               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 31.3.2021
            COM(2021) 151 final
            2021/0076(BUD)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě žádosti Estonska – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               SOUVISLOSTI NÁVRHU

               1.Pravidla pro poskytování finančních příspěvků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  1
                (dále jen „nařízení o EFG“)
                  2
               .

               2.Dne 12. listopadu 2020 předložilo Estonsko žádost EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism o finanční příspěvek z EFG v souvislosti s propouštěním
                  3
                v odvětví cestovního ruchu. Žádost se řídí metodikou klasifikace satelitních účtů cestovního ruchu estonského statistického úřadu
                  4
               , která zahrnuje hospodářská odvětví zařazená do oddílů NACE Revize 2 uvedených v tabulce v bodě 3 (dále jen „odvětví cestovního ruchu“).

               3.Po posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu se všemi příslušnými ustanoveními nařízení o EFG k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG jsou splněny.

               SHRNUTÍ ŽÁDOSTI

                        Žádost o prostředky z EFG

                        EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism

                        Členský stát

                        Estonsko

                        Dotčený region / dotčené regiony (úroveň NUTS 2
                           5
                        )

                        EE00 – Eesti
                           6

                        Datum podání žádosti

                        12. listopadu 2020

                        Datum potvrzení přijetí žádosti

                        12. listopadu 2020

                        Datum žádosti o poskytnutí dalších informací

                        25. listopadu 2020

                        Lhůta pro poskytnutí dalších informací

                        6. ledna 2021

                        Lhůta pro vyhotovení posouzení

                        31. března 2021

                        Kritérium pro pomoc

                        čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG

                        Počet dotčených podniků

                        68 (k dispozici jsou údaje pouze o oznámených hromadných propouštěních)

                        Odvětví ekonomické činnosti

                        (Oddíl NACE Revize 2)
                           7

                        oddíl 45 (Velkoobchod, maloobchod a opravy motorových vozidel)

                        oddíl 49 (Pozemní a potrubní doprava)

                        oddíl 50 (Vodní doprava)

                        oddíl 51 (Letecká doprava)

                        oddíl 52 (Skladování a vedlejší činnosti v dopravě)

                        oddíl 55 (Ubytování)

                        oddíl 56 (Stravování a pohostinství)

                        oddíl 74 (Ostatní odborné, vědecké a technické činnosti)

                        oddíl 77 (Činnosti v oblasti pronájmu a leasingu)

                        oddíl 79 (Činnosti cestovních agentur a kanceláří a jiné rezervační a související činnosti)

                        oddíl 90 (Tvůrčí, umělecké a zábavní činnosti)

                        oddíl 91 (Činnosti knihoven, archivů, muzeí a jiných kulturních zařízení)

                        oddíl 92 (Činnosti heren, kasin a sázkových kanceláří)

                        oddíl 93 (Sportovní, zábavní a rekreační činnosti)

                        Referenční období (maximálně devět měsíců):

                        13. března 2020 – 11. listopadu 2020
                           8

                        Celkový počet propuštěných pracovníků

                        10 080

                        Celkový počet způsobilých příjemců pomoci

                        10 080

                        Celkový počet cílových příjemců pomoci

                        5 060

                        Rozpočet na individualizované služby (v EUR)

                        7 452 468

                        Rozpočet na provádění EFG
                           9
                         (v EUR)

                        5 000

                        Celkový rozpočet (v EUR)

                        7 457 468

                        Příspěvek z EFG (60 %) (v EUR)

                        4 474 480

               POSOUZENÍ ŽÁDOSTI

               Postup

               4.Estonsko předložilo žádost EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism dne 12. listopadu 2020, tj. do dvanácti týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria pro pomoc stanovená v článku 4 nařízení o EFG. Komise potvrdila přijetí žádosti téhož dne a dne 25. listopadu 2020 požádala Estonsko o další informace. Estonsko poskytlo další informace do šesti týdnů od podání žádosti. V souladu s nařízením má Komise dokončit své posouzení souladu žádosti s podmínkami pro poskytnutí finančního příspěvku do 31. března 2021.

               Způsobilost žádosti

               Dotčené podniky a příjemci pomoci

               5.Žádost se týká 1 715 osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, a 8 365 propuštěných pracovníků v odvětví cestovního ruchu v Estonsku, z nichž 3 873 v rámci hromadných propouštění oznámených orgánům. Hromadná propouštění se týkají celkem 68 podniků a mají dopad na 5 až 1 440 pracovníků na dotčený podnik. Seznam těchto podniků je uveden v příloze
                  10
               .

               Kritéria pro pomoc

               6.Estonsko předložilo žádost v souladu s kritérii pro pomoc podle čl. 4 odst. 2, tedy odchylně od kritérií podle čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG, která vyžadují, aby v podnicích působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném v oddíle NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 v jednom členském státě během referenčního období v délce devíti měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500. Vzhledem k tomu, že k propouštění nedošlo ve stejném hospodářském odvětví (viz odstavec 2), uplatní se odchylka od čl. 4 odst. 1 písm. b) stanovená v čl. 4 odst. 2 (podrobnosti ohledně výjimečných okolností týkajících se přípustnosti žádosti viz body 26–29).

               7.Referenční období v případě uvedené žádosti trvalo od 13. března 2020 do 11. listopadu 2020.

               Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti

               8.Počet propuštěných pracovníků během referenčního období byl vypočítán následovně:

               –3 873 ode dne, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES
                  11
                písemně oznámil příslušnému orgánu veřejné moci plánované hromadné propouštění. Estonsko potvrdilo před datem dokončení posouzení ze strany Komise, že těchto 3 873 pracovníků bylo skutečně propuštěno,

               –4 492 ode dne skutečného skončení pracovního poměru nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání,

               –1 715 osob samostatně výdělečně činných ode dne, kdy tyto osoby přestaly podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů vykonávat svou činnost.

               Způsobilí příjemci pomoci

               9.Celkový počet způsobilých příjemců pomoci je 10 080.

               Souvislost mezi propouštěním a celosvětovou finanční a hospodářskou krizí

               10.Dne 11. března 2020 prohlásila Světová zdravotnická organizace rozšíření onemocnění COVID-19 za pandemii. Dne 27. května 2020 Evropská komise ve svém sdělení Rozpočet EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení
                  12
               , prohlásila, že zdravotní krize vyústila v hospodářskou krizi, a vypracovala plán na podporu oživení hospodářství. V rámci tohoto plánu Evropská komise zdůraznila úlohu EFG jakožto nástroje pro mimořádné situace na pomoc lidem, kteří přišli o práci v důsledku celosvětové hospodářské krize.

               11.Pandemie COVID-19 a následná celosvětová hospodářská krize způsobily v estonském hospodářství obrovský otřes, což v roce 2020 vedlo k očekávanému poklesu HDP o 4,6 %
                  13
               . Krize zasáhla odvětví cestovního ruchu obzvláště tvrdě, jelikož na mezinárodní úrovni došlo k náhlým omezením pohybu. To způsobilo prudký a nepředvídatelný pokles mezinárodního cestování a cestovního ruchu.

               12.Před krizí bylo 90 % výdajů v oblasti cestovního ruchu v Estonsku vytvářeno mezinárodním cestovním ruchem, zatímco průměr zemí OECD činil přibližně 25 %
                  14
               . Estonské odvětví cestovního ruchu se v roce 2020 potýkalo s téměř úplným ukončením činností, což v tomto odvětví v Estonsku vedlo k vlně propouštění
                  15
               .

               13.Odvětví cestovního ruchu v širším smyslu definované v bodě 2 bylo od zřízení EFG předmětem sedmi žádostí
                  16
                o podporu.

               Události vedoucí k propouštění a ukončení činnosti

               14.Události, které vedly k propouštění a ukončení činnosti, nastaly neočekávaně na začátku roku 2020 v důsledku celosvětového rozšíření pandemie COVID-19.

               15.Před rozšířením pandemie zaznamenalo estonské odvětví cestovního ruchu rekordní počet návštěvníků. V roce 2019 využilo ubytovacích služeb o 5,3 % více mezinárodních a o 5,9 % více tuzemských turistů než v předchozím roce. Podíl mezinárodních turistů převládal a představoval téměř 60 % všech pobytů. Kromě toho byly zaznamenány velké toky cestujících v námořní a letecké dopravě. V roce 2019 odbavil tallinský přístav 10,64 milionu cestujících a tallinské letiště 3,27 milionu cestujících
                  17
               .

               16.Estonsko uvádí, že přidaná hodnota v odvětví cestovního ruchu vzrostla o 6,6 %, což přispělo k 25 % přidané hodnoty celého hospodářství. V roce 2019 dosáhly příjmy z estonského cestovního ruchu rekordní výše 2,1 miliardy EUR, přičemž zahraniční turisté vygenerovali 1,6 miliardy EUR. Cestovní ruch byl považován za významné odvětví pro estonskou konkurenceschopnost a do jeho dalšího rozvoje se značně investovalo
                  18
               .

               17.V březnu 2020 došlo k nečekanému obratu v souvislosti s celosvětovým rozšířením pandemie COVID-19. Dne 13. března 2020 Estonsko vyhlásilo výjimečný stav v důsledku šíření viru. Byla zavedena omezení cestování a byly uzavřeny mezinárodní hranice, což vedlo k náhlému zastavení cestovního ruchu. V březnu 2020 byl počet mezinárodních turistů pobývajících v ubytovacích zařízeních o 64 % nižší než v předchozím roce. V období od dubna do května činil pokles ve srovnání s předchozím rokem 97–99 %. V červnu a červenci nedošlo k výraznému zlepšení, a to ani při dočasném uvolňování omezení během léta
                  19
               . Ve druhém čtvrtletí roku 2020 navštívilo Estonsko pouze 120 000 zahraničních návštěvníků, což je o 94 % méně než v předchozím roce
                  20
               . Ve třetím a čtvrtém čtvrtletí roku 2020 činil pokles 67 % a 89 % ve srovnání s rokem 2019.

               18.Omezení pohybu měla dopad na odvětví dopravy, kde byly spoje osobní dopravy buď zrušeny, nebo provozovány s omezenou kapacitou. V námořní dopravě se počet cestujících v tallinském přístavu během prvních devíti měsíců roku 2020 snížil o 55 % ve srovnání s předchozím rokem
                  21
               . Výletní plavby byly zcela přerušeny. Během prvních jedenácti měsíců roku 2020 se počet cestujících v letecké dopravě ve srovnání s předchozím rokem snížil o 73 %
                  22
               .

