Důležité právní upozornění

|

52007PC0069

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o sčítání lidu, domů a bytů  /* KOM/2007/0069 konecném znení - COD 2007/0032 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 23.2.2007KOM(2007) 69 v konečném znění2007/0032 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo sčítání lidu, domů a bytů(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU110 | Odůvodnění a cíle návrhu Mezinárodní, evropské a vnitrostátní orgány potřebují mít dostatečně spolehlivé informace o počtu obyvatel, domů a bytů v Evropské unii. V téměř každé politické oblasti, v níž EU vyvíjí činnost, ať už jde o oblast hospodářskou, sociální nebo environmentální, jsou zapotřebí vysoce kvalitní údaje o obyvatelstvu, které se používají při vytyčování operativních cílů a hodnocení pokroku. Údaje ze sčítání lidu umožňují provádět platná srovnání mezi členskými státy EU. Tyto údaje mohou být používány přímo (např. kolika osob se dotýká určitý problém / opatření) nebo v podobě jmenovatele při přepočtech na jednoho obyvatele, aby se dosáhlo srovnatelnosti. Kromě toho údaje ze sčítání lidu, které jsou srovnatelné na evropské úrovni, představují východisko pro roční odhady počtu obyvatel, výběrová šetření a regionální analýzu. Tento návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady rovněž vytyčuje základ pro shromažďování údajů o bydlení, které jsou srovnatelné na evropské úrovni. 1) Údaje, které mají být na základě tohoto návrhu poskytovány v desetiletých intervalech, jsou koncipovány tak, aby pokrývaly vhodnou škálu proměnných. Jejich hlavním cílem je poskytnout dostatečně podrobnou představu o struktuře a charakteristikách obyvatelstva, která by umožnila hloubkovou analýzu potřebnou pro plánování, administrativu a monitorování v mnoha oblastech politiky. Řada takových politik má evropský rozměr a orgány Evropské unie i členské státy požadují spolehlivá srovnání v evropských souvislostech. 2) Údaje získané podle tohoto návrhu pomáhají zachovat vysokou kvalitu ročních odhadů počtu obyvatel. Roční odhady počtu obyvatel obvykle vycházejí buď z registrů nebo jiných demografických přehledů, které jsou aktualizovány na základě administrativních úkonů. Panuje obecná shoda, že tyto odhady je třeba pravidelně ověřovat a upravovat na základě sčítání lidu o statistické a technické chyby. Interval mezi jednotlivými ověřeními / úpravami ročních odhadů počtu obyvatel na základě sčítání lidu by neměly být delší než deset let. Proces shromažďování údajů podle tohoto návrhu má příznivý vliv na roční odhad počtu obyvatel. Požadavky na kvalitu údajů o počtu obyvatel jsou velice vysoké, jak dokládá následující příklad: - Demokratický proces v Evropské unii vyžaduje roční odhady počtu obyvatel nejvyšší možné kvality. Ustanovení čl. 11 odst. 5 jednacího řádu Rady Evropské unie stanoví postup pro hlasování kvalifikovanou většinou v Radě. Jedním z kritérií je, že kvalifikovanou většinu tvoří členské státy představující nejméně 62 % obyvatelstva Evropské unie. - Evropská unie podporuje rozvoj svých méně prosperujících regionů. Cíl strukturálních fondů „Konvergence“ je hlavní prioritou politiky soudržnosti EU. Oblasti zaostávající ve vývoji jsou vymezeny jako ty, jejichž HDP na obyvatele je nižší než 75 % průměru Společenství (EU-25). Pro určení, které regiony jsou způsobilé, jsou zapotřebí vysoce kvalitní údaje o obyvatelstvu na regionální úrovni. Kvalita odhadů počtu obyvatel na regionální úrovni závisí na dostatečně podrobné regionální specifikaci zdroje, z něhož odhady vycházejí. Platný právní rámec, který stanoví obecná ustanovení pro strukturální fondy, vytváří nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006. - Údaje o počtu obyvatel mohou mít nepřímý vliv na účetnictví členských států. 3) Evropská unie má pravomoc v oblasti regionální soudržnosti, která je pravidelně jednou z největších rozpočtových položek. Shromažďování údajů podle tohoto nařízení poskytuje na regionální úrovni soubor údajů o obyvatelstvu, které jsou zapotřebí pro účely hodnocení pokroku v oblasti regionální soudržnosti. 4) Řada důležitých výběrových šetření, která jsou harmonizována na úrovni EU, potřebuje statistické údaje o struktuře obyvatelstva na regionální úrovni pro výběr vzorků a extrapolaci výsledků (např. šetření pracovních sil). Statistický rámec je třeba sladit na evropské úrovni, aby byla zajištěna srovnatelnost výsledků výběrových šetření. Shromažďování údajů podle tohoto návrhu tento statistický rámec poskytuje. 5) Návrh stanoví základ pro shromažďování vysoce kvalitních a srovnatelných údajů o bydlení. Situace v oblasti bydlení obyvatel má zásadní důsledky. - Přístup ke slušnému bydlení je jedním z hlavních úkolů sociální politiky. Na zasedání Evropské rady v Laekenu v roce 2001 zdůraznily vlády členských států potřebu vytvořit společné ukazatele sociálního začlenění, výslovně se týkající bydlení, a také potřebu posílit v tomto směru statistický aparát. Na evropské i vnitrostátní úrovni je však stále nedostatek ukazatelů pro oblast bydlení. Ministři členských států odpovědní za bydlení opakovaně potvrdili potřebu srovnatelných údajů o této oblasti. - Budovy, které obsahují bytové jednotky, jsou významnými spotřebiteli energie, vody a dalších dodávek a služeb, které mají environmentální aspekt. - Bydlení má velký hospodářský význam (nabídka a poptávka v oblasti bydlení, financování, stavebnictví, opravy). |120 | Obecné souvislosti Nesplnění cílů tohoto návrhu právního předpisu bude mít vážné nepříznivé důsledky pro řadu částí Evropského statistického systému i pro plnění právních povinností (např. většinové hlasování, strukturální fondy) a kvalitu analýzy a hodnocení politik na základě dotčených statistik. Poslední sčítání lidu, domů a bytů v Evropské unii bylo provedeno za ohlašovací rok 2001. Nebylo založeno na žádném evropském právním předpisu, proběhlo na základě nepsané „gentlemanské“ dohody. Jednoznačně ukázalo, že nepsaná dohoda není dostatečnou zárukou kvality potřebné pro účely, k nimž mají získané údaje v budoucnu sloužit. - Velké rozdíly referenčních dat závažně snížily srovnatelnost výsledků: referenční datum se pohybovalo v rozpětí 39 měsíců, od března 1999 (Francie) do května 2002 (Polsko); údaje za Maltu pocházely dokonce z listopadu 1995. - Nebyla zajištěna přesnost: ačkoli v nepsané dohodě bylo navrženo, že by všechny údaje měly být předány Eurostatu do 30. června 2003, poslední údaje byly obdrženy v polovině roku 2005, takže výsledky byly zveřejněny až v září 2005, tj. 44 měsíců po skončení referenčního roku. - První poskytnuté údaje byly často neúplné, nedostatečně ověřené nebo rozporné. Četné žádosti o překontrolování údajů výrazně zdržely proces publikace výsledků. Vzhledem k tomu, k jak důležitým účelům mají být údaje ze sčítání lidu používány, je zapotřebí zajistit vyšší standard metadat a zabezpečení kvality. |139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. |140 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Evropské právo vyžaduje, aby Eurostat poskytoval co nejkvalitnější údaje o počtu obyvatel (např. většinové hlasování, strukturální fondy; viz bod 2) „Odůvodnění a cíle návrhu“ výše). Řada politických oblastí, v nichž EU vyvíjí činnost, navíc vyžaduje údaje o obyvatelstvu a/nebo bydlení, které se používají při vytyčování operativních cílů a hodnocení pokroku. Údaje musí být plně srovnatelné na evropské úrovni a často jsou vyžadovány v podrobnějším regionálním a variabilním členění a v kvalitě, kterou může zaručit pouze evropský právní předpis o sčítáních lidu, domů a bytů. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |211 | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Dne 28. září 2005 byla předložena ředitelům sociálních statistik (z vnitrostátních institucí, které zodpovídají za sčítání lidu) předloha nařízení o sčítáních lidu, domů a bytů v Evropské unii; tato předloha byla dne 30. listopadu 2005 předložena také Výboru pro statistický program. Proběhla rozsáhlá konzultace s Evropskou hospodářskou komisí OSN (EHK) a EU týkající se oblastí, které by mělo zahrnovat sčítání lidu, domů a bytů v tomto regionu. K této konzultaci byla přizvána řada odborníků z evropských zemí. Kromě toho Eurostat provedl studii proveditelnosti zaměřenou na zahrnuté oblasti a míru jejich regionální podrobnosti. Součástí studie bylo šetření provedené ve statistických úřadech jednotlivých zemí. |212 | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Výbor pro statistický program vyjádřil tomuto legislativnímu projektu a jeho přístupu širokou podporu. Na žádost některých členských států EU byl k nařízení formou přílohy připojen úplný seznam témat, které by měla sčítání zahrnovat. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |221 | Dotčené vědecké / odborné oblasti Metodika a technika sčítání lidu; tématické oblasti a charakteristiky sčítání lidu. |222 | Použitá metodika V Evropském statistickém systému je osvědčenou praxí maximálně realizovat doporučení Konference evropských statistiků ohledně sčítání lidu, domů a bytů (dále „doporučení KES“), která odrážejí hlavní vnitrostátní a mezinárodní požadavky a též požadavky Společenství na údaje o obyvatelstvu a bydlení. Doporučení KES stanoví metodiku a techniku provádění sčítání lidu a též tématické oblasti, o nichž je třeba získat údaje. Podle tohoto návrhu je seznam témat pro sčítání lidu v Evropské unii ve shodě s jedním z doporučení KES. Tyto oblasti byly určeny jako nejdůležitější na základě řady let důkladné práce a konzultací s uživateli. Členské státy shledaly údaje podle doporučení KES relevantními pro své vnitrostátní účely. Návrh se výslovně odkazuje na doporučení KES, aby bylo zajištěno, že rozhodnutí budou založena na vhodné konzultaci a přezkumu. Doporučení KES připravuje velký počet odborníků z orgánů příslušných pro provádění a analýzu sčítání lidu. Doporučení KES jsou výsledkem podrobných diskuzí a výměn názorů formou konferencí, setkání, pracovních skupin a písemných konzultací. |223 | Hlavní konzultované organizace / odborníci Statistická divize OSN (UN SD), Evropská hospodářská komise OSN (EHK), vnitrostátní statistické úřady. |2249 | Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Neexistence vysoce kvalitních údajů o obyvatelstvu EU může způsobovat závažná rizika s nezvratnými důsledky pro utváření a hodnocení politik, správu a finanční řízení. |225 | Stanoviska vyplynuvší z konzultace jsou vyjádřena jak v doporučeních KES samotných, tak i ve výsledcích studie proveditelnosti v členských státech. |226 | Prostředky použité ke zveřejnění odborných stanovisek Aktuální verzi doporučení Konference evropských statistiků lze nalézt na adrese http://www.unece.org/stats/documents/ece/ces/ge.41/2006/zip.1.e.pdf |230 | Analýza důsledků Byly zváženy tyto možnosti: A) Neprovést harmonizaci sčítání lidu, domů a bytů v EU: Tato možnost by ve střednědobém horizontu znamenala, že by v EU nebyly k dispozici souhrnné a srovnatelné údaje o obyvatelstvu a bydlení. To by mělo vážné nepříznivé právní důsledky (např. většinové hlasování, strukturální fondy) i důsledky politické (např. utváření a hodnocení politik). B) Nepsaná dohoda o sčítáních lidu, domů a bytů v EU: Tato možnost by přinesla málo kvalitní údaje o obyvatelstvu a bydlení v EU. Nebylo by možné zaručit srovnatelnost údajů. To by také mělo vážné nepříznivé právní a politické důsledky. C) Směrnice o sčítáních lidu, domů a bytů v EU. Hrozí významné riziko odchylek a předpojatosti při převádění technických požadavků do vnitrostátního práva, což by mohlo vést k významnému snížení