               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 19.11.2018
            COM(2018) 753 final
            2018/0391(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na konferenci smluvních stran Rotterdamské úmluvy k postupům pro dodržování ustanovení této úmluvy

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat na konferenci smluvních stran Rotterdamské úmluvy v souvislosti se zamýšleným návrhem procedurální přílohy o postupech a institucionálních mechanismech pro stanovení nedodržení ustanovení této úmluvy.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Rotterdamská úmluva

               Cílem Rotterdamské úmluvy o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu (dále jen „úmluva“) je podporovat sdílenou odpovědnost a společné úsilí smluvních stran v mezinárodním obchodu s nebezpečnými chemickými látkami za účelem ochrany lidského zdraví a životního prostředí a přispívat k používání těchto chemických látek, které je šetrné k životnímu prostředí. Úmluva zakládá právně závazné povinnosti provádění postupu předchozího souhlasu (PIC) a chrání země, zvláště země rozvojové, před nežádoucím vývozem chemických látek z producentských zemí uložením vývozních povinností vyvážejícím smluvním stranám.

               Dohoda vstoupila v platnost dne 24. února 2004.

               Evropská unie je smluvní stranou dohody
                  1
               .

               2.2.Konference smluvních stran Rotterdamské úmluvy

               Řídícím orgánem Rotterdamské úmluvy je konference smluvních stran zřízená v souladu s článkem 18 této úmluvy. Tento orgán obvykle zasedá jednou za dva roky s cílem sledovat provádění úmluvy. Kromě toho přezkoumává chemické látky, které mu předkládá k posouzení Výbor pro přezkum chemických látek.

               V souladu s články 44 a 45 jednacího řádu konference smluvních stran Rotterdamské úmluvy má každá smluvní strana jeden hlas. Organizace regionální hospodářské integrace, jako je například EU, však uplatňují své hlasovací právo počtem hlasů, který se rovná počtu jejich členských států, jež jsou smluvními stranami úmluvy.

               2.3.Zamýšlený akt konference smluvních stran

               Na svém 9. řádném zasedání, které se bude konat ve dnech 29. dubna až 10. května 2019, zváží konference smluvních stran přijetí doplňující přílohy o postupech a institucionálních mechanismech pro stanovení nedodržení ustanovení této úmluvy (dále jen „zamýšlený akt“). Navrhovaná nová příloha zahrnuje mutatis mutandis stejný text, který byl projednán již dříve na sedmém a osmém zasedání konference smluvních stran a získal podporu převážné většiny smluvních stran.

               Tato příloha by spadala do oblasti působnosti čl. 22 odst. 2 úmluvy, který stanoví postup pro přijímání příloh týkajících se „procedurálních, vědeckých, technických nebo správních záležitostí“. Tento zamýšlený akt předpokládá uplatnění stávající dohody, která nemění oblast působnosti ani obsah úmluvy.

               Účelem zamýšleného aktu je zajistit účelnější provádění Rotterdamské úmluvy tím, že do ní vloží mechanismus pro řešení nedodržení ustanovení podle článku 17 této úmluvy. Článek 17 stanoví, že „konference smluvních stran co nejdříve vypracuje a schválí postupy a institucionální mechanismy pro stanovení nedodržení ustanovení této úmluvy a pro zacházení se smluvními stranami, u nichž bylo nedodržení zjištěno“.

               Stanovení nedodržení ustanovení úmluvy je rozhodující pro zvýšení transparentnosti a připravenosti smluvních stran při plnění jejich mezinárodních závazků. Přiložený návrh představuje alternativní způsob podpory smluvních stran, jež chtějí zavést postupy pro dodržování ustanovení úmluvy, s využitím textu, který byl vypracován již na předchozích zasedáních konference smluvních stran. Jeho záměrem je začít využívat výhod plynoucích ze zavedení mechanismu usnadňujícího dodržování ustanovení úmluvy, který pomůže identifikovat problémy a řešení související s dodržováním ustanovení úmluvy a v konečném důsledku povede k větší účelnosti úmluvy.

