Toto posouzení dokončí a zveřejní do konce roku 2022. Do konce roku 2023 případně předloží opatření k řešení dotčeného problému s ohledem na závazky EU a jejích členských států podle Aarhuské úmluvy a s přihlédnutím k pravidlům práva Unie v oblasti státní podpory.“

               Unie by se v souladu s výše uvedeným prohlášením měla zavázat k provedení analýzy dopadů nálezu a posouzení možností dostupných v rámci právního řádu EU a jeho specifik. Rovněž by se měla zavázat, že toto posouzení dokončí a zveřejní do konce roku 2022. Dále by se případně do konce roku 2023 měla zavázat, že předloží opatření k řešení dotčeného problému s ohledem na závazky EU a jejích členských států podle Aarhuské úmluvy a s přihlédnutím k pravidlům práva Unie v oblasti státní podpory.

               To by pak mělo Komisi umožnit dokončit a zveřejnit posouzení uvedené v prohlášení a případně navrhnout opatření k řešení problému identifikovaného Výborem pro dohled nad dodržováním Aarhuské úmluvy, a to ve lhůtách uvedených v prohlášení.

               Unie by proto měla rovněž navrhnout, aby zasedání smluvních stran namísto schválení nálezu ve věci ACCC/C/2015/128 schválení tohoto nálezu odložilo na osmé zasedání smluvních stran,

               Článek 3

               Během koordinace na místě a s ohledem na případná jednání o návrhu rozhodnutí VII.8f mohou být dohodnuty další menší změny v souladu s přístupem stanoveným v tomto rozhodnutí.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Ve znění zveřejněném na internetových stránkách EHK OSN:

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf

                     (2)

                        Rozhodnutí Rady 2005/370/ES (Úř. věst. L 124, 17.5.2005, s. 1).

                     (3)

                        Prohlášení EU je zveřejněno na webových stránkách EHK OSN pod názvem „Declarations and Reservations“ (Prohlášení a výhrady), viz
                  https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=XXVII-13&chapter=27&clang=_en

                     (4)

                        Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13.

                     (5)

                        K dispozici na adrese
                  g0430994.doc (unece.org)

                     (6)

                        Rozhodnutí I/1 o jednacím řádu (srov. zejména pravidlo 35 o přijímání rozhodnutí), viz
                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/mop1/ece.mp.pp.2.add.2.e.pdf
                  .

                     (7)

                        Nález a doporučení v rámci věci ACCC/C/2008/32 jsou k dispozici na adrese

                  https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2008.32_european-union
                   a na adrese

                     https://unece.org/env/pp/cc/accc.m.2017.3_european-union

                  .

                     (8)

                  https://unece.org/sites/default/files/2021-03/C128_EU_findings_advance%20unedited.pdf

                     (9)

                        COM(2020) 642.

                     (10)

                        COM(2020) 643.

                     (11)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2018/881 ze dne 18. června 2018, jímž se Komise žádá o předložení studie zaměřené na možnosti, jak by Unie měla zohlednit nález Výboru pro dohled nad dodržováním Aarhuské úmluvy ve věci ACCC/C/2008/32, a s ohledem na závěry této studie též návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1367/2006, ST/9422/2018/INIT (Úř. věst. L 155, 19.6.2018, s. 6).

                     (12)

                        Stanovisko 1/09, Vytvoření jednotného systému řešení sporů týkajících se patentů, EU:C:2011:123, bod 80.

                     (13)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (14)

                        Uvedeným výše.

                     (15)

                        Rozhodnutí Rady 2005/370/ES ze dne 17. února 2005 o uzavření Úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 124, 17.5.2005, s. 1).

                     (16)

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf

                     (17)

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

                     (18)

                        Posudek Soudního dvora (pléna) 1/09 ze dne 8. března 2011 podle čl. 218 odst. 11 SFEU, vytvoření jednotného systému pro řešení sporů týkajících se patentů, ECLI:EU:C:2011:123, bod 80.

                     (19)

                        COM(2020) 642.