srovnatelnosti a tedy vážným nepříznivým právním a politickým důsledkům. D) Evropské právní předpisy o sčítáních lidu, domů a bytů v EU (nařízení Evropského parlamentu a Rady + prováděcí nařízení Komise). Tyto právní předpisy se zaměří na výstup, nikoli na vstup. Ozřejmí povinnosti a úkoly a také společné požadavky na kvalitu a průhlednost výsledků a metod. To by zaručilo dostupnost srovnatelných, vysoce kvalitních údajů o obyvatelstvu v EU. Právní a politické závazky by mohly být splněny. E) Evropské právní předpisy o sčítáních lidu, domů a bytů v EU (nařízení Evropského parlamentu a Rady + prováděcí nařízení Komise). Tyto právní předpisy se zaměří na vstup. Podrobně stanoví, jaké zdroje údajů jsou členské státy povinny používat (dotazníky, registry atd.) a jak mají z těchto zdrojů získají požadované údaje. Zatížení spojené s tímto přístupem může být obrovské. Členské státy musí přizpůsobit všechny registry používané při sčítání lidu, zejména všechny registry obyvatel, domů a bytů. Mnoho místních obyvatel bude muset vyplnit dotazníky, což si může vyžádat rozsáhlou práci pracovníků statistických úřadů a tazatelů v terénu. Finanční důsledky tohoto zásahu EU pro vnitrostátní rozpočty by byly značné. |231 | Nejvhodnější je možnost D. Může zaručit, aby byly výsledky sčítání spolehlivé, transparentní a dostatečně srovnatelné. Právní předpisy se zaměří na výstup, nikoli na vstup, což umožní členským státům vybrat si, jaké zdroje údajů použít a jak z nich odvodit výsledky. Přestože si členské státy mohou zvolit nejvhodnější způsob provedení sčítání ve své zemi, byla by dostatečně zaručena kvalita, a zejména srovnatelnost, jelikož právní předpisy by zavazovaly členské státy, aby dodržovaly základní normy a zvláštní požadavky na kvalitu. Aby bylo dosaženo transparentních postupů a výsledků sčítání provedených v členských státech, musí být jasně popsána použitá metodika a technologie. Možnost D minimalizuje další zatížení spojené se zásahem na úrovni EU. Zatížení je omezeno na to nejnutnější v souvislosti s podáváním zpráv o dohodnutých tématech a dodržováním společných požadavků na kvalitu, určité břemeno připadne na statistické úřady (vypracování zpráv o kvalitě a poskytnutí metaúdajů a jiných vysvětlujících dokumentů). |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Návrh ozřejmuje povinnosti a úkoly týkající se poskytování úplných údajů o obyvatelstvu a bydlení v desetiletých intervalech a též společné požadavky na kvalitu a průhlednost výsledků a metod. Poskytuje členským státům svobodu použít k získání potřebných údajů takovou metodu, jakou považují ve své zemi za nejvhodnější. Tato svoboda se týká i výběru zdroje, z něhož si členské státy rozhodnou údaje získat. Současně návrh zaručuje kvalitu údajů, zejména jejich srovnatelnost na evropské úrovni. Uplatněný přístup je v zásadě orientován na výstup, nikoli na vstup. |310 | Právní základ Právním základem pro statistiky Společenství je článek 285 Smlouvy o založení Evropského společenství. Rada přijímá postupem spolurozhodování opatření k vypracování statistik, jestliže je to nezbytné k provádění činností Společenství. Tento článek stanoví požadavky na vypracování statistik Společenství a vyžaduje dodržování zásad nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, hospodárnosti výdajů a důvěrnosti statistických informací. |320 | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné pravomoci Společenství. |Členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů návrhu z těchto důvodů: |331 | Hlavním zájmem, pokud jde o kvalitu jakýchkoli statistických údajů, je srovnatelnost. Vzhledem k tomu, že údaje o obyvatelstvu a bydlení se používají při provádění evropských právních předpisů, hodnocení evropských politik a/nebo srovnávání výsledků vnitrostátních politik na evropské úrovni, je jednoznačně nezbytné, aby výchozí údaje byly srovnatelné na evropské úrovni. Členské státy nemohou dosáhnout potřebné úrovně srovnatelnosti bez jasného evropského rámce, tedy bez evropských právních předpisů vytyčujících společné požadavky na charakteristiky a kvalitu statistických informací. Podmínkou dosažení srovnatelnosti je navíc průhlednost metodiky a techniky provádění sčítání v jednotlivých zemích. Předpokladem průhlednosti zase je existence evropských právních předpisů a na nich založené strukturované spolupráce mezi příslušnými statistickými úřady na vnitrostátní a evropské úrovni. Zkušenosti z minulosti jasně ukazují, že neoficiální ujednání bez jasného dohodnutého rámce podléhajícího dohledu nepřinášejí statistický výstup v takové kvalitě, jaká bude v budoucnu zapotřebí. |332 | Cílů návrhu bude lépe dosaženo prostřednictvím opatření na úrovni Společenství z těchto důvodů: |Navrhovaný právní předpis EU je zapotřebí k zaručení kvality, zejména srovnatelnosti. Nařízení stanoví společné požadavky k zajištění této kvality a též průhlednosti metodiky a techniky používané v členských státech: - Členské státy jsou povinny zajistit kvalitu předávaných údajů a metadat a to, aby vybrané zdroje dat a metodika co nejvíce odpovídaly základním rysům sčítání lidu, domů a bytů, zejména pokud jde o individuální zjišťování, souběžnost, všeobecnost na vymezeném území, dostupnost údajů z malých oblastí a stanovenou pravidelnost. - Členské státy jsou povinny uvést zdroje údajů, které ke splnění svých povinností použily, objasnit proč se rozhodly právě pro tyto zdroje, a oznámit jaký vliv může mít zdroj údajů na jimi předkládané výsledky. Uvedou, do jaké míry zvolené zdroje údajů a metodika odpovídají základním rysům sčítání lidu, domů a bytů. - Pro všechny země budou zahrnuty stejné hlavní tématické oblasti. - Pro všechny země musí datum, k němuž se vztahují jejich údaje, spadat do téhož kalendářního roku. - Údaje se předkládají do 24 měsíců po skončení referenčního roku, a to v technickém formátu vyžádaném Komisí (Eurostatem). - Sčítání lidu zahrnuje všechny osoby, které mají v dotyčné zemi obvyklý pobyt. Nařízení obsahuje definici tohoto pojmu. - Nařízení definuje pojmy „vnitrostátní“ a „regionální“. - Nařízení se omezuje na stanovení společných požadavků a ponechává na členských státech, aby tyto požadavky splnily způsobem, který považují ve své zemi za nejvhodnější. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |DALšÍ INFORMACE |510 | Zjednodušení |511 | Návrh přináší zjednodušení správních postupů orgánů veřejné moci (EU nebo vnitrostátních). |513 | Bylo uznáno, že společné požadavky stanovené v předloze nařízení představují proveditelná řešení a poskytují jasný návod vnitrostátním subjektům provádějícím sčítání. Skutečnost, že nebude nutné následně provádět harmonizaci statistického výstupu, pokud jde o definice a koncepce, zjednodušuje správní postupy ve statistických úřadech. |Evropský hospodářský prostor Navržený právní akt se týká záležitostí EHP, a proto by měl být rozšířen na Evropský hospodářský prostor. |„CESTOVNÍ MAPA“ |511 | V současné době je obtížné navrhnout podrobnou „cestovní mapu“ pro přijetí nařízení a jeho prováděcích opatření, neboť budoucí aktivity závisejí na výsledku jednání probíhajících v Evropské komisi, v Radě a v Evropském parlamentu a na tom, jak rychle bude nařízení oficiálně přijato. Předběžný plán by nicméně mohl být následující (může být upraven v závislosti na datu vstupu nařízení v platnost): Druhé pololetí roku 2006 Prokonzultování předlohy nařízení v útvarech Evropské komise. Překlad oficiálního návrhu právního předpisu Evropské komise do všech úředních jazyků EU. První pololetí roku 2007 Předložení předlohy nařízení kolegiu k oficiálnímu přijetí. Předložení oficiálního návrhu právního předpisu Evropské komise Radě EU k prvnímu čtení. Druhé pololetí roku 2006 / celý rok 2007 Setkání pracovních skupin k odborným problémům spojeným s nařízením. Specifikace rozšiřující doporučení EHK OSN / Eurostatu. Příprava provedení nařízení Komise. |-  2007/0032 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo sčítání lidu, domů a bytů (Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 285 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],po konzultaci s Výborem pro statistické programy, zřízeným rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom[2],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[3],vzhledem k těmto důvodům:1.  Aby mohla plnit úkoly, které jsou jí svěřeny, zejména článkem 2 a 3 Smlouvy, musí mít Komise k dispozici dostatečně spolehlivé, podrobné a srovnatelné údaje o obyvatelích a domácnostech. Na úrovni Společenství je třeba zajistit dostatečnou srovnatelnost, pokud jde o metodiku, definice a program statistických údajů a metaúdajů.2.  Periodické statistické údaje o počtu obyvatel a hlavních rodinných, sociálních, hospodářských charakteristikách a charakteristikám bydlení jednotlivých osob jsou nezbytné pro přípravu a přijetí politických rozhodnutí v sociální a regionální oblasti, která mají vliv na různé oblasti ve Společenství.3.  Aby bylo možno provádět optimální srovnávání mezi jednotlivými členskými státy, měly by být takové údaje vymezeny odkazem na určitý rok.4.  Podle nařízení Rady (ES) č. 322/97 ze dne 17. února 1997 o statistice Společenství[4], které představuje referenční rámec pro ustanovení tohoto nařízení, je nezbytné, aby shromažďování statistických údajů odpovídalo zásadám nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, hospodárnosti výdajů a důvěrnosti statistických informací.5.  Při vypracovávání a šíření statistik Společenství na základě tohoto nařízení by vnitrostátní statistické úřady a statistický úřad Společenství měly zohlednit zásady stanovené v kodexu evropských statistik, který byl přijat Výborem pro statistické programy dne 24. února 2005 a přiložen k doporučení Komise o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství[5].6.  Jelikož cílů opatření, které má být přijato, totiž shromažďování a sestavování srovnatelných a souhrnných statistik o obyvatelstvu, domech a bytech, nemůže být v dostatečné míře dosaženo samotnými členskými státy, vzhledem k neexistenci společných statistických znaků a požadavků na kvalitu, jakož i nedostatečné metodické transparentnosti, a lze jich tedy s ohledem na společný statistický rámec lépe dosáhnout na úrovni Společenství, Společenství může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku, nepřekračuje toto nařízení o sčítání lidu, domů a bytů rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.7.  Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[6].8.  Zejména by měla být Komisi svěřena pravomoc stanovit podmínky pro úpravu definic, určení dalších referenčních roků a přijetí programu statistických údajů a metaúdajů. Jelikož jsou tato opatření obecného významu a jejich předmětem je změna jiných než podstatných prvků tohoto nařízení, měla by být přijata regulativním postupem s kontrolou uvedeným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1PředmětToto nařízení stanoví společná pravidla pro poskytování souhrnných údajů o lidu, domech a bytech každých deset let.