               I když ze znění úmluvy jasně vyplývá, že postupy a mechanismy pro řešení nedodržení jejích ustanovení mají být vypracovány a schváleny „co nejdříve“, smluvní strany ani 14 let po vstupu úmluvy v platnost a po jednáních v průběhu všech osmi konferencí smluvních stran, které se od té doby konaly, takové postupy a mechanismy dosud nepřijaly.

               V souladu s čl. 22 odst. 1 dohody by navrhovaná doplňující příloha úmluvy tvořila „její nedílnou součást a, není-li výslovně stanoveno jinak, odkaz na tuto úmluvu je současně odkazem na její přílohy“. K tomu, aby příloha vstoupila v platnost, není při jejím přijetí zapotřebí ratifikace smluvními stranami. Navíc by se každá smluvní strana, která by s tímto návrhem nesouhlasila, mohla v souladu s čl. 22 odst. 3 písm. b) rozhodnout, že novou přílohu nepřijme, což by řešilo situaci států, které by hlasovaly proti ní. Zamýšlený akt bude tedy závazný pro všechny smluvní strany, které se nerozhodnou jej nepřijmout.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Pro EU, která je vůdčí silou v oblasti tvorby politiky životního prostředí, je zásadní, aby opětovně potvrdila svůj celosvětový závazek podporovat lepší provádění mnohostranných environmentálních dohod a norem. Delegace členských států již na mezinárodním zasedání Pracovní skupiny pro mezinárodní otázky životního prostředí týkajícím se chemických látek dne 7. června 2018 jménem EU výslovně podpořily iniciativu spočívající v návrhu na zavedení mechanismu dodržování ustanovení úmluvy v doplňující příloze úmluvy.

               Tato iniciativa je navíc v souladu s prioritou Junckerovy Komise stát se silnějším celosvětovým aktérem, s cíli udržitelného rozvoje, zejména se zajištěním zdravého života (3) a zajištěním udržitelné spotřeby a výroby (12), i se 7. akčním programem pro životní prostředí.

               Unie by proto měla navrhovanou přílohu podpořit a podílet se na jejím předložení při přípravě 9. zasedání konference smluvních stran.

               Je nutné stanovit postoj, který má být na této konferenci smluvních stran jménem Unie zaujat, neboť tato doplňující příloha bude pro Unii závazná. Tento postoj by měl být stanoven co nejdříve s cílem zajistit společné předložení této doplňující přílohy.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) upravuje postupy týkající se rozhodování tak, že „stanoví postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody.“

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou […] rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  2
               .

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Konference smluvních stran je orgán vytvořený dohodou, konkrétně Rotterdamskou úmluvou o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu.

               Akt, k jehož přijetí je konference smluvních stran vyzvána, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazný podle mezinárodního práva v souladu s čl. 22 odst. 1 Rotterdamské úmluvy.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody. Nebude mít rozhodující vliv ani na obsah právních předpisů EU.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel nebo složka.

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají „životního prostředí“. Opatření dohodnutá v rámci Rotterdamské úmluvy však sice sledují cíl v oblasti ochrany životního prostředí, jsou však z velké části i obchodní povahy.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by proto měl být hmotněprávní základ čl. 207 odst. 3 a čl. 192 odst. 1 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Jelikož akt konference smluvních stran bude provádět Rotterdamskou úmluvu novou procedurální přílohou, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2018/0391 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na konferenci smluvních stran Rotterdamské úmluvy k postupům pro dodržování ustanovení této úmluvy

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 a čl. 207 odst. 3 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rotterdamská úmluva o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu (dále jen „úmluva“) byla jménem Unie uzavřena rozhodnutím Rady 2006/730/ES
                  3
                a vstoupila v platnost dne 24. února 2004.

               (2)Podle článku 22 této úmluvy může konference smluvních stran přijímat doplňující přílohy úmluvy, které se týkají „procedurálních, vědeckých, technických anebo správních záležitostí“.