               19.V důsledku toho došlo k rychlému zániku pracovních míst, zejména v cestovních kancelářích, ubytovacích, stravovacích a konferenčních službách, organizaci akcí a dopravě
                  23
               .

               Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost

               20.Očekává se, že hromadné propouštění v estonském odvětví cestovního ruchu ovlivní nejen celé odvětví, ale i vnitrostátní hospodářství jako celek. Estonsko tvrdí, že cestovní ruch velkou měrou přispívá k jeho hospodářskému růstu a konkurenceschopnosti a vytváří značný počet pracovních míst. Podle údajů shromážděných estonským ministerstvem financí představovala v roce 2019 pracovní místa v odvětví cestovního ruchu 13,5 % z celkového počtu pracovních míst v Estonsku. Obtíže, s nimiž se odvětví cestovního ruchu potýká, se přímo promítají do propojených odvětví
                  24
               .

               21.Estonsko tvrdí, že v roce 2020 zaznamenal celkový obrat estonského hospodářství výrazný pokles o 9,5 %. Největší ztráty utrpělo odvětví cestovního ruchu. Jen v první polovině roku 2020 se obrat v odvětví cestovního ruchu snížil o 19 % (943 milionů EUR). V odvětví cestovního ruchu byl v první polovině roku 2020 nejvýraznější pokles mezi cestovními agenturami a cestovními kancelářemi (57,9 %) a v ubytovacích službách (50,9 %)
                  25
               .

               22.Celková míra zaměstnanosti v Estonsku klesla z 68,4 % v roce 2019 na 66,7 % v roce 2020. Míra nezaměstnanosti vzrostla ze 4,4 % na 6,8 %
                  26
               . V absolutních číslech, ve srovnání se čtvrtým čtvrtletím roku 2019, se počet nezaměstnaných ve čtvrtém čtvrtletí roku 2020 zvýšil o 21 800 na 53 100, zatímco počet zaměstnaných osob klesl o 11 800 na 659 500. Kromě toho výrazně poklesl počet plných pracovních úvazků, který se snížil o 19 200 osob na celkem 567 000 osob zaměstnaných na plný úvazek
                  27
               .

               23.Přestože krize zasáhla celou zemi, některé části Estonska byly postiženy vážněji než jiné. Největší dopad měla na kraj Harju a hlavní město Tallin
                  28
               . Město Tallin, které se zaměřuje na hotelové služby a konání konferencí, se spoléhá především na zahraniční návštěvníky. Ve druhém čtvrtletí roku 2020 se míra nezaměstnanosti v Tallinu zvýšila o 62 % (o 8 500 nezaměstnaných více) oproti předchozímu roku (40 % ve zbytku Estonska)
                  29
               .

               24.Je nepravděpodobné, že se odvětví cestovního ruchu z krize rychle zotaví. Vzhledem k tomu, že pandemie se dále vyvíjí, je příliš brzy na to předpovídat celkový dopad na odvětví cestovního ruchu a zaměstnanost. Hospodářské prognózy předpovídají, že se odvětví cestovního ruchu vrátí na úroveň před krizí za dva až čtyři roky
                  30
               .

               25.Očekává se, že sociální dopady propouštění budou značné. Nezaměstnaní pracovníci z odvětví cestovního ruchu budou na estonském trhu práce pravděpodobně znevýhodněni kvůli svému profilu. Mezi pracovníky v tomto odvětví patří velký podíl pracovníků s nízkou kvalifikací, pracovníků bez odborné kvalifikace, mladých lidí a sezónních pracovníků a pracovníků na částečný úvazek. V odvětví cestovního ruchu působí mnoho samostatně výdělečně činných osob. V odvětví převládají malé a střední podniky, které jsou ve srovnání s většími společnostmi méně odolné vůči krizi
                  31
               .

               Vysvětlení mimořádných okolností, na nichž se zakládá přípustnost žádosti

               26.Estonsko tvrdí, že navzdory skutečnosti, že se žádost týká kombinace hospodářských odvětví zařazených do 14 různých oddílů NACE Revize 2, měla by být tato žádost vzhledem k výjimečným okolnostem, které mají vážný dopad na zaměstnanost a místní, regionální nebo národní hospodářství, považována za žádost podle čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG, neboť malé a střední podniky představují v Estonsku hlavní typ podniků.

               27.Malé a střední podniky jsou významnými zaměstnavateli v Estonsku a zaměstnávají 79,2 % celkové pracovní síly. Až 91 % všech podniků jsou mikropodniky s méně než 10 zaměstnanci. V roce 2017 tvořily velké podniky, zaměstnávající více než 250 osob, pouze 0,2 % estonských podniků. Malé a střední podniky převládají i v odvětví cestovního ruchu
                  32
               . Celkem 80 % společností poskytujících ubytovací a stravovací služby, cestovních agentur a cestovních kanceláří má pouze 1–9 zaměstnanců. V odvětví cestovního ruchu rovněž působí mnoho samostatně výdělečně činných osob. Přibližně 436 osob samostatně výdělečně činných pracuje v ubytovacích a stravovacích službách, 3 122 osob působí ve skladování a vedlejších činnostech v dopravě a 1 901 osob se věnuje tvůrčím, uměleckým a zábavním činnostem
                  33
               .

               28.Odvětví cestovního ruchu je rovněž velmi roztříštěné a zahrnuje širší škálu vzájemně provázaných odvětví klasifikovaných na úrovni NACE Revize 2, jako jsou ubytování, stravování a pohostinství, pozemní, letecká nebo vodní doprava, cestovní kanceláře atd. Estonsko používá systém satelitních účtů cestovního ruchu, v němž estonský statistický úřad na základě „Evropských prováděcích pokynů pro satelitní účty cestovního ruchu“ (European Implementation Manual on Tourism Satellite Accounts) Eurostatu klasifikuje výrobky a služby na specifické a nespecifické produkty cestovního ruchu za účelem měření, jak cestovní ruch přispívá k HDP. Podle této metodiky je odvětví cestovního ruchu v Estonsku tvořeno čtrnácti odvětvími, na něž se vztahuje tato žádost.

               29.Vzhledem k tomu, že k propouštění došlo ve stejném časovém rámci a propuštěni byli pracovníci z podobného prostředí ve vysoce propojených odvětvích, která jsou všechna běžně zahrnuta pod pojem odvětví cestovního ruchu, spojení těchto propouštění do jedné žádosti o podporu z EFG nejen snižuje administrativní zátěž, ale také přináší synergické účinky.

               Cíloví příjemci pomoci a navržené akce

               Cíloví příjemci pomoci

               30.Očekává se, že z 10 080 způsobilých osob se opatření EFG zúčastní odhadem 5 060 propuštěných pracovníků a osob samostatně výdělečně činných. Rozdělení těchto pracovníků a osob samostatně výdělečně činných podle pohlaví, státního občanství a věkových skupin je následující:

                        Kategorie

                        Počet
                           cílových příjemců pomoci

                        Pohlaví:

                        Muži:

                        1 970

                        (38,93 %)

                        Ženy:

                        3 090

                        (61,07 %)

                        Státní občanství:

                        Občané EU:

                        4 288

                        (84,74 %)

                        Občané zemí, které nejsou členy EU:

                        772

                        (15,26 %)

                        Věková skupina:

                        15–24 let:

                        700

                        (13,83 %)

                        25–29 let:

                        576

                        (11,38 %)

                        30–54 let:

                        2 754

                        (54,43 %)

                        55–64 let:

                        1 030

                        (20,36 %)

                        nad 64 let:

                        0

                        (0,0 %)

               Způsobilost navržených akcí

               31.Propuštěným pracovníkům a osobám samostatně výdělečně činným mají být poskytnuty tyto individualizované služby:

               –Příjemcům je poskytována odborná příprava zaměřená na trh práce, aby získali nové dovednosti a kvalifikace, které jim přinesou více pracovních příležitostí. Výběr odborné přípravy může zahrnovat jazykové kurzy, odborné kvalifikace, podnikatelské dovednosti a dovednosti na podporu mobility, jako je výuka řízení motorových vozidel. Odborná příprava je přizpůsobena individuálním plánům příjemců a současným a budoucím trendům na trhu práce
                  34
               .

               –Dotace na zahájení podnikání a následná podpora: na založení nové společnosti lze poskytnout grant v maximální výši 6 000 EUR na osobu a následnou podporu až do výše 2 500 EUR, a to na základě rozpočtu předloženého příjemcem v podrobném obchodním plánu
                  35
               .

               –Učňovská příprava pro učení se novým profesním dovednostem a praktickým znalostem přímo na pracovišti.

               –Podpora formálního studia – je nabízena úhrada nákladů na formální studium s cílem motivovat příjemce k tomu, aby zahájili formální odborné nebo vysokoškolské studium. Podpora pokrývá náklady na účast a školné v odborném vzdělávání, odborném vyšším vzdělávání nebo bakalářském studiu v akreditované instituci
                  36
               .

               –Příjemcům jsou nabízeny příspěvky na odbornou přípravu a další příspěvky na podporu jejich účasti na aktivních opatřeních
                  37
               .

               32.Navržené akce, které jsou zde popsány, představují aktivní opatření na trhu práce v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG. Tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.

               33.Estonsko poskytlo požadované informace o akcích, které jsou pro dotyčný podnik povinné podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv. Rovněž potvrdilo, že finanční příspěvek z EFG nebude takové akce nahrazovat.

               Odhadovaný rozpočet

               34.Celkové odhadované náklady činí 7 457 468 EUR, což zahrnuje výdaje na individualizované služby ve výši 7 452 468 EUR a výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování a propagace, kontroly a vykazování ve výši 5 000 EUR.

               35.Celkový požadovaný finanční příspěvek z EFG činí 4 474 480 EUR (60 % celkových nákladů).