Článek 2Definice1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:a) „lidem“ obyvatelstvo států a regionů v místě svého obvyklého pobytu k referenčnímu datu stanovenému v čl. 5 odst. 2;b) „domy a byty“ bytové jednotky a budovy, jakož i vztah mezi obyvatelstvem a obytnými prostory na vnitrostátní a regionální úrovni k referenčnímu datu; „budovami“ ty budovy, které mohou fakticky či potenciálně obsahovat bytové jednotky;c) „místem obvyklého pobytu“ místo, kde osoba obvykle tráví období každodenního odpočinku bez ohledu na dočasnou nepřítomnost pro účely rekreace, dovolené, návštěv u přátel a příbuzných, služebních cest, léčení nebo náboženských poutí; nebo, není-li k dispozici, zákonné bydliště nebo místo bydliště;d) „referenčním datem“ je datum, ke kterému se vztahují údaje příslušného členského státu v souladu s čl. 5 odst. 2 tohoto nařízení;e) „vnitrostátním“ na území členského státu;f) „regionálním“ na úrovni NUTS 1, NUTS 2 a NUTS 3 podle definice uvedené v klasifikaci územních statistických jednotek (NUTS) stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003[7] v jeho platném znění k referenčnímu datu, jakož i úroveň 2 místních správních jednotek (úroveň LAU 2);g) „základními rysy sčítání lidu, domů a bytů“ individuální zjišťování, souběžnost, všeobecnost na vymezeném území, dostupnost údajů z malých oblastí a stanovená pravidelnost;h) „anonymizovanými mikrodaty“ jednotlivé statistické záznamy, které byly upraveny tak, aby se v souladu se současnou nejlepší praxí minimalizovalo nebezpečí identifikace statistických jednotek, kterých se záznamy týkají.2. V souladu s postupem podle čl. 7 odst. 3 může Komise v případě potřeby upravit definice uvedené v odstavci 1.Článek 3Předkládání údajůČlenské státy předkládají Komisi (Eurostatu) údaje o obyvatelstvu, domech a bytech obsahující stanovené demografické, sociální, hospodářské charakteristiky a charakteristiky obydlí, jež se vztahují na jednotlivce, rodiny, domácnosti, bytové jednotky a budovy na vnitrostátní a regionální úrovni, jak je to uvedeno v příloze.Článek 4Zdroje údajů a kvalita1. Členské státy mohou ve statistice vycházet z různých zdrojů údajů, zejména z:a) běžného sčítání;b) sčítaní založeného na registrech;c) kombinace běžného sčítání a výběrového šetření;d) kombinace sčítaní založeného na registrech a výběrového šetření;e) kombinace sčítaní založeného na registrech a běžného sčítání;f) odpovídajícího šetření založeného na rotujících výběrech.2. Členské státy zajistí, aby zdroje údajů a metodika použité ke splnění požadavků tohoto nařízení v co nejvyšší možné míře odpovídaly základním rysům sčítání lidu, domů a bytů, jak jsou definovány v čl. 2 odst. 1.3. Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění kvality předávaných údajů a metaúdajů. Komise (Eurostat) ve spolupráci s odpovědnými orgány členských států a mezinárodními organizacemi poskytne metodická doporučení a požadavky určené k zajištění kvality získaných údajů a metaúdajů, zejména doporučení ke sčítání lidu, domů a bytů Konference evropských statistiků.4. Členské státy podávají Komisi (Eurostatu) zprávy o použitých zdrojích údajů, důvodech pro výběr těchto zdrojů a účincích zvolených zdrojů údajů na kvalitu statistiky (dále jen „zpráva o kvalitě“). V této souvislosti členské státy oznámí míru, do jaké vybrané údaje a metodika splňují základní rysy sčítání obyvatel a obydlí, jak jsou definovány v čl. 2 odst. 1.5. Členské státy neprodleně vyrozumí Komisi (Eurostat) o revizích a opravách statistických údajů předložených podle tohoto nařízení a o jakýchkoli změnách použitých metod a zdrojů údajů.6. Komise vymezí obsah zprávy o kvalitě, jakož i kritéria kvality pro vypracovávání a šíření údajů v souladu s postupem uvedeným v čl. 7 odst. 3.Článek 5Předávání údajů1. Členský stát poskytne Komisi (Eurostatu) ověřené údaje a metaúdaje uvedené v tomto nařízení, především na začátku každého desetiletí.2. Každý členský stát určí datum, ke kterému se jeho údaje vztahují (dále jen „referenční datum“). Toto referenční datum musí spadat do roku určeného na základě tohoto nařízení (dále jen „referenční rok“). Prvním referenčním rokem je rok 2011. Komise stanoví další referenční roky postupem podle čl. 7 odst. 3.3. Údaje jsou předány do 24 měsíců po skončení referenčního roku.4. Postupem podle čl. 7 odst. 3 Komise přijme program statistických údajů a metaúdajů, které mají být předány za účelem splnění požadavků na shromažďování údajů. Témata, která jsou podle tohoto nařízení předmětem zájmu pro určitou zeměpisnou úroveň, nemohou přesáhnout témata uvedená v příloze pro zmíněnou zeměpisnou úroveň.5. Kromě souhrnných údajů (ve formě programu statistických tabulek) může program statistických údajů obsahovat výběrový soubor anonymizovaných mikrodat.6. Členské státy předávají Komisi (Eurostatu) ověřené údaje a metaúdaje uvedené v elektronické formě. Postupem podle čl. 7 odst. 2 přijme Komise vhodný technický formát, který se použije pro přenos požadovaných údajů.7. V případě revizí a oprav podle čl. 4 odst. 5 tohoto nařízení předloží členský stát neprodleně pozměněné údaje Komisi (Eurostatu).Článek 6Prováděcí opatření1. Následující opatření nutná k provedení tohoto nařízení v daných oblastech se přijímají v souladu s řídicím postupem podle čl. 7 odst. 2:a) přijetí vhodného technického formátu podle čl. 5 odst. 6.2. Následující opatření nutná k provedení tohoto nařízení v daných oblastech se přijímají v souladu s řídicím postupem podle čl. 7 odst. 3:a) úprava definic podle čl. 2 odst. 2;b) definice obsahu zprávy o kvalitě podle čl. 4 odst. 6;c) definice kritérií kvality podle čl. 4 odst. 6;d) referenční roky podle čl. 5 odst. 2;e) přijetí programu statistických údajů a metaúdajů podle čl. 5 odst. 4.3. Je třeba zohlednit zásadu, že přínos aktualizace musí převýšit její náklady, a zásadu, že dodatečné náklady a zátěž musejí zůstat v rozumných mezích.Článek 7Výbor1. Komisi je nápomocen výbor pro statistické programy zřízený rozhodnutím 89/382/EHS, Euratom.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES, s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí. Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.4. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 8Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Evropský parlament Za Radupředseda předseda… …PŘÍLOHAUkazatele, které mají být zohledněny při sčítání lidu, domů a bytů1 Ukazatele pro sčítání lidu1.1 Povinné ukazatele pro zeměpisné úrovně: NUTS 3, LAU 21.1.1 Neodvozená témata- Místo obvyklého pobytu- Pohlaví- Věk- Rodinný stav právně- Země / místo narození- Státní občanství- Místo předchozího obvyklého pobytu a datum příjezdu na stávající místo nebo místo obvyklého pobytu jeden rok před konáním sčítáním- Vztah mezi členy domácnosti1.1.2 Odvozená témata- Celkový počet obyvatel- Místo- Postavení v domácnosti- Rodinný stav- Typ rodinné buňky- Velikost rodinné buňky- Typ soukromé domácnosti- Velikost soukromé domácnosti1.2 Povinné ukazatele pro zeměpisné úrovně: vnitrostátní úroveň, NUTS 1, NUTS 21.2.1 Neodvozená témata- Místo obvyklého pobytu- Místo pracoviště- Pohlaví- Věk- Rodinný stav právně- Typ současné aktivity- Povolání- Odvětví (obor ekonomické činnosti)- Postavení v zaměstnání- Dosažené vzdělání- Země / místo narození- Státní občanství- Pobyt v zahraničí a rok příjezdu do země- Místo předchozího obvyklého pobytu a datum příjezdu na stávající místo nebo místo obvyklého pobytu jeden rok před konáním sčítání- Vztahy mezi členy domácnosti- Právní důvod užívání bytu domácností1.2.2 Odvozená témata- Celkový počet obyvatel- Místo- Postavení v domácnosti- Rodinný stav- Typ rodinné buňky- Velikost rodinné buňky- Typ soukromé domácnosti- Velikost soukromé domácnosti1.3 Doporučené ukazatele pro zeměpisné úrovně:vnitrostátní úroveň, NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3, LAU 21.3.1 Členským států se doporučuje, aby informovaly o všech ukazatelích, které jsou povinné pro regionální úroveň NUTS 2, také na všech nižších regionálních úrovních, až po nejnižší dostupnou regionální úroveň.1.3.2 Neodvozená témata- Umístění školy, university- Způsob dopravy do zaměstnání- Způsob dopravy do školy, university- Vzdálenost a délka cesty do zaměstnání- Vzdálenost a délka cesty do školy, university- Rodinný stav de facto- Celkový počet živě narozených dětí- Datum sňatku žen, pokud se někdy vdaly: i) prvého a ii) současného- Datum počátku partnerského svazku žen, pokud někdy v takovém svazku žily: i) prvého partnerského svazku a ii) současného- Typ obvyklé aktivity- Poskytovatelé neplacených sociálních a osobních služeb- Typ sektoru (institucionální jednotka)- Neformální zaměstnání- Typ pracoviště- Obvyklá pracovní doba- Podzaměstnanost- Délka nezaměstnanosti- Počet osob, které pracují v místní pobočce podniku- Hlavní zdroj obživy- Příjem- Kvalifikace podle vzdělání- Obor studia- Školní docházka- Gramotnost- Počítačová gramotnost- Země předchozího obvyklého pobytu- Celková délka pobytu v této zemi- Místo obvyklého pobytu pět let před konáním sčítaní- Důvod k migraci- Země narození rodičů- Získání občanství- Etnická skupina- Jazyk- Náboženství- Zdravotní postižení- Samostatné či společné bydlení domácností- Nájemné- Předměty dlouhodobé spotřeby, které domácnost vlastní- Počet automobilů, které má domácnost k dispozici- Možnost parkování- Telefon a připojení k internetu- Zemědělská produkce pro vlastní potřebu (na úrovni domácnosti)- Charakteristika všech zemědělských činností vykonaných v minulém roce (na úrovni jednotlivců)1.3.3 Odvozená témata- Městské a venkovské oblasti- Socioekonomické skupiny- Osoby zahraničního / domácího původu- Skupiny obyvatel významné z hlediska zahraniční migrace- Osoby s uprchlickou minulostí- Vnitřně vysídlené osoby- Partnerství osob stejného pohlaví- Postavení v rozšířené rodině- Typ rekonstituované rodiny- Typ rozšířené rodiny- Generační složení soukromých domácností2 Ukazatele pro sčítání domů a bytů2.1 Povinné ukazatele pro zeměpisné úrovně: NUTS 3, LAU 22.1.1 Neodvozená témata- Typ obytných prostor- Lokalita (poloha) obytných prostor- Obydlenost běžných obydlí- Počet obyvatel- Užitná podlahová plocha / počet místností v bytových jednotkách- Obydlí podle typu budovy- Obydlí podle období výstavby2.1.2 Odvozená témata- Míra hustoty2.2 Povinné ukazatele pro zeměpisné úrovně: vnitrostátní úroveň, NUTS 1, NUTS 22.2.1 Neodvozená témata- Podmínky bydlení- Typ obytných prostor- Lokalita (poloha) obytných prostor- Obydlenost běžných obydlí- Typ vlastnictví- Počet obyvatel- Užitná podlahová plocha / počet místností v bytových jednotkách- Systém dodávky vody- Toaletní zařízení- Koupelna- Typ vytápění- Obydlí podle typu budovy- Obydlí podle období výstavby2.2.2 Odvozená témata- Míra hustoty2.3 Doporučené ukazatele pro zeměpisné úrovně:vnitrostátní úroveň, NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3, LAU 22.3.1 Členským států se doporučuje, aby informovaly o všech ukazatelích, které jsou povinné pro regionální úroveň NUTS 2, také na všech nižších regionálních úrovních, až po nejnižší dostupnou regionální úroveň.2.3.2 Neodvozená témata- Dostupnost a charakteristiky, druhých obydlí, obydlí k rekreaci a neobydlených obydlí- Obývání několika soukromými domácnostmi- Typ místností- Teplá voda- Ohřev užitkové vody- Systém odstraňování odpadních vod- Kuchyně- Kuchyňská zařízení- Zdroj energie používané k vytápění- Tepelná izolace obydlí- Dostupnost elektrické energie- Výroba elektrické energie- Zavedený plyn- Klimatizace- Větrání- Poloha obydlí v budově- Přístup do obydlí- Výtah- Obydlí podle počtu podlaží- Obydlí podle materiálů, z nichž jsou specifické části budovy obsahující obydlí postaveny- Obydlí podle stavu oprav budov- Dělení odpadu v domácnosti[1] Úř. věst. C […], […], s. […].[2] Úř. věst. L 181, 28.6.1989, s. 47.[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Úř. věst. L 52, 22.2.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003,(Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1.).[5] KOM(2005) 217 v konečném znění.[6] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES,Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11.[7] Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1.