               (3)Na 9. řádném zasedání konference smluvních stran, které se bude konat ve dnech 29. dubna až 10. května 2019, zváží smluvní strany přijetí doplňující procedurální přílohy zavádějící mechanismus pro řešení nedodržení ustanovení podle článku 17 úmluvy.

               (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být na této konferenci smluvních stran zaujat jménem Unie, neboť uvedená doplňující příloha bude pro Unii závazná.

               (5)Unie znovu potvrzuje zásadní význam prosazování lepšího provádění mnohostranných environmentálních dohod a norem a přijetí celosvětového závazku v tomto ohledu,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie na nadcházející konferenci smluvních stran Rotterdamské úmluvy, bude spočívat v podpoře návrhu aktu (dále jen „zamýšlený akt“) připojeného k tomuto rozhodnutí a/nebo v případných zlepšeních, která povedou k přijetí postupů a institucionálních mechanismů pro stanovení nedodržení ustanovení podle článku 17 úmluvy.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               Článek 3

               Zamýšlený akt bude po svém přijetí konferencí smluvních stran Rotterdamské úmluvy zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        2006/730/ES: Rozhodnutí Rady ze dne 25. září 2006 o uzavření Rotterdamské úmluvy o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu jménem Evropského společenství; Úř. věst. L 299, 28.10.2006, s. 23–25 (ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV); Úř. věst. 335M, 13.12.2008, s. 514 (MT).

                     (2)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Komise, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (3)

                        Úř. věst. L 229, 28.10.2006, s. 23.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 19.11.2018
            COM(2018) 753 final
            PŘÍLOHA

            návrhu ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na konferenci smluvních stran Rotterdamské úmluvy k postupům pro dodržování ustanovení této úmluvy

               PŘÍLOHA

               Návrh rozhodnutí RC-9/[ ]: Postupy a mechanismy pro dodržování Rotterdamské úmluvy

               Podání předkládá …

               Přijímá přílohu VII úmluvy, která stanoví postupy a mechanismy pro dodržování Rotterdamské úmluvy, obsaženou v příloze tohoto rozhodnutí.

               DODATEK.

               Příloha VII: Postupy a mechanismy pro dodržování Rotterdamské úmluvy

               1)Tímto rozhodnutím se zřizuje výbor pro dodržování úmluvy (dále jen „výbor“).

               Členové

               2)Výbor se skládá z 15 členů. Členy nominují smluvní strany a volí je konference smluvních stran na základě spravedlivého zeměpisného zastoupení pěti regionálních skupin Organizace spojených národů.

               3)Členové mají odborné znalosti a zvláštní kvalifikaci v oblasti, na kterou se tato úmluva vztahuje. Svou funkci vykonávají objektivně a v nejlepším zájmu této úmluvy.

               Volba členů

               4)Konference smluvních stran zvolí na svém prvním zasedání po vstupu této přílohy v platnost osm členů výboru na jedno funkční období a sedm členů na dvě funkční období. Na každém následujícím řádném zasedání zvolí konference smluvních stran na dvě celá funkční období nové členy, kteří nahradí ty členy, jejichž funkční období skončilo nebo brzy skončí. Členové nesmí zastávat funkci déle než dvě po sobě jdoucí funkční období. Pro účely této přílohy se „funkčním obdobím“ rozumí období, které začíná na konci jednoho řádného zasedání konference smluvních stran a končí na konci dalšího řádného zasedání konference smluvních stran.

               5)Pokud člen výboru odstoupí nebo není z jiného důvodu schopen dokončit své funkční období nebo vykonávat své funkce, smluvní strana, která tohoto člena nominovala, nominuje náhradníka, který bude vykonávat funkci po zbývající část funkčního období.

               Funkcionáři

               6)Výbor si volí svého předsedu. Výbor volí místopředsedu a zpravodaje na základě rotačního systému v souladu s článkem 30 jednacího řádu konference smluvních stran.