                        Akce

                        Odhadovaný počet účastníků

                        Odhadované náklady na účastníka
                        (v EUR
                           38
                        )

                        Odhadované celkové náklady

                        (v EUR)
                           39

                        Individualizované služby (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a c) nařízení o EFG)

                        Podpora formálního studia – náklady na formální studium

                        (tasemeõpe)

                        160

                        6 939

                        1 110 255

                        Odborná příprava zaměřená na trh práce

                        (tööturukoolitus)

                        4 200

                        838

                        3 519 172

                        Učňovská příprava

                        (tööpraktika)

                        600

                        866

                        519 537

                        Dotace na zahájení podnikání / následná podpora

                        (ettevõtluse alustamise toetus / ettevõtluse toetamine)

                        86

                        6 294

                        541 257

                        Mezisoučet a):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb

                        –

                        5 690 221

                        (76,35 %)

                        Příspěvky a pobídky (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG)

                        Příspěvek na studium při formálním studiu

                        (tasemeõppes osalemise toetus)

                        160

                        5 222

                        835 552

                        Příspěvky na podporu účasti na aktivních opatřeních (stipendium, příspěvek na dopravu a ubytování)

                        (stipendium, sõidu- ja majutustoetus)

                        4 800

                        171

                        820 350

                        Příspěvek na mobilitu

                        (mobiilsustoetus)

                        110

                        967

                        106 345

                        Mezisoučet b):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb:

                        –

                        1 762 247

                        (23,65 %)

                         Akce podle čl. 7 odst. 4 nařízení o EFG

                        1. Přípravné činnosti

                        –

                        2. Řídicí činnosti

                        –

                        3. Informační a propagační činnosti

                        –

                        4. Kontrolní a vykazovací činnosti

                        –

                        5 000

                        Mezisoučet c):

                        Procentní podíl na celkových nákladech:

                        –

                        5 000

                        (0,07 %)

                        Celkové náklady (a + b + c):

                        –

                        7 457 468

                        Příspěvek z EFG (60 % celkových nákladů)

                        –

                        4 474 480

               36.Náklady na akce uvedené v tabulce výše jakožto akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG nepřesahují 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb. Estonsko potvrdilo, že tyto akce jsou podmíněny aktivní účastí cílových příjemců pomoci při hledání zaměstnání nebo profesní přípravě.

               37.Estonsko potvrdilo, že náklady na investice na samostatně výdělečnou činnost, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci nepřekročí částku 15 000 EUR na příjemce.

               Období způsobilosti výdajů

               38.Estonsko začalo poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci dne 1. ledna 2021. Výdaje na akce jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 1. ledna 2021 do 1. ledna 2023, s výjimkou příspěvku na formální vzdělávání nebo odbornou přípravu s dobou trvání dva roky nebo více let, které budou způsobilé do 1. července 2023.

               39.Estonsku začaly vznikat administrativní výdaje spojené s prováděním EFG dne 1. ledna 2021. Výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování a propagace, kontroly a vykazování jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 1. ledna 2021 do 1. července 2023.

               Doplňkovost s akcemi financovanými z vnitrostátních fondů nebo fondů Unie

               40.Zdrojem předběžného financování nebo spolufinancování na vnitrostátní úrovni je Nadace pro služby trhu práce a sociální dávky, z níž Estonský fond pojištění pro případ nezaměstnanosti jakožto veřejná služba zaměstnanosti v Estonsku zajišťuje aktivní opatření na trhu práce. Nadace je zřízena z majetku svěřenského fondu pro dávky v nezaměstnanosti – svěřenského fondu pro dávky při propouštění a platební neschopnosti zaměstnavatelů – a z prostředků přidělených ze státního rozpočtu ministerstvem sociálních věcí.

               41.Estonsko potvrdilo, že výše popsaná opatření způsobilá pro finanční příspěvek z EFG neobdrží pro stejný účel finanční příspěvky z jiných finančních nástrojů Unie
                  40
               .

               Postupy pro konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery a s místními a regionálními orgány

               42.Estonsko uvedlo, že koordinovaný balíček individualizovaných služeb byl vypracován na základě konzultací s příslušnými orgány a představiteli sdružení
                  41
               . Dozorčí rada Estonského fondu pojištění pro případ nezaměstnanosti projednala a schválila obecný nástin koordinovaného balíčku dne 7. září 2020 a stav provádění opatření EFG bude pravidelně projednáván na zasedáních správní rady. Členy správní rady jsou sociální partneři, konkrétně dva členové Estonské konfederace zaměstnavatelů, jeden člen Estonské konfederace odborových svazů a jeden člen Estonské konfederace odborových svazů zaměstnanců.

               43.Po analýze profilu propuštěných pracovníků budou vedeny další konzultace se zástupci odvětví cestovního ruchu. Bude určen nejvhodnější druh podpory s ohledem na věkovou strukturu, vzdělanostní profil a další charakteristiky příjemců. Kromě toho se plánuje případný příspěvek Estonského sdružení hotelů a restaurací určený na koncepci některých vzdělávacích opatření souvisejících s odvětvím.

               Řídicí a kontrolní systémy

               44.Žádost obsahuje popis řídicího a kontrolního systému, který specifikuje povinnosti dotčených orgánů. Estonsko oznámilo Komisi, že finanční příspěvek bude řízen a kontrolován stejnými orgány, které se účastní řízení a kontroly ESF. Řídící úkoly plní odbor inteligentního rozvoje a odbor zaměstnanosti ministerstva sociálních věcí, působící jako řídící orgán EFG. Odbor finanční kontroly ministerstva financí působí jako auditní orgán EFG, zatímco odbor grantových plateb Státního střediska podpůrných služeb
                  42
                je certifikačním orgánem EFG. Státní středisko podpůrných služeb rovněž vykonává některé funkce řídícího orgánu EFG a působí jako zprostředkující subjekt.

               Závazky poskytnuté dotčeným členským státem

               45.Estonsko poskytlo všechny nezbytné záruky týkající se těchto bodů:

               –při přístupu k navrženým akcím a jejich provádění budou dodržovány zásady rovného zacházení a nediskriminace,

               –byly splněny požadavky stanovené vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU, které se týkají hromadného propouštění,

               –propouštějící podniky, které pokračují ve své činnosti i po propuštění pracovníků, dodržují své zákonné povinnosti upravující propouštění a své pracovníky příslušným způsobem zabezpečí,

               –navržené akce neobdrží finanční podporu z jiných fondů či finančních nástrojů Unie a zamezí se jakémukoliv dvojímu financování,

               –navržené akce se budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů,

               –finanční příspěvek z EFG bude v souladu s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu.

               ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Rozpočtový návrh

               46.EFG nepřekročí maximální roční částku 186 milionů EUR (v cenách roku 2018), jak je stanoveno v čl. 8 odst. 1 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027
                  43
               .

               47.Po posouzení žádosti s ohledem na podmínky stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení o EFG a při zohlednění počtu cílových příjemců pomoci, navržených akcí a odhadovaných nákladů navrhuje Komise uvolnit z EFG částku 4 474 480 EUR, která představuje 60 % celkových nákladů na navržené akce, aby se v souvislosti s dotčenou žádostí poskytl finanční příspěvek.

               48.Úhrnný objem příspěvků za mimořádných okolností v běžném roce nepřesáhne 15 % maximální roční částky EFG v souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG.

               49.Návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme společně Evropský parlament a Rada, jak stanoví bod 9 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů
                  44
               .

               Související akty

               50.Současně s tímto návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků ve výši 4 474 480 EUR do příslušné rozpočtové položky.

               51.Současně s přijetím tohoto návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou navržené rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.

               2021/0076 (BUD)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě
                  žádosti Estonska – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  45
               , a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,

               s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů, a zejména na bod 9 této dohody
                  46
               .

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) má za cíl poskytovat podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni, a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat těmto osobám při jejich opětovném začleňování na trh práce.

               (2)EFG nepřekročí maximální roční částku 186 milionů EUR (v cenách roku 2018), jak je stanoveno v čl. 8 odst. 1 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 2020/2093
                  47
               .

               (3)Dne 12. listopadu 2020 předložilo Estonsko žádost o uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s propouštěním a ukončením činností (dále jen „propouštění“) v odvětví cestovního ruchu vymezeném hospodářskými odvětvími zařazenými podle statistické klasifikace ekonomických činností v Evropském společenství (NACE) Revize 2 do oddílů 45 (Velkoobchod, maloobchod a opravy motorových vozidel), 49 (Pozemní a potrubní doprava), 50 (Vodní doprava), 51 (Letecká doprava), 52 (Skladování a vedlejší činnosti v dopravě), 55 (Ubytování), 56 (Stravování a pohostinství), 74 (Ostatní odborné, vědecké a technické činnosti), 77 (Činnosti v oblasti pronájmu a leasingu), 79 (Činnosti cestovních agentur a kanceláří a jiné rezervační a související činnosti), 90 (Tvůrčí, umělecké a zábavní činnosti), 91 (Činnosti knihoven, archivů, muzeí a jiných kulturních zařízení), 92 (Činnosti heren, kasin a sázkových kanceláří), 93 (Sportovní, zábavní a rekreační činnosti) v Estonsku. Estonská republika přestavuje jednu jednotku v regionech úrovně 2 společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS)
                  48
               . Tato žádost byla doplněna o další informace poskytnuté v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1309/2013. Splňuje požadavky na stanovení finančního příspěvku z EFG podle článku 13 nařízení (EU) č. 1309/2013.

               (4)V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 1309/2013 je možné žádost Estonska přijmout, neboť propouštění má závažný dopad na zaměstnanost a na národní hospodářství.

               (5)V souvislosti s uvedenou žádostí Estonska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na poskytnutí finančního příspěvku ve výši 4 474 480 EUR.

               (6)Aby byly prostředky z EFG uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné ode dne jeho přijetí,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2021 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 4 474 480 EUR v prostředcích na závazky a na platby.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne [datum přijetí]
                  49*.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda//předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)

                        Nařízení (EU) č. 1309/2013 se vztahuje na všechny žádosti obdržené do 31. prosince 2020.

                     (3)

                        Ve smyslu článku 3 nařízení o EFG.

                     (4)

                        https://www.stat.ee/en/find-statistics/methodology-and-quality/esms-metadata/21403

                     (5)

                        Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (6)

                        Estonská republika není rozdělena na regiony na úrovni NUTS 2.

                     (7)

                        Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (8)

                        Estonské orgány se rozhodly pro včasné podání žádosti, čímž se referenční období zkrátilo o jeden měsíc a dva dny.

                     (9)

                        V souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1309/2013.

                     (10)

                        Ne všechna propouštění však spadají pod evidovaná hromadná propouštění, která musí být oznámena Estonskému fondu pojištění pro případ nezaměstnanosti. Mnoho pracovníků rovněž ztratilo zaměstnání při individuálním propouštění. Tato propouštění zahrnují pracovníky s pracovním poměrem na dobu určitou a další propouštění, která nepředstavují hromadné zrušení pracovních smluv, jak je stanoveno v estonském zákoně o pracovních smlouvách, a to zejména v mikropodnicích a malých podnicích. Stejně tak ještě nejsou v databázi evidovány osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost. Ne všechny podniky proto mohou být uvedeny předem. Systém Estonského fondu pojištění pro případ nezaměstnanosti může identifikovat osoby způsobilé k podpoře na základě údajů z rejstříku zaměstnanosti.