Důležité právní upozornění

|

52005PC0148

Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 27/2005, pokud jde o rybolovná práva ve vodách Grónska, Faerských ostrovů a Islandu a rybolov tresky obecné v Severním moři, a nařízení (ES) 2270/2004, pokud jde o rybolovná práva na hlubinné druhy žraloka a na hlavouna tuponosého  /* KOM/2005/0148 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 18.04.2005KOM(2005)148 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 27/2005, pokud jde o rybolovná práva ve vodách Grónska, Faerských ostrovů a Islandu a rybolov tresky obecné v Severním moři, a nařízení (ES) 2270/2004, pokud jde o rybolovná práva na hlubinné druhy žraloka a na hlavouna tuponosého(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 27/2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů na rok 2005.1. Orgány Grónska uvědomily dne 14. února 2005 Komisi, že Společenství může v roce 2005 odlovit 1000 tun kraba sněžného ve vodách Grónska. Je třeba provést příslušná opatření, aby byla tato nová rybolovná práva začleněna do právních předpisů Společenství.2. Dne 15. února 2005 byla uzavřena každoroční jednání o rybolovu mezi Společenstvím a Islandem, které se týkala vzájemných rybolovných práv na rok 2005. Je třeba provést příslušná opatření, aby byly výsledky těchto jednání začleněny do právních předpisů Společenství.3. Odchylka od počtu dnů strávených v oblasti a mimo přístav v tabulce I přílohy IVa nařízení (ES) č. 27/2005 pro plavidla používající okna se čtvercovými oky o velikosti 120 mm byla předtím určena pouze pro Kattegat a Skagerrak. Z důvodu zdokonalení klasifikace zařízení se počet dnů povolených v Kategatu a Skagerraku snížil z 22 dnů v roce 2004 na 12 dnů při použití okna se čtvercovými oky nebo 9 bez jeho použití, což znamená velmi podstatné snížení intenzity rybolovu. V Severním moři by však 12 dnů znamenalo zvýšení intenzity z 10 dnů v roce 2004, což by nemohlo být zdůvodněno zavedením okna se čtvercovými oky a bylo by v rozporu se článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné[1]. Počet dnů rybolovu, kterými disponují plavidla lovící v Severním moři pomocí vlečných zařízení s okny se čtvercovými oky o velikosti 120 mm, by proto měl být snížen na 9 dnů.4. V příloze IVc je technická chyba. Totiž pokud plavidlo loví za podmínek podle přílohy IVc, nebude pravděpodobně moci následně využít dnů podle přílohy IVa, i když stále disponuje dny, které může strávit v obou oblastech. Tato chyba musí být opravena.Nařízení Rady (ES) č. 2270/2004 stanoví rybolovná práva na některé druhy hlubinných ryb pro plavidla Společenství v letech 2005 – 2006.1. Při lovu tkaničnice tmavé ve vodách kolem Azorských ostrovů dochází k vedlejšímu úlovků hlubinných druhů žraloků. S cílem vyhnout se zbytečným výmětům je proto vhodné stanovit kvótu pro vedlejší úlovky těchto druhů. Celkové množství tkaničnice tmavé odlovené ve vodách Azorských ostrovů se odhaduje na 700 tun, s nimiž se jako vedlejší úlovek odloví přibližně 120 tun hlubinných druhů žraloků. Cílený rybolov hlubinných druhů žraloků nebude povolen.2. Rybolovná práva na hlavouna tuponosého v divizi ICES Vb a podoblastech VI a VII byla členským státům přidělena nesprávně a měla by být opravena.Proto se Rada žádá, aby co nejrychleji přijala tento návrh a umožnila tak rybářům sestavit plán činností pro toto lovné období.NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 27/2005, pokud jde o rybolovná práva ve vodách Grónska, Faerských ostrovů a Islandu a rybolov tresky obecné v Severním moři, a nařízení (ES) 2270/2004, pokud jde o rybolovná práva na hlubinné druhy žraloka a na hlavouna tuponoséhoRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[2], a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné[3], a zejména na článek 8 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise[4],vzhledem k těmto důvodům:1.  Nařízení Rady (ES) č. 27/2005[5] stanoví pro rok 2005 rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů.2.  V souladu s postupem stanoveným v Dohodě o rybolovu a mořském prostředí mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou[6], projednávalo Společenství s Islandskou republikou rybolovná práva na rok 2005. Výsledky těchto jednání mají být začleněny do nařízení (ES) č. 27/2005.3.  Orgány Grónska oznámily Komisi, že Společenství může odlovit 1 000 tun kraba sněžného ve vodách Grónska.4.  Přidělení více dnů rybolovu na kalendářní měsíc v Severním moři při rybolovu s vlečnými zařízeními s okny se čtvercovými oky o velikosti 120 mm není v souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné[7]. Severní moře by proto mělo být vyškrtnuto ze seznamu oblastí, na které se vztahuje přidělení dodatečných dnů.5.  Rybolovná práva na hlubinné druhy žraloků v podoblasti ICES X (vody Společenství a mezinárodní vody) by měla být zvýšena o 120 tun, čímž se umožní, aby hlubinné druhy žraloků, které jsou odloveny jako nevyhnutelné vedlejší úlovky v rámci jiných odlovů, mohly být vyloženy na pevninu.6.  Pravidla vzájemného působení při rybolovu mezi oblastmi definovaná v příloze IVa a příloze IVc nařízení Rady (ES) č. 27/2005 by neměla plavidlu bránit, aby využívalo maximální počet dnů, které má k dispozici podle přílohy IVa. Tato pravidla by proto měla být změněna.7.  Nařízení Rady (ES) č. 2270/2004 ze dne 22. prosince 2004 stanoví pro roky 2005 a 2006 rybolovná práva na populace hlubinných ryb pro rybářská plavidla Společenství[8].8.  Rybolovná práva na hlavouna tuponosého v divizi ICES Vb, podoblasti VI a VII (vody Společenství a mezinárodní vody) byla v nařízení (ES) č. 2270/2004 nevhodně vypočítána a musejí být opravena.9.  Nařízení (ES) č. 27/2005 a (ES) č. 2270/2004 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Změny nařízení (ES) č. 27/2005Nařízení (ES) č. 27/2005 se mění takto:1) Čl. 5 odst. 2 se nahrazuje tímto:„2. Plavidla Společenství jsou tímto oprávněna k odlovu v mezích kvót stanovených v příloze I ve vodách spadajících pod rybářskou jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článcích 9, 16 a 17.“2) V článku 9 se doplňuje nový odstavec, který zní:„Rybolov prováděný plavidly Společenství ve vodách pod jurisdikcí Islandu je omezen na oblast vymezenou přímými liniemi, které následně spojují tyto souřadnice:Jihozápadní oblast1. 63°12' s.š. a 23°05' z.d. přes 62°00' s.š. a 26°00' z.d.,2. 62°58' s.š. a 22°25' z.d.,3. 63°06' s.š. a 21°30' z.d.,4. 63°03' s.š. a 21°00' z.d. a odtud 180°00' j.š.;Jihovýchodní oblast1. 63°14' s.š. a 10°40' z.d.,2. 63°14' s.š. a 11°23' z.d.,3. 63°35' s.š. a 12°21' z.d.,4. 64°00' s.š. a 12°30' z.d.,5. 63°53' s.š. a 13°30' z.d.,6. 63°36' s.š. a 14°30' z.d.,7. 63°10' s.š. a 17°00' z.d. a odtud 180°00' j.š.“3) Přílohy IC, III, IVa a VI se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.Článek 2Změny nařízení (ES) č. 2270/2004Příloha nařízení (ES) č. 2270/2004 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.Článek 3Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa RadupředsedaPŘÍLOHA IPřílohy nařízení (ES) č. 27/2005 se mění takto:1) V příloze IC:a) Položka týkající se druhu krab sněžný v oblasti NAFO 0,1 (vody Grónska) se nahrazuje tímto:„Druh: | Krab sněžný (rod) | Oblast: | NAFO 0, 1 (vody Grónska) |Chionoecetes spp. | PCR/ N01GRN |Irsko | 125 |Španělsko | 875 |ES | 1000 | Preventivní TAC, na který se nevztahují články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96. |TAC | nepoužije se“ |b) Položka týkající se druhu huňáček severní v oblasti V, XIV (vody Grónska) se nahrazuje tímto:„Druh: | Huňáček severní | Oblast: | V, XIV (vody Grónska) |Mallotus villosus | CAP/514GRN |Všechny členské státy | 0 |ES | 50 050 | (1) (2) |TAC | nepoužije se |(1) Z čehož je 45 930 tun přiděleno Islandu. (2) Má být odloveno do 30. dubna 2005.“ |c) Po položce týkající se druhu okouník (rod) v oblasti Va (vody Islandu) se vkládá nová položka, která zní:„Druh: | Okouník (rod) | Oblast: | Va (vody Islandu) |Sebastes spp. | RED/05A-IS |Belgie | 100 | (1)(2) |Německo | 1 690 | (1)(2) |Francie | 50 | (1)(2) |Spojené království | 1 160 | (1)(2) |ES | 3 000 | (1)(2) |TAC | nepoužije se |__________ |(1) Včetně nevyhnutelných vedlejších úlovků (kromě tresky obecné). |(2) Má být odloveno v období mezi červencem a prosincem.“ |2) V příloze IVa se tabulka II nahrazuje tímto:„ Tabulka IIOdchylky od počtu dnů strávených v oblasti a mimopřístav uvedeného v tabulce I a související podmínkyOblast | Zařízení definované v bodě 4 | Záznam úlovků plavidla za rok 2002 * | Dny |Oblast definovaná v bodě 2 | bod 4 písm. a), bod 4 písm. e) | Méně než 5 % každého z těchto druhů: treska obecná, jazyk obecný a platýs velký | Bez omezení** |Oblast definovaná v bodě 2 | bod 4 písm. a), bod 4 písm. b) | Méně než 5 % tresky obecné | od 100 do < 120 mm až 13 ≥ 120 mm až 14 |Kattegat a Severní moře | bod 4 písm. c) zařízení o velikosti ok 220 mm nebo vyšší | Méně než 5 % tresky obecné a více než 5 % kambaly velké a hranáče šedého | Až 15 dnů |Kattegat a Skagerrak | bod 4 písm. a) zařízení s oknem se čtvercovými oky o velikosti 120 mm | nepoužije se | 12 dnů |východní část Lamanšského průlivu | bod 4 písm. c) třístěnné tenatové sítě o velikosti ok 110 mm nebo nižší | Plavidla, která jsou mimo přístav méně než 24 hodin | 19 dnů |* Ověřeno v lodním deníku ES – průměrná roční vykládka v živé hmotnosti.** Plavidlo může být v oblasti přítomno všechny dny v příslušném měsíci.*** Plavidla, na která se vztahuje tato odchylka, musejí splňovat podmínky stanovené v dodatku 1 k této příloze.“3) V příloze IVc se bod 6 písm. a) nahrazuje tímto:„6. a) Maximální počet dnů každého kalendářního měsíce, kdy může být plavidlo přítomno v oblasti a mimo přístav, pokud má na palubě jedno z lovných zařízení definovaných v bodě 4, je uveden v tabulce I.Pokud plavidlo v rámci rybářského výjezdu přejíždí mezi dvěma oblastmi, odečte se den od té oblasti, kde během daného dne strávilo nejvíce času.Počet dnů, během kterých je plavidlo přítomno v oblasti, jež se skládá z oblastí definovaných v bodě 2 této přílohy a v bodě 2 přílohy IVa, nesmí překročit počet uvedený v tabulce I této přílohy. Počet dnů, během kterých je plavidlo přítomno v oblastech definovaných v bodě 2 přílohy IVa se však musí shodovat s maximálním počtem stanoveným v souladu s přílohou IVa.Tabulka IMaximální počet dnů strávených v oblasti a mimo přístav podle jednotlivých lovných zařízeníKategorie lovných zařízení uvedených v bodě: |Oblast definovaná v bodě 2: | 4 písm. a) | 4 písm. b) |2. západní část Lamanšského průlivu (divize ICES VIIe) | 20 | 20“ |4) V příloze VI se část I nahrazuje tímto:„ ČÁST IOmezení počtu licencía povolení k rybolovu pro plavidla Společenství,která loví ve vodách třetích zemíRybolovná oblast | Rybolov | Počet licencí | Rozdělení licencí mezi členskými státy | Maximální počet kdykoli přítomných plavidel |Vody Norska a rybolovná oblast okolo ostrova Jan Mayen | Sleď obecný, severně od 62°00' s. š. | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |Druhy žijící při mořském dně, severně od 62°00' s. š. | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |Makrela obecná, jižně od 62°00' s.š., lov košelkovými nevody | 11 | DE: 1[9], DK: 261, FR: 21, NL: 11 | nepoužije se |Makrela obecná, jižně od 62°00' s. š., lov vlečnými sítěmi | 19 | nepoužije se |Makrela obecná, severně od 62°00' s.š., lov košelkovými nevody | 11[10] | DK: 11 | nepoužije se |Průmyslově zpracovávané druhy, jižně od 62°00' s. š. | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |Vody Faerských ostrovů | Veškerý lov pomocí vlečných sítí prováděný plavidly o délce nižší než 180 stop v oblasti mezi 12 a 21 mílemi od základních linií Faerských ostrovů | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |Cílený lov tresky obecné a tresky jednoskvrnné pomocí sítí o minimální velikosti ok 135 mm, omezený na oblast jižně od 62°28´ s. š. a východně od 6°30´ z. d. | 8[11] | 4 |Rybolov pomocí vlečných sítí vně pásma o šířce 21 mil od základní linie Faerských ostrovů. V obdobích od 1. března do 31. května a od 1. října do 31. prosince smějí tato plavidla působit v oblasti mezi 61°20´ s. š. a 62°00´ s. š. a v pásmu mezi 12 a 21 mílemi od základních linií. | 70 | BE:0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |Lov mníka modrého pomocí vlečných sítí o minimální velikosti ok 100 mm v oblasti jižně od 61°30´ s. š. a západně od 9°00´ z. d. a v oblasti mezi 7°00´ z. d. a 9°00´ z. d. jižně od 60°30´ s. š. a v oblasti jihozápadně od linie spojující bod o souřadnicích 60°30´ s. š, 7°00´ z. d. s bodem o souřadnicích 60°00´ s.š., 6°00´ z. d. | 70 | DE: 8[12], FR: 124, UK: 04 | 20[13] |Cílený lov tresky tmavé pomocí vlečných sítí o minimální velikosti ok 120 mm a s možností používat kruhové popruhy kolem kapsy zatahovací sítě. | 70 | 225 |Lov tresky modravé. Celkový počet licencí může být zvýšen o 4 plavidla, aby plavidla vytvořila dvojice, pokud by orgány Faerských ostrovů zavedly zvláštní pravidla vstupu do oblasti nazvané „hlavní oblast lovu tresky modravé“ | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |Lov pomocí lovné šňůry | 10 | UK : 10 | 6 |Lov makrely obecné | 12 | DK: 12 | 12 |Lov sledě obecného severně od 62° s. š. | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |Island | Všechny druhy rybolovu | 18 | 5 |Vody Ruské federace | Všechny druhy rybolovu | pm | pm |Lov tresky obecné | 7[14] | pm |Lov šprota obecného | pm | pm“ |PŘÍLOHA IIČást 2 přílohy nařízení (ES) č. 2270/2004 se mění takto:1) Položka týkající se hlubinných druhů žraloků v oblasti X (vody Společenství a mezinárodní vody) se nahrazuje tímto:„Druh: | hlubinné druhy žraloků | Oblast: | X (vody Společenství a mezinárodní vody) |Portugalsko | 120 | (1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. |ES(1) | 120“ |2) Položka týkající se druhu hlavoun tuponosý v oblasti Vb, VI, VII (vody Společenství a mezinárodní vody) se nahrazuje tímto:„Druh: | hlavoun tuponosý | Oblast: | Vb, VI, VII (vody Společenství a mezinárodní vody) |Coryphaenoides rupestris |Německo | 10 | (1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. |Estonsko | 77 |Španělsko | 85 |Francie | 4327 |Irsko | 341 |Litva | 99 |Polsko | 50 |Spojené království | 254 |Ostatní (1) | 10 |ES | 5253“ |[1] Úř. věst. L 70, 9.3.2004, s. 8.[2] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.[3] Úř. věst. L 70, 9.3.2004, s. 8.[4] Úř. věst. C , , s. .[5] Úř. věst. L 12, 14.1.2005, s 1.[6] Úř. věst. L 161, 2.7.1993, s. 1.[7] Úř. věst. L 70, 9.3.2004, s. 8.[8] Úř. věst. L 396, 31.12.2004, s. 4.[9] Toto přidělení se vztahuje na rybolov košelkovými nevody a vlečnými sítěmi.[10] Má být vybráno z 11 licencí na rybolov makrely jižně od 62°00’ s.š. pomocí košelkových nevodů.[11] Podle schváleného záznamu z roku 1999 jsou počty pro cílený lov tresky obecné a tresky jednoskvrnné zahrnuty do počtů pro „veškerý rybolov prováděný plavidly o délce nižší než 180 stop v oblasti mezi 12 a 21 mílemi od základních linií Faerských ostrovů“[12] Tato čísla odkazují na maximální počet kdykoli přítomných plavidel.[13] Tato čísla jsou zahrnuty do čísel pro „rybolov pomocí vlečných sítí vně pásma o šířce 21 mil od základních linií Faerských ostrovů“.[14] Platí pouze pro plavidla plující pod lotyšskou vlajkou.