               Zasedání

               7)Výbor pořádá zasedání podle potřeby, a kdykoli je to možné, činí tak současně se zasedáním konference smluvních stran nebo jiných orgánů úmluvy.

               8)Na základě níže uvedeného odstavce 9 jsou zasedání výboru otevřená pro smluvní strany i pro veřejnost, pokud výbor nerozhodne jinak.

               Když se výbor zabývá podáními podle odstavce 12 nebo 13, jsou zasedání výboru otevřená smluvním stranám a uzavřená pro veřejnost, pokud smluvní strana, jejíž dodržování úmluvy je zpochybněno, nesouhlasí s jiným řešením.

               Smluvní strany nebo pozorovatelé, pro něž je zasedání otevřeno, nemají právo se zasedání účastnit, pokud výbor a smluvní strana, jejíž dodržování úmluvy je zpochybněno, nesouhlasí s jiným řešením.

               9)Pokud je předloženo podání týkající se možného nedodržení úmluvy některou ze smluvních stran, bude tato strana vyzvána, aby se zúčastnila posuzování tohoto podání výborem. Taková smluvní strana se však nesmí podílet na vypracování a přijetí doporučení nebo závěru výboru.

               10)Výbor vynaloží veškeré úsilí, aby bylo ve všech důležitých otázkách dosaženo dohody konsensem. Jestliže to není možné, musí zpráva odrážet názory všech členů výboru. Jestliže bylo veškeré úsilí o dosažení konsensu vyčerpáno, aniž bylo dosaženo dohody, jakékoli rozhodnutí se jako poslední východisko přijme čtyřpětinovou většinou hlasů přítomných a hlasujících členů nebo hlasy osmi členů podle toho, která z těchto dvou hodnot je vyšší. Zasedání je usnášeníschopné, je-li přítomno deset členů výboru.

               11)Každý člen výboru je povinen se ve vztahu k jakékoli otázce, kterou výbor posuzuje, vyhýbat přímým nebo nepřímým střetům zájmů. Pokud člen zjistí, že u něho došlo k přímému či nepřímému střetu zájmů, případně je občanem smluvní strany, jejíž dodržování úmluvy je zpochybněno, upozorní tento člen na tuto skutečnost výbor dříve, než je zahájeno projednávání dané záležitosti. Dotčený člen se nezúčastní vypracování a přijetí doporučení výboru v této věci.

               12)Podání může předkládat písemně prostřednictvím sekretariátu v případech, kdy se použijí písmena a) a b):

               a)smluvní strana, která se domnívá, že navzdory svému maximálnímu úsilí není nebo nebude schopna splnit určité povinnosti vyplývající z úmluvy. Takové podání by mělo obsahovat podrobné údaje o tom, kterých konkrétních povinností se týká, a posouzení důvodu, proč daná smluvní strana není schopna tyto povinnosti splnit. Tam, kde je to možné, lze poskytnout informace odůvodňující tuto skutečnost, případě rady, kde lze takové odůvodňující informace nalézt. Toto podání může obsahovat návrhy řešení, které daná smluvní strana považuje za nejvhodnější z hlediska svých konkrétních potřeb;

               b)smluvní strana, která je nebo pravděpodobně bude přímo ovlivněna údajným nesplněním povinností jiné smluvní strany vyplývajících z úmluvy. Smluvní strana, která má v úmyslu předložit podání podle tohoto písmene, by měla nejprve absolvovat konzultace se smluvní stranou, jejíž dodržování úmluvy je zpochybněno. Toto podání by mělo obsahovat podrobné informace o tom, kterých konkrétních povinností se týká, a informace, které toto podání odůvodňují, včetně toho, jak je daná smluvní strana ovlivněna nebo jak by pravděpodobně mohla být ovlivněna.