                     (20)

                  https://unece.org/sites/default/files/2021-03/C128_EU_findings_advance%20unedited.pdf

                     (21)

                  https://unece.org/environment/documents/2021/08/item-7-b-draft-decision-vii8f-concerning-compliance-european-union

                     (22)

                        Viz
                  https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union
                  , bod 132.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.10.2021
            COM(2021) 668 final
            2021/0348(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Unie zaujat v Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří („Barcelonské úmluvě“) k přijetí rozhodnutí o změně příloh Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat na 22. zasedání smluvních stran Úmluvy o ochraně Středozemního moře před znečišťováním (dále jen „Barcelonská úmluva“) a jejích protokolů v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí, kterým se mění přílohy Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Protokol o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží

               Barcelonská úmluva a jejích sedm protokolů přijatých v rámci akčního plánu pro Středomoří představují hlavní právně závaznou mnohostrannou regionální dohodu o životním prostředí týkající se Středozemního moře.

               Protokol o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží je jedním ze sedmi protokolů Barcelonské úmluvy. Zabývá se všemi aspekty činností v odvětví ropy a zemního plynu ve Středomoří a zahrnuje opatření, která dopomáhají ke snižování znečištění ve všech fázích činností na moři a umožňují reagovat na incidenty znečištění na moři, včetně aspektů týkajících se odpovědnosti a náhrady škody.

               Evropská unie je smluvní stranou Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží
                  1
               .

               2.2.Zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů

               Na zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů se sejdou ministři a vyšší úředníci zastupující všechny smluvní strany Barcelonské úmluvy a jejích protokolů.

               Podle článku 31 Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží se na tento protokol vztahují ustanovení Barcelonské úmluvy týkající se jakéhokoli protokolu.

               Podle článku 25 Barcelonské úmluvy vykonává Evropská unie (dále jen „Unie“) své hlasovací právo počtem hlasů rovnajícím se počtu jejích členských států, které jsou smluvními stranami této úmluvy a jednoho nebo více jejích protokolů. Unie nevykonává své hlasovací právo v případech, kdy toto právo vykonávají její členské státy, a naopak.

               Podle článku 22 Barcelonské úmluvy se změny přijímají tříčtvrtinovou většinou hlasů smluvních stran dotčeného protokolu.

               2.3.Zamýšlený akt 22. zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů

               Na svém 22. zasedání ve dnech 7. až 10. prosince 2021 smluvní strany Barcelonské úmluvy a jejího Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží, který se zabývá všemi aspekty činností v odvětví ropy a zemního plynu ve Středomoří a zahrnuje opatření ke snížení znečištění ze všech fází činností na moři a k reakci na mimořádné události způsobené incidenty znečištění na moři (dále jen „zamýšlený akt“).

               Pozměňovací návrhy usilují o změnu příloh I, II, III, IV a VII A Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží s cílem sladit je s významným regulačním, vědeckým a technickým vývojem souvisejícím s činnostmi na moři, kterého bylo dosaženo na regionální i celosvětové úrovni, a to včetně příslušného vývoje v rámci systému Barcelonské úmluvy – akčního plánu pro Středomoří.

               Změny příloh Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží budou pro Unii závazné v souladu s článkem 29 Barcelonské úmluvy.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Potřeba chránit biologickou rozmanitost a ekosystémy ve Středozemním moři, a to včetně námořních oblastí nacházejících se mimo jurisdikci jednotlivých států, byla opakovaně uznána.

               Změnami příloh Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží se zaktualizují přílohy uvedeného protokolu tak, aby odrážely významný regulační, vědecký a technický vývoj související s činnostmi na moři, kterého bylo dosaženo na regionální i celosvětové úrovni, a to včetně příslušného vývoje v rámci systému Barcelonské úmluvy – akčního plánu pro Středomoří, se zvláštním zaměřením na vývoj související s uplatňováním ekosystémového přístupu a udržitelné spotřeby a výroby.

               S ohledem na 22. zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů je nezbytný postoj Unie vůči zamýšlenému aktu, neboť dotčený akt změní přílohy Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží. Změny příloh Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží budou pro Unii závazné v souladu s článkem 29 Barcelonské úmluvy. Vzhledem k tomu, že změny příloh zaktualizují požadavky týkající se ochrany Středozemního moře, upraví mezinárodní závazky a ambice Unie a zlepší ochranu životního prostředí, navrhuje se, aby Unie přijetí zamýšleného aktu podpořila.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody.“

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán.

