|

52011PC0265

/* KOM/2011/0265 konecném znení - NLE 2011/0114 */  ROZHODNUTÍ RADY kterým se prodlužuje období platnosti rozhodnutí 2010/371/EU o uzavření konzultací s Madagaskarskou republikou podle článku 96 dohody o partnerství AKT-EU Návrh ROZHODNUTÍ RADY kterým se prodlužuje období platnosti rozhodnutí 2010/371/EU o uzavření konzultací s Madagaskarskou republikou podle článku 96 dohody o partnerství AKT-EU

	DŮVODOVÁ ZPRÁVADne 7. června 2010 rozhodla Rada Evropské unie ukončit konzultace zahájené na základě článku 96 dohody o partnerství AKT-EU a přijmout vůči Madagaskarské republice vhodná opatření[1]. Platnost tohoto rozhodnutí, přijatého na období 12 měsíců, vyprší dne 6. června 2011.Vhodná opatření přijatá v rozhodnutí 2010/371/EU zahrnují zejména pozastavení rozpočtové podpory, pozastavení provádění národního orientačního programu pro 10. ERF a pozastavení opatření a plateb v rámci 9. ERF týkajících se přímo vlády a jejích agentur. Jejich součástí bylo rovněž převzetí funkcí vnitrostátní schvalující osoby ERF. Neměla však vliv ani na příspěvky na humanitární operace, ani na některé projekty, které přímo prospívají obyvatelstvu.Od doby, kdy bylo rozhodnutí přijato, zesílil vnitromadagaskarský politický dialog a zprostředkovatelská úloha Jihoafrického společenství pro rozvoj (SADC) a byl vypracován plán konsensuálního a neutrálního přechodu s cílem ukončit madagaskarskou krizi. Tento přechod by měl být zakončen konáním svobodných a důvěryhodných voleb, které by umožnily návrat k ústavnímu pořádku v této zemi. Uvedený plán podepsaly dne 9. března 2011 přechodná vláda a všechny další politické strany, které se účastnily jednání, s výjimkou hnutí bývalých prezidentů Ratsiraky, Zafyho a Ravalomanany.Dne 31. března 2011 se v Livingstone konalo jednání trojky orgánu SADC, která zaznamenala vypracování uvedeného plánu, zavázala se respektovat dosažený pokrok a navazovat na něj, ale neschválila obsah plánu a doporučila svolat mimořádné jednání SADC, kde by se o něm podrobněji diskutovalo.Kdyby plán schválila SADC, byl by pak pravděpodobně schválen i Africkou unií a následně i mezinárodním společenstvím včetně Evropské unie.Vzhledem k tomu, že v této fázi ke schválení nedošlo, a tudíž nebylo dosaženo žádného podstatného pokroku v procesu konsensuálního přechodu s cílem nastolit ústavní pořádek, je namístě prodloužit období použitelnosti rozhodnutí o 12 měsíců, přičemž během tohoto období bude rozhodnutí pravidelně přezkoumáváno.Navrhuje se, aby EU, s cílem vyslat signál madagaskarským partnerům ke znásobení jejich úsilí při hledání dohody, zaslala madagaskarským orgánům nový dopis, přiložený k tomuto sdělení, v němž zdůrazní, že se zavazuje politicky i finančně podpořit jakýkoli konsensuální přechod, který bude výsledkem provádění plánu schváleného SADC, Africkou unií a mezinárodním společenstvím. Jelikož však návrh rozhodnutí pouze prodlužuje období použitelnosti stávajících vhodných opatření, aniž by měnil jejich podstatu, není třeba upravovat přílohu rozhodnutí 2010/371/EU. Rovněž není namístě v této fázi znovu zahajovat konzultace s Madagaskarskou republikou zahájené na základě článku 96 dohody o partnerství AKT-EU.2011/0114 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se prodlužuje období platnosti rozhodnutí 2010/371/EU o uzavření konzultací s Madagaskarskou republikou podle článku 96 dohody o partnerství AKT-EURADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000[2] a revidovanou v Lucemburku dne 25. června 2005[3] (dále jen „dohoda o partnerství AKT-EU“), a zejména na článek 96 uvedené dohody,s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o opatřeních, která mají být přijata, a o postupech, které mají být dodrženy při provádění dohody o partnerství AKT-ES[4], a zejména na článek 3 uvedené dohody,s ohledem na návrh Evropské komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Podstatné prvky uvedené v článku 9 dohody o partnerství AKT-EU byly porušeny.2.  V souladu s článkem 96 dohody o partnerství AKT-EU byly dne 6. července 2009 zahájeny konzultace s Madagaskarskou republikou za přítomnosti zástupců skupiny afrických, karibských a tichomořských států, během nichž zástupci přechodné vlády nepředložili žádné uspokojivé návrhy ani závazky.3.  SADC a všechny politické strany vynaložily velké úsilí k tomu, aby ukončily politickou krizi, a zejména se shodly na plánu, který byl navržen prostřednictvím SADC a který se týká procesu konsensuálního přechodu s cílem uspořádat svobodné a důvěryhodné volby, které by umožnily návrat k ústavnímu pořádku.4.  Evropská unie však k dnešnímu dni a po uplynutí lhůty 12 měsíců shledala, že navzdory veškerému úsilí nebyl tento plán ještě podepsán zúčastněnými stranami ani schválen SADC, Africkou unií a mezinárodním společenstvím. To v současnosti znemožňuje započetí konsensuálního přechodu s cílem navrátit se k ústavnímu pořádku, což je základním předpokladem změny vhodných opatření, jež jsou nyní v platnosti.5.  Doba použitelnosti rozhodnutí 2010/371/EU vyprší dne 6. června 2011. V důsledku výše popsané situace je namístě ji prodloužit o jeden rok, přičemž během tohoto období bude rozhodnutí pravidelně přezkoumáváno,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek prvníRozhodnutí 2010/371/EU se mění takto:Druhá věta článku 3 se nahrazuje tímto: „Je platné do dne 6. června 2012, přičemž během tohoto období bude pravidelně přezkoumáváno.“Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.Článek 3Toto rozhodnutí se vyhlašuje v Úředním věstníku Evropské unie .V[e] dne .Za Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHAV Bruselu dneNÁVRH DOPISU PŘEDSEDOVI PŘECHODNÉ VLÁDYVážený pane předsedo,Evropská unie přikládá velký význam ustanovením článku 9 dohody o partnerství AKT-EU. Dodržování lidských práv, demokratické instituce a právní stát představují zásadní prvky dohody o partnerství, a tudíž i základ našich vztahů.Dopisem ze dne 16. června 2010 Vás Evropská unie informovala o svém rozhodnutí 2010/371/EU ze dne 7. června 2010 ukončit konzultace zahájené na základě článku 96 dohody o partnerství AKT-EU a přijmout „vhodná opatření“ ve smyslu čl. 96 odst. 2 písm. c) uvedené dohody.Evropská unie si je vědoma toho, že všechny politické strany mezitím usilovaly o nalezení východiska z politické krize, která svírá Vaši zemi. Se zvýšeným zájmem zaznamenala vývoj jednání o plánu konsensuálního a neutrálního přechodu s cílem ukončit madagaskarskou krizi, který byl předložen prostřednictvím SADC a který by měl být zakončen konáním svobodných a důvěryhodných voleb, jež by umožnily návrat k ústavnímu pořádku.Evropská unie však k dnešnímu dni a po uplynutí lhůty 12 měsíců shledala, že navzdory veškerému úsilí nebyl tento plán ještě podepsán zúčastněnými stranami ani schválen SADC, Africkou unií a mezinárodním společenstvím. To v současnosti znemožňuje započetí konsensuálního přechodu s cílem navrátit se k ústavnímu pořádku, což je základním předpokladem změny vhodných opatření, jež jsou nyní v platnosti.Ve světle výše uvedených skutečností se Evropská unie rozhodla prodloužit dobu použitelnosti rozhodnutí 2010/371/EU až do 6. června 2012.Evropská unie by ráda zdůraznila, že je stále odhodlána politicky i finančně podpořit jakýkoli konsensuální přechod, který bude výsledkem provádění plánu schváleného SADC, Africkou unií a mezinárodním společenstvím. Této podpoře přikládá zásadní význam rovněž s cílem ukončit vleklou politickou krizi se stále těžšími hospodářskými a sociálními dopady na madagaskarské obyvatelstvo.Přijměte prosím, vážený pane předsedo, ujištění o naší nejhlubší úctě.Za Evropskou unii [1] Úř. věst. L 169 ze dne 3.7.2010, strana 13.[2] Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.[3] Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 1.[4] Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 376.


title: Návrh rozhodnutí Rady o dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie T25) v Rakousku podle směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2001/18/ES (Pouze německé znění je závazné)