               13)Aby posoudil případné obtíže, s nimiž se smluvní strany mohou setkat při plnění svých povinností podle čl. 4 odst. 1, čl. 5 odst. 1 a 2 a článku 10 úmluvy, vyrozumí výbor poté, co od sekretariátu obdrží informace poskytnuté těmito smluvními stranami v souladu s uvedenými ustanoveními, dotčenou smluvní stranu písemně o záležitosti, která je předmětem zájmu. Nebude-li tato záležitost vyřešena do 90 dnů na základě konzultace s dotčenou smluvní stranou prostřednictvím sekretariátu a výbor se bude touto záležitostí i nadále zabývat, učiní tak v souladu s odstavci 16 až 24.

               14)Sekretariát předá podání předložená v souladu s odst. 12 písm. a) výše do dvou týdnů od jejich obdržení členům výboru k posouzení na následujícím zasedání výboru.

               15)Sekretariát zašle do dvou týdnů poté, co obdrží podání podle odst. 12 písm. b) nebo v souladu s odstavcem 13, jeho kopii smluvní straně, jejíž dodržování úmluvy je zpochybněno, a členům výboru k posouzení na následujícím zasedání výboru.

               16)Smluvní strany, jejichž dodržování úmluvy je zpochybněno, mohou předkládat odpovědi nebo připomínky ke každému kroku řízení popsaného v tomto rozhodnutí.

               17)Aniž je dotčen odstavec 16 výše, další informace, které poskytne smluvní strana, jejíž dodržování úmluvy je zpochybněno, v reakci na podání, by měly být předány sekretariátu do tří měsíců ode dne, kdy tato smluvní strana toto podání obdržela, pokud si okolnosti konkrétního případu nevyžádají dobu delší. Tyto informace budou neprodleně předány členům výboru k posouzení na následujícím zasedání výboru. Pokud bylo předloženo podání podle odst. 12 písm. b) výše, předá sekretariát tyto informace i smluvní straně, která podání předložila.

               18)Výbor může rozhodnout, že se nebude zabývat podáním, které považuje za:

               a)podání de minimis;

               b)zjevně neopodstatněné.

               Usnadnění řešení

               19)Výbor posoudí každé podání, které mu bude předloženo podle odstavce 12 nebo v souladu s odstavcem 13 výše, s cílem zjistit skutečnosti a základní příčiny záležitosti, která je předmětem zájmu, a pomoci při jejím řešení s přihlédnutím k článku 16 úmluvy. Za tímto účelem může výbor poskytnout smluvní straně:

               a)poradenství;

               b)nezávazná doporučení;

               c)jakékoli další informace nezbytné k tomu, aby pomohly smluvní straně vypracovat plán dodržování úmluvy včetně časových lhůt a cílů.

               Možná opatření k řešení problémů souvisejících s dodržováním úmluvy

               20)Pokud bude výbor po provedení postupu usnadnění řešení stanoveného v odstavci 19 výše a při zohlednění příčiny, typu, stupně a četnosti obtíží v oblasti dodržování úmluvy včetně finančních a technických možností smluvních stran, jejichž dodržování úmluvy bylo zpochybněno, považovat za nezbytné navrhnout další opatření k řešení problémů dané smluvní strany s dodržováním úmluvy, může doporučit konferenci smluvních stran s ohledem na její způsobilost podle čl. 18 odst. 5 písm. c) úmluvy, aby pro dosažení dodržování úmluvy zvážila přijetí následujících opatření v souladu s mezinárodním právem:

               (a)
                     další podpora dotčené smluvní strany v souladu s touto úmluvou včetně případného usnadnění přístupu k finančním prostředkům, technické pomoci a budování kapacit;

               (b)
                     poskytování poradenství ohledně budoucího dodržování úmluvy s cílem pomoci smluvním stranám provádět ustanovení úmluvy a podporovat spolupráci mezi všemi smluvními stranami;

               (c)
                     vznesení požadavku, aby dotčená smluvní strana poskytovala aktualizované informace o svém úsilí;

               (d)
                     vydání prohlášení o znepokojení ohledně možného budoucího nedodržování úmluvy;

               (e)
                     vydání prohlášení o znepokojení ohledně stávajícího nedodržování úmluvy;

               (f)
                     vznesení požadavku, aby výkonný tajemník zveřejňoval případy nedodržování úmluvy;

               (g)
                     vydání doporučení, aby se smluvní strana, která nedodržela úmluvu, touto situací zabývala s cílem ji vyřešit.