                     (11)

                        Směrnice Rady 98/59/ES ze dne 20. července 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hromadného propouštění (Úř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 16).

                     (12)

                        COM(2020) 442 final.

                     (13)

                  https://ec.europa.eu/economy_finance/forecasts/2020/autumn/ecfin_forecast_autumn_2020_ee_en.pdf

                     (14)

                        OECD, Trendy a politiky v oblasti cestovního ruchu do roku 2020:
                  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/ee702954-en/index.html?itemId=/content/component/ee702954-en

                     (15)

                        OECD, Politické reakce na koronavirus (COVID-19). Reakce cestovního ruchu na koronavirus (COVID-19), 2020:
                  https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/tourism-policy-responses-to-the-coronavirus-covid-19-6466aa20/
                  .

                     (16)

                        Tyto žádosti se týkají propouštění v silniční dopravě, tři v letecké dopravě a jedna v odvětví stravování a pohostinství. Tři žádosti se zakládaly na globalizaci související s obchodem a čtyři na celosvětové finanční a hospodářské krizi, jíž se zabývá nařízení (ES) č. 546/2009. Příslušné žádosti: EGF/2011/001 AT/Nieder- and Oberösterreich; EGF/2013/014 FR/Air France; EGF/2014/003 ES/Aragon food and beverage; EGF/2014/017 FR/Mory Ducros; EGF/2015/004 IT/Alitalia; EGF/2015/010 FR/MoryGlobal; EGF/2017/009 FR/Air France.

                     (17)

                        Estonská republika – ministerstvo hospodářství a komunikací, ministerstvo financí. Přehled hospodářství, 2019:
                  https://www.mkm.ee/sites/default/files/overview_of_economy_2019.pdf

                     (18)

                        Nezveřejněné údaje shromážděné estonským ministerstvem financí.

                     (19)

                        V září byla znovu zavedena přísná cestovní omezení.

                     (20)

                        Estonský statistický úřad:
                  https://andmed.stat.ee/en/stat
                  ; vyhledat: TU121 – ubytovaní turisté (měsíce), cit. 12. 11. 2020.

                     (21)

                        Tallinna Sadam, přístav Tallin. Statistiky cestujících.
                  https://www.ts.ee/en/statistics/

                     (22)

                        Letiště Tallin, statistika.
                  https://www.tallinn-airport.ee/en/about-us/statistics/

                     (23)

                        Estonská centrální banka, Průzkum trhu práce 2020, 1, (2020):
                  https://www.eestipank.ee/en/publication/labour-market-review/2020/labour-market-review-12020
                  .

                     (24)

                        OECD, Politické reakce na koronavirus (COVID-19). Reakce cestovního ruchu na koronavirus (COVID-19), 2020:
                  https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/tourism-policy-responses-to-the-coronavirus-covid-19-6466aa20/

                     (25)

                        Nezveřejněné údaje shromážděné estonským ministerstvem financí. Za druhé pololetí roku 2020 nebyly dosud k dispozici souhrnné údaje o všech dotčených odvětvích souvisejících s cestovním ruchem. V průběhu celého roku se obrat z ubytování, stravování a pohostinství, jakož i z cestovních kanceláří snížil o 43 % (584,6 milionu EUR).

                     (26)

                        Údaje jsou roční průměry. Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2020 činila míra nezaměstnanosti 7,4 %.

                     (27)

                        Estonský statistický úřad:
                  https://andmed.stat.ee/en/stat
                  ; vyhledat: TT461 – pracovní situace obyvatelstva ve věku 15–74 let (čtvrtletí). Počet neaktivních klesl z 273 400 na 271 700.

                     (28)

                        OECD, Politické reakce na koronavirus (COVID-19). Reakce cestovního ruchu na koronavirus (COVID-19), 2020:
                  https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/tourism-policy-responses-to-the-coronavirus-covid-19-6466aa20/
                  .

                     (29)

                        Nezveřejněná analýza údajů veřejných služeb zaměstnanosti (databáze Estonského fondu pojištění pro případ nezaměstnanosti). Město Pärnu, oblíbené pobřežní letovisko, je rovněž silně závislé na zahraničním cestovním ruchu a značně trpí nedostatkem mezinárodních turistů. Krize navíc tvrdě zasáhla ostrov Saaremaa, oblíbenou destinaci tuzemských turistů a návštěvníků ze sousedních zemí. V Saaremaa byla po rozšíření viru zavedena zvláštní omezení a míra nezaměstnanosti vzrostla oproti předchozímu roku o 55 %.

                     (30)

                        Barometr světového cestovního ruchu Světové organizace cestovního ruchu (OSN), květen 2020. Zvláštní zaměření na dopad onemocnění COVID-19 (shrnutí):
                  https://webunwto.s3.eu-west-1.amazonaws.com/s3fs-public/2020-05/Barometer%20-%20May%202020%20-%20Short.pdf
                  ;
                  OECD, Politické reakce na koronavirus (COVID-19):
                  https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/tourism-policy-responses-to-the-coronavirus-covid-19-6466aa20/#endnotea0z15

                     (31)

                        Nezveřejněná analýza údajů veřejných služeb zaměstnanosti (databáze Estonského fondu pojištění pro případ nezaměstnanosti).

                     (32)

                        Evropská komise. Informativní přehled o iniciativě „Small Business Act“ z roku 2019 – ESTONSKO.
                  https://ec.europa.eu/docsroom/documents/38662/attachments/9/translations/en/renditions/native
                  ; OECD, Financování malých a středních podniků a podnikatelů: Srovnávací přehled OECD. 2020:
                  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/f420f997-en/index.html?itemId=/content/component/f420f997-en
                  .

                     (33)

                        Estonský statistický úřad:
                  https://andmed.stat.ee/en/stat
                  ; vyhledat: ER003 – podniky zapsané v obchodním rejstříku, nezisková sdružení a nadace, 31. prosinec každého roku, hospodářská činnost (EMTAK 2008) a právní forma.

                     (34)

                        Aktualizace dovedností v cestovním ruchu by zohlednila výzvy udržitelného cestovního ruchu a digitalizace. Obecně jsou prosazovány bezpečnost a ochrana zdraví při práci se zvláštním zřetelem na ochranu před onemocněním COVID-19. V opatřeních se odrazí obecná potřeba investic do zelených a digitálních dovedností v souladu s doporučeními EU pro Estonsko z roku 2020.

                     (35)

                        Aby osoba byla způsobilá pro tuto službu, musí mít určité předchozí školení nebo zkušenosti v oblasti podnikání nebo ekonomie a musí prokázat celkově dobrý potenciál pro provozování malého podniku. Pro podporu nebudou způsobilé osoby, které vlastnily společnost v posledních šesti měsících.

                     (36)

                        Vzhledem k tomu, že velká část příjemců nemá odbornou kvalifikaci nebo má pouze nízkou úroveň vzdělání, považuje se podpora formálního studia za důležitou pro jejich budoucí zaměstnání. Při určování účastníků způsobilých pro podporu jsou upřednostněni příjemci bez předchozího vzdělání nebo se zastaralým vzděláním, např. diplomem získaným před více než 15 lety. Opatření navíc zohlední současnou situaci na trhu práce v Estonsku a přiloží větší váhu studijním programům v profesních oborech s rostoucí poptávkou po pracovní síle.

                     (37)

                        Příspěvky zahrnují: měsíční příspěvek na studium za účast na formálním studiu, příspěvky na dopravu a ubytování a stipendia na učňovskou přípravu a odbornou přípravu na trhu práce a příspěvek na mobilitu při přijetí nového zaměstnání vzdáleného od domova 20 nebo více kilometrů. Poslední příspěvek je omezen na dobu čtyř měsíců a závisí na ujeté vzdálenosti.

                     (38)

                        Odhadované náklady na pracovníka byly zaokrouhleny, aby se neuváděla desetinná místa. Toto zaokrouhlení však nemá vliv na celkové náklady každého opatření, které jsou stejné jako v žádosti předložené Estonskem.

                     (39)

                        Celkové částky se z důvodu zaokrouhlení neshodují.

                     (40)

                        Dne 3. února 2021 požádalo Estonsko o půjčku z evropského nástroje pro dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) na pokrytí nákladů, které neslo od března do června 2020. Uvedená žádost se s EFG nepřekrývá, neboť období financování SURE předchází období EFG a nástroj bude použit k financování krátkodobých opatření souvisejících s trhem práce a určených k zachování pracovních míst (programy nucené dovolené).

                     (41)

                        Jednání vedla ministerstvo sociálních věcí a účastnilo se jich ministerstvo hospodářství a komunikací, Středisko pro rozvoj cestovního ruchu nadace Enterprise Estonia a organizace zastupující odvětví cestovního ruchu, Estonské sdružení cestovního ruchu, Estonské sdružení hotelů a restaurací, Estonské lázeňské sdružení, Estonské sdružení pro venkovský cestovní ruch a Estonská kongresová kancelář.

                     (42)

                        Státní středisko podpůrných služeb je vládní agentura, která poskytuje administrativní služby všem ministerstvům a vládním agenturám.

                     (43)

                        Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 15.

                     (44)

                        Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 29.

                     (45)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (46)

                        Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 29.

                     (47)

                        Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 15).

                     (48)

                        Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (49)
                  *
                        Datum vloží Evropský Parlament před vyhlášením v Úředním věstníku.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 31.3.2021
            COM(2021) 151 final
            PŘÍLOHA
            k
            návrhu
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základěžádosti Estonska – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism

               PŘÍLOHA

               Níže uvedený seznam obsahuje hromadná propouštění uvedená v bodě 5 důvodové zprávy. Týká se hromadných propouštění v estonském odvětví cestovního ruchu, která jsou evidována v Estonském fondu pojištění pro případ nezaměstnanosti, tj. estonské veřejné službě zaměstnanosti.