text:
Důležité právní upozornění

|

52007PC0589

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 9.10.2007KOM(2007) 589 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYo dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie T25) v Rakousku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES(Pouze německé znění je závazné)(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Rozhodnutím Komise v souladu s částí C směrnice 90/220/EHS[1] byl udělen souhlas s uvedením geneticky modifikované odrůdy Zea mays L. linie T25 na trh a francouzské orgány vydaly souhlas s uvedením tohoto geneticky modifikovaného organismu (GMO) na trh. Souhlas se vztahuje na všechna použití produktu, zejména na dovoz, zpracování na potraviny a krmiva a na pěstování.2. V souladu s článkem 16 (ochranná doložka) směrnice 90/220/EHS Rakousko následně informovalo Komisi o svém rozhodnutí dočasně zakázat či omezit uvádění kukuřice Zea mays L. linie T25 určené pro všechna použití, na která se vztahuje souhlas udělený podle směrnice 90/220/EHS, na trh a uvedlo důvody svého rozhodnutí.3. Produkty z kukuřice Zea mays L. linie T25 (škrob a všechny jeho deriváty, surový a rafinovaný olej, všechny tepelně zpracované či fermentované produkty vyrobené z kukuřice Zea mays L. linie T25, jakož i krmivo vyrobené z kukuřice Zea mays L. linie T25) jsou povoleny podle nařízení (ES) č. 258/97[2] a nařízení (ES) č. 1829/2003[3]. Na tato použití se nevztahuje ochranná doložka oznámená Rakouskem.4. O konzultaci byl požádán Vědecký výbor pro rostliny, který dospěl k závěru, že informace předložené Rakouskem nepředstavují nové významné vědecké důkazy, které nebyly brány v úvahu během původního posouzení rizika u těchto GMO a které by nezbytně musely vést k přezkoumání původního vědeckého názoru na bezpečnost kukuřice Zea mays L. linie T25.5. Směrnice 90/220/EHS byla zrušena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí[4].6. V lednu roku 2004 Komise požádala Rakousko, aby znovu posoudilo svou ochrannou doložku s ohledem na nový předpisový rámec a případně ji znovu oznámilo v souladu se směrnicí 2001/18/ES.7. V souladu s článkem 23 směrnice 2001/18/ES Rakousko předložilo Komisi další doplňující informace ve prospěch svého stávajícího opatření ochranné doložky.8. Podle článku 23 směrnice 2001/18/ES Komise přijme rozhodnutí postupem podle čl. 30 odst. 2 uvedené směrnice a v této souvislosti se použijí články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.9. V souladu s čl. 28 odst. 1 směrnice 2001/18/ES byl o konzultaci požádán Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA), který byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002[5] , na jehož základě úřad nahradil příslušné vědecké výbory. Tento úřad ve svém stanovisku ze dne 8. července 2004[6] dospěl k závěru, že informace předložené Rakouskem nepředstavují nové vědecké důkazy, které by popřely posouzení rizik kukuřice Zea mays L. linie T25 pro životní prostředí a odůvodnily zákaz tohoto GMO v Rakousku.10. Předloha rozhodnutí Komise požadující, aby Rakousko zrušilo svou vnitrostátní ochrannou doložku, byla proto v souladu s čl. 5 odst. 2 rozhodnutí Rady 1999/468/ES předložena k vyjádření stanoviska výboru zřízenému podle článku 30 směrnice 2001/18/ES.11. Výbor byl konzultován dne 29. listopadu 2004, nezaujal však k opatření ochranné doložky žádné stanovisko, a proto Komise v souladu s čl. 5 odst. 4 rozhodnutí Rady 1999/468/ES Radě neprodleně předloží návrhy opatření, která mají být přijata, a uvědomí o tom Evropský parlament.12. Podle čl. 5 odst. 6 rozhodnutí Rady 1999/468/ES se Rada pro životní prostředí dne 24. června 2005 kvalifikovanou většinou usnesla, že s návrhem požadujícím, aby Rakousko svou ochrannou opatření zrušilo, nesouhlasí, a Komise tedy musí své návrhy znovu posoudit.13. Rada ve svém prohlášení uvedla, že „stále přetrvává určitá nejistota ohledně vnitrostátních ochranných opatření na trhu s geneticky [modifikovanou odrůdou] kukuřice […] T25“ a vyzvala Komisi, „aby shromáždila další poznatky o [uvedeném genetickém modifikovaném organismu] a aby dále posoudila, zda opatření přijatá [Rakouskem] za účelem pozastavení [jeho] uvádění na trh jakožto dočasného preventivního opatření [je] oprávněn[é] a zda schválení [takového organismu] nadále splňuje bezpečnostní požadavky stanovené ve směrnici 2001/18/ES“.14. V listopadu 2005 byl úřad EFSA požádán o stanovisko, zda existuje vědecký důvod domnívat se, že pokračující uvádění kukuřice Zea mays L. linie T25 na trh by za podmínek uvedených v souhlasu mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví či na životní prostředí, a byl zejména požádán, aby zohlednil veškeré další vědecké informace, které se objevily po předchozím vědeckém posouzení bezpečnosti tohoto geneticky modifikovaného organismu.15. Ve svém stanovisku ze dne 29. března 2006 (zveřejněném dne 11. dubna 2006)[7] dospěl úřad EFSA na základě přezkoumání důkazů předložených Rakouskem k závěru, že stávající vědecké poznatky nepotvrzují argumenty předložené Rakouskem a že není důvodu domnívat se, že pokračující uvádění kukuřice Zea mays L. linie T25 na trh by za podmínek uvedených v souhlasu mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí.16. V souladu s čl. 5 odst. 6 rozhodnutí Rady 1999/468/ES předložila Komise Radě návrh, ve kterém požaduje, aby Rakousko svou ochrannou doložku zrušilo.17. Rada pro životní prostředí se dne 18. prosince 2006 kvalifikovanou většinou usnesla, že s návrhem nesouhlasí.18. Ve svém rozhodnutí Rada poukázala na posouzení rizik pro životní prostředí, jak je stanoveno ve směrnici 2001/18/ES, a naznačila, že „je třeba v hodnocení rizik [geneticky modifikovaných organismů] pro životní prostředí systematičtěji zohlednit odlišné zemědělské struktury a regionální ekologické charakteristiky v rámci Evropské unie.“19. V souladu s čl. 5 odst. 6 rozhodnutí Rady 1999/468/ES může Komise Radě na základě Smlouvy předložit pozměněný návrh, původní návrh nebo návrh právního předpisu.20. Rozhodnutí rady ze dne 18. prosince 2006 se vztahuje pouze na environmentální hlediska ochranné doložky, konkrétně na pěstování.21. Rakousko započalo se shromažďováním veškerých příslušných vědeckých důkazů souvisejících s těmito hledisky, což podle jeho názoru dočasně opravňuje existenci ochranné doložky, zejména s ohledem na „odlišné zemědělské struktury a regionální ekologické charakteristiky“, jak je uvedeno v bodu 3 odůvodnění výše uvedeného rozhodnutí Rady. V souladu s článkem 23 směrnice 2001/18/ES se Rakousko vyzývá, aby Komisi předložilo veškeré vědecké důkazy, které nashromáždilo, jakož i všechna nová posouzení rizik ihned po jejich dokončení, a aby o uvedených skutečnostech uvědomilo všechny členské státy.22. Komise bude jednat o těchto hlediscích rakouského opatření v souladu s článkem 23 směrnice 2001/18/ES na základě informací předložených Rakouskem a na základě jeho vědeckého posouzení.23. Bezpečnostní hlediska pro potraviny a krmiva, která jsou uvedena v souhlasu uděleném podle směrnice 90/220/EHS (včetně dovozu a zpracování), jsou u kukuřice Zea mays L. linie T25 v celé Evropě jednotná a byla posouzena úřadem EFSA, který dospěl k závěru, že je nepravděpodobné, že by tento produkt mohl mít nežádoucí účinky na lidské zdraví a zdraví zvířat.24. Za těchto okolností se Komise domnívá, že návrh by měl být pozměněn tak, aby zohlednil pouze hlediska potravin a krmiv uvedená v rakouském zákazu, konkrétně zákaz dovozu a zpracování nezpracované kukuřice jako výchozího materiálu pro další zpracování nebo pro přímé použití jako potraviny či krmiva.25. V souladu s čl. 5 odst. 6 rozhodnutí Rady 1999/468/ES proto Komise Radě předkládá pozměněný návrh.NávrhROZHODNUTÍ RADYo dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L. linie T25) v Rakousku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES(Pouze německé znění je závazné) (Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS[8], a zejména na čl. 23 odst. 2 uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Rozhodnutím Komise 98/294/ES ze dne 22. dubna 1998 o uvedení geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L. linie T25) na trh podle směrnice Rady 90/220/EHS[9] bylo rozhodnuto udělit souhlas k uvedení daného produktu na trh.(2) Dne 3. srpna 1998 příslušné orgány Francie tento souhlas udělily. Souhlas se vztahuje na všechna použití produktu, zejména na dovoz, zpracování na potraviny a krmiva a na pěstování.(3) Podle čl. 35 odst. 1 směrnice 2001/18/ES, která nahradila směrnici 90/220/EHS[10], se postupy týkající se oznámení o uvedení na trh geneticky modifikovaných organismů, které nejsou ukončeny do 17. října 2002, posuzují podle směrnice 2001/18/ES.(4) Dne 8. května 2000 Rakousko informovalo Komisi o svém rozhodnutí dočasně zakázat používání a prodej kukuřice Zea mays L. linie T25 a udalo důvody tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 16 odst. 1 směrnice 90/220/EHS.(5) Produkty z kukuřice Zea mays L. linie T25 (škrob a všechny jeho deriváty, surový a rafinovaný olej, všechny tepelně zpracované či fermentované produkty vyrobené z kukuřice Zea mays L. linie T25, jakož i krmivo vyrobené z kukuřice Zea mays L. linie T25) jsou povoleny podle nařízení (ES) č. 258/97[11] a nařízení (ES) č. 1829/2003[12]. Na tato použití se nevztahuje ochranná doložka oznámená Rakouskem.(6) Vědecký výbor pro rostliny dne 20. července 2001 dospěl k závěru, že informace předložené Rakouskem nepředstavují nové významné vědecké důkazy, které nebyly brány v úvahu během původního hodnocení dokumentace a které by mohly být podnětem k přezkoumání původního stanoviska Komise k tomuto produktu.(7) Dne 9. ledna 2004, a následně 9. a 17. února 2004 předložilo Rakousko Komisi dodatečné informace ve prospěch svých vnitrostátních opatření ohledně kukuřice linie T25.(8) V souladu s čl. 28 odst. 1 směrnice 2001/18/ES Komise konzultovala Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA), který byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002[13], na jehož základě úřad nahradil příslušné vědecké výbory.(9) Evropský úřad pro bezpečnost potravin dne 8. července 2004[14] dospěl k závěru, že informace předložené Rakouskem nepředstavují nové vědecké důkazy dostačující ke zrušení platnosti posouzení rizika kukuřice linie T25 pro životní prostředí, a odůvodňující tak zákaz používání a prodeje tohoto produktu v Rakousku.(10) Protože za daných okolností nebyl důvod považovat tento produkt za riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí, postupem v souladu s čl. 30 odst. 2 směrnice 2001/18/ES předložila Komise dne 29. listopadu 2004 předlohu rozhodnutí požadující, aby Rakousko svou dočasnou ochrannou doložku zrušilo, k posouzení výboru zřízenému podle článku 30 uvedené směrnice.(11) Protože však uvedený výbor nezaujal stanovisko, Komise v souladu s čl. 5 odst. 4 rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[15] předložila Radě návrh týkající se opatření, která mají být přijata.(12) Rada dne 24. června 2005 v souladu s čl. 5. odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES kvalifikovanou většinou tento návrh zamítla.(13) Rada ve svém prohlášení uvedla, že „stále přetrvává určitá nejistota ohledně vnitrostátních ochranných opatření na trhu s geneticky [modifikovanou odrůdou] kukuřice […] T25“ a vyzvala Komisi, „aby shromáždila další poznatky o [uvedeném genetickém modifikovaném organismu] a aby dále posoudila, zda opatření přijatá [Rakouskem] za účelem pozastavení [jeho] uvádění na trh jakožto dočasného preventivního opatření [je] oprávněn[é] a zda schválení [takového organismu] nadále splňuje bezpečnostní požadavky stanovené ve směrnici 2001/18/ES“.(14) V listopadu roku 2005 Komise znovu požádala úřad EFSA o konzultaci, zda existuje vědecké zdůvodnění pro domněnku, že pokračující uvádění kukuřice linie T25 na trh by za podmínek uvedených v souhlasu mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví nebo životní prostředí. Úřad EFSA byl zejména požádán, aby zohlednil veškeré další vědecké informace, které se objevily po předchozím vědeckém stanovisku k bezpečnosti tohoto GMO.(15) Ve svém stanovisku ze dne 29. března 2006[16] dospěl úřad EFSA k závěru, že není důvod domnívat se, že pokračující uvádění kukuřice T25 na trh by za podmínek uvedených v souhlasu mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí.(16) V souladu s čl. 5 odst. 6 rozhodnutí Rady 1999/468/ES předložila Komise Radě návrh, ve kterém požaduje, aby Rakousko svou ochrannou doložku zrušilo.(17) V souladu s čl. 5 odst. 6 rozhodnutí Rady 1999/468/ES se dne 18. prosince 2006 Rada pro životní prostředí kvalifikovanou většinou usnesla, že s návrhem nesouhlasí.(18) Ve svém rozhodnutí Rada poukázala na posouzení rizik pro životní prostředí, jak je stanoveno ve směrnici 2001/18/ES, a naznačila, že „je třeba v hodnocení rizik [geneticky modifikovaných organismů] pro životní prostředí systematičtěji zohlednit odlišné zemědělské struktury a regionální ekologické charakteristiky v rámci Evropské unie.“(19) V souladu s čl. 5 odst. 6 rozhodnutí Rady 1999/468/ES předložila Komise pozměněný návrh, aby bylo zohledněno rozhodnutí Rady ze dne 18. prosince 2006, které se vztahuje pouze na environmentální hlediska rakouské ochranné doložky, konkrétně na hlediska pěstování.(20) Rakousko započalo se shromažďováním veškerých příslušných vědeckých důkazů souvisejících s těmito hledisky, což podle jeho názoru dočasně opravňuje existenci ochranné doložky, zejména s ohledem na „odlišné zemědělské struktury a regionální ekologické charakteristiky“, jak je uvedeno v bodu 3 odůvodnění výše uvedeného rozhodnutí Rady. V souladu s článkem 23 směrnice 2001/18/ES se Rakousko vyzývá, aby Komisi předložilo veškeré vědecké důkazy, které nashromáždilo, jakož i všechna nová posouzení rizik ihned po jejich dokončení, a aby o uvedených skutečnostech uvědomilo všechny členské státy.(21) Komise bude jednat o těchto hlediscích rakouského opatření v souladu s článkem 23 směrnice 2001/18/ES na základě informací předložených Rakouskem a na základě jeho vědeckého posouzení.(22) Bezpečnostní hlediska pro potraviny a krmiva, která jsou uvedena v souhlasu uděleném podle směrnice 90/220/EHS (včetně dovozu a zpracování), jsou u kukuřice Zea mays L. linie T25 v celé Evropě jednotné a byly posouzeny úřadem EFSA, který dospěl k závěru, že je nepravděpodobné, že by tento produkt mohl mít nežádoucí účinky na lidské zdraví a zdraví zvířat.(23) Návrh Komise zohledňuje pouze hlediska potravin a krmiv uvedená v rakouském zákazu, konkrétně zákaz dovozu a zpracování nezpracované kukuřice jako výchozího materiálu pro další zpracování nebo pro přímé použití jako potraviny či krmiva.(24) Za těchto okolností by Rakousko mělo zrušit svou ochrannou doložku, alespoň pokud jde o dovoz kukuřice Zea mays L. line T25 a její zpracování na potraviny a krmiva,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Opatření přijatá Rakouskem za účelem zákazu dovozu kukuřice Zea mays L. linie T25, jejíž uvedení na trh je povoleno rozhodnutím 98/294/ES, a jejího zpracování na potravinářské a krmivové produkty nejsou oprávněná podle ustanovení článku 23 směrnice 2001/18/ES.Článek 2Nejpozději do 20 dnů po tomto oznámení podnikne Rakousko kroky potřebné k ukončení zákazu dovozu kukuřice Zea mays L. linie T25 a jejího zpracování na potravinářské a krmivové produkty.Článek 3Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.V Bruselu dne […] 2007.Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 117, 8.5.1990, s. 15.[2] Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1.[3] Úř. věst. L 106, 18.10.2003, s. 1.[4] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1.[5] Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 575/2006 (Úř. věst. L 100, 8.4.2006, s.3).[6] Stanovisko Vědecké komise pro geneticky modifikované organismy vyžádané Komisí v souvislosti s dovoláním Rakouska na článek 23 směrnice 2001/18/ES, The EFSA Journal (2004) 78, 1-13.[7] Stanovisko Vědecké komise pro geneticky modifikované organismy vyžádané Komisí v souvislosti s geneticky modifikovanými plodinami (s kukuřicí linie Bt176, kukuřicí linie MON810, kukuřicí linie T25, řepkou olejnou Topas 19/2 a řepkou olejnou Ms1xRf1) na základě uvedené ochranné doložky podle článku 16 směrnice 90/220/EHS, The EFSA Journal (2006) 338, 1–15.[8] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1.[9] Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 32.[10] Úř. věst. L 117, 8.5.1990, s. 15.[11] Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1.[12] Úř. věst. L 106, 18.10.2003, s. 1.[13] Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 575/2006 (Úř. věst. L 100, 8.4.2006, s. 3).[14] Stanovisko Vědecké komise pro geneticky modifikované organismy vyžádané Komisí v souvislosti s dovoláním Rakouska na článek 23 směrnice 2001/18/ES, The EFSA Journal (2004) 78, 1–13.[15] Úř. věst. L 184, 17.7. 1999, s. 23.[16] Stanovisko Vědecké komise pro geneticky modifikované organismy vyžádané Komisí v souvislosti s geneticky modifikovanými plodinami (s kukuřicí linie Bt176, kukuřicí linie MON810, kukuřicí linie T25, řepkou olejnou Topas 19/2 a řepkou olejnou Ms1xRf1) na základě uvedené ochranné doložky podle článku 16 směrnice 90/220/EHS, The EFSA Journal (2006) 338, 1–15.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.8.2015
            COM(2015) 407 final
            2015/0181(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro vládní zakázky k přistoupení Ukrajiny k Dohodě o vládních zakázkách