               Nakládání s informacemi

               21)1) Výbor může obdržet příslušné informace prostřednictvím sekretariátu od:

               a)smluvních stran;

               b)příslušných zdrojů tak, jak to považuje za nezbytné a vhodné, s předchozím souhlasem dotčené smluvní strany nebo podle pokynů konference smluvních stran;

               c)mechanismu informačního střediska úmluvy a příslušných mezivládních organizací. Výbor poskytne tyto informace dotčené smluvní straně a vyzve ji, aby k nim předložila připomínky.

               2) Výbor si rovněž může od sekretariátu vyžádat informace o záležitostech, které jsou předmětem posuzování výboru; tyto informace mohou mít případně formu zprávy.

               22)Pro účely zkoumání systémových otázek celkového dodržování této úmluvy podle odstavce 25 výbor:

               a)si může vyžádat informace od všech smluvních stran;

               b)v souladu s příslušnými pokyny konference smluvních stran si může vyžádat příslušné informace od jakýchkoli spolehlivých zdrojů a externích odborníků; a

               c)může konzultovat se sekretariátem a čerpat z jeho zkušeností a znalostní základny.

               23)V souladu s článkem 14 úmluvy výbor, kterákoli ze smluvních stran a jakákoli osoba zapojená do jednání výboru chrání důvěrnost informací obdržených jako důvěrné.

               Sledování

               24)Výbor pro dodržování úmluvy by měl sledovat důsledky opatření přijatých na základě výše uvedených odstavců 19 nebo 20.

               Obecné otázky týkající se dodržování úmluvy

               25)Výbor pro dodržování úmluvy může přezkoumávat systémové otázky obecného dodržování úmluvy, které se týkají všech smluvních stran, pokud:

               a)o to požádá konference stran úmluvy;

               b)výbor na základě informací, které získá sekretariát od smluvních stran při výkonu svých funkcí v rámci úmluvy a které předloží výboru, rozhodne o tom, že je potřeba přezkoumat otázku obecného nedodržování úmluvy a vypracovat o tom zprávu pro konferenci smluvních stran.

               Zprávy předkládané konferenci smluvních stran

               26)Výbor předloží na každém řádném zasedání konference smluvních stran zprávu odrážející:

               a)práci, kterou výbor provedl;

               b)závěry nebo doporučení výboru;

               c)budoucí pracovní program výboru včetně harmonogramu očekávaných zasedání, která považuje za nezbytná pro splnění svého pracovního programu, za účelem projednání a schválení konferencí smluvních stran.

               Jiné pomocné orgány

               27)V případě, že se činnosti výboru týkající se konkrétních otázek překrývají s odpovědností jiného orgánu Rotterdamské úmluvy, může konference smluvních stran vyzvat výbor ke konzultaci s tímto orgánem.

               Sdílení informací s dalšími příslušnými mnohostrannými environmentálními dohodami

               28)Výbor si může případně vyžádat konkrétní informace buď na žádost konference smluvních stran, nebo přímo od výborů pro dodržování úmluvy, které se zabývají nebezpečnými látkami a odpady pod záštitou jiných příslušných mnohostranných environmentálních dohod, a podat o těchto činnostech zprávu konferenci smluvních stran.

               Přezkum mechanismu dodržování úmluvy

               29)Konference smluvních stran pravidelně přezkoumává provádění postupů a mechanismů uvedených v této příloze.

               Vztah k řešení sporů

               30)Těmito postupy a mechanismy není dotčen článek 20 úmluvy.