                        Podniky a počet propuštěných osob na základě oznámení o hromadném propouštění během referenčního období

                        AS Lux Express Estonia

                        38

                        AS Sokotel

                        75

                        AU Energiateenus OÜ

                        16

                        Aida kohvik OÜ

                        10

                        Aktsiaselts KaasaMüük

                        74

                        Aktsiaselts Tallink Grupp

                        1440

                        Včetně tří oznámení ze strany jeho dceřiných společností: Osaühing Hansaliin (3. 6. 2020 a 3. 9. 2020) a Osaühing HT Laevateenindus (3. 9. 2020)

                        Arturi Köögid OÜ

                        39

                        Astlanda Hotelli Aktsiaselts

                        162

                        Dvě oznámení: 27. 4. 2020 a 15. 7. 2020

                        Auto-Bon AC Aktsiaselts

                        33

                        Baltic Beach Holding OÜ

                        82

                        Baltic Travel Group OÜ

                        6

                        Centennial Hospitality OÜ

                        15

                        Economy Hotel OÜ

                        7

                        EstTruffe OÜ

                        7

                        FairFood Deli OÜ

                        10

                        Finest Rannahotell OÜ

                        11

                        Five Star OCS OÜ

                        7

                        HAVI Logistics OÜ

                        31

                        Hektor Design Hostels OÜ

                        13

                        Kentmanni Hotell OÜ

                        16

                        Kolfour OÜ

                        9

                        LIFT OÜ

                        11

                        LLL OÜ

                        6

                        Lennuliiklusteeninduse Aktsiaselts

                        33

                        M Food Rotermann OÜ

                        15

                        MERITON HOTELS AS

                        70

                        Mittetulundusühing Eesti Pärimusmuusika Keskus

                        10

                        Moller Auto Tallinn OÜ

                        23

                        My City Hotel OÜ

                        11

                        Navirail OÜ

                        34

                        Niine Külalistemaja OÜ

                        6

                        Olive Hospitality OÜ

                        18

                        Osaühing Nordic Hotels

                        86

                        Osaühing RAUER

                        6

                        Osaühing TLG HOTELL

                        429

                        Tři oznámení: 1. 4. 2020, 1. 6. 2020 a 2. 9. 2020

                        OÜ Bussiremont

                        19

                        OÜ EASY STAY HOSPITALITY GROUP

                        18

                        OÜ Hotel Management Services

                        23

                        OÜ Hotell Euroopa

                        50

                        OÜ Jõe-Projekt

                        9

                        OÜ SPA Tours

                        114

                        OÜ Swissotel Estonia

                        83

                        OÜ Teine Noorus

                        10

                        OÜ Ülemiste Hotell

                        29

                        Pirita Marina Hotel OÜ

                        46

                        Regional Jet OÜ

                        27

                        Sadamarestoran OÜ

                        8

                        SprayPrinter OÜ

                        9

                        Taisto Bussid AS

                        9

                        Tallinn Old Town Hotels OÜ

                        12

                        Tallinn Seaport Hotel OÜ

                        15

                        Tigraman OÜ

                        5

                        Tresmark osaühing

                        79

                        Tumlare Corporation Estonia OÜ

                        157

                        Dvě oznámení: 17. 6. 2020 a 20. 7. 2020

                        Usharika Msowerama OÜ

                        22

                        V SpaaHotell OÜ

                        11

                        Via Hansa Eesti Aktsiaselts

                        8

                        Vihula Manor Hospitality Osaühing

                        20

                        Wash Up OÜ

                        14

                        Wolf Hotel OÜ

                        19

                        aktsiaselts HEAL

                        26

                        osaühing Ants Viljandi

                        14

                        osaühing Baltic Hotel Group

                        29

                        osaühing HAVELI INVEST

                        60

                        osaühing Kanvera

                        8

                        osaühing RIVERMARK

                        5

                        osaühing Starmaker

                        42

                        U-Bistroo OÜ

                        14

                        Celkový počet podniků: 68

                        Celkový počet propuštěných osob:

                        3 873


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 17.12.2019
            COM(2019) 636 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Správním výboru Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR k návrhu změn úmluvy

               DOPLNĚK

               Změny Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (Úmluva TIR z roku 1975)

               A. Změny Úmluvy TIR

               1.Článek 1, nové písmeno s)

               s)
                     „režimem eTIR“ režim TIR realizovaný formou elektronické výměny dat, který představuje funkční ekvivalent karnetu TIR. Podrobnosti režimu eTIR v souvislosti s uplatňováním Úmluvy TIR jsou definovány v příloze 11.

               1a.Čl. 3 písm. b)

                  b)
                     přepravní operace se provádějí za ručení sdružení zmocněných podle ustanovení článku 6. Musí se provádět na podkladě karnetu TIR shodného se vzorem uvedeným v příloze 1 této úmluvy nebo formou režimu eTIR.

               2.Článek 43

               Vysvětlivky uvedené v příloze 6, ve třetí části přílohy 7 a v druhé části přílohy 11 podávají výklad některých ustanovení této úmluvy a jejích příloh. Rovněž popisují některé doporučené postupy.

               3.Nový článek 58-c

               Bude ustaven Technický prováděcí orgán. Jeho složení, funkce a jednací řád jsou uvedeny v příloze 11.

               4.Článek 59

               1.
                     Tato úmluva včetně svých příloh může být měněna na návrh smluvní strany postupem podle tohoto článku.

               2.
                     S výhradou ustanovení článku 60-a každý pozměňovací návrh k této úmluvě posuzuje Správní výbor, složený ze všech smluvních stran, podle jednacího řádu stanoveného v příloze 8. Každý pozměňovací návrh tohoto druhu, který byl posouzen nebo vypracován na zasedání Správního výboru a přijat tímto výborem dvoutřetinovou většinou přítomných a hlasujících členů, předá generální tajemník Organizace spojených národů smluvním stranám k přijetí.

               3.
                     S výhradou ustanovení článků 60 a 60-a každý pozměňovací návrh oznámený podle ustanovení předchozího odstavce vstoupí v platnost pro všechny smluvní strany tři měsíce po uplynutí dvanácti měsíců ode dne, kdy oznámení bylo učiněno, jestliže během této doby žádný stát, který je smluvní stranou, neoznámil generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, že proti podanému pozměňovacímu návrhu vznáší námitku.

               4.
                     Jestliže proti podanému pozměňovacímu návrhu byla podle ustanovení odstavce 3 tohoto článku oznámena námitka, považuje se pozměňovací návrh za nepřijatý a nemá žádný účinek.

               5.Nový článek 60-a

               Zvláštní postup pro vstup přílohy 11 a jejích změn v platnost

               1.
                     Příloha 11, která byla posouzena v souladu s ustanoveními čl. 59 odst. 1 a 2, vstoupí pro všechny smluvní strany v platnost tři měsíce po uplynutí dvanácti měsíců ode dne, kdy byla generálním tajemníkem Organizace spojených národů oznámena smluvním stranám, s výjimkou smluvních stran, jež generálnímu tajemníkovi v uvedené tříměsíční lhůtě písemně oznámily, že přílohu 11 nepřijímají. Pro smluvní strany, které stáhly své oznámení nepřijetí, vstoupí příloha 11 v platnost šest měsíců po dni, kdy oznámení o stažení obdržel depozitář.

               2.
                     Každý pozměňovací návrh k příloze 11 posuzuje Správní výbor. Pozměňovací návrhy se přijímají většinou přítomných a hlasujících smluvních stran vázaných přílohou 11.

               3.
                     Pozměňovací návrhy k příloze 11, které byly posouzeny a přijaty podle odstavce 2 tohoto článku, budou generálním tajemníkem Organizace spojených národů oznámeny všem smluvním stranám pro informaci a smluvním stranám vázaným přílohou 11 k přijetí.

               4.
                     Datum vstupu těchto změn v platnost se stanoví v okamžiku jejich přijetí, a to většinou přítomných a hlasujících smluvních stran vázaných přílohou 11.

               5.
                     Změny vstoupí v platnost v souladu s odstavcem 4 tohoto článku, jestliže k dřívějšímu dni, stanovenému při jejich přijetí, pětina států nebo pět států, které jsou smluvními stranami vázanými přílohou 11, podle toho, který počet je menší, neoznámí generálnímu tajemníkovi, že proti pozměňovacím návrhům vznášejí námitky.

               6.
                     Jakmile změna přijatá v souladu s postupem stanoveným v odstavcích 2 až 5 vstoupí v platnost, nahradí pro všechny smluvní strany vázané přílohou 11 všechna dřívější ustanovení, na která se vztahuje.

               6.Článek 61

                  Generální tajemník Organizace spojených národů uvědomuje všechny smluvní strany a všechny státy uvedené v odstavci 1 článku 52 této úmluvy o každé žádosti, oznámení nebo námitce podané podle ustanovení článků 59, 60 a 60-a a o dni, kterým každá změna vstupuje v platnost.

               7.Příloha 9, první část odst. 3 nový bod xi)

               xi)
                     v případě havarijního postupu popsaného v čl. 10 odst. 2 přílohy 11 za smluvní strany vázané přílohou 11 na žádost příslušných orgánů potvrdit, že záruka je platná a že přeprava TIR probíhá v režimu eTIR, a poskytnout další informace týkající se přepravy TIR.

               B.Příloha 11 – Režim eTIR

               1.První část

               Článek 1
                  Rozsah působnosti

               1.
                     Ustanovení této přílohy upravují zavádění režimu eTIR definovaného v čl. 1 písm. s) úmluvy a platí pro vztahy mezi smluvními stranami, které jsou touto přílohou vázány, jak je uvedeno v čl. 60-a odst. 1.

               2.  Režim eTIR nelze použít pro přepravu, jejíž část se koná na území smluvní strany, která není vázána přílohou 11 a je členským státem celní nebo hospodářské unie s jednotným celním územím.