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Důvody a cíle návrhu

               Dne 13. prosince 2012 požádala Ukrajina o přistoupení k Dohodě Světové obchodní organizace o vládních zakázkách (dále jen „Dohoda“). Dne 7. března 2014, 28. října 2014, 27. dubna 2015, 27. května 2015 a 29. června 2015 předložila přepracované nabídky týkající se rozsahu působnosti.

               Komise jménem Unie vyjednala soubor závazků týkajících se otevření trhu Ukrajiny, a to jak na dvoustranné úrovni, tak ve Výboru Světové obchodní organizace pro vládní zakázky (dále jen „Výbor pro vládní zakázky“).

               Ukrajina následně předložila Výboru pro vládní zakázky konečnou nabídku. Shrnutí konečné nabídky Ukrajiny a posouzení této nabídky ze strany Komise jsou uvedeny níže.

               Toto rozhodnutí umožňuje Komisi vyjádřit ve Výboru pro vládní zakázky postoj Unie k přistoupení Ukrajiny.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Jedná se o obvyklý postup používaný v případě, kdy Komise musí vyjádřit postoj Unie k přistoupení třetí země ve Výboru pro vládní zakázky.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Nevztahuje se na tento návrh.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               V čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se stanoví, že má-li orgán zřízený mezinárodní dohodou přijmout rozhodnutí s právními účinky, Rada na návrh Komise přijme rozhodnutí stanovující postoj, který má být zaujat jménem Unie. Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky, které stanoví podmínky přistoupení Ukrajiny, spadá do působnosti čl. 218 odst. 9 SFEU, jelikož toto rozhodnutí má právní účinky a přijímá jej orgán zřízený mezinárodní dohodou.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               EU má v obchodních záležitostech výlučnou pravomoc. Největší pákový efekt ve vztahu k třetím zemím může zaručit koordinovaná činnost na úrovni Unie.

               •Přiměřenost

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Volba nástroje

               V čl. 218 odst. 9 SFEU se stanoví, že má-li orgán zřízený mezinárodní dohodou přijmout rozhodnutí s právními účinky, Rada na návrh Komise přijme rozhodnutí stanovující postoj, který má být zaujat jménem Unie.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EXPOST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení expost / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Nevztahuje se na tento návrh.

                •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

               Přistoupení třetí země k mezinárodní dohodě, jejíž je Unie smluvní stranou, nevyžaduje posouzení dopadů.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušování

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

               Nevztahuje se na tento návrh.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Žádné.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení zvláštních ustanovení návrhu

               Konečná nabídka Ukrajiny

               Závazky týkající se přístupu na trh (zahrnuté subjekty, zboží, služby a stavební služby)

               Finanční limity

               Finanční limity pro různé přílohy, které nabízí Ukrajina, odpovídají standardním finančním limitům uplatňovaným smluvními stranami Dohody.

               Subjekty

               V příloze 1 („ústřední orgány státní správy“) nabízí Ukrajina velký počet ústředních vládních institucí na základě jejich definice. Příloha obsahuje orientační seznam těchto subjektů. Neobsahuje poznámky o výjimkách nebo výhradách.

               V příloze 2 („subjekty na nižší než ústřední úrovni“) poskytuje Ukrajina velký počet orgánů na nižší úrovni na základě jejich definice a orientační seznam těchto subjektů. Neobsahuje poznámky o výjimkách nebo výhradách.