Důležité právní upozornění

|

52007PC0667

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Kodifikované znění)  /* KOM/2007/0667 konecném znení - COD 2007/0235 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 31.10.2007KOM(2007) 667 v konečném znění2007/0235 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Kodifikované znění)(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. V souvislosti s konceptem „Evropa občanů“ přikládá Komise značnou důležitost zjednodušení a přehlednějšímu uspořádání práva Společenství, aby se stalo srozumitelnějším a přístupnějším pro řadového občana, který pak může lépe uplatňovat jednotlivá práva, které mu přiznává.Tohoto cíle nelze dosáhnout, dokud zůstanou jednotlivá ustanovení, která byla často několikrát podstatným způsobem změněna, roztroušena jak v původním předpisu, tak v pozdějších novelách. Je nutno proto vynaložit notné úsilí při vyhledávání a porovnávání jednotlivých předpisů, aby bylo lze nalézt právě platná ustanovení.Z tohoto důvodu je rovněž kodifikace často měněné právní úpravy nutná pro zachování její srozumitelnosti a průhlednosti.2. Komise proto svým rozhodnutím ze dne 1. dubna 1987[1] uložila svým útvarům, aby přistoupily ke kodifikaci jakéhokoli právního aktu nejpozději po jeho desáté změně, přičemž zdůraznila, že se jedná o minimální pravidlo a jednotlivé útvary by se měly v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti předpisů Společenství snažit kodifikovat akty, za něž nesou odpovědnost, i v kratších intervalech.3. Závěry předsednictví Evropské rady z Edinburku (prosinec 1992) toto potvrdily[2] a zdůraznily význam kodifikace , neboť skýtá právní jistotu ohledně otázky, která právní norma se v určitém okamžiku použije na daný právní vztah.Kodifikace musí proběhnout v plném souladu s obvyklým legislativním postupem Společenství.S ohledem na skutečnost, že v aktech podrobených kodifikaci nemohou být prováděny žádné podstatné změny, se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly prostřednictvím interinstitucionální dohody ze dne 20. prosince 1994 na zkráceném postupu pro rychlé přijímání kodifikovaných aktů.4. Účelem tohoto návrhu je provedení kodifikace nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí[3]. Nařízení nahradí různé akty, které jsou do něj začleněny[4]; zcela zachovává jejich obsah, a omezuje se tak pouze na jejich spojení a zapracování pouze takových formálních změn , které vyžaduje samotná kodifikace.5. Tento kodifikační návrh byl vypracován na základě předchozího konsolidovaného znění nařízení (EHS) č. 1210/90 a jeho následných změn vyhotoveného ve všech úředních jazycích Úřadem pro úřední tisky Evropských společenství pomocí systému na zpracování dat . V případech, že bylo změněno číslování článků, je vztah mezi dřívějším a novým číslováním představen ve srovnávací tabulce uvedené v příloze III kodifikovaného nařízení.ê 1210/90 (přizpůsobený)2007/0235 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. …/…ze dne […]o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředíEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek Ö 175 Õ této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[5],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[6],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[7],vzhledem k těmto důvodům:ê1.  Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí[8] bylo několikrát podstatně změněno[9]. Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.ê 1210/90 bod odůvodnění 12.  Smlouva předvídá další rozvoj a provádění politiky Společenství v oblasti životního prostředí a stanoví cíle a zásady, kterými by se tato politika měla řídit.ê 1210/90 bod odůvodnění 23.  Požadavky na ochranu životního prostředí tvoří součást ostatních politik Společenství.ê 1210/90 bod odůvodnění 3 (přizpůsobený)4.  Podle článku Ö 174 Õ Smlouvy má Společenství při přípravě svých činností v oblasti životního prostředí brát v úvahu mimo jiné dostupné vědecké a technické údaje.ê 1210/905.  Shromažďování, zpracování a analýza údajů o životním prostředí na evropské úrovni jsou nezbytné pro získání objektivních, spolehlivých a srovnatelných informací, které umožní Společenství a jeho členským státům přijímat opatření nutná k ochraně životního prostředí, posoudit výsledky takových opatření a zajistit, aby veřejnost byla o stavu životního prostředí řádně informována.ê 1210/90 bod odůvodnění 66.  Ve Společenství i v členských státech již existují instituce poskytující takové informace a služby.ê 1210/90 bod odůvodnění 7 (přizpůsobený)7.  Tyto instituce by měly tvořit základ pro Ö Evropskou Õ informační a pozorovací síť pro životní prostředí, kterou Ö má Õ na úrovni Společenství koordinovat Evropská agentura pro životní prostředí.ê 1641/2003 bod odůvodnění 28.  Obecné zásady a omezení, kterými se řídí výkon práva na přístup k dokumentům podle článku 255 Smlouvy, byly stanoveny nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise[10].ê 1210/90 bod odůvodnění 89.  Agentura by měla spolupracovat na úrovni Společenství se stávajícími institucemi, jejichž cílem je umožnit Komisi zajištění plného používání právních předpisů Společenství týkajících se životního prostředí.ê 1210/90 bod odůvodnění 910.  Statut a struktura agentury by měly odpovídat objektivnímu charakteru jejích předpokládaných výsledků a umožnit jí plnit úkoly v úzké spolupráci se stávajícími vnitrostátními i mezinárodními institucemi.ê 1210/90 bod odůvodnění 1011.  Agentura by měla mít svou právní nezávislost a udržovat přitom úzké vztahy s institucemi Společenství a členských států.ê 1210/90 bod odůvodnění 1112.  Je žádoucí, aby agentura byla otevřená i dalším státům, které sdílejí zájem Společenství a členských států na cílech agentury, a to na základě dohod uzavřených mezi těmito státy a Společenstvím,ê 1210/90PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Tímto nařízením se zřizuje Evropská agentura pro životní prostředí (dále jen „agentura“) a podporuje vytvoření Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí.ê 933/1999 čl. 1 bod 1 (přizpůsobený)2. K dosažení cílů ochrany a zlepšení životního prostředí stanovených Smlouvou a navazujícími akčními programy Společenství v oblasti životního prostředí a udržitelného rozvoje je nutno Ö , aby agentura a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí poskytly Õ Společenství a členským státům:ê 1210/90 (přizpůsobený)a) objektivní, spolehlivé a v evropském měřítku srovnatelné informace, které jim umožní přijímat nezbytná opatření na ochranu životního prostředí, posoudit výsledky těchto opatření a zajistit, aby veřejnost byla řádně informována o stavu životního prostředí, Ö a Õ k tomuto účelub) nezbytnou vědeckou a technickou podporu.Článek 2K dosažení cíle uvedeného v článku 1 má agentura tyto úkoly:a) ve spolupráci s členskými státy vytvořit a koordinovat síť uvedenou v článku 4; v této souvislosti je agentura zodpovědná za shromažďování, zpracování a analýzu údajů, zejména v oblastech uvedených v článku 3;ê 933/1999 čl. 1 bod 2 písm. a)b) poskytovat Společenství a členským státům objektivní informace nezbytné k formulování a provádění spravedlivé a účinné politiky životního prostředí; za tím účelem především poskytovat Komisi informace, které potřebuje k úspěšnému plnění svých úkolů spočívajících ve vymezení, přípravě a vyhodnocení opatření a právních předpisů v oblasti životního prostředí;c) napomáhat monitorování opatření v oblasti životního prostředí vhodnou podporou požadavků na podávání zpráv (včetně účasti při sestavování dotazníků, zpracování zpráv členských států a distribuce výsledků), a to v souladu se svým víceletým pracovním programem a s cílem koordinace podávání zpráv;d) na žádost jednotlivých členských zemí a tam, kde je to v souladu s ročním pracovním programem agentury, udělovat doporučení týkající se vývoje, zavádění a rozšiřování systémů členských států pro monitorování opatření v oblasti životního prostředí za podmínek, že tyto činnosti neohrozí naplnění jiných úkolů stanovených tímto článkem; tato doporučení mohou rovněž obsahovat odborné posudky vypracované na zvláštní žádost členských států;e) zaznamenávat, třídit a posuzovat údaje o stavu životního prostředí, vypracovávat odborné zprávy o kvalitě a citlivosti životního prostředí a o tlacích na životní prostředí Společenství, stanovovat jednotná kritéria pro posuzování údajů o životním prostředí, která budou používána ve všech členských státech, a dále rozvíjet a podporovat činnost referenčního střediska pro informace o životním prostředí; Komise využije těchto informací pro plnění svých úkolů při zajišťování provádění právních předpisů Společenství v oblasti životního prostředí;ê 1210/90f) pomoci zajistit, aby údaje o životním prostředí byly na evropské úrovni srovnatelné, a je-li to nezbytné, vhodnými prostředky podpořit zlepšení harmonizace měřicích metod;g) podporovat začlenění evropských informací o životním prostředí do mezinárodních programů monitorování, jako jsou například programy ustavené Organizací spojených národů a jejími specializovanými agenturami;ê 933/1999 čl. 1 bod 2 písm. a)h) každých pět let uveřejnit zprávu o stavu životního prostředí, o trendech a výhledech v této oblasti a rovněž zprávu zaměřenou na specifické problémy;ê 1210/90i) podporovat rozvoj a využití environmentálních předpovědních metod, aby bylo možné ve správný čas přijímat preventivní opatření;j) podporovat rozvoj metod posuzování výše škod na životním prostředí a nákladů na předcházení těmto škodám, nákladů na ochranná opatření a na obnovu životního prostředí;k) podporovat výměnu informací o nejlepších dostupných technologiích pro předcházení škodám na životním prostředí nebo pro jejich omezení;l) spolupracovat s orgány a programy uvedenými v článku 15;ê 933/1999 čl. 1 bod 2 písm. b)m) zajistit šíření spolehlivých a srovnatelných informací o životním prostředí, zejména o jeho stavu, mezi širokou veřejností, a k tomuto účelu podpořit využívání nových technologii pro přenos informací;n) podporovat Komisi při procesu výměny informací o rozvoji metodik a praktických postupů posuzování životního prostředí;o) napomáhat Komisi při rozšiřování informací o výsledcích příslušných výzkumů v oblasti životního prostředí, a to způsobem, který nejlépe podpoří politiku Komise.ê 1210/90Článek 31. Hlavní oblasti činnosti agentury zahrnují v nejvyšší možné míře vše, co umožňuje shromáždit informace k popisu současného a předvídatelného stavu životního prostředí z následujících hledisek:a) kvalita životního prostředí;b) tlaky na životní prostředí;c) citlivost životního prostředí;ê 1210/90 (přizpůsobený)è1 933/1999 čl. 1 bod 3 písm. a)è1 včetně uvedení těchto do souladu s udržitelným rozvojem. ç2. Agentura Ö poskytuje Õ informace, jaké mohou být přímo využity při provádění politiky životního prostředí Společenství.Přednost Ö mají Õ následující oblasti činnosti:ê 1210/90a) kvalita ovzduší a atmosférické emise;b) kvalita vody, znečišťující látky a vodní zdroje;c) stav půdy, živočichů, rostlin a biotopů;d) využití půdy a přírodních zdrojů;e) nakládání s odpady;f) hlukové emise;g) chemické látky nebezpečné pro životní prostředí;ê 933/1999 čl. 1 bod 3 písm. b)h) ochrana moří a pobřežních zón.