               Článek 2
                  Definice

               Pro účely této přílohy se rozumí:

               a)
                     „mezinárodním systémem eTIR“ systém informačních a komunikačních technologií určený k elektronické výměně informací mezi aktéry režimu eTIR;

               b)
                     „specifikacemi režimu eTIR“ podrobné údaje o koncepci, funkcích a technických vlastnostech režimu eTIR přijaté a změněné v souladu s článkem 5 této přílohy;

               c)
                     „předběžnými údaji TIR“ údaje o záměru držitele propustit zboží do režimu eTIR zaslané příslušným orgánům země odeslání, v souladu se specifikacemi režimu eTIR;

               d)
                     „předběžnými změnami údajů“ oznámení záměru držitele změnit údaje v prohlášení zaslané příslušným orgánům země, v níž byla podána žádost o změnu údajů v prohlášení, v souladu se specifikacemi režimu eTIR;

               e)
                     „údaji v prohlášení“ předběžné údaje TIR a předběžné změny údajů přijaté příslušnými orgány;

               f)
                     „prohlášením“ úkon, kterým držitel nebo jeho zástupce oznámí, v souladu se specifikacemi režimu eTIR, záměr propustit zboží do režimu eTIR. V okamžiku přijetí prohlášení příslušnými orgány, na základě předběžných údajů TIR nebo předběžných změn údajů, a přenosu údajů v prohlášení do mezinárodního systému eTIR se stává právním ekvivalentem uznaného karnetu TIR;

               g)
                     „průvodním dokumentem“ tištěný elektronický dokument vygenerovaný celním systémem v návaznosti na přijetí prohlášení v souladu s pokyny ve specifikacích režimu eTIR. Průvodní dokument lze použít k zaznamenání incidentů na trase, kdy nahrazuje havarijní protokol podle článku 25 této úmluvy, a k havarijnímu postupu;

               h)
                     „autentizací“ elektronický postup, který umožňuje potvrdit elektronickou identifikaci fyzické či právnické osoby nebo původ a integritu dat v elektronické podobě.

               Vysvětlivky k čl. 2 písm. h)

               11.2 h)-1
                     Než bude stanoven jednotný postup a než bude popsán ve specifikacích režimu eTIR, mohou smluvní strany vázané přílohou 11 provést autentizaci držitele jakýmkoliv způsobem stanoveným jejich vnitrostátním právními předpisy, včetně, nikoli však výlučně, na základě uživatelského jména a hesla nebo elektronického podpisu.

               11.2 h)-2
                     Integrita dat vyměňovaných mezi mezinárodním systémem eTIR a příslušnými orgány, jakož i autentizace systémů informačních a komunikačních technologií bude zajištěna bezpečným připojením, jak je definováno ve specifikacích režimu eTIR.

               Článek 3
                  Zavedení režimu eTIR

               1.
                     Smluvní strany vázané přílohou 11 připojí svůj celní systém k mezinárodnímu systému eTIR podle specifikací režimu eTIR.

               2.
                     Každá smluvní strana si sama zvolí, do jakého data připojí svůj celní systém k mezinárodnímu systému eTIR. Datum připojení oznámí všem ostatním smluvním stranám vázaným přílohou 11, a to nejméně šest měsíců před skutečným dnem připojení.

               Vysvětlivka k čl. 3 odst. 2

               11.3.2

                     Smluvním stranám vázaným přílohou 11 se doporučuje, aby aktualizovaly svůj vnitrostátní celní systém a zajistily jeho připojení k mezinárodnímu systému eTIR, jakmile pro ně příloha 11 vstoupí v platnost. Celní a hospodářské unie si mohou zvolit pozdější datum, tak aby měly na připojení vnitrostátních celních systémů svých jednotlivých členských států k mezinárodnímu systému eTIR dostatek času.

               Článek 4
                  Složení, funkce a jednací řád Technického prováděcího orgánu

               1.
                     Členy Technického prováděcího orgánu jsou smluvní strany vázané přílohou 11. Orgán zasedá v pravidelných intervalech nebo na žádost Správního výboru tak, jak to vyžaduje správa specifikací režimu eTIR. Technický prováděcí orgán o své činnosti a svých záměrech pravidelně informuje Správní výbor.

               2.
                     Smluvní strany, které nepřijaly přílohu 11, jak je stanoveno v čl. 60-a odst. 1, a zástupci mezinárodních organizací se mohou účastnit zasedání Technického prováděcího orgánu jako pozorovatelé.

               3.
                     Technický prováděcí orgán dohlíží na technické a funkční aspekty zavádění režimu eTIR a koordinuje a podporuje výměnu informací v záležitostech, jež spadají do jeho kompetence.

               4.
                     Technický prováděcí orgán na svém prvním zasedání přijme svůj jednací řád a předloží jej Správnímu výboru ke schválení smluvními stranami vázanými přílohou 11.

               Článek 5
                  Přijetí a změny specifikací režimu eTIR

               Technický prováděcí orgán:

               a)
                     přijímá technické specifikace režimu eTIR a jejich změny tak, aby byl zajištěn soulad s funkčními specifikacemi režimu eTIR. V okamžiku jejich přijetí rozhoduje rovněž o přiměřeném přechodném období pro jejich zavedení;

               b)
                     připravuje funkční specifikace režimu eTIR a jejich změny tak, aby byl zajištěn soulad s koncepčními specifikacemi režimu eTIR. Funkční specifikace a jejich změny se předávají Správnímu výboru ke schválení většinou přítomných a hlasujících smluvních stran vázaných přílohou 11 a zavádějí se; v případě potřeby se k datu stanovenému v okamžiku přijetí rozpracovávají do technických specifikací;

               c)
                     na žádost Správního výboru zvažuje změny koncepčních specifikací režimu eTIR. Koncepční specifikace režimu eTIR a jejich změny se schvalují většinou přítomných a hlasujících smluvních stran vázaných přílohou 11 a zavádějí se; v případě potřeby se k datu stanovenému v okamžiku přijetí rozpracovávají do funkčních specifikací;

               Článek 6
                  Předkládání předběžných údajů TIR a předběžných změn údajů

               1.
                     Držitel nebo jeho zástupce předkládá předběžné údaje TIR a předběžné změny údajů příslušnému orgánu jak v zemi odeslání, tak v zemi, jež si vyžádala změnu údajů v prohlášení. Jakmile jsou prohlášení nebo změna v souladu s vnitrostátním právem schváleny, zašle příslušný orgán údaje v prohlášení nebo jejich změnu do mezinárodního systému eTIR.

               2.
                     Předběžné údaje TIR a předběžné změny údajů podle odstavce 1 lze předložit buď přímo příslušným orgánům, nebo prostřednictvím mezinárodního systému eTIR.

               3.
                     Smluvní strany vázané přílohou 11 přijímají předložené předběžné údaje TIR a předběžné změny údajů prostřednictvím mezinárodního systému eTIR.

               Vysvětlivka k čl. 6 odst. 3

               11.6.3

                     Doporučuje se, aby smluvní strany vázané přílohou 11 uznávaly předložení předběžných údajů TIR a předběžných změn údajů pokud možno způsoby uvedenými ve funkčních a technických specifikacích.

               4.
                     Příslušné orgány uveřejní seznam všech elektronických prostředků, jejichž prostřednictvím je možné předběžné údaje TIR a změny údajů předkládat.

               Článek 7
                  Autentizace držitele

               1.
                     Při přijetí prohlášení v zemi odeslání nebo změn údajů v prohlášení v kterékoli zemi na trase příslušné orgány v souladu s vnitrostátním právem provedou autentizaci předběžných údajů TIR nebo předběžné změny údajů a držitele.

               2.
                     Smluvní strany vázané přílohou 11 uznají autentizaci držitele provedenou v mezinárodním systému eTIR.

               Vysvětlivka k čl. 7 odst. 2

               11.7.2

                     Mezinárodní systém eTIR zaručí prostředky popsanými ve specifikacích režimu eTIR integritu předběžných údajů TIR a předběžných změn údajů a skutečnost, že údaje byly zaslány držitelem.

               3.
                     Příslušné orgány uveřejní seznam dalších mechanismů neuvedených v odstavci 2 tohoto článku, jež lze použít k autentizaci.

               4.
                     Smluvní strany vázané přílohou 11 uznají údaje v prohlášení přijaté prostřednictvím mezinárodního systému eTIR od příslušných orgánů země odeslání i země, jež si vyžádala změnu údajů v prohlášení, coby právní ekvivalent uznaného karnetu TIR.

               Vysvětlivka k čl. 7 odst. 4

               11.7.4

                     Mezinárodní systém eTIR zaručí prostředky popsanými ve specifikacích režimu eTIR integritu údajů v prohlášení a skutečnost, že údaje byly zaslány příslušnými orgány zemí podílejících se na přepravě.

               Článek 8
                  Vzájemné uznávání autentizace držitele

               Autentizaci držitele provedenou příslušnými orgány smluvních stran vázaných přílohou 11, jež přijaly prohlášení nebo změnu údajů v prohlášení, uznají i příslušné orgány všech následných smluvních stran vázaných přílohou 11 na celé trase přepravy TIR.

               Vysvětlivka k článku 8

               11.8

                     Mezinárodní systém eTIR zaručí prostředky popsanými ve specifikacích režimu eTIR integritu údajů v prohlášení zaslaných příslušnými orgány nebo příslušným orgánům, včetně totožnosti držitele potvrzené příslušným orgánem, jenž příslušné prohlášení schválil.

               Článek 9
                  Požadavky na dodatečné údaje

               1.
                     Kromě údajů uvedených ve funkčních a technických specifikacích si příslušné orgány mohou vyžádat dodatečné údaje dle vnitrostátních právních předpisů.

               2.
                     Své požadavky na údaje by příslušné orgány měly v co největší možné míře omezit na ty, jež jsou obsaženy ve funkčních a technických specifikacích, a předkládání dodatečných údajů usnadnit, aby přeprava TIR prováděná v souladu s touto přílohou nebyla narušena.

               Článek 10
                  Havarijní postup

               1.
                     Nelze-li režim eTIR z technických důvodů v celním úřadě odeslání zahájit, může držitel karnetu TIR použít režim TIR.

               2.
                     Jestliže byl režim eTIR zahájen, avšak z technických důvodů v něm nelze pokračovat, příslušné orgány průvodní dokument schválí a zpracují jej způsobem popsaným ve specifikacích režimu eTIR, s výhradou dostupnosti dodatečných informací z jiných elektronických systémů, jak je popsáno ve funkčních a technických specifikacích.

               3.
                     Příslušné orgány smluvních stran jsou rovněž oprávněny vyzvat vnitrostátní záruční sdružení, aby potvrdila, že záruka je platná a že přeprava TIR probíhá v režimu eTIR, a poskytla další informace týkající se přepravy TIR.

               4.
                     Postup popsaný v odstavci 3 bude stanoven dohodou mezi příslušnými orgány a vnitrostátními záručními sdruženími, jak je uvedeno v písmeni d) odstavce 1 části I přílohy 9.

               Článek 11
                  Provozování mezinárodního systému eTIR

               1.
                     Mezinárodní systém eTIR bude provozován a spravován pod záštitou Evropské hospodářské komise OSN (EHK).

               2.
                     Komise EHK bude zemím nápomocná při připojování jejich celních systémů k mezinárodnímu systému eTIR, mimo jiné posuzováním shody, aby bylo před zprovozněním připojení zajištěno jejich řádné fungování.