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů je orgánem zřízeným dohodou, a to konkrétně Barcelonskou úmluvou.

               Zamýšlený akt pozmění přílohy jednoho z protokolů Barcelonské úmluvy, konkrétně Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží, a proto jeho přijetí představuje akt s právními účinky.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec Barcelonské úmluvy a jejích protokolů.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají ochrany životního prostředí.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 192 odst. 1 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 192 odst. 1 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2021/0348 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Unie zaujat v Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří („Barcelonské úmluvě“) k přijetí rozhodnutí o změně příloh Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Protokol k Úmluvě o ochraně Středozemního moře před znečišťováním (dále jen „Barcelonská úmluva“) o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží byl Unií uzavřen rozhodnutím Rady 2013/5/ES
                  2
                a vstoupil v platnost dne 29. března 2013.

               (2)Podle článku 18 Barcelonské úmluvy může zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů přijmout změny protokolů úmluvy.

               (3)Během svého 22. zasedání ve dnech 7. až 10. prosince 2021 mají smluvní strany Barcelonské úmluvy a jejích protokolů přijmout rozhodnutí o změně příloh Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží.

               (4)Je nezbytné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat na zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů, protože rozhodnutím budou přijaty změny příloh k Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží, které budou pro Unii závazné.

               (5)Vzhledem k tomu, že navrhované změny příloh zaktualizují požadavky týkající se ochrany Středozemního moře, ovlivní mezinárodní závazky a ambice Unie a zlepší ochranu životního prostředí, navrhuje se, aby Unie přijetí rozhodnutí podpořila,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na 22. zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů, je takový, který podpoří přijetí rozhodnutí, kterým se mění přílohy Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 4, 9.1.2013, s. 13.

                     (2)

                        Úř. věst. L 4, 9.1.2013, s. 13.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.10.2021
            COM(2021) 666 final
            2021/0346(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří („Barcelonská úmluva“) k přijetí rozhodnutí o změně přílohy Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním způsobeným odpady shazovanými z plavidel a letadel nebo spalováním na moři

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Cílem tohoto návrhu je stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie na 22. zasedání smluvních stran Úmluvy o ochraně Středozemního moře před znečišťováním („Barcelonská úmluva“) a jejích protokolů v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí, kterým se mění příloha Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním způsobeným odpady shazovanými z plavidel a letadel nebo spalováním na moři.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Protokol o ochraně Středozemního moře před znečišťováním způsobeným odpady shazovanými z plavidel a letadel nebo spalováním na moři

               Barcelonská úmluva a její sedm protokolů přijatých v rámci akčního plánu pro Středomoří představují hlavní právně závaznou mnohostrannou regionální environmentální dohodu týkající se Středozemního moře.

               Protokol o ochraně Středozemního moře před znečišťováním způsobeným odpady shazovanými z plavidel a letadel nebo spalováním na moři je jedním ze sedmi protokolů Barcelonské úmluvy. Jeho cílem je přijmout veškerá vhodná opatření k předcházení, snižování a k co možná neúplnějšímu odstranění znečišťování Středozemního moře způsobeného ukládáním odpadů nebo jiných látek.

               Evropská unie je smluvní stranou tohoto protokolu
                  1
               .

               2.2.Zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů

               Na zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů se sejdou ministři a vyšší úředníci zastupující všechny smluvní strany Barcelonské úmluvy a jejích protokolů.

               Podle článku 15 Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním způsobeným odpady shazovanými z plavidel a letadel nebo spalováním na moři se ustanovení Barcelonské úmluvy, jež se týkají kteréhokoliv protokolu, použijí i na tento protokol.

               Podle článku 25 Barcelonské úmluvy vykonává Evropská unie („Unie“) své hlasovací právo s počtem hlasů rovnajícím se počtu jejích členských států, které jsou smluvními stranami této úmluvy a jednoho nebo více protokolů. Unie nevykonává své hlasovací právo v případech, kdy toto právo vykonávají její členské státy, a naopak.