ê 1210/90Důležité jsou především informace o přeshraničních jevech, o jevech zasahujících více států či o jevech globálního charakteru.V úvahu se vezme rovněž socioekonomický rozměr jevu.ê 933/1999 čl. 1 bod 3 písm. c) (přizpůsobený)3. Při výměně informací může agentura rovněž spolupracovat s jinými subjekty, včetně Ö Evropské sítě pro zavádění a provádění environmentálních právních předpisů Õ (sítě IMPEL).Při své činnosti se agentura vyvaruje duplicity s již probíhajícími činnostmi jiných orgánů.ê 1210/90Článek 41. Síť se skládá z:a) hlavních složek národních informačních sítí;b) národních kontaktních míst;c) tematických center.ê 933/1999 čl. 1 bod 4 písm. a) a 1210/90 čl. 4 odst. 2 první pododstavec (přizpůsobený)2. Členské státy průběžně agenturu informují o hlavních složkách své vnitrostátní informační sítě v oblasti životního prostředí Ö , zejména v prioritních oblastech uvedených v čl. 3 odst. 2; tento údaj musí obsahovat i výčet institucí, které by podle názoru členského státu mohly přispět k práci agentury s přihlédnutím k potřebě zajištění co možná nejúplnějšího zeměpisného pokrytí území příslušného státu Õ.Členské státy spolupracují ve vhodných případech s agenturou a přispívají k práci Evropské pozorovací a informační sítě pro životní prostředí v souladu s pracovním programem agentury, a to prostřednictvím shromažďování, třídění a analýzy příslušných údajů na celostátní úrovni.Členské státy se při provádění těchto činností mohou rovněž sdružit ke spolupráci na nadnárodní úrovni.ê 1210/903. Členské státy zejména mohou v rámci institucí podle odstavce 2 či jiných organizací zřízených na jejich území označit některou z nich jako národní kontaktní místo, které bude koordinovat nebo předávat informace, které mají být na celostátní úrovni poskytnuty agentuře a institucím či orgánům tvořícím část sítě, včetně tematických center podle odstavce 4.ê 1210/90 (přizpůsobený)4. Členské státy mohou rovněž určit instituce či jiné organizace zřízené na jejich území, které by mohly být speciálně pověřeny spoluprací s agenturou na některých tématech hodných zvláštního zřetele.Takto určená instituce by měla být oprávněna k uzavření dohody s agenturou, aby mohla působit jako tematické centrum sítě pro zvláštní úkoly prováděné.Tato centra spolupracují s dalšími institucemi, které jsou součástí sítě.ê 933/1999 čl. 1 bod 4 písm. c)5. Tematická centra určí podle čl. 8 odst. 1 správní rada pro období nepřesahující trvání příslušného víceletého pracovního programu podle čl. 8 odst. 4. Toto ustanovení je však obnovitelné.ê 1210/906. Přidělení zvláštních úkolů tematickým centrům bude uvedeno ve víceletém pracovním programu agentury podle čl. 8 odst. 4.7. Z hlediska víceletého pracovního programu přezkoumá agentura pravidelně složky sítě podle odstavce 2, provede změny, o nichž může rozhodnout správní rada, a přihlíží přitom k institucím nově jmenovaným členskými státy.Článek 5Agentura se může s institucemi či orgány uvedenými v článku 4, které jsou součástí sítě, dohodnout na nezbytných ujednáních, především na smlouvách, jež umožní úspěšné provedení jim úkolů, kterými je může pověřit.V případě vnitrostátní instituce nebo organizace na jeho území může členský stát určit, že taková ujednání s agenturou budou uzavírána po dohodě s národním kontaktním místem.ê 1641/2003 čl. 1 bod 1 (přizpůsobený)Článek 61. Nařízení (ES) č. 1049/2001 se vztahuje na dokumenty agentury.ê 1641/2003 čl. 1 bod 12. Proti rozhodnutím přijatým agenturou na základě článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropských společenství za podmínek stanovených v článcích 195 a 230 Smlouvy v tomto pořadí.ê 1210/90Článek 7Agentura má právní subjektivitu. V každém z členských států má nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou jejich vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám.Článek 8ê 933/1999 čl. 1 bod 5 písm. a)1. Agentura má správní radu složenou z jednoho zástupce každého členského státu a ze dvou zástupců Komise. Navíc zde může být jeden zástupce každé členské země, která se činnosti agentury účastní v souladu s příslušnými ustanoveními.ê 1210/90Evropský parlament navíc určí jako členy správní rady dvě vědecké osobnosti s mimořádnou kvalifikací v oblasti ochrany životního prostředí, které budou vybrány na základě možného osobního přínosu k činnosti agentury.Každý člen správní rady může být zastoupen náhradníkem.2. Správní rada volí z řad svých členů předsedu na tříleté období a přijímá vlastní jednací řád. Každý člen správní rady má jeden hlas.ê 933/1999 čl. 1 bod 5 písm. b)Správní rada zvolí úřad, který může pověřit výkonnými rozhodnutími podle jí přijatých pravidel.ê 933/1999 čl. 1 bod 5 písm. c)3. Rozhodnutí správní rady vyžadují přijetí dvoutřetinovou většinou jejích členů.4. Správní rada schválí víceletý pracovní program vycházející z prioritních oblastí uvedených v čl. 3 odst. 2, a to na základě návrhu předloženého výkonným ředitelem ve smyslu článku 9, po konzultaci s vědeckým výborem podle článku 10 a po obdržení stanoviska Komise. Víceletý pracovní program musí obsahovat víceletý odhad rozpočtu, aniž je dotčen postup sestavování ročního rozpočtu Společenství.ê 1210/905. V rámci víceletého programu schvaluje správní rada každoročně pracovní program agentury na základě návrhu předloženého výkonným ředitelem, po konzultaci s vědeckým výborem a po obdržení stanoviska Komise. Tento program může být v průběhu roku týmž postupem upraven.ê 1641/2003 čl. 1 bod 2 písm. a)6. Správní rada přijme výroční zprávu o činnosti agentury a nejpozději do 15. června ji předá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a členským státům.ê 1641/2003 čl. 1 bod 2 písm. b)7. Agentura předá každoročně rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledků postupů hodnocení.ê 1210/90Článek 91. V čele agentury stojí výkonný ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na pětileté období, které je obnovitelné.Výkonný ředitel je zákonným zástupcem agentury.Výkonný ředitel odpovídá za:a) řádnou přípravu a provádění rozhodnutí a programů přijatých správní radou;b) běžnou správu agentury;c) plnění úkolů uvedených v článcích 12 a 13;d) přípravu a zveřejnění zpráv podle čl. 2 písm. h);ê 933/1999 čl. 1 bod 6 písm. a)e) všechny otázky týkající se zaměstnanců a za provádění úkolů uvedených v čl. 8 odst. 4 a 5.ê 1210/90Pro účely jmenování vědeckých pracovníků agentury si výkonný ředitel vyžádá stanovisko vědeckého výboru podle článku 10.2. Výkonný ředitel za svou činnost odpovídá správní radě.Článek 101. Správní radě a výkonnému řediteli pomáhá v činnosti vědecký výbor, který v případech stanovených tímto nařízením předkládá své stanovisko k vědeckým záležitostem týkajícím se činnosti agentury, které mu může předložit správní rada nebo ředitel.Stanoviska vědeckého výboru se zveřejní.ê 933/1999 čl. 1 bod 72. Vědecký výbor je složen ze členů s mimořádnou kvalifikací v oblasti životního prostředí, které jmenuje správní rada na čtyřleté období s možností opakovaného jmenování na další čtyři roky, s přihlédnutím kromě jiného i k vědeckým oblastem, které by měly být ve výboru zastoupeny z hlediska pomoci agentuře při výkonu její činnosti. Činnost vědeckého výboru se řídí jednacím řádem podle čl. 8 odst. 2.ê 1210/90Článek 111. Pro každý rozpočtový rok, který odpovídá kalendářnímu roku, se vypracuje odhad příjmů a výdajů agentury a je zapsán do rozpočtu agentury.2. Rozpočet je vyrovnaný co do příjmů a výdajů.3. Aniž jsou dotčeny jiné zdroje, příjmy agentury se skládají z dotace Společenství spadající do zvláštní kapitoly celkové rozpočtu Evropských společenství a plateb poskytovaných za prováděné služby.4. Výdaje agentury zahrnují mimo jiné odměny zaměstnanců, správní výdaje, výdaje na infrastrukturu, provozní náklady a výdaje související se smlouvami uzavřenými s institucemi nebo orgány, které jsou součástí sítě, a s třetími stranami.ê 1641/2003 čl. 1 bod 3Článek 121. Každý rok správní rada na základě návrhu vypracovaného výkonným ředitelem sestaví odhad příjmů a výdajů agentury na následující rozpočtový rok. Tento odhad, který obsahuje plán pracovních míst, předá správní rada Komisi nejpozději do 31. března.2. Komise předá odhad Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) spolu s předběžným návrhem souhrnného rozpočtu Evropských společenství.3. Komise na základě odhadu zapíše do předběžného návrhu souhrnného rozpočtu Evropských společenství odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst a výši grantu ze souhrnného rozpočtu, a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 272 Smlouvy.4. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na grant pro agenturu.Rozpočtový orgán přijme plán pracovních míst agentury.5. Rozpočet přijímá správní rada. Je konečný po schválení souhrnného rozpočtu Evropských společenství s konečnou platností. V případě potřeby se příslušně upraví.6. Správní rada co nejdříve sdělí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést každý projekt, který by mohl mít značný finanční vliv na financování rozpočtu, zejména pokud jde o projekty z oblasti nemovitostí, jako například pronájem nebo koupě budov. Uvědomí o tom Komisi.Pokud jedna složka rozpočtového orgánu sdělí svůj úmysl zaujmout stanovisko, předá své stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne sdělení projektu.ê 1641/2003 čl. 1 bod 4Článek 131. Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.2. Nejpozději do 1. března následujícího rozpočtového roku předloží účetní agentury účetnímu Komise prozatímní účty se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje prozatímní účty orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[11].3. Nejpozději do 31. března následujícího rozpočtového roku účetní Komise předá prozatímní účty agentury Účetnímu dvoru spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok se rovněž předává Evropskému parlamentu a Radě.4. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímním účtům podle článku 129 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 vypracuje výkonný ředitel konečnou účetní závěrku agentury na vlastní odpovědnost a předloží ji správní radě k vyjádření.5. Správní rada zaujme stanovisko ke konečné účetní závěrce agentury.6. Nejpozději do 1. července následujícího rozpočtového roku výkonný ředitel předá konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.7. Konečná účetní závěrka se zveřejní.8. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření nejpozději do 30. září. Zároveň zašle tuto odpověď správní radě.9. Výkonný ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za uvedený rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.10. Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou do 30. dubna roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku N.ê 1641/2003 čl. 1 bod 5 (přizpůsobený)Článek 14Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční předpisy použitelné na agenturu. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002[12], pouze tehdy, pokud je to nezbytné pro zvláštní potřeby činnosti agentury, a s předchozím souhlasem Komise.ê 1210/90 (přizpůsobený)Článek 151. Agentura aktivně vyhledává možnosti spolupráce s dalšími institucemi a programy Společenství, obzvláště se Společným výzkumným střediskem, se Statistickým úřadem Ö Evropských společenství (Eurostat) Õ a s výzkumnými a vývojovými programy Společenství v oblasti životního prostředí, jmenovitě:a) spolupráce se Společným výzkumným střediskem zahrnující především úkoly stanovené v bodu A přílohy I;b) koordinace s Eurostatem a se statistickým programem Evropských společenství řídící se postupem uvedeným v bodě B přílohy I.ê 1210/902. Agentura aktivně spolupracuje rovněž s dalšími subjekty, jako jsou Evropská agentura pro výzkum vesmíru, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), Rada Evropy, Mezinárodní energetická agentura, Organizace spojených národů a její specializované agentury, především pak Program OSN pro životní prostředí (UNEP), Světová meteorologická organizace a Mezinárodní agentura pro atomovou energii.ê 933/1999 čl. 1 bod 8 písm. a)3. V zemích, které nejsou členy Společenství, může agentura spolupracovat v oblastech všeobecného zájmu s institucemi, které mohou poskytovat údaje, informace, odborné posudky, metodiky shromažďování, analýzy a posuzování údajů, jež jsou předmětem oboustranného zájmu a jsou nezbytné pro úspěšné ukončení prací agentury.ê 933/1999 čl. 1 bod 8 písm. b)4. Spolupráce podle odst. 1, 2 a 3 musí brát v úvahu zejména potřebu vyhnout se jakékoli duplicitě činností.ê 1210/90Článek 16Na agenturu se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství.Článek 17Zaměstnanci agentury podléhají nařízením a předpisům použitelným pro úředníky a další zaměstnance Evropských společenství.Ve vztahu ke svým zaměstnancům uplatňuje agentura pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování.Se souhlasem Komise přijme správní rada příslušné prováděcí předpisy.Článek 181. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právním předpisem, kterým se řídí příslušná smlouva. Soudnímu dvoru náleží soudní pravomoc podle rozhodčí doložky smlouvy, kterou agentura uzavřela.2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami právních řádů členských států škody, které agentura nebo její zaměstnanci způsobili při plnění svých povinností.Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat o sporech týkajících se náhrady takových škod.3. Osobní odpovědnost zaměstnanců ve vztahu k agentuře se řídí ustanoveními použitelnými pro zaměstnance agentury.Článek 19Agentura je otevřena zemím, které nejsou členy Společenství, avšak sdílejí zájmy Společenství a členských států týkající se cílů agentury, a to na základě dohod uzavřených mezi nimi a Společenstvím podle ustanovení článku 300 Smlouvy.êČlánek 20Nařízení (EHS) č. 1210/90 se zrušuje.Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.ê 1210/90 (přizpůsobený)Článek 21êTato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […]Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyně[…] […]ê 1210/90 příloha (přizpůsobený)PŘÍLOHA IA. Spolupráce se Společným výzkumným střediskem-  Harmonizace měřicích metod v oblasti životního prostředí[13].-  Vzájemná kalibrace přístrojů1.-  Normalizace formátů dat.-  Vývoj nových měřicích metod a přístrojů pro oblast životního prostředí.-  Jiné úkoly podle dohody mezi výkonným ředitelem agentury a generálním ředitelem Společného výzkumného střediska.B. SPOLUPRÁCE SE STATISTICKÝM ÚřADEM EVROPSKÝCH SPOLEčENSTVÍ (EUROSTAT)ê 933/1999 čl. 1 bod 10 (přizpůsobený)1. Agentura v nejvyšší možné míře využije informace shromážděné oficiálními statistickými službami Společenství. Tyto informace jsou výsledkem činnosti Eurostatu a vnitrostátních statistických služeb týkajících se shromažďování, hodnocení a šíření socioekonomických statistických údajů, včetně účetních a dalších souvisejících informací vnitrostátní povahy.ê 1210/90 (přizpůsobený)2. Statistický program pro oblast životního prostředí Ö se dohodne Õ mezi výkonným ředitelem agentury a generálním ředitelem Eurostatu a Ö předloží se Õ za účelem schválení správní radě agentury a Výboru pro statistický program.3. Statistický program se připravuje a provádí v rámci vytvořeném mezinárodními statistickými orgány, jako jsou Komise pro statistiku OSN, Konference evropských statistiků a OECD._____________éPŘÍLOHA IIZrušené nařízení a seznam jeho následných změnNařízení Rady (EHS) č. 1210/90 | (Úř. věst. L 120, 11.5.1990, s. 1) |Nařízení Rady (ES) č. 933/1999 | (Úř. věst. L 117, 5.5.1999, s. 1) |Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1641/2003 | (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 1) |_____________PŘÍLOHA IIISROVNÁVACÍ TABULKANařízení (EHS) č. 1210/90 | Toto nařízení |Čl. 1 odst. 1 | Čl. 1 odst. 1 |Čl. 1 odst. 2 návětí | Čl. 1 odst. 2 návětí |Čl. 1 odst. 2 první odrážka | Čl. 1 odst. 2 písm. a) |Čl. 1 odst. 2 druhá odrážka | Čl. 1 odst. 2 písm. b) |Čl. 2 návětí | Čl. 2 návětí |Čl. 2 bod i) | Čl. 2 písm. a) |Čl. 2 bod ii) první odrážka | Čl. 2 písm. b) |Čl. 2 bod ii) druhá odrážka | Čl. 2 písm. c) |Čl. 2 bod ii) třetí odrážka | Čl. 2 písm. d) |Čl. 2 bod iii) | Čl. 2 písm. e) |Čl. 2 bod iv) | Čl. 2 písm. f) |Čl. 2 bod v) | Čl. 2 písm. g) |Čl. 2 bod vi) | Čl. 2 písm. h) |Čl. 2 bod vii) | Čl. 2 písm. i) |Čl. 2 bod viii) | Čl. 2 písm. j) |Čl. 2 bod ix) | Čl. 2 písm. k) |Čl. 2 bod x) | Čl. 2 písm. l) |Čl. 2 bod xi) | Čl. 2 písm. m) |Čl. 2 bod xii) | Čl. 2 písm. n) |Čl. 2 bod xiii) | Čl. 2 písm. o) |Čl. 3 odst. 1 návětí | Čl. 3 odst. 1 návětí |Čl. 3 odst. 1 bod i) | Čl. 3 odst. 1 písm. a) |Čl. 3 odst. 1 bod ii) | Čl. 3 odst. 1 písm. b) |Čl. 3 odst. 1 bod iii) | Čl. 3 odst. 1 písm. c) |Čl. 3 odst. 1 závěrečná slova | Čl. 3 odst. 1 závěrečná slova |Čl. 3 odst. 2 první pododstavec | Čl. 3 odst. 2 první pododstavec |Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec návětí | Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec návětí |Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec první odrážka | Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec písm. a) |Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec druhá odrážka | Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec písm. b) |Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec třetí odrážka | Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec písm. c) |Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec čtvrtá odrážka | Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec písm. d) |Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec pátá odrážka | Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec písm. e) |Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec šestá odrážka | Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec písm. f) |Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec sedmá odrážka | Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec písm. g) |Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec osmá odrážka | Čl. 3 odst. 2 druhý pododstavec písm. h) |Čl. 3 odst. 2 třetí pododstavec | Čl. 3 odst. 2 třetí pododstavec |Čl. 3 odst. 2 čtvrtý pododstavec | Čl. 3 odst. 2 čtvrtý pododstavec |Čl. 3 odst. 3 | Čl. 3 odst. 3 |Čl. 4 odst. 1 návětí | Čl. 4 odst. 1 návětí |Čl. 4 odst. 1 první odrážka | Čl. 4 odst. 1 písm. a) |Čl. 4 odst. 1 druhá odrážka | Čl. 4 odst. 1 písm. b) |Čl. 4 odst. 1 třetí odrážka | Čl. 4 odst. 1 písm. c) |Čl. 4 odst. 2 první pododstavec, od “aby” do “prostředí” | ________ |Čl. 4 odst. 2 první pododstavec, od “zejména” do “státu” | Čl. 4 odst. 2 první pododstavec závěrečná slova |Čl. 4 odst. 2 druhý pododstavec | Čl. 4 odst. 2 první, druhý a třetí pododstavec |Čl. 4 odst. 3 | Čl. 4 odst. 3 |Čl. 4 odst. 4 | Čl. 4 odst. 4 první, druhý a třetí pododstavec |Čl. 4 odst. 5 první pododstavec | _________ |Čl. 4 odst. 5 druhý pododstavec | Čl. 4 odst. 5 |Čl. 4 odst. 6 a 7 | Čl. 4 odst. 6 a 7 |Článek 5 | Čl. 5 první a druhý pododstavec |Čl. 6 odst. 1 | Čl. 6 odst. 1 |Čl. 6 odst. 2 | _______ |Čl. 6 odst. 3 | Čl. 6 odst. 2 |Články 7 a 8 | Články 7 a 8 |Čl. 9 odst. 1 první pododstavec první věta | Čl. 9 odst. 1 první pododstavec |Čl. 9 odst. 1 první pododstavec druhá věta | Čl. 9 odst. 1 druhý pododstavec |Čl. 9 odst. 1 první pododstavec návětí | Čl. 9 odst. 1 třetí pododstavec návětí |Čl. 9 odst. 1 první pododstavec první odrážka | Čl. 9 odst. 1 třetí pododstavec písm. a) |Čl. 9 odst. 1 první pododstavec druhá odrážka | Čl. 9 odst. 1 třetí pododstavec písm. b) |Čl. 9 odst. 1 první pododstavec třetí odrážka | Čl. 9 odst. 1 třetí pododstavec písm. c) |Čl. 9 odst. 1 první pododstavec čtvrtá odrážka | Čl. 9 odst. 1 třetí pododstavec písm. d) |Čl. 9 odst. 1 první pododstavec pátá odrážka | Čl. 9 odst. 1 třetí pododstavec písm. e) |Čl. 9 odst. 1 druhý pododstavec | Čl. 9 odst. 1 čtvrtý pododstavec |Čl. 9 odst. 2 | Čl. 9 odst. 2 |Článek 10 | Článek 10 |Článek 11 | Článek 11 |Článek 12 | Článek 12 |Článek 13 | Článek 13 |Článek 14 | Článek 14 |Čl. 15 odst. 1 návětí | Čl. 15 odst. 1 návětí |Čl. 15 odst. 1 první odrážka | Čl. 15 odst. 1 písm. a) |Čl. 15 odst. 1 druhá odrážka | Čl. 15 odst. 1 písm. b) |Čl. 15 odst. 2 | Čl. 15 odst. 2 |Čl. 15 odst. 2a | Čl. 15 odst. 3 |Čl. 15 odst. 3 | Čl. 15 odst. 4 |Článek 16 | Článek 16 |Článek 17 | Článek 17 |Článek 18 | Článek 18 |Článek 19 | Článek 19 |Článek 20 | _______ |________ | Článek 20 |Článek 21 | Článek 21 |Příloha | Příloha I |________ | Příloha II |________ | Příloha III |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Viz část A příloha 3 uvedených závěrů.[3] Prováděno v souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu a Radě – Kodifikace acquis communautaire , KOM(2001) 645 v konečném znění.[4] Viz příloha II tohoto návrhu.[5] Úř. věst. C […], […], s. […].[6] Úř. věst. C […], […], s. […].[7] Úř. věst. C […], […], s. […].[8] Úř. věst. L 120, 11.5.1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1641/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 1).[9] Viz příloha II.[10] Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.[11] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.[12] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.[13] Spolupráce v těchto oblastech bere zřetel též na činnost Ö Ústav pro referenční materiály a měření. Õ