               3.
                     Komisi EHK budou dány k dispozici zdroje nezbytné k plnění povinností uvedených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku. Pokud nebude mezinárodní systém eTIR financován ze zdrojů z běžného rozpočtu OSN, budou nezbytné zdroje podléhat finančním předpisům a pravidlům platným pro mimorozpočtové zdroje a projekty OSN. O mechanismech financování provozu mezinárodního systému eTIR v EHK rozhodne a schválí je Správní výbor.

               Vysvětlivka k čl. 11 odst. 3

               11.11.3
                     V případě nutnosti mohou smluvní strany rozhodnout, že náklady na provoz mezinárodního systému eTIR budou hrazeny z poplatků za přepravu TIR. V takovém případě smluvní strany rozhodnou o vhodném načasování zavedení alternativních mechanismů financování a jejich modalitách. Potřebný rozpočet vypracuje EHK, posoudí jej Technický prováděcí orgán a schválí Správní výbor.

               Článek 12
                  Správa mezinárodního systému eTIR

               1.
                     Komise EHK provede nezbytná opatření umožňující ukládání a archivaci dat z mezinárodního systému eTIR po dobu nejméně deseti let.

               2.
                     Veškerá data uložená v mezinárodním systému eTIR může EHK jménem odpovědných orgánů dle této úmluvy použít pro účely extrakce souhrnných statistických dat.

               3.
                     Příslušné orgány smluvních stran, na jejichž území probíhá přeprava TIR v režimu eTIR, jež se stane předmětem správního nebo soudního řízení ohledně platební povinnosti přímo odpovědné osoby nebo osob nebo vnitrostátního záručního sdružení, si mohou od EHK za účelem ověření vyžádat informace uložené v mezinárodním systému eTIR, jež se daného sporu týkají. Tyto informace lze ve vnitrostátním správním nebo soudním řízení předložit jako důkaz.

               4.
                     V ostatních případech, které nejsou v tomto článku uvedeny, je šíření či zpřístupnění informací uložených v mezinárodním systému eTIR neoprávněným osobám či subjektům zakázáno.

               Článek 13
                  Uveřejňování seznamu celních úřadů oprávněných k provádění operací eTIR

                  Příslušné orgány zajistí, aby byl seznam celních úřadů odeslání, pohraničních celních úřadů a celních úřadů určení oprávněných k provádění operací TIR v režimu eTIR, který je k dispozici v elektronické databázi pověřených celních úřadů vyvinuté a spravované Výkonnou radou TIR, vždy úplný a aktuální.

               Článek 14
                  Zákonné požadavky týkající se předkládání údajů podle přílohy 10 Úmluvy TIR

               Zákonné požadavky týkající se předkládání údajů, jež jsou stanoveny v odstavci 1, 3 a 4 přílohy 10 této úmluvy, se považují za splněné zavedením režimu eTIR.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 17.12.2019
            COM(2019) 636 final
            2019/0279(NLE)
            eTIR Package
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Správním výboru Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR k návrhu změn úmluvy

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat ve Správním výboru zřízeném podle Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR
                  1
                (dále jen „Úmluva TIR“) v souvislosti s plánovaným přijetím změn souvisejících s ustavením právního základu pro elektronický režim TIR (dále také „eTIR“).

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Celní úmluva o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR

               Účelem Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR ze dne 14. listopadu 1975 („Úmluva TIR“) je usnadnit mezinárodní přepravu zboží z celních úřadů odeslání do celních úřadů určení a přes tolik zemí, kolik je potřeba.

               Úmluva TIR vstoupila v platnost v roce 1978. K lednu 2019 podepsalo úmluvu 76 smluvních stran zahrnujících 75 států a Evropskou unii. Evropská unie je smluvní stranou Úmluvy TIR
                  2
                od 20. června 1983. Rovněž všechny členské státy EU jsou smluvními stranami úmluvy.

               2.2.Správní výbor

               V mezích Úmluvy TIR jedná Správní výbor. Jeho úlohou je zvažovat a přijímat změny úmluvy. O návrzích se hlasuje a každý stát, který je smluvní stranou a je zastoupen na zasedání Správního výboru, má jeden hlas. Výlučnou pravomoc v oblasti cel, která se řídí Úmluvou TIR, má Unie. Jakožto mezinárodní organizace však nemá hlasovací práva; ta mají coby smluvní strany členské státy EU.

               Změny Úmluvy TIR se přijímají dvoutřetinovou většinou přítomných a hlasujících stran. Výbor je usnášeníschopný, pokud je přítomna nejméně jedna třetina států, jež jsou stranami úmluvy.

               2.3.Zamýšlený akt Správního výboru

               Správní výbor na zasedání v únoru 2020 pravděpodobně rozhodne o přijetí pozměňovacích návrhů k Úmluvě TIR (dále jen „zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšleného aktu je stanovit potřebný právní základ pro režim eTIR. Právním základem bude nová příloha 11 Úmluvy TIR a několik souvisejících změn textu úmluvy a její přílohy 9.

               Zamýšlený akt se stane pro smluvní strany závazným v souladu s článkem 59 Úmluvy TIR, který stanoví: „S výhradou ustanovení článku 60 každý pozměňovací návrh oznámený podle ustanovení předchozího odstavce vstoupí v platnost pro všechny smluvní strany tři měsíce po uplynutí dvanácti měsíců ode dne, kdy oznámení bylo učiněno, jestliže během této doby žádný stát, který je smluvní stranou, neoznámil generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, že proti podanému pozměňovacímu návrhu vznáší námitku. Jestliže proti podanému pozměňovacímu návrhu byla podle ustanovení odstavce 3 tohoto článku oznámena námitka, považuje se pozměňovací návrh za nepřijatý a nemá žádný účinek.“

               3.Postoj, který má být jménem Unie zaujat

               3.1 Popis navrhovaných změn Úmluvy TIR

               Jelikož Úmluva TIR spadá do výlučné pravomoci Unie, musí Unie k navrhovaným změnám úmluvy zaujmout společný postoj jménem všech svých členských států, které jsou smluvními stranami úmluvy. Rozhodnutí, které má být přijato, spočívá v tom, zda má být Unie vázána navrhovanou novou přílohou 11, která má představovat právní základ pro možnost používat namísto papírového karnetu TIR elektronický režim TIR. Je však třeba poznamenat, že i pokud se Unie rozhodne být navrhovanou novou přílohou 11 vázána, bude mít Unie i její členské státy stále možnost zvolit si, kdy k elektronickému systému TIR provozovanému Organizací spojených národů připojí své počítačové systémy.

               Níže následuje podrobný popis obsahu navrhované nové přílohy 11 a navrhovaných změn textu Úmluvy TIR, jež z přijetí uvedené přílohy vyplývají.

               Články Úmluvy TIR související s přílohou 11

               Novou přílohu 11 nelze přijmout bez změny textu a přílohy 9 Úmluvy TIR.

               Byl vypracován návrh nového písmene s) článku 1 Úmluvy TIR, který obsahuje definici „režimu eTIR“ coby režimu TIR realizovaného formou elektronické výměny dat a představujícího funkční ekvivalent karnetu TIR. Uvedený článek dále stanoví, že „režim eTIR“ je právně vymezen v nové příloze 11 Úmluvy TIR.

               Návrh na změnu čl. 3 písm. b) Úmluvy TIR vychází z potřeby upřesnit skutečnost, že za přepravu TIR, jež probíhá v režimu eTIR, musí ručit schválené sdružení.

               Návrh na změnu článku 43 Úmluvy TIR má zohlednit novou vysvětlivku k druhé části přílohy 11, jež vysvětluje určitá ustanovení úmluvy a jejích příloh. Tuto změnu lze považovat za změnu redakční povahy.

               Návrh nového článku 58-c byl vypracován za účelem ustavení Technického prováděcího orgánu. Ten bude pověřen přijímáním technických specifikací režimu eTIR a jejich změn v souladu s koncepčními a funkčními specifikacemi schválenými Správním výborem.

               Návrh na změnu článku 59, nového článku 60-a a na změnu článku 61 Úmluvy TIR obsahuje postup pro vstup přílohy 11 a jejích budoucích změn v platnost. Příloha 11 vstoupí v platnost pro všechny smluvní strany s výjimkou těch, jež oznámí generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, že přílohu 11 nepřijímají. V důsledku toho budou některé smluvní strany Úmluvy TIR novou přílohou vázány, a jiné nikoliv.

               Návrh nového pododstavce xi) odstavce 3 části I přílohy 9 zavádí novou povinnost schválených sdružení pro případ, že v režimu eTIR nastane havarijní situace. Sdružení budou muset na žádost příslušných orgánů potvrdit, že přeprava TIR probíhá v režimu eTIR a že záruka je platná, a poskytnout jakékoliv další informace týkající se přepravy TIR.

               Nová příloha 11

               První část přílohy 11 sestává z čtrnácti článků, jež podrobně popisují fungování budoucího režimu eTIR.

               Článek 1 zdůrazňuje, že ustanovení přílohy 11 platí pouze pro smluvní strany, které jsou jí vázány, jak je uvedeno v čl. 60-a odst. 1. Úmluvy TIR, a že režim eTIR nelze použít pro přepravu, jejíž část se koná na území smluvní strany, která není vázaná přílohou 11 a je členským státem celní nebo hospodářské unie s jednotným celním územím.

               Článek 2 obsahuje nezbytné definice s cílem nový režim eTIR řádně popsat. Definuje tyto termíny: „mezinárodní systém eTIR“, „specifikace režimu eTIR“, „předběžné údaje TIR“, „předběžná změna údajů“, „údaje v prohlášení“, „prohlášení“, „průvodní dokument“ a „autentizace“.

               Vysvětlivka k čl. 2 písm. h) zdůrazňuje, že než bude stanoven jednotný postup a než bude popsán ve specifikacích režimu eTIR, mohou smluvní strany provést autentizaci držitele v rámci režimu eTIR způsobem stanoveným jejich vnitrostátním právními předpisy. Dále stanoví, že bezpečnost dat vyměňovaných mezi mezinárodním systémem eTIR a příslušnými orgány bude zajištěna tak, jak je definováno v technických specifikacích režimu eTIR.