               V příloze 3 („ostatní subjekty“) Ukrajina poskytuje smluvním stranám Dohody přístup k zadávání zakázek subjektům ve velmi vysokém počtu odvětví služeb na základě definice a včetně orientačního seznamu, jak to požaduje EU.

               Po vzoru poznámky EU v příloze 3 začlenila svoji poznámku, která vylučuje zadávání zakázek přidruženým podnikům nebo společným podnikům.

               Zboží

               V příloze 4 nabízí Ukrajina veškeré zboží pořizované subjekty, na něž se vztahuje Dohoda.

               Služby

               V příloze 5 nabízí Ukrajina veškeré služby pořizované subjekty, na něž se vztahuje Dohoda, až na několik málo výjimek. Výjimky se týkají mezinárodních mediačních soudů, mezinárodních obchodních arbitráží a řešení sporů, v nichž je účastníkem zadavatel; služeb finančních institucí v souvislosti se zvýšením úvěrových zdrojů a finančních prostředků zadavatele na registrovaný kapitál; služeb v oblasti výzkumu a vývoje a finančních a souvisejících služeb poskytovaných Ukrajinskou národní bankou. Počet těchto výjimek a jejich povaha jsou velmi omezené.

               Služby v oblasti stavebnictví

               Ukrajina nabízí v příloze 6 celý oddíl 51 ústřední klasifikace produkce. Nenabízí přístup k žádným koncesním smlouvám na stavební práce.

               Obecné poznámky

               Do přílohy 7 zařadila Ukrajina dvě poznámky. Týkají se stavebních zakázek diplomatických zastoupení v zahraničí a zadávání zakázek v souvislosti s chráněnými papírovými dokumenty, bankovkami, mincemi a citlivými dokumenty, které nejsou pokryty ukrajinskou nabídkou.

               Právní předpisy Ukrajiny

               Ukrajinské právní předpisy v oblasti zadávání veřejných zakázek jsou nediskriminační. Neexistují žádná ustanovení, která by domácím dodávkám a dodavatelům zajišťovala příznivější zacházení, než s jakým se setkávají dodavatelé nebo dodávky ze zahraničí. Ukrajinské právní předpisy o zadávání veřejných zakázek se zdají být otevřené, transparentní a nediskriminační, a tudíž v souladu s požadavky Dohody.

               Hodnocení ukrajinské nabídky vypracované Komisí

               Konečná nabídka Ukrajiny počítá s rozsáhlou působností vztahující se na orgány ústřední státní správy, subjekty na nižší než ústřední úrovni a subjekty působící v odvětví veřejných služeb, zboží, služeb a stavebních služeb. Je proto uspokojivá a přijatelná. Právní předpisy Ukrajiny v oblasti veřejných zakázek jsou v souladu s Dohodou.

               Vzhledem k tomu, že Ukrajina ve své příloze 1 stanoví taxativní seznam subjektů, měl by přístup zboží, služeb, dodavatelů a poskytovatelů služeb z Ukrajiny do EU odpovídat přístupu uvedenému v bodu 2 oddílu 2 přílohy 1 závazků EU, což znamená přístup k zakázkám zadávaným veřejnými zadavateli z řad ústředních orgánů státní správy, jak je uvedeno v příloze 1.

               Doporučení

               Očekává se, že přistoupení Ukrajiny k Dohodě velmi pozitivně přispěje k dalšímu mezinárodnímu otevření trhů s veřejnými zakázkami, jelikož se rozšíří počet smluvních stran Dohody, a povzbudí se tím i další země, aby k dohodě přistoupily. Komise doporučuje, aby byla konečná nabídka Ukrajiny přijata s výše uvedenými podmínkami.

               V souladu s tím se navrhuje, aby byla Komise oprávněna vyjádřit v rámci Výboru pro vládní zakázky kladný postoj Unie k přistoupení Ukrajiny, jenž má být zohledněn v rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o přistoupení Ukrajiny.

               2015/0181 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro vládní zakázky k přistoupení Ukrajiny k Dohodě o vládních zakázkách

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Ukrajina požádala dne 13. prosince 2012 o přistoupení k Dohodě o vládních zakázkách (dále jen „Dohoda“).

               (2)Závazky Ukrajiny týkající se rozsahu působnosti jsou stanoveny v její konečné nabídce.

               (3)Konečná nabídka Ukrajiny počítá s rozsáhlou působností vztahující se na orgány ústřední státní správy, subjekty na nižší než ústřední úrovni a subjekty působící v odvětví veřejných služeb, zboží, služeb a stavebních služeb. Je proto uspokojivá a přijatelná. Podmínky přistoupení Ukrajiny, uvedené v příloze tohoto rozhodnutí, budou zohledněny v rozhodnutí přijatém Výborem pro vládní zakázky (dále jen „Výbor“) o přistoupení Ukrajiny.

               (4)Očekává se, že přistoupení Ukrajiny k Dohodě pozitivně přispěje k dalšímu otevření trhů s veřejnými zakázkami na mezinárodní úrovni.

               (5)Ustanovení čl. XXII odst. 2 Dohody stanoví, že k Dohodě může přistoupit kterýkoli člen WTO za podmínek dohodnutých mezi příslušným členem a stranami, přičemž tyto podmínky jsou stanoveny v rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky.

               (6)Proto je nezbytné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v rámci Výboru v souvislosti s přistoupením Ukrajiny,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postojem, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro vládní zakázky, je schválit přistoupení Ukrajiny k Dohodě o vládních zakázkách, s výhradou zvláštních podmínek přistoupení stanovených v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.8.2015
            COM(2015) 407 final
            PŘÍLOHA

            Návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro vládní zakázky k přistoupení Ukrajiny k Dohodě o vládních zakázkách

               PŘÍLOHA

               PODMÍNKY EU PRO PŘISTOUPENÍ UKRAJINY K DOHODĚ O VLÁDNÍCH ZAKÁZKÁCH

               Po přistoupení Ukrajiny k Dohodě o vládních zakázkách se bod 2 oddílu 2 („Veřejní zadavatelé z řad ústředních orgánů státní správy členských států EU“) přílohy 1 dodatku I závazků Evropské unie nahrazuje tímto:

               „2. Co se týká zboží, služeb, dodavatelů a poskytovatelů služeb z Izraele, Černé Hory, Moldavské republiky a Ukrajiny, zadávání zakázek níže uvedenými veřejnými zadavateli z řad ústředních orgánů státní správy.“