Důležité právní upozornění

|

52006PC0089

Návrh nařízení Rady o obchodních normách pro vejce (předložený Komisí)  /* KOM/2006/0089 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 28.02.2006KOM(2006) 89 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYo obchodních normách pro vejce(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (EHS) č. 1907/90 o některých obchodních normách pro vejce stanoví několik pravidel pro uvádění vajec na trh, včetně mnoha velmi technických pravidel.Uvedené nařízení bylo od přijetí v roce 1990 šestkrát změněno. Početné změny byly provedeny buď za účelem zavedení nových požadavků, jako v případě označování vajec rozlišovacím číslem producenta, nebo ve snaze přizpůsobit určité technické normy novým potřebám trhu. Z důvodu těchto změn se nařízení stalo nejasné.Zjednodušení právních předpisů Společenství je hlavním cílem zemědělské politiky a tvorby právních předpisů. Komise to zdůraznila v nedávném sdělení o zjednodušení a zlepšení právní úpravy společné zemědělské politiky [KOM(2005) 509 v konečném znění ze dne 19. října 2005]. Nahrazení nařízení Rady (ES) č. 1907/90 zjednodušenými a racionálnějšími ustanoveními, jakož i přesun technických prvků do prováděcího nařízení Komise jsou součástí tohoto kontextu.NávrhNAŘÍZENÍ RADYo obchodních normách pro vejceRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci[1], a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise,[2]vzhledem k těmto důvodům:1.  Obchodní normy pro vejce mohou přispět ke zlepšení jakosti vajec a následně usnadnit jejich prodej. Je proto v zájmu producentů, obchodníků a spotřebitelů, aby se obchodní normy uplatňovaly.2.  Zkušenosti získané při používání nařízení Rady (EHS) č. 1907/90 ze dne 26. června 1990 o některých obchodních normách pro vejce[3] jasně ukázaly potřebu dalších změn a zjednodušení. Nařízení (EHS) č. 1907/90 by proto mělo být zrušeno a nahrazeno novým nařízením.3.  Normy by se měly v zásadě vztahovat na všechna slepičí vejce druhů Gallus gallus , která jsou uváděna na trh ve Společenství. Přesto je však vhodné vyloučit z oblasti působnosti uvedených norem některé formy přímého prodeje od producenta konečnému spotřebiteli, jde-li o malá množství.4.  Je třeba jasně odlišovat vejce vhodná k přímé lidské spotřebě od vajec, zejména rozbitých nebo inkubovaných, která jsou nevhodná k přímé lidské spotřebě a jsou určena pro potravinářský a jiný průmysl. Je proto třeba rozlišovat dvě třídy jakosti vajec, třídu A a třídu B.5.  Spotřebitel musí být schopen rozlišit vejce různé jakosti a hmotnosti a identifikovat způsob chovu použitý v souladu se směrnicí Komise 2002/4/ES ze dne 30. ledna 2002 o registraci zařízení pro chov nosnic, kterou stanoví směrnice Rady 1999/74/ES[4]. Tomuto požadavku je třeba vyhovět prostřednictvím označování vajec a obalů.6.  Vejce by měla být označena rozlišovacím číslem producenta, jak stanoví směrnice 2002/4/ES, aby bylo možné sledovat vejce uvedená na trh a určená k lidské spotřebě.7.  Ve snaze zabránit podvodným postupům se vejce třídy A označují co nejdříve po nakladení.8.  Třídírny, které jsou schváleny v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu[5], třídí vejce podle jakosti a hmotnosti.9.  Ve snaze zajistit, aby třídírny byly vhodně vybaveny pro třídění vajec a balení vajec třídy A, by měly mít rovněž oprávnění příslušných orgánů a dostat kód třídírny, který usnadňuje sledování vajec uvedených na trh.10.  V zájmu producentů i spotřebitelů je nezbytné, aby vejce dovezená ze třetích zemí splňovala normy Společenství. Zvláštní předpisy platné v určitých třetích zemích mohou být důvodem odchylek od uvedených norem, je-li zaručena rovnocennost právních předpisů.11.  Členské státy určí agentury nebo subjekty odpovědné za kontrolu tohoto nařízení. Kontrolní postupy musí být jednotné.12.  Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení ustanovení tohoto nařízení.13.  Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by se měla přijmout v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[6],PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1 – Předmět a oblast působnosti1. Toto nařízení stanoví podmínky uvádění vajec vyprodukovaných ve Společenství nebo dovezených ze třetích zemí na trh ve Společenství.Tyto podmínky uvádění na trh se rovněž vztahují na vejce určená na vývoz mimo Společenství.2. Toto nařízení se nevztahuje na vejce, která spotřebiteli pro jeho osobní spotřebu prodává přímo producent:a) na svém vlastním hospodářství,b) na místním veřejném trhu v regionu produkce dotčeného členského státu, s výjimkou dražebních trhů, neboc) při podomním prodeji.Článek 2 – DefinicePro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:1) „vejci“ se rozumí slepičí vejce ve skořápce druhů Gallus gallus vhodná k přímé lidské spotřebě nebo ke zpracování v potravinářském průmyslu, s výjimkou rozbitých vajec, inkubovaných vajec a vařených vajec;2) „rozbitými vejci“ se rozumí vejce vykazující porušení jak skořápky, tak i blány, což má za následek ohrožení obsahu;3) „inkubovanými vejci“ se rozumí vejce od okamžiku jejich umístění do inkubátoru;4) „uváděním na trh“ se rozumí držení nebo vystavování za účelem prodeje, nabízení k prodeji, prodej, dodávání nebo jakákoliv jiná forma uvádění na trh;5) „produkčním místem“ se rozumí zařízení pro chov nosnic schválené v souladu se směrnicí 2002/4/ES;6) „třídírnou“ se rozumí podnik pro třídění vajec podle jakosti a hmotnosti, schválený v souladu s nařízením (ES) č. 853/2004;7) „konečným spotřebitelem“ se rozumí poslední spotřebitel potraviny, který nepoužije potravinu v rámci provozování potravinářského podniku nebo činnosti.Článek 3 – Třídy jakosti a hmotnosti1. Vejce jsou tříděna podle jakosti takto:-  třída A neboli „čerstvá“,-  třída B neboli „druhá jakost“.2. Vejce třídy A jsou tříděna podle hmotnosti.3. Vejce třídy B se mohou dodávat pouze do potravinářského a jiného průmyslu.Článek 4 – Označování vajec1. Vejce třídy A se označují rozlišovacím číslem produkčního místa, jak je stanoveno v bodu 2 přílohy směrnice 2002/4/ES, aby bylo mimo jiné možné určit způsob chovu.2. Označování vajec v souladu s odstavcem 1 se uskuteční v produkčním místě nebo v první balírně, do níž jsou vejce dodána.3. Odchylně od čl. 1 odst. 2 jsou vejce, která konečnému spotřebiteli pro jeho osobní spotřebu prodává producent na místním veřejném trhu v dotčeném produkčním regionu členského státu, označována v souladu s prvním odstavcem tohoto článku.Členské státy však mohou vyloučit z tohoto požadavku producenty, jejichž podniky nepřekročily 50 nosnic, jsou-li název a adresa podniku uvedeny v místě prodeje.Článek 5 – Třídírny1. V třídírnách by vejce měla být tříděna podle jakosti a hmotnosti.2. Příslušný orgán udělí třídírnám povolení třídit vejce a přidělí kód třídírny všem podnikům nebo producentům, jejichž prostory a technické zařízení jsou vhodné pro třídění vajec podle jakosti a hmotnosti. Uvedené povolení je možné odebrat, nejsou-li nadále splněny požadované podmínky stanovené v prováděcích pravidlech přijatých podle článku 11.Článek 6 – Dovoz vajec1. Na žádost dotčených zemí Komise zhodnotí obchodní normy pro vejce použitelné ve vyvážejících třetích zemích. Toto hodnocení se rozšíří na pravidla označování a vylepování štítků, způsobů chovu a kontrol, jakož i provádění. Zjistí-li se, že pravidla poskytují dostatečné záruky, pokud jde o rovnocennost s právními předpisy Společenství, jsou vejce dovezená z dotčených zemí označena rozlišovacím číslem rovnocenným s číslem podle čl. 4 odst. 1.2. Je-li to nezbytné, vede Komise se třetími zeměmi jednání, jejichž cílem je najít vhodné způsoby pro poskytování záruk, jak je uvedeno v odstavci 1, a uzavřít o takových zárukách dohody.3. Nejsou-li poskytnuty dostatečné záruky, pokud jde o rovnocennost pravidel, jsou vejce dovezená z dotčených třetích zemí označena kódem umožňujícím identifikaci země původu a označení způsobů chovu jako „neupřesněné“.Článek 7 – Kontroly1. Členské státy určí agentury, jejichž úkolem je kontrolovat dodržování tohoto nařízení.2. Agentury uvedené v odstavci 1 kontrolují produkty, na které se vztahuje toto nařízení, ve všech stádiích uvádění na trh, včetně nakládky, vykládky a přepravy. Kromě náhodného odběru vzorků se kontroly provádějí na základě analýzy rizika, přičemž se zohlední druh a výkonnost dotčených zařízení, jakož i bývalé záznamy hospodářského subjektu, pokud jde o dodržování obchodních norem pro vejce.3. V případě vajec třídy A dovezených ze třetích zemí se kontroly stanovené v odstavci 2 provádějí při celním odbavení a před uvedením do volného oběhu.Vejce třídy B dovezená ze třetích zemí jsou propuštěna do volného oběhu pouze za předpokladu, že se jejich konečné místo určení ve zpracovatelském průmyslu zkontroluje při celním odbavení.Článek 8 – SankceČlenské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná pro zajištění jejich provádění. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odstrašující.Článek 9 – SděleníČlenské státy a Komise si navzájem sdělují údaje nezbytné pro používání tohoto nařízení.Článek 10 – Výbor1. Komisi je nápomocen Řídící výbor pro drůbeží maso a vejce.2. V případě odkazů na tento článek se použijí články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.3. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 11 – Prováděcí pravidlaProváděcí pravidla k tomuto nařízení se stanoví postupem podle čl. 10 odst. 2 a upravují zejména:1) četnost sběru vajec, dodávky a konzervaci vajec a manipulaci s nimi;2) kritéria jakosti a třídy hmotnosti, jakož i výjimky z požadavků na třídění;3) podrobnosti údajů na vejcích a na jejich balení;4) kontroly a inspekce;5) obchod se třetími zeměmi;6) sdělení uvedená v článku 9.Článek 12 – Zrušení1. Nařízení (EHS) č. 1907/90 se zrušuje od 1. července 2007.2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou uvedenou v příloze.Článek 13 – Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne 1. července 2007.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHASrovnávací tabulkaKomise (EHS) č. 1907/90 | Toto nařízení |Článek 1 | Článek 2 |Čl. 2 odst. 1 | Čl. 1 odst. 1 |Čl. 2 odst. 3 | – |Čl. 2 odst. 4 | – |Článek 3 | – |Článek 4 | – |Čl. 5 odst. 1 a 3 | Článek 5 |Čl. 5 odst. 2 | – |Čl. 6 odst. 1 a 2 | Článek 3 |Čl. 6 odst. 3 | Článek 11 |Čl. 6 odst. 4 a 5 | – |Čl. 7 odst. 1 písm. a) | Čl. 4 odst. 1 |Čl. 7 odst. 1 písm. b) a c) | Článek 6 |Čl. 7 odst. 1 písm. d) | Článek 11 |Čl. 7 odst. 2 | – |Článek 8 | – |Článek 9 | – |Článek 10 | – |Článek 11 | – |Článek 12 | – |Článek 13 | – |Článek 14 | – |Článek 15 | – |Čl. 16 odst. 1 první věta | Čl. 1 odst. 2 |Článek 17 | – |Článek 18 | Čl. 7 odst. 1 a 2 |Článek 19 | – |Čl. 20 odst. 1 | Článek 11 |Čl. 20 odst. 2–4 | – |Článek 21 | Článek 8 |Čl. 22 odst. 1 | Článek 9 |Článek 22a | – |Článek 23 | Článek 12 |Článek 24 | Článek 13 |Příloha I | Příloha |[1] Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 49. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2005 (Úř. věst. L 307, 25.11.2005, s. 2).[2] Úř. věst. C […] […], s. […][3] Úř. věst. L 173, 6.7.1990, s. 5. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1039/2005 (Úř. věst. L 172, 5.7.2005, s. 1).[4] Úř. věst. L 30, 31.1.2002, s. 44. Směrnice ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.[5] Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55. Opravené znění: Úř. věst. L 226, 25.6.2004, s. 22.[6] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.