               2.3.Zamýšlený akt 22. zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů

               Na svém 22. zasedání ve dnech od 7. do 10. prosince 2021 mají smluvní strany Barcelonské úmluvy a jejích protokolů přijmout rozhodnutí, kterým se mění příloha Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním způsobeným odpady shazovanými z plavidel a letadel nebo spalováním na moři týkající se co nejvyšší možné míry ochrany Středozemního moře před možným znečištěním způsobeným ukládáním odpadů nebo jiných látek (dále jen „zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšleného aktu je změnit přílohu uvedeného protokolu v souladu s jeho šestým článkem, a to konkrétně co se týká činitelů, které je třeba vzít v úvahu při stanovení kritérií, jimiž se řídí vydávání povolení k ukládání látek do moře. Tyto změny berou v úvahu ustanovení Londýnské úmluvy z roku 1972 a protokolu k této úmluvě z roku 1996, která se zabývala celosvětovými nástroji upravujícími ukládání odpadů a jiných látek do moře, a tam, kde je to relevantní, i rámcovou směrnici o strategii pro mořské prostředí a ekosystémový přístup.

               V souladu s článkem 29 Barcelonské úmluvy budou změny v příloze daného protokolu pro Unii závazné.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Potřeba ochrany biologické rozmanitosti moří a ekosystémů ve Středozemním moři byla opakovaně uznána.

               Účelem zamýšleného aktu je změnit přílohu Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním způsobeným odpady shazovanými z plavidel a letadel nebo spalováním na moři v souladu s jeho šestým článkem, a to konkrétně co se týká činitelů, které je třeba vzít v úvahu při stanovení kritérií, jimiž se řídí vydávání povolení k ukládání látek do moře. Tyto změny berou v úvahu Londýnskou úmluvu z roku 1972 a její protokol z roku 1996, jež jsou považovány za celosvětové nástroje upravující ukládání odpadů a jiných látek do moře, a tam, kde je to relevantní, i rámcovou směrnici o strategii pro mořské prostředí a její ekosystémový přístup.

               S ohledem na 22. zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů je nezbytný postoj Unie k zamýšlenému aktu, neboť tento akt změní přílohu dotčeného protokolu, a tato změna bude pro Unii závazná v souladu s článkem 29 Barcelonské úmluvy. Vzhledem k tomu, že změny přílohy zaktualizují požadavky týkající se ochrany Středozemního moře, upraví mezinárodní závazky a ambice Unie a zlepší ochranu životního prostředí, se navrhuje, aby Unie podpořila přijetí zamýšleného aktu.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, jimiž se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán.

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů je orgánem zřízeným dohodou, a to Barcelonskou úmluvou.

               Zamýšlený akt změní přílohu jednoho z protokolů Barcelonské úmluvy, a to Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním způsobeným odpady shazovanými z plavidel a letadel nebo spalováním na moři. Jeho přijetí tedy představuje akt s právními účinky.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec Barcelonské úmluvy a jejích protokolů.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje‑li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze‑li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají ochrany životního prostředí.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 192 odst. 1 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2021/0346 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří („Barcelonská úmluva“) k přijetí rozhodnutí o změně přílohy Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním způsobeným odpady shazovanými z plavidel a letadel nebo spalováním na moři

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Protokol k Úmluvě o ochraně Středozemního moře před znečišťováním („Barcelonská úmluva“) o ochraně Středozemního moře před znečišťováním způsobeným odpady shazovanými z plavidel a letadel nebo spalováním na moři byl uzavřen Unií rozhodnutím Rady 77/585/EHS
                  2
                a vstoupil v platnost dne 15. dubna 1978.

               (2)Podle článku 18 Barcelonské úmluvy může zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů přijmout změny protokolů této úmluvy.

               (3)Během svého 22. zasedání ve dnech od 7. do 10. prosince 2021 mají smluvní strany Barcelonské úmluvy a jejích protokolů přijmout rozhodnutí, kterým se mění příloha Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním způsobeným odpady shazovanými z plavidel a letadel nebo spalováním na moři, pokud jde o činitele, které je třeba vzít v úvahu při stanovení kritérií, jimiž se řídí vydávání povolení k ukládání látek do moře, s ohledem na šestý článek tohoto protokolu.

               (4)Je nezbytné stanovit postoj, který má být na zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů zaujat jménem Unie, neboť rozhodnutím budou přijaty změny přílohy dotčeného protokolu, které budou pro Unii závazné.

               (5)Vzhledem k tomu, že zamýšlené změny přílohy zaktualizují požadavky týkající se ochrany Středozemního moře, ovlivní mezinárodní závazky a ambice EU a zlepší ochranu životního prostředí, se navrhuje, aby Unie přijetí tohoto rozhodnutí podpořila,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie na 22. zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů, je podpořit přijetí rozhodnutí, kterým se mění příloha Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním způsobeným odpady shazovanými z plavidel a letadel nebo spalováním na moři.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 240, 19.9.1977, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 240, 19.9.1977, s. 1.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.10.2021
            COM(2021) 667 final
            2021/0347(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Unie zaujat v Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří („Barcelonské úmluvě“) k přijetí rozhodnutí o změně příloh I, II a IV Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním z pozemních zdrojů („protokolu o pozemních zdrojích“)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat na 22. zasedání smluvních stran Úmluvy o ochraně Středozemního moře před znečišťováním (dále jen „Barcelonská úmluva“) a jejích protokolů v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí, kterým se mění přílohy I, II a IV Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním z pozemních zdrojů (dále jen „protokol o pozemních zdrojích“).

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Protokol o ochraně Středozemního moře před znečišťováním z pozemních zdrojů

               Barcelonská úmluva a jejích sedm protokolů přijatých v rámci akčního plánu pro Středomoří představují hlavní právně závaznou mnohostrannou regionální environmentální dohodu týkající se Středozemního moře.

               Protokol o pozemních zdrojích je jedním ze sedmi protokolů Barcelonské úmluvy. Jeho cílem je přijmout veškerá náležitá opatření k předcházení, snižování a k co možná nejúplnějšímu odstranění znečištění z pozemních zdrojů v oblasti Středozemního moře, a to postupným odstraňováním a snižováním množství toxických a perzistentních látek uvedených v dotčeném protokolu. Protokol o pozemních zdrojích vstoupil v platnost roku 1983.

               Evropská unie je smluvní stranou protokolu o pozemních zdrojích (v pozměněném znění)
                  1
               .

               2.2.Zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů

               Na zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů se sejdou ministři a vyšší úředníci zastupující všechny smluvní strany Barcelonské úmluvy a jejích protokolů.

               Podle článku 16 protokolu o pozemních zdrojích se na tento protokol vztahují ustanovení Barcelonské úmluvy týkající se jakéhokoli protokolu.

               Podle článku 25 Barcelonské úmluvy vykonává Evropská unie („EU“) své hlasovací právo počtem hlasů rovnajícím se počtu jejích členských států, které jsou smluvními stranami této úmluvy a jednoho nebo více jejích protokolů. EU nevykonává své hlasovací právo v případech, kdy toto právo vykonávají její členské státy, a naopak.

               Podle čl. 22 odst. 3 Barcelonské úmluvy se změny kteréhokoli protokolu přijímají tříčtvrtinovou většinou hlasů smluvních stran takového protokolu.

               2.3.Zamýšlený akt 22. zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů

               Na svém 22. zasedání ve dnech 7. až 10. prosince 2021 mají smluvní strany Barcelonské úmluvy a jejích protokolů přijmout rozhodnutí, kterým se mění přílohy I, II a IV Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním z pozemních zdrojů (dále jen „zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšleného aktu je zohlednit regulační, vědecký a technický vývoj související s pozemními zdroji a činnostmi, kterého bylo dosaženo na celosvětové i regionální úrovni, včetně příslušného vývoje v rámci systému Barcelonské úmluvy – akčního plánu pro Středomoří, se zvláštním zaměřením na vývoj související s uplatňováním ekosystémového přístupu k dosažení dobrého stavu prostředí ve Středozemním moři.

               Změny příloh protokolu o znečišťování z pozemních zdrojů budou pro Unii závazné v souladu s článkem 29 Barcelonské úmluvy.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Potřeba chránit biologickou rozmanitost a ekosystémy ve Středozemním moři, a to včetně námořních oblastí nacházejících se mimo jurisdikci jednotlivých států, byla opakovaně uznána.

               Cílem změn příloh I, II a IV protokolu o pozemních zdrojích je zohlednit regulační, vědecký a technický vývoj související s pozemními zdroji a činnostmi, jehož bylo dosaženo na celosvětové i regionální úrovni. Navrhované změny se týkají zejména aktualizace odvětví, pro něž jsou vypracovávány akční plány a opatření podle přílohy I dotčeného protokolu; aktualizace kategorií látek v příloze I dotčeného protokolu a posílení řady nových prvků, např. v souvislosti s hlukem a umělým osvětlením, přičemž všechny tyto prvky je třeba zvážit během povolovacího procesu podle přílohy II dotčeného protokolu. Změny přílohy IV se týkají uplatňování nástrojů udržitelné spotřeby a produkce, zejména pak přístupů oběhového hospodářství ve výrobních procesech.

               S ohledem na 22. zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů je nezbytný postoj Unie vůči zamýšlenému aktu, neboť takový akt změní přílohy protokolu o pozemních zdrojích, který bude pro Unii závazný v souladu s článkem 29 Barcelonské úmluvy. Vzhledem k tomu, že změny příloh zaktualizují požadavky týkající se ochrany Středozemního moře, upraví mezinárodní závazky a ambice EU a zlepší ochranu životního prostředí, navrhuje se, aby Unie přijetí zamýšleného aktu podpořila.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody.“

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán.

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů je orgánem zřízeným dohodou, konkrétně Barcelonskou úmluvou.

               Zamýšlený akt pozmění přílohy jednoho z protokolů k Barcelonské úmluvě, a sice protokolu o pozemních zdrojích. Jeho přijetí tudíž představuje akt s právními účinky.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec Barcelonské úmluvy a jejích protokolů.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujme. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají ochrany životního prostředí.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 192 odst. 1 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 192 odst. 1 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2021/0347 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Unie zaujat v Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří („Barcelonské úmluvě“) k přijetí rozhodnutí o změně příloh I, II a IV Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním z pozemních zdrojů („protokolu o pozemních zdrojích“)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Protokol k Úmluvě o ochraně Středozemního moře před znečišťováním („Barcelonské úmluvě“) o ochraně Středozemního moře před znečišťováním z pozemních zdrojů („protokol o pozemních zdrojích“) byl Unií uzavřen rozhodnutím Rady 1999/801/ES
                  2
                a vstoupil v platnost dne 11. května 2008.

               (2)Podle článku 18 Barcelonské úmluvy může zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů přijmout změny protokolů úmluvy.

               (3)Smluvní strany Barcelonské úmluvy a jejích protokolů mají během svého 22. zasedání ve dnech 7. až 10. prosince 2021 přijmout rozhodnutí, kterým se mění přílohy I, II a IV Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním z pozemních zdrojů („protokolu o pozemních zdrojích“), aby se zohlednil regulační, vědecký a technický vývoj týkající se pozemních zdrojů a činností, jehož bylo dosaženo na celosvětové i regionální úrovni.

               (4)Je nezbytné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat na zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů, protože rozhodnutím budou přijaty změny příloh I, II a IV protokolu o pozemních zdrojích, které budou pro Unii závazné.

               (5)Vzhledem k tomu, že zamýšlené změny příloh I, II a IV zaktualizují požadavky týkající se ochrany Středozemního moře, ovlivní mezinárodní závazky a ambice EU a zlepší ochranu životního prostředí, navrhuje se, aby Unie přijetí rozhodnutí podpořila,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na 22. zasedání smluvních stran Úmluvy o ochraně Středozemního moře před znečišťováním („Barcelonské úmluvy“) a jejích protokolů, je takový, který podpoří přijetí rozhodnutí, kterým se mění přílohy I, II a IV Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním z pozemních zdrojů („protokolu o pozemních zdrojích“).

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 18.

                     (2)

                        Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 18.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.10.2021
            COM(2021) 669 final
            2021/0349(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří („Barcelonské úmluvě“), pokud jde o přijetí rozhodnutí, kterým se Středozemní moře jako celek stanoví oblastí kontroly emisí oxidů síry („oblast kontroly emisí SOx ve Středozemním moři“) podle přílohy VI Mezinárodní úmluvy o zamezení znečištění moří z lodí („úmluva MARPOL“)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká postoje, který má být zaujat jménem Unie na 22. zasedání smluvních stran Úmluvy o ochraně Středozemního moře před znečišťováním („Barcelonská úmluva“) a jejích protokolů vůči rozhodnutí předložit v roce 2022 na sedmdesátém osmém (78.) zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí („78. zasedání MEPC“) Mezinárodní námořní organizace („IMO“) návrh na stanovení Středozemního moře jako celku oblastí kontroly emisí oxidů síry („oblast kontroly emisí SOx ve Středozemním moři“), jakož i datum vstupu v platnost souvisejících závazků.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Úmluva o ochraně Středozemního moře před znečišťováním

               Barcelonská úmluva a jejích sedm protokolů přijatých v rámci akčního plánu pro Středomoří představují hlavní právně závaznou mnohostrannou regionální dohodu o životním prostředí týkající se Středozemního moře.

               Cílem Barcelonské úmluvy je předcházet, snižovat, potírat a odstraňovat znečištění v oblasti Středozemního moře a posilovat ochranu lidského zdraví a mořského prostředí v této oblasti s cílem přispět k jejímu udržitelnému rozvoji.

               Evropská unie je smluvní stranou Barcelonské úmluvy (její pozměněné verze)
                  1
               .

               2.2.Zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů

               Na zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů se sejdou ministři a vyšší úředníci zastupující všechny smluvní strany Barcelonské úmluvy a jejích protokolů. Smluvní strany se setkají v turecké Antalyi ve dnech od 7. do 10. prosince 2021.

               Podle článku 25 Barcelonské úmluvy vykonává Evropská unie své hlasovací právo s počtem hlasů rovnajícím se počtu jejích členských států, které jsou smluvními stranami této úmluvy a jednoho nebo více jejích protokolů. EU nevykonává své hlasovací právo v případech, kdy toto právo vykonávají její členské státy, a naopak.

               V souladu s článkem 43 jednacího řádu zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů se protokoly nebo finanční podmínky, věcná rozhodnutí, doporučení a usnesení přijímají dvoutřetinovou většinou přítomných a hlasujících smluvních stran, pokud úmluva nestanoví jinak.

               2.3.Zamýšlený akt 22. zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů

               Podle článku 6 Barcelonské úmluvy přijmou smluvní strany veškerá opatření v souladu s mezinárodním právem, jichž je potřeba k předcházení, snižování, potírání a co možná nejúplnějšímu odstranění znečišťování oblasti Středozemního moře způsobeného vypouštěním odpadů z lodí a k zajištění účinného provádění opatření ke kontrole takových typů znečištění, jež jsou obecně uznávána na mezinárodní úrovni, v dané oblasti.

               Podle čl. 18 odst. 1 bodu vii) Barcelonské úmluvy může zasedání smluvních stran této úmluvy zvážit a přijmout jakékoli opatření, které může být nezbytné pro dosažení cílů úmluvy a protokolů.

               Zřízení oblasti kontroly emisí oxidů síry by zavedením zvláštních požadavků na snížení emisí znečišťujících látek z lodí ve Středomoří splnilo výše uvedené cíle.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Potřeba chránit biologickou rozmanitost a ekosystémy ve Středozemním moři, a to včetně námořních oblastí nacházejících se mimo jurisdikci jednotlivých států, byla opakovaně uznána.

               Emise znečišťujících látek z lodí mají významné nepříznivé účinky jak na lidské zdraví, tak i na životní prostředí. Jedním ze způsobů, jak proti problému s emisemi z lodí bojovat, je možnost stanovit Středozemní moře oblastí kontroly emisí oxidů síry („oblast kontroly emisí SOx ve Středozemním moři“), ve které budou zavedeny zvláštní požadavky na snížení emisí z lodí, v souladu s přílohou VI Mezinárodní úmluvy o zamezení znečištění moří z lodí („úmluva MARPOL“).

               Postoj Unie je nezbytný vzhledem k právně závazným účinkům zamýšleného návrhu. Vzhledem k tomu, že návrh je v souladu s cílem Unie snížit znečištění a zlepšit ochranu životního prostředí, navrhuje se, aby Unie podpořila přijetí zamýšleného aktu.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody.“

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  2
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů je orgánem zřízeným dohodou, konkrétně Barcelonskou úmluvou.

               Zamýšlený akt, který má být předložen v roce 2022 na 78. zasedání MEPC IMO, bude obsahovat návrh na stanovení Středozemního moře oblastí kontroly emisí oxidů síry („oblast kontroly emisí SOx ve Středozemním moři“). Jeho přijetí je tedy aktem s právními účinky.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec Barcelonské úmluvy a jejích protokolů.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujme. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají ochrany životního prostředí.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 192 odst. 1 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 192 odst. 1 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2021/0349 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří („Barcelonské úmluvě“), pokud jde o přijetí rozhodnutí, kterým se Středozemní moře jako celek stanoví oblastí kontroly emisí oxidů síry („oblast kontroly emisí SOx ve Středozemním moři“) podle přílohy VI Mezinárodní úmluvy o zamezení znečištění moří z lodí („úmluva MARPOL“)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Pozměněná Úmluva o ochraně Středozemního moře před znečišťováním („Barcelonská úmluva“) byla uzavřena rozhodnutím Rady Unie 1999/802/ES
                  3
                a vstoupila v platnost dne 9. července 2004.

               (2)Podle čl. 18 odst. 1 bodu vii) Barcelonské úmluvy může zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů zvážit a přijmout jakékoli opatření, které může být nezbytné pro dosažení cílů úmluvy a protokolů. V souladu s článkem 43 jednacího řádu tohoto zasedání smluvních stran se protokoly nebo finanční podmínky a věcná rozhodnutí přijímají dvoutřetinovou většinou přítomných a hlasujících smluvních stran, pokud úmluva nestanoví jinak.

               (3)Na svém 22. zasedání od 7. do 10. prosince 2021 mají smluvní strany Barcelonské úmluvy a jejích protokolů přijmout rozhodnutí o předložení návrhu v roce 2022, na sedmdesátém osmém (78.) zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí („78. zasedání MEPC“) Mezinárodní námořní organizace („IMO“). Jedná se o návrh, jímž se Středozemní moře jako celek určí jako oblast kontroly emisí oxidů síry („oblast kontroly emisí SOx ve Středozemním moři“) a kterým se stanoví datum vstupu tohoto určení v platnost.

               (4)Je nutné stanovit postoj, který má být na zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů jménem Unie zaujat, neboť zamýšlené rozhodnutí bude obsahovat návrh na stanovení Středozemního moře jako celku oblastí kontroly emisí oxidů síry („oblast kontroly emisí SOx ve Středozemním moři“), který bude předložen na 78. zasedání MEPC IMO jménem organizace, jejíž smluvní stranou je Unie, a jeho přijetí tudíž představuje akt s právními účinky.

               (5)Vzhledem k tomu, že účelem zamýšleného rozhodnutí je aktualizování požadavků týkajících se ochrany Středozemního moře v souladu s ambicí Unie snížit znečištění mořského prostředí a chránit lidské zdraví, navrhuje se, aby Unie přijetí rozhodnutí podpořila,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být  jménem Unie zaujat na 22. zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy a jejích protokolů, je podpořit na 78. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí („78. zasedání MEPC“) Mezinárodní námořní organizace („IMO“) přijetí rozhodnutí o předložení návrhu na stanovení Středozemního moře jako celku  oblastí kontroly emisí oxidů síry („oblast kontroly emisí SOx ve Středozemním moři “) a data, kdy toto rozhodnutí vstoupí v platnost.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 32.

                     (2)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (3)

                        Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 32.