|

52010PC0408

Návrh ROZHODNUTÍ RADY o podpisu a prozatímním provádění protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Ukrajinou o obecných zásadách účasti Ukrajiny na programech Unie  /* KOM/2010/0408 konecném znení - NLE 2010/0219 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 28.7.2010KOM(2010)408 v konečném znění2010/0219 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADYo podpisu a prozatímním provádění protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Ukrajinou o obecných zásadách účasti Ukrajiny na programech Unie(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASoučástí evropské politiky sousedství (EPS) je postupné otevírání některých programů a agentur Unie účasti partnerských zemí EPS, které představuje jeden z mnoha prostředků, jejichž cílem je podporovat reformy, modernizaci a fázi přechodu v zemích sousedících s Evropskou unií. Tento politický aspekt je uveden ve sdělení Komise „o obecném přístupu, který umožní účast partnerských zemí evropské politiky sousedství v agenturách a programech Společenství[1].Rada tento přístup potvrdila dne 5. března 2007[2].Na základě tohoto sdělení a závěrů Rada dne 18. června 2007 dala Komisi směrnice pro jednání o rámcových dohodách s Alžírskem, Arménií, Ázerbájdžánem, Egyptem, Gruzií, Izraelem, Jordánskem, Libanonem, Marokem, Moldavskem, Palestinskou správou, Tuniskem a Ukrajinou o obecných zásadách, jimiž se řídí jejich účast v programech Společenství[3].V červnu 2007 Evropská rada[4] znovu potvrdila mimořádnou důležitost evropské politiky sousedství a vyjádřila podporu zprávě předsednictví o pokroku[5], která byla předložena Radě ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy na jejím zasedání ve dnech 18.–19. června, jakož i podporu souvisejícím závěrům Rady[6]. Tato zpráva připomněla směrnice Rady pro jednání o příslušných dodatkových protokolech a označila Izrael, Maroko a Ukrajinu za partnerské země, které budou pravděpodobně jako první tato opatření využívat. Jednání s Izraelem, uzavřená v září 2007, vedla k podpisu protokolu v dubnu 2008[7] a jednání s Marokem byla uzavřena.V červnu 2007 bylo rozhodnuto o zahájení jednání s Ukrajinou, která již skončila ke spokojenosti Komise. K tomuto návrhu je připojeno znění protokolu vyjednané s Ukrajinou.Komise tímto předkládá návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním provádění tohoto protokolu. Protokol zahrnuje rámcovou dohodu o obecných zásadách, jimiž se řídí účast Ukrajiny v programech Unie. Obsahuje standardní ustanovení, která se mají vztahovat na všechny partnerské země EPS, s nimiž budou tyto protokoly uzavřeny. Sjednané znění též předpokládá, že smluvní strany budou ode dne podpisu protokolu prozatímně uplatňovat jeho ustanovení.Podle čl. 218 odst. 6 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie je Evropský parlament žádán, aby vyjádřil svůj souhlas s uzavřením protokolu.Komise současně předkládá návrh rozhodnutí Rady o uzavření tohoto protokolu.Rada se vyzývá, aby přijala následující navrhované rozhodnutí.2010/0219 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADYo podpisu a prozatímním provádění protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Ukrajinou o obecných zásadách účasti Ukrajiny na programech UnieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 19, 114, 168, 169, 172, čl. 173 odst. 3, články 188, 192 a 352, ve spojení s čl. 218 odst. 5 a s čl. 218 odst. 8 druhým pododstavcem této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Dne 18. června 2007 Rada zmocnila Komisi k jednání o protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (dále jen „smluvní strany“) o rámcové dohodě o obecných zásadách účasti Ukrajiny na programech Unie.2.  Jednání proběhla ke spokojenosti Komise.3.  Evropská unie nahradila Evropské společenství a stala se jeho nástupcem v důsledku vstupu v platnost Lisabonské smlouvy dne 1. prosince 2009.4.  Vzhledem k uzavření protokolu k pozdějšímu datu by měl být jménem Unie a jejích členských států podepsán.5.  Článek 10 protokolu sjednaného s Ukrajinou stanoví prozatímní uplatňování protokolu do té doby, než vstoupí v platnost,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Komise je oprávněna podepsat jménem Unie protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Ukrajinou o obecných zásadách účasti Ukrajiny na programech Unie (dále jen „protokol“) a určit osoby zmocněné k podpisu.Znění podepisovaného protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Tento protokol se vzhledem k jeho možnému uzavření k pozdějšímu datu prozatímně uplatňuje ode dne jeho podpisu.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.V Bruselu dneZa Radupředseda  PROTOKOLk Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé o rámcové dohodě mezi Evropskou unií a Ukrajinou o obecných zásadách účasti Ukrajiny na programech UnieEVROPSKÁ UNIE, dále jen „Unie“,na jedné straně,aUkrajina,na straně druhé,dále jen „smluvní strany“vzhledem k těmto důvodům:6.  Ukrajina uzavřela Dohodu o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (dále jen „dohoda“) dne 1. března 1998 (Úřední věstník Evropských společenství L 49 ze dne 19. února 1998).7.  Evropská rada, která zasedala v Bruselu ve dnech 17.–18. června 2004, přivítala návrhy Komise týkající se evropské politiky sousedství (EPS) a podpořila závěry Rady ze dne 14. června 2004.8.  Rada při mnoha dalších příležitostech přijala závěry ve prospěch této politiky.9.  Rada dne 5. března 2007 vyjádřila podporu obecnému a globálnímu přístupu vyjádřenému ve sdělení Komise ze dne 4. prosince 2006, Komise (2006) 724 v konečném znění, jenž umožňuje účast partnerských zemí evropské politiky sousedství v agenturách a programech Společenství na základě dosažených výsledků a pokud to právní základ umožňuje.10.  Ukrajina vyjádřila přání účastnit se četných programů Unie.11.  Konkrétní podmínky, včetně zejména finančního příspěvku a postupů pro podávání zpráv a pro hodnocení, týkající se účasti Ukrajiny na každém konkrétním programu, je třeba určit dohodou mezi Evropskou komisí, jednající jménem Unie, a příslušnými orgány Ukrajiny,SE DOHODLY TAKTO:Článek 1Ukrajina se může účastnit všech stávajících a budoucích programů Unie otevřených účasti Ukrajiny v souladu s příslušnými ustanoveními, jimiž se tyto programy přijímají.Článek 2Ukrajina finančně přispívá do souhrnného rozpočtu Evropské unie, a to podle konkrétních programů, kterých se účastní.Článek 3Představitelé Ukrajiny se mohou jako pozorovatelé v záležitostech týkajících se Ukrajiny účastnit činnosti řídících výborů odpovědných za sledování programů, na něž Ukrajina finančně přispívá.Článek 4Na projekty a iniciativy předložené účastníky z Ukrajiny se v největším možném rozsahu vztahují stejné podmínky, pravidla a postupy související s příslušnými programy, jaké se vztahují na členské státy.Článek 5Konkrétní podmínky týkající se účasti Ukrajiny v každém konkrétním programu, zejména pokud jde o splatný finanční příspěvek a postupy pro podávání zpráv a pro hodnocení, se stanoví dohodou mezi Komisí, jednající jménem Unie, a příslušnými orgány Ukrajiny (memorandum o porozumění).Zažádá-li Ukrajina o vnější pomoc Unie, aby se mohlo účastnit určitého programu Unie, na základě článku 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství nebo na základě jakéhokoli obdobného nařízení týkajícího se vnější pomoci Unie pro Ukrajinu, které může být v budoucnosti přijato, jsou podmínky, kterými se řídí využití vnější pomoci Unie Ukrajinou, stanoveny v dohodě o financování, zejména s ohledem na článek 20 nařízení (ES) č. 1638/2006.Článek 6Každé memorandum o porozumění uzavřené na základě článku 5 stanoví v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, že finanční kontrola nebo audity či další prověřování, mj. správní šetření, budou prováděny Evropskou komisí, Evropským úřadem pro boj proti podvodům a Účetním dvorem nebo na základě jejich zmocnění.Vypracují se podrobná ustanovení o finanční kontrole a auditu, správních opatřeních, sankcích a zpětném vymáhání, která umožní, aby byly Evropské komisi, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům a Účetnímu dvoru uděleny pravomoci rovnocenné jejich pravomocem, pokud jde o příjemce nebo smluvní partnery usazené v Unii.Článek 7Tento protokol o rámcové dohodě se použije na dobu platnosti Dohody o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé.Tento protokol podepíší a schválí smluvní strany v souladu se svými vlastními postupy.Každá smluvní strana může tento protokol kdykoli vypovědět písemným oznámením druhé smluvní straně. Tento protokol pozbývá platnosti šest měsíců ode dne takového oznámení.Ukončení platnosti tohoto protokolu na základě vypovězení kteroukoli smluvní stranou nemá vliv na případné provádění kontrol a inspekcí podle ustanovení článků 5 a 6.Článek 8Nejpozději tři roky po vstupu tohoto protokolu v platnost a poté každé tři roky mohou obě smluvní strany přezkoumat provádění tohoto protokolu na základě skutečné účasti Ukrajiny na programech Unie.Článek 9Tento protokol se vztahuje na jedné straně na území, na něž se vztahuje Smlouva o fungování Evropské unie, a to za podmínek v ní stanovených, a na druhé straně na území Ukrajiny.Článek 10Tento protokol vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni, kdy si strany diplomatickou cestou navzájem oznámí, že byly dokončeny postupy k tomu nezbytné.Až do vstupu protokolu v platnost souhlasí strany s tím, že bez ohledu na dokončení svých vlastních postupů budou ode dne jeho podpisu prozatímně uplatňovat jeho ustanovení, než bude protokol k pozdějšímu datu uzavřen.Článek 11Tento protokol je nedílnou součástí dohody.Článek 12Tento protokol je vyhotoven ve dvou prvopisech v úředních jazycích smluvních stran. Všechna jazyková znění jsou stejně závazná.V Bruselu dne … měsíce … roku …Za vládu UkrajinyZa Evropskou unii [1] KOM(2006) 724 v konečném znění ze dne 4. prosince 2006.[2] Závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy ze dne 5. března 2007.[3] Rozhodnutí Rady (vyhrazený dokument), kterým se Komise zmocňuje k jednání o protokolech […], dok. 10412/07.[4] Závěry předsednictví – Brusel, 21.–22. června 2007, dok. 11177/07.[5] Zpráva předsednictví o pokroku dosaženém při „posilování evropské politiky sousedství“, dok. 10874/07.[6] Závěry o posilování evropské politiky sousedství přijaté Radou ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy dne 18. června 2007, dok. 11016/07.[7] Úř. věst. L 129, 17.5.2008, s. 40–43.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.8.2015
            COM(2015) 390 final
            2015/0170(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod zřízeném Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Odůvodnění a cíle návrhu

               Přiložený návrh představuje právní nástroj pro stanovení postoje Unie, který má jejím jménem přijmout orgán zřízený dohodou o přidružení mezi Unií a třetí zemí. Konkrétně se týká provádění Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“).

               Dohoda byla podepsána dne 27. června 2014 a od 1. září 2014 až do ratifikace členskými státy je prováděna prozatímně. Rozhodnutí Rady 2014/492/EU ze dne 16. června 2014
                  1
                schválilo podpis dohody jménem Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii a jejich členských států a prozatímní provádění některých ustanovení této dohody.

               Dohoda zřídila Výbor pro přidružení ve složení pro obchod, který sleduje provádění hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) této dohody a řeší související otázky. Tento výbor má sestavit seznam rozhodců k zajištění řádného fungování mechanismu řešení sporů, jak je stanoveno v článku 404 dohody.

               Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Tento návrh provádí společnou obchodní politiku Unie vůči východní partnerské zemi, a to na základě ustanovení výše uvedené dohody. Jeho cílem je zřídit nezbytné institucionální nástroje, které umožní Unii a Moldavské republice účinně řešit dvoustranné spory týkající se uplatňování a výkladu této dohody. Je v souladu s přístupem Unie pro řešení sporů sjednaným nebo prováděným v rámci dohod o volném obchodu s dalšími obchodními partnery.

               Soulad s ostatními politikami Unie

               Tento návrh je v souladu s ostatními vnějšími politikami Unie, zejména s evropskou politikou sousedství a politikou rozvojové spolupráce ve vztahu k Moldavské republice, a tyto politiky doplňuje.

               2.Právní základ, subsidiarita a proporcionalita

               Právní základ

               Právním základem pro stanovení postoje, který má Unie zaujmout ve výborech zřízených dohodou mezi Unií a Moldavskou republikou, je Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména čl. 207 odst. 4 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy.

               Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Společná obchodní politika je v souladu s článkem 3 SFEU definována jako oblast, jež spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.

               Proporcionalita

               Tento návrh je nezbytný pro provádění mezinárodních závazků Unie stanovených v dohodě s Moldavskou republikou.

               Volba nástroje

               Tento návrh je v souladu s čl. 218 odst. 9 SFEU, jenž stanoví přijímání rozhodnutí Radou. Neexistuje žádný jiný právní nástroj, který by mohl být použit za účelem dosažení cíle vyjádřeného v tomto návrhu.

               3. VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Hodnocení ex-post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               Konzultace se zúčastněnými stranami

               Konzultace se zúčastněnými stranami se na tento návrh nevztahují.

               Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Komise vzala v úvahu připomínky vznesené členskými státy v posledních letech, pokud jde o státní příslušníky Unie, kteří jsou vhodnými a kvalifikovanými osobami pro působení jako rozhodci v rozhodčích řízeních v rámci obchodních dohod Unie.

               Posouzení dopadů

                  Tento návrh se týká provádění institucionálních aspektů dohody mezi Unií a Moldavskou republikou, a zejména její hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti). Návrh nemá žádný dopad na hospodářskou, sociální nebo environmentální politiku Unie. Dohoda byla prozatímně uplatňována od 1. září 2014 a její provádění je ve velmi rané fázi.

               Účelnost právních předpisů a zjednodušování

                  Na dohodu mezi Unií a Moldavskou republikou se nevztahují postupy programu REFIT; dohoda nepředstavuje žádné náklady pro malé a střední podniky ani nepředstavuje žádný problém z hlediska digitálního prostředí.