               Článek 3 upravuje konkrétní způsoby zavádění režimu eTIR, k němuž je nutné, aby smluvní strany připojily své počítačové systémy k mezinárodnímu systému eTIR. Dotčený článek však v souladu s formulací navrženou Unií dává smluvním stranám vázaným přílohou 11 volnost, aby si samy zvolily, do jakého data svůj celní systém k mezinárodnímu systému eTIR připojí. Tento bod je pro Unii zásadní, neboť bude mít dopad na celní počítačové systémy všech členských států i na centrální komponenty provozované Evropskou komisí (a společné systémové specifikace EU). To znamená, že i pokud Unie a její členské státy budou vázány přílohou 11 a budou mít vliv na její budoucí změny, budou se moci samy rozhodnout, kdy své systémy k novému mezinárodnímu systému eTIR připojí.

               Vysvětlivka k čl. 3 odst. 2 doporučuje smluvním stranám vázaným přílohou 11, aby aktualizovaly svůj vnitrostátní celní systém a zajistily jeho připojení k mezinárodnímu systému eTIR, jakmile pro ně příloha 11 vstoupí v platnost. Celní a hospodářské unie si však v souladu s požadavkem Unie mohou zvolit pozdější datum, tak aby měly na připojení vnitrostátních celních systémů svých jednotlivých členských států k mezinárodnímu systému eTIR dostatek času.

               Článek 4 stanoví složení, funkce a obsah jednacího řádu nového Technického prováděcího orgánu ustaveného na základě nového článku 58-c Úmluvy TIR. Je třeba zdůraznit, že členy tohoto orgánu budou výhradně smluvní strany vázané přílohou 11. Smluvní strany, které přílohu 11 nepřijaly, se mohou zasedání Technického prováděcího orgánu účastnit jako pozorovatelé.

               Článek 5 vysvětluje, jakým způsobem se bude nový Technický prováděcí orgán připravovat na přijímání koncepčních a funkčních specifikací mezinárodního systému eTIR a jejich změn Správním výborem. Článek dále stanoví, jakým způsobem bude Technický prováděcí orgán připravovat a přijímat technické specifikace režimu eTIR a jejich změny v souladu s koncepčními a funkčními specifikacemi.

               Článek 6 popisuje předkládání předběžných údajů TIR. Ty budou předkládat provozovatelé předem elektronickými prostředky. Příslušné orgány zveřejní seznam všech elektronických prostředků, jejichž prostřednictvím bude možné předběžné údaje TIR a změny údajů předkládat. Tento článek by se měl vykládat ve spojení s navrhovaným článkem 9 přílohy 11, který popisuje, jak lze k předběžným údajům TIR připojit požadavky na dodatečné údaje vyplývající z legislativy. Kromě toho článek stanoví, že smluvní strany by měly umožnit předkládání takových dodatečných údajů spolu s předběžnými údaji TIR.

               Vysvětlivka k čl. 6 odst. 3 doporučuje smluvním stranám vázaným přílohou 11, aby uznaly metody předkládání předběžných údajů TIR uvedené ve specifikacích režimu eTIR.

               Článek 7 definuje mechanismy nezbytné k autentizaci držitele, který předkládá předběžné údaje TIR příslušným orgánům, či jeho zástupce. Je nutné zdůraznit, že údaje v prohlášení přijaté prostřednictvím mezinárodního systému eTIR od příslušných orgánů jak země odeslání, tak země, jež si vyžádala změnu údajů v prohlášení, budou smluvní strany vázané přílohou 11 muset uznat.

               Vysvětlivka k čl. 7 odst. 2 obsahuje ujištění o tom, že mezinárodní systém eTIR je schopen potvrdit integritu předběžných údajů TIR a předběžných změn zaslaných držitelem.

               Vysvětlivka k čl. 7 odst. 4 obsahuje ujištění o tom, že mezinárodní systém eTIR je schopen potvrdit integritu údajů v prohlášení zaslaných příslušnými orgány.

               Článek 8 připomíná jeden ze základních principů Úmluvy TIR, kterým je vzájemné uznávání autentizace držitele vydaných příslušnými orgány smluvních stran vázaných přílohou 11.

               Vysvětlivka k článku 8 obsahuje ujištění o tom, že mezinárodní systém eTIR je schopen potvrdit integritu označení držitele zaslaného příslušným orgánem, jenž schválil příslušné prohlášení.

               Článek 10 zavádí havarijní postup pro případ, kdy režim eTIR nelze z technických důvodů použít, a připomíná, jaké povinnosti mají v takové situaci vnitrostátní záruční sdružení.

               Články 11 a 12 popisují provozování, financování a správu mezinárodního elektronického systému TIR. Unie byla již od začátku diskuzí na toto téma pro to, aby byl elektronický systém TIR provozován a spravován pod přímou záštitou Evropské hospodářské komise OSN a tím byla zaručena jeho nezávislost na mezinárodní organizaci (v současnosti IRU).

               Vysvětlivka k čl. 11 odst. 3 objasňuje pravidla financování nákladů na provoz mezinárodního systému eTIR v případě, že by se hradily z poplatků za přepravu TIR. V takovém případě rozhodnou o vhodných mechanismech financování a jejich modalitách smluvní strany. Rozpočet bude schvalovat Správní výbor.

               Článek 13 stanoví pravidla uveřejňování seznamu celních úřadů oprávněných k provádění operací eTIR. Příslušné orgány zajistí, aby byl seznam celních úřadů oprávněných k provádění operací TIR v režimu eTIR, který je dostupný v elektronické databázi pověřených celních úřadů vyvinuté a spravované Výkonnou radou TIR, úplný a aktuální.

               Článek 14 uvádí, že požadavky na předkládání údajů k ukončení operace TIR se považují za splněné použitím režimu eTIR.

               3.2 Navrhovaný postoj

               Unie souhlasí s cílem navrhované nové přílohy 11 Úmluvy TIR: po více než patnácti letech příprav je čas převést systém TIR do elektronického prostředí. To je plně v souladu s politikou a legislativou EU o elektronickém celním systému, jejichž podstatou je přechod na bezpapírové, plně elektronické a interoperabilní prostředí vyznačují se jednoduchostí, praktičností a rychlostí.

               Navrhované změny byly s členskými státy konzultovány v rámci skupiny celních odborníků na TIR (Koordinace Ženeva). Další konzultace se konaly během zasedání pracovní skupiny Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) pro celní otázky ovlivňující přepravu. V rámci jednání pod záštitou EHK OSN se Evropská komise jménem Unie a některých členských států zapojila také do expertních skupin, jejichž úkolem bylo vypracovat návrhy právních ustanovení a technických parametrů systému eTIR.

               Z vnitřní koordinace a společných diskuzí s členskými státy jasně vyplynulo, že navrhovaná nová příloha 11 má širokou podporu.

               Navrhuje se proto, aby Unie přijetí změn souvisejících s ustavením právního základu pro elektronický režim TIR (eTIR) podpořila.

               4.4. Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU se použijí bez ohledu na to, zda je Unie členem dotyčného orgánu nebo stranou dotyčné dohody
                  3
               .

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  4
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Správní výbor je orgán zřízený dohodou, konkrétně Celní úmluvou o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR.

               Akt, který má Správní výbor přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazný podle mezinárodního práva v souladu s články 59 a 60 Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje‑li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze‑li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká oblasti cel.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 207 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Vzhledem k tomu, že akt Správního výboru změní Celní úmluvu o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR a její přílohy, je vhodné jej po přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2019/0279 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Správním výboru Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR k návrhu změn úmluvy

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Celní úmluva o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR ze dne 14. listopadu 1975 (dále jen „Úmluva TIR“) byla jménem Unie uzavřena nařízením Rady (EHS) č. 2112/78
                  5
                a vstoupila ve Společenství v platnost dne 20. června 1983
                  6
               .

               (2)Podle článku 59 Úmluvy TIR může Správní výbor přijmout změny dvoutřetinovou většinou přítomných a hlasujících smluvních stran.

               (3)Na svém zasedání v únoru 2020 má Správní výbor schválit novou přílohu 11 a související změny Úmluvy TIR.

               (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být ve Správním výboru jménem Unie zaujat, neboť změny Úmluvy TIR budou pro Unii závazné.

               (5)Unie podporuje přijetí nové přílohy 11 a nezbytných změn textu Úmluvy TIR, neboť to odpovídá politickému směřování stanovenému v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013
                  7
               , podle něhož má být v zásadě veškerá komunikace s celními orgány elektronická.

               (6)Nové písmeno s) článku 1 Úmluvy TIR má definovat „režim eTIR“ vztahující se na elektronickou výměnu dat mezi celními orgány.

               (7)Nový článek 58 Úmluvy TIR má ustavit technický prováděcí orgán, který bude pověřen přijímáním technických specifikací mezinárodního systému eTIR.

               (8)Nový článek 60-a má stanovit zvláštní postup pro vstup přílohy 11 Úmluvy TIR a jejích budoucích změn v platnost.

               (9)Změny článků 43, 59 a 61 představují nezbytné úpravy v souvislosti s přijetím nové přílohy 11.

               (10)Nová příloha 11 Úmluvy TIR má smluvním stranám vázaným touto přílohou umožnit používat operace eTIR. Má Unii a jejím členským státům umožnit, aby samy rozhodly o okamžiku, kdy své systémy připojí k mezinárodnímu systému eTIR.

               (11)Postoj, který má být jménem Unie zaujat v rámci Správního výboru by proto měl vycházet z návrhu změn připojených k tomuto rozhodnutí,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na sedmdesátém druhém nebo následujícím zasedání Správního výboru, vychází z návrhů změn připojených k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Postoj uvedený v článku 1 vyjádří členské státy Unie, jež jsou členy Správního výboru, jednajíce společně.

               Článek 3

               Jestliže si to jednání vyžádají, může zástupce Unie ve Správním výboru schválit další úpravy návrhu změn podle článku 1 tohoto rozhodnutí.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Zkratka TIR znamená „Transports Internationaux Routiers“ neboli mezinárodní silniční doprava.

                     (2)

                        Nařízení Rady (EHS) č. 2112/78 ze dne 25. července 1978 o uzavření Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (Úmluva TIR) ze dne 14. listopadu 1975, Ženeva (Úř. věst. L 252, 14.9.1978, s. 1).

                     (3)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, Věc C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (4)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, věc C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (5)

                        Nařízení Rady (EHS) č. 2112/78 ze dne 25. července 1978 o uzavření Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží na podkladě karnetů TIR (Úmluva TIR) ze dne 14. listopadu 1975, Ženeva (Úř. věst. L 252, 14.9.1978, s. 1).

                     (6)

                        Úř. věst. L 31, 2.2.1983, s. 13.

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).