               Základní práva

               Návrh nemá žádné důsledky pro ochranu základních práv.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Provádění dohody je pravidelně přezkoumáváno Radou přidružení EU-Moldavská republika. Evropská komise se rovněž zavázala podávat každý rok zprávu o provádění hlavy V (Obchod a obchodní záležitosti) dohody, včetně prvků obsažených v tomto návrhu, Evropskému parlamentu.

               Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               Podrobné vysvětlení zvláštních ustanovení návrhu

                  Cílem návrhu je přijetí postoje Unie ohledně provádění obchodní části dohody mezi Unií a Moldavskou republikou. Hlava V (Obchod a obchodní záležitosti) této dohody obsahuje kapitolu 14 (Řešení sporů), která stanoví mechanismus pro řešení obchodních sporů mezi stranami dohody, pokud jde o uplatňování nebo výklad obchodní části dohody. Podle ustanovení o rozhodčím řízení uvedeném v kapitole 14 může žalující strana požádat o ustavení rozhodčího tribunálu k urovnání dvoustranného sporu. Článek 404 dohody stanoví pravidla týkající se složení rozhodčího tribunálu. Dohoda předpokládá vytvoření seznamu kvalifikovaných osob, které mohou působit jako rozhodci. V důsledku toho byl se zástupci vlády Moldavské republiky projednán návrh seznamu rozhodců, kteří jsou ochotni a schopni působit v rozhodčím tribunálu, přičemž bylo stanoveno pět kandidátských rozhodců z Unie, pět kandidátských rozhodců z Moldavské republiky a pět státních příslušníků třetích zemí, kteří mohou zastávat funkci předsedy rozhodčího tribunálu. Seznam bude použit v případech, kdy bude třeba vytvořit rozhodčí tribunál.

               2015/0170 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod zřízeném Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V čl. 464 odst. 3 a 4 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) se stanoví prozatímní provádění části dohody, podle upřesnění Unie.

               (2)Článek 3 rozhodnutí Rady 2014/492/EU
                  2
                vymezuje ustanovení dohody, která se provádějí prozatímně, včetně ustanovení o zřízení a fungování Výboru pro přidružení ve složení pro obchod a o řešení sporů. V souladu s čl. 464 odst. 4 dohody je prozatímní provádění těchto ustanovení účinné od 1. září 2014.

               (3)V čl. 404 odst. 1 dohody se stanoví, že Výbor pro přidružení ve složení pro obchod stanovený v čl. 438 odst. 4 uvedené dohody se musí shodnout na seznamu osob na funkci rozhodce v řízeních o řešení sporů do šesti měsíců od počátku prozatímního provádění dohody v souladu s čl. 464 odst. 5 dohody.

               (4)V souladu s čl. 404 odst. 1 dohody byl se zástupci vlády Moldavské republiky projednán návrh seznamu rozhodců, kteří by mohli působit v rozhodčím tribunálu, přičemž bylo stanoveno pět kandidátských rozhodců z Unie, pět kandidátských rozhodců z Moldavské republiky a pět státních příslušníků třetích zemí, kteří mohou zastávat funkci předsedy rozhodčího tribunálu.

               (5)Je proto vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod v souvislosti se seznamem osob, které mají působit jako rozhodci při řešení sporů,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod v souvislosti s přijetím seznamu osob, které mají působit jako rozhodci při řešení sporů, se zakládá na předloze rozhodnutí uvedeného výboru připojené k tomuto rozhodnutí.

               Zástupci Unie ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod mohou odsouhlasit drobné změny předlohy rozhodnutí bez dalšího rozhodnutí Rady.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Úř. věst. L 260, 30.8.2014, s. 1.

                     (2)
                  Rozhodnutí Rady 2014/492/EU ze dne 16. června 2014 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 260, 30.8.2014, s. 1).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.8.2015
            COM(2015) 390 final
            PŘÍLOHA

            Návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod zřízeném Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé

               Předloha

               Rozhodnutí Výboru pro přidružení ve složení pro obchod EU-Moldavská republika č. 1/2015

               ze dne ... 2015

               o sestavení seznamu rozhodců podle čl. 404 odst. 1 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé

               VÝBOR pro přidružení VE SLOŽENÍ PRO OBCHOD,

               s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé, podepsanou v Bruselu dne 27. června 2014, a zejména na čl. 404 odst. 1 této dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V souladu s článkem 464 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) se části dohody, včetně ustanovení o sestavení seznamu rozhodců, prozatímně provádějí od 1. září 2014.

               (2)V souladu s čl. 404 odst. 1 dohody sestaví Výbor pro přidružení ve složení pro obchod stanovený v čl. 438 odst. 4 dohody seznam 15 osob, které mohou působit jako rozhodci,

               PŘIJAL TOHO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Seznamy osob, které mohou působit jako rozhodci pro účely čl. 404 odst. 1 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé, jsou stanoveny v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V ... dne ...

                        Za Výbor pro přidružení

                        ve složení pro obchod

                        předseda

               PŘÍLOHA

               SEZNAM ROZHODCŮ UVEDENÝ V ČL. 404 ODST. 1 DOHODY

               Rozhodci navržení Moldavskou republikou

               1.Sergiu BĂIEŞU

               2.Eduard SERBENCO

               3.Lilia GRIBINCEA

               4.Octavian CAZAC

               5.Mihail BURUIANĂ

               Rozhodci navržení Evropskou unií

               1.Claus–Dieter EHLERMANN

               2.Giorgio SACERDOTI

               3.Jacques BOURGEOIS

               4.Pieter Jan KUIJPER

               5.Ramon TORRENT

               Předsedové

               1.David UNTERHALTER (Jižní Afrika)

               2.Merit JANOW (Spojené státy)

               3.
                     William DAVEY (Spojené státy)

               4.
                     Leora BLUMBERG (Jižní Afrika)

               5.
                     Helge SELAND (Norsko)


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.5.2017
            COM(2017) 214 final
            2017/0091(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na zasedání smluvních stran Dohody o rybolovu v jižním Indickém oceánu (SIOFA), a o zrušení rozhodnutí 14404/12

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Rozhodnutím Rady 2008/780/ES
                  1
                schválila Unie Dohodu o rybolovu v jižním Indickém oceánu (dále jen „dohoda“), která stanoví zasedání smluvních stran Dohody o rybolovu v jižním Indickém oceánu (SIOFA). V rámci dohody SIOFA odpovídá zasedání smluvních stran za přijetí opatření, jejichž cílem je zajistit dlouhodobé zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů v oblasti působnosti dohody SIOFA a chránit mořské ekosystémy, v nichž se tyto zdroje vyskytují. Tato opatření se mohou stát pro Unii závazná.

               Postoj, který má být jménem Unie v regionálních organizacích pro řízení rybolovu zaujat, se v současné době stanovuje podle dvouúrovňového přístupu. Rozhodnutí Rady stanoví hlavní zásady a směry postoje Unie na víceletém základě; postoj je poté pro každé výroční zasedání smluvních stran upravován pracovními dokumenty Komise, které jsou projednány v pracovní skupině Rady.

               Pokud jde o zasedání smluvních stran dohody SIOFA, rozhodnutí Rady 14404/12 ze dne 5. října 2012 stanoví, že postoj Unie má být přezkoumán před výročním zasedáním v roce 2017. Cílem tohoto návrhu je tedy definovat postoj Unie v rámci SIOFA na období let 2017–2021, a tím nahradit rozhodnutí Rady 14404/12 ze dne 5. října 2012, které se týká období let 2012–2016.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Cílem této revize je začlenit zásady a směry nové společné rybářské politiky (SRP), jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  2
               , přičemž se rovněž zohlední cíle sdělení Komise o vnější dimenzi SRP
                  3
               . Postoj Unie byl kromě toho uveden do souladu s Lisabonskou smlouvou.

               Stejně jako stávající postoj obsahuje níže uvedený postoj obecné zásady a směry a v potřebném rozsahu specifika dohody SIOFA. Kromě toho byl začleněn standardní postup pro každoroční stanovení postoje Unie, jak požadovaly členské státy.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Toto rozhodnutí je založeno na Smlouvě o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9, který stanoví, že Rada na návrh Komise přijme rozhodnutí o stanovení postojů, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky. Toto ustanovení se použije na postoj, který má Komise zaujmout jménem Unie na zasedání smluvních stran dohody SIOFA.

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 tvoří právní základ stanovující zásady, které se musí v tomto postoji zohlednit.

               Níže uvedené rozhodnutí nahrazuje rozhodnutí Rady 14404/12, které se vztahuje na období let 2012–2016, a zahrnuje období 2017–2021.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Proporcionalita

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Volba nástroje

               Podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie musí být postoj, který se má jménem Unie zaujmout v regionálních organizacích pro řízení rybolovu, když jsou vyzvány, aby přijaly akty s právními účinky, s výjimkou aktů, jež doplňují nebo mění jejich institucionální rámec, přijat rozhodnutím Rady na návrh Komise.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Účelnost a zjednodušování právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               2017/0091 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na zasedání smluvních stran Dohody o rybolovu v jižním Indickém oceánu (SIOFA), a o zrušení rozhodnutí 14404/12

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Článek 38 Smlouvy o fungování Evropské unie ve spojení s čl. 39 odst. 1 písm. d) této smlouvy stanoví, že jedním z cílů společné rybářské politiky je zajistit dostupnost dodávek.

               (2)Článek 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  4
                stanoví, že společná rybářská politika zajistí, aby činnosti rybolovu a akvakultury byly z dlouhodobého hlediska environmentálně udržitelné a aby byly řízeny způsobem, který je v souladu s cíli, jež jsou přínosné pro hospodářství, sociální oblast a zaměstnanost a které mají přispět k dostupnosti dodávek potravin. Rovněž stanoví, že společná rybářská politika uplatňuje přístup předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a snaží se zajistit, aby byly při využívání živých biologických mořských zdrojů obnoveny a zachovány populace lovených druhů nad úrovně, které mohou přinášet maximální udržitelný výnos. Stanoví také, že cílem Unie má být přijetí opatření pro řízení a zachování zdrojů založených na nejlepších dostupných vědeckých doporučeních, podpora metod rybolovu, které přispívají k selektivnějšímu rybolovu, a v rámci možností předcházení nežádoucím úlovkům a jejich snižování, rybolov s malým dopadem na mořské ekosystémy a rybolovné zdroje a postupná eliminace výmětů. Kromě toho článek 28 nařízení (EU) č. 1380/2013 výslovně ukládá, aby Unie tyto zásady uplatňovala v rámci své vnější politiky.

               (3)Rozhodnutím Rady 2008/780/ES
                  5
                Unie uzavřela Dohodu o rybolovu v jižním Indickém oceánu (SIOFA). Zasedání smluvních stran dohody SIOFA odpovídá za přijímání opatření, jež mají zajistit dlouhodobou ochranu a udržitelné využívání rybolovných zdrojů v oblasti působnosti dohody SIOFA uplatňováním zásady předběžné opatrnosti a ekosystémového přístupu k řízení rybolovu a chránit tak mořské ekosystémy, v nichž se tyto zdroje vyskytují. Tato rozhodnutí budou pro Unii závazná.

               (4)Dne 5. října 2012 přijala Rada rozhodnutí 14404/12 o postoji Unie, který má být zaujat v rámci Dohody o rybolovu v jižním Indickém oceánu (SIOFA).

               (5)Rozhodnutí 14404/12 stanoví, že tento postoj má být přezkoumán nejpozději před výročním zasedáním smluvních stran dohody SIOFA v roce 2017. Je proto vhodné zrušit rozhodnutí 14404/12 a nahradit je novým rozhodnutím.

               (6)S ohledem na vyvíjející se povahu rybolovných zdrojů v oblasti působnosti dohody SIOFA a skutečnost, že v postoji Unie musí být v důsledku toho zohledněny nové okolnosti, včetně nových statistických, biologických a jiných údajů předložených před výročním zasedáním smluvních stran dohody SIOFA nebo během něj, musí být v souladu se zásadou loajální spolupráce mezi orgány Unie zakotvené v čl. 13 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii stanoveny postupy pro každoroční stanovení postoje Unie.

               (7)Komise v souladu s článkem 218 a čl. 3 odst. 1 SFEU zastupuje EU na výročním zasedání smluvních stran dohody SIOFA. Toto rozhodnutí je proto určeno Komisi.

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má Evropská unie zaujmout na výročním zasedání smluvních stran dohody SIOFA, pokud je tento orgán vyzván k přijetí aktů s právními účinky, je stanoven v příloze I.

               Článek 2

               Každoroční stanovení postoje Unie, který má být přijat na výročním zasedání smluvních stran dohody SIOFA, se provádí v souladu s přílohou II.

               Článek 3

               Postoj Unie stanovený v příloze I posoudí a případně přezkoumá Rada na návrh Komise nejpozději pro výroční zasedání smluvních stran dohody SIOFA v roce 2022.

               Článek 4

               Rozhodnutí 14404/12 se zrušuje.

               Článek 5

               Toto rozhodnutí je určeno Evropské komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 268, 9.10.2008, s. 27.

                     (2)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (3)
                  KOM(2011) 424 ze dne 13.7.2011.

                     (4)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (5)

                        Rozhodnutí Rady 2008/780/ES ze dne 29. září 2008 o uzavření Dohody o rybolovu v jižním Indickém oceánu jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 268, 9.10.2008, s. 27).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.5.2017
            COM(2017) 214 final
            PŘÍLOHY

               návrhuROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na zasedání smluvních stran Dohody o rybolovu v jižním Indickém oceánu (SIOFA), a o zrušení rozhodnutí 14404/12

               PŘÍLOHA I

               Postoj Unie na zasedání smluvních stran Dohody o rybolovu v jižním Indickém oceánu

               (1)Zásady

               Unie v rámci SIOFA:

               a)
                     zajistí, aby opatření přijatá v rámci zasedání smluvních stran dohody SIOFA byla v souladu s cíli a zásadami, které Unie sleduje v rámci společné rybářské politiky, zejména uplatňováním přístupu předběžné opatrnosti a cílů souvisejících s maximálním udržitelným výnosem stanovených v čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, s cílem podpořit zavádění přístupu k řízení rybolovu založeného na ekosystému a omezení dopadů rybolovných činností na životní prostředí, zamezit nežádoucím úlovkům a co možná nejvýrazněji je snížit, postupně eliminovat výměty a v co možná nejvyšší míře snížit dopad rybolovných činností na mořské ekosystémy, a dále podporou hospodářsky životaschopného a konkurenceschopného odvětví rybolovu v Unii, s cílem zajistit přiměřenou životní úroveň osobám, které jsou závislé na rybolovných činnostech a zároveň zohlednit zájmy spotřebitelů;

               b)
                     zajistí, aby opatření přijatá v rámci zasedání smluvních stran dohody SIOFA byla v souladu s cíli dohody SIOFA;

               c)
                     zajistí, aby opatření přijatá v rámci zasedání smluvních stran dohody SIOFA byla v souladu s mezinárodním právem, a zejména s ustanoveními Úmluvy OSN o mořském právu, Dohody OSN týkající se zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací, Dohody k podpoře dodržování mezinárodních ochranných a řídicích opatření rybářskými plavidly na volném moři, jakož i Dohody Organizace pro výživu a zemědělství z roku 2009 o opatřeních přístavního státu;

               d)
                     prosazuje postoje, které jsou v souladu s postoji přijatými jinými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, a případně s regionálními úmluvami pro mořské prostředí v téže oblasti;

               e)
                     usiluje o součinnost s politikami, které Unie provádí jako součást dvoustranných vztahů v oblasti rybolovu s třetími zeměmi, a zajišťuje soudržnost s ostatními politikami, zejména v oblasti vnějších vztahů, životního prostředí, obchodu, rozvoje, výzkumu a inovací a dalších;

               f)
                     zajistí, aby byly dodržovány mezinárodní závazky Unie;

               g)
                     dodržuje závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení o vnější dimenzi společné rybářské politiky
                  1
               ;

               h)
                     usiluje o vytvoření rovných podmínek pro loďstvo Unie v rámci oblasti působnosti dohody SIOFA na základě stejných zásad a standardů, jako jsou ty, jež jsou platné podle práva Unie, a o podporu jednotného provádění rezolucí a doporučení.

               (2)Pokyny

               Unie podle potřeby usiluje o to, aby zasedání smluvních stran SIOFA přijalo tato opatření:

               a)
                     opatření na ochranu a řízení rybolovných zdrojů v oblasti působnosti dohody SIOFA na základě nejlepších dostupných vědeckých doporučení, včetně celkového přípustného odlovu a kvót nebo regulace intenzity rybolovu pro druhy, které upravuje zasedání smluvních stran dohody SIOFA, která by mohla zajistit nebo udržet míru využití umožňující maximální udržitelný výnos nejpozději v roce 2020;

               b)
                     v případě potřeby je nutno zvážit zvláštní opatření pro populace, kterým hrozí nadměrný odlov, aby intenzita rybolovu odpovídala dostupným rybolovným právům a byla zajištěna ochrana mořských ekosystémů;

               c)
                     opatření ke sledování, kontrole a dohledu v oblasti působnosti dohody SIOFA, aby byla zajištěna účinnost kontrol a dodržování opatření přijatých v rámci zasedání smluvních stran SIOFA, včetně zavedení systému sledování plavidel v rámci SIOFA;

               d)
                     opatření pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu v oblasti působnosti dohody SIOFA, včetně sestavení seznamu nezákonných, nehlášených nebo neregulovaných činností a opatření přístavního státu;

               e)
                     opatření s cílem minimalizovat negativní dopad rybolovných činností na biologickou rozmanitost moří i na mořské ptactvo a ochranná opatření pro zranitelné mořské ekosystémy v oblasti působnosti dohody SIOFA v souladu s rezolucemi Valného shromáždění OSN a pro jiné mořské ekosystémy, která zahrnují opatření pro zamezení nežádoucím úlovkům a pro jejich co nejvýraznější možné snížení, včetně ekologicky významných druhů, a postupnou eliminaci výmětů;

               f)
                     opatření mající za cíl zákaz rybolovu prováděného výhradně za účelem odběru žraločích ploutví a požadavek, aby všichni žraloci byli vykládáni se všemi ploutvemi neoddělenými od těla;

               g)
                     vypracování společných přístupů s dalšími regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, jež se podílejí na řízení rybolovu v oblasti působnosti dohody SIOFA;

               h)
                     příspěvek k zavedení programu pozorování tím, že vyvine příslušný režim pozorování a přispěje k jeho vypracování;

               i)
                     podpora provádění pravidelných přezkumů k posouzení plnění dohody SIOFA v příslušné lhůtě a zavádění jejích doporučení;

               j)
                     opatření k zajištění vyváženějšího přerozdělování rozpočtu SIOFA ve střednědobém horizontu;

               k)
                     další technická opatření na základě doporučení od podpůrných orgánů zřízených zasedáním smluvních stran dohody SIOFA.

               PŘÍLOHA II

               Každoroční stanovení postoje, který má Unie zaujmout
                  na výročním zasedání smluvních stran Dohody o rybolovu v jižním Indickém oceánu

               Před každým výročním zasedáním smluvních stran dohody SIOFA je třeba podniknout nezbytné kroky, aby postoj, který má být jménem Unie vyjádřen, zohledňoval nejnovější statistické, biologické a jiné významné údaje předložené Evropské komisi v souladu se zásadami a směry stanovenými v příloze I.

               Za tímto účelem na základě uvedených údajů Evropská komise předá Radě nebo jejím přípravným orgánům s dostatečným předstihem před každým výročním zasedáním smluvních stran dohody SIOFA písemný dokument, ve kterém jsou uvedeny podrobnosti o navrhovaném stanovení postoje Unie, k projednání a schválení.

               Nelze-li v průběhu dalších zasedání, a to ani přímo na místě, dosáhnout dohody tak, aby bylo možno v postoji Unie zohlednit nové prvky, postoupí se záležitost Radě nebo jejím přípravným orgánům.

                     (1)
                  viz dok. 7086/12 PECHE 66.


title: Návrh Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci

text:
Důležité právní upozornění

|

52010PC0008

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 22.1.2010KOM(2010)8 v konečném znění2010/0003 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaciDŮVODOVÁ ZPRÁVAInterinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006[1] umožňuje flexibilní uvolňování prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) s ročním stropem 500 milionů EUR, které převyšují odpovídající okruhy finančního rámce. Pravidla způsobilosti, která se na poskytování příspěvků z fondu uplatňují, jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG)[2]. Toto nařízení bylo naposledy pozměněno nařízením (ES) č. 546/2009[3], které dočasně rozšiřuje oblast působnosti EFG a pozměňuje kritéria způsobilosti. Toto pozměněné nařízení je použitelné na žádosti doručené od 1. května 2009.Útvary Komise podrobně posoudily žádost Litvy předloženou podle nařízení (ES) č. 1927/2006, zejména podle článků 1, 2, 3, 4, 5 a 6 uvedeného nařízení.Věc EGF/2009/010 LT/Snaigė1.  Litva předložila svou žádost Komisi dne 23. července 2009. Vycházela z konkrétních kritérií pro pomoc podle čl. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 1927/2006, který žadatelům umožňuje odchýlit se od požadavků čl. 2 písm. a) a b) v případě malých pracovních trhů nebo za mimořádných okolností, pokud má propuštění značný dopad na zaměstnanost a na místní hospodářství. Litva ve své žádosti uvedla, že chce využít odchylky od čl. 2 písm. a), který udává jako běžnou mezní hodnotu nejméně 500 propuštěných zaměstnanců během období čtyř měsíců. Propouštění v podniku AB Snaigė proběhlo ve dvou hlavních vlnách, přičemž vyvrcholilo v listopadu 2008 a na přelomu února a března 2009. Nešlo o jediné období v délce čtyř měsíců, v němž by bylo zaznamenáno 500 případů propuštění, třebaže celkový počet propuštěných zaměstnanců toto číslo převyšoval. Referenční období bylo přitom asi o šest týdnů delší. Žádost byla podána ve lhůtě deseti týdnů podle článku 5 uvedeného nařízení.2.  Žádost se týká 651 propuštěných pracovníků, přičemž pomoc z EFG by měla být poskytnuta 480 z nich.3.  Podrobné prvky daného posouzení jsou obsaženy ve sdělení Komise[4].Na základě závěrů, ke kterým dospívá výše uvedené sdělení, se navrhuje žádost EGF/2009/010 LT/Snaigė předloženou Litvou přijmout. Žádost se týká propouštění v podniku AB Snaigė a ve dvou jeho dodavatelských podnicích, přičemž bylo prokázáno, že toto propouštění je přímým a jasným důsledkem celosvětové finanční a hospodářské krize. Navrhuje se vytvořit koordinovaný balík individualizovaných služeb způsobilých pro pomoc s požadovaným příspěvkem z EFG ve výši 258 163 EUR (viz následující strana).FinancováníCelkový roční disponibilní rozpočet EFG činí 500 milionů EUR. Příděl z fondu navrhovaný Komisí vychází z údajů předložených Litvou.Na základě žádosti Litvy o podporu z fondu, která se týká podniku AB Snaigė a dvou jeho dodavatelů, dosahuje příspěvek na koordinované balíky individualizovaných služeb určených k financování výše 258 163 EUR, což představuje 65 % celkových nákladů.Po zvážení nejvyššího možného příspěvku z fondu stanoveného podle článku 10 nařízení (ES) č. 1927/2006, jakož i možnosti přerozdělení prostředků, navrhuje Komise uvolnit z EFG celkovou částku, jež je uvedena výše a jež bude přidělena v rámci podokruhu 1a finančního rámce.Při této požadované výši podpory zůstane více než 25 % z nejvyšší roční částky vyčleněné na EFG k dispozici pro přidělení v posledních čtyřech měsících roku, jak vyžaduje čl. 12 odst. 6 nařízení (ES) č. 1927/2006.Předložením tohoto návrhu na uvolnění prostředků z fondu zahajuje Komise třístranné rozhovory ve zjednodušené formě podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 s cílem zajistit souhlas obou složek rozpočtového orgánu s potřebou využít prostředků fondu a s požadovanou částkou. Komise vyzývá tu z obou složek rozpočtového orgánu, která dosáhne jako první na příslušné politické úrovni dohody o předloze návrhu na uvolnění prostředků, aby své záměry sdělila druhé složce a Komisi.Pokud některá ze složek rozpočtového orgánu dohody nedosáhne, budou zahájeny oficiální třístranné rozhovory.Komise předkládá odděleně žádost o převod tak, aby mohly být do rozpočtu na rok 2010 v souladu s bodem 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 zapsány konkrétní prostředky na závazky a na platby.2010/0003 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaciEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na Interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[5], a zejména na bod 28 uvedené dohody,s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci[6], a zejména na čl. 12 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Evropské komise[7],vzhledem k těmto důvodům:(1) Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen za účelem poskytování dodatečné podpory propuštěným pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a za účelem poskytování podpory při jejich opětovném začleňování na pracovní trh.(2) Působnost EFG byla rozšířena na žádosti podané od 1. května 2009, aby byla zahrnuta podpora pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize.(3) Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z EFG v rámci ročního stropu 500 milionů EUR.(4) Litva předložila dne 23. července 2009 žádost o uvolnění prostředků z EGF z důvodu propouštění v podniku AB Snaigė a ve dvou jeho dodavatelských podnicích. Tato žádost splňuje podmínky pro stanovení výše finančních příspěvků podle článku 10 nařízení (ES) č. 1927/2006, a Komise proto navrhuje uvolnit částku 258 163 EUR.(5) V souvislosti s uvedenou žádostí Litvy by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na finanční příspěvek,PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) uvolňuje částka ve výši 258 163 EUR na prostředky na závazky a na platby.Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .V Bruselu dneZa Evropský parlament Za Radupředseda předseda [1] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.[2] Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.[3] Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 26.[4] SEK(2009) 1620, 30.11.2009.[5] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.[6] Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.[7] Úř. věst. C […], […], s. […].


title: Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2002/95/ES o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních za účelem přizpůsobení její přílohy technickému pokroku

text:
Důležité právní upozornění

|

52005PC0241

Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/95/ES o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních za účelem přizpůsobení její přílohy technickému pokroku  /* KOM/2005/0241 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 06.06.2005KOM(2005)241 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/95/ES o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních za účelem přizpůsobení její přílohy technickému pokroku(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Čl. 4 odst. 1 směrnice 2002/95/ES o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních stanoví, že ode dne 1. července 2006 nebudou nová elektrická a elektronická zařízení uváděná na trh obsahovat olovo, rtuť, kadmium, šestimocný chróm, polybromované bifenyly (PBB) a polybromovaný difenylether (PBDE).2. Čl. 5 odst. 1 písm. b) stanoví přizpůsobení vědeckému a technickému pokroku. Při stanovení maximálních hodnot koncentrací je Komisi nápomocen výbor zřízený článkem 18 směrnice 75/442/EHS[1] o odpadech. Postup je uveden v článku 7 směrnice 2002/95/ES.Předlohu rozhodnutí proto Komise dne 19. duben 2005 postoupila k hlasování výboru zřízenému článkem 18 směrnice 75/442/EHS o odpadech. Výbor se neusnesl kvalifikovanou většinou ve prospěch této předlohy rozhodnutí.Z toho důvodu se Radě v souladu s postupem uvedeným v článku 18 směrnice 75/442/EHS předkládá návrh rozhodnutí Rady. Pokud se Rada neusnese během tří měsíců ode dne předložení návrhu, přijme Komise navrhovaná opatření.NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/95/ES o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních za účelem přizpůsobení její přílohy technickému pokroku(Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/95/ES ze dne 27. ledna 2003 o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních[2], a zejména na čl. 5 odst. 1 písm. b) uvedené směrnice,vzhledem k těmto důvodům:(1) Podle směrnice 2002/95/ES musí Komise vyhodnotit některé nebezpečné látky, které jsou podle čl. 4 odst. 1 uvedené směrnice zakázané.(2) Některé materiály a součásti, které obsahují olovo, rtuť, kadmium, šestimocný chróm, polybromované bifenyly (PBB) nebo polybromovaný difenylether (PBDE) by měly být vyňaty ze zákazu vzhledem k tomu, že eliminace nebo náhrada těchto nebezpečných látek ve zvláštních materiálech a součástech je nadále neproveditelná.(3) Vzhledem k tomu, že posouzení rizika dekaBDE podle nařízení Rady (EHS) č. 793/93 ze dne 23. března 1993 o hodnocení a kontrole rizik existujících látek[3] došlo k závěru, že v současné době není třeba přijímat opatření ke snížení rizik pro spotřebitele kromě těch, která se již uplatňují, může být dekaBDE vyňato z podmínek článku 4 odst. 1 směrnice 2002/95/ES. Je třeba provést další studie hodnocení rizik a průmyslové odvětví zavádí dobrovolný program redukce emisí.(4) Rozsah výjimek ze zákazu by se měl pro některé zvláštní materiály nebo součásti omezit za účelem dosažení postupného odstraňování nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních vzhledem k tomu, že bude možné se používání těchto látek v uvedených zařízeních vyhnout.(5) Podle čl. 5 odst. 1 písm. c) směrnice 2002/95/ES musí být každá z výjimek uvedených v příloze přezkoumána alespoň každé čtyři roky nebo čtyři roky po zařazení položky do seznamu, s cílem zvážit vyjmutí materiálů a součástí elektrických a elektronických zařízení z přílohy, pokud jejich eliminace nebo náhrada pomocí změn koncepce nebo materiálů a součástí, které nevyžadují materiály a látky uvedené v čl. 4 odst. 1, jsou technicky nebo vědecky možné, za předpokladu, že jejich negativní dopady na životní prostředí, zdraví a/nebo bezpečnost spotřebitelů způsobené náhradou nepřeváží jejich možné přínosy pro životní prostředí, zdraví a/nebo bezpečnost spotřebitelů. Přezkoumání každé výjimky tohoto rozhodnutí bude provedeno do roku 2010.(6) Směrnice 2002/95/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.(7) Podle čl. 5 odst. 2 směrnice 2002/95/ES vedla Komise konzultace s výrobci elektrických a elektronických zařízení, provozovateli recyklace a zpracovateli, organizacemi zaměřenými na ochranu životního prostředí a sdruženími zaměstnanců a spotřebitelů a připomínky postoupila výboru zřízenému článkem 18 směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech[4], dále jen „výboru“.PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Příloha směrnice 2002/95/ES se mění podle přílohy tohoto rozhodnutí.Článek 2Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dneZa RadupředsedaPŘÍLOHAPříloha směrnice 2002/95/ES se mění takto:1.  Název se nahrazuje tímto:„Použití olova, rtuti, kadmia, šestimocného chrómu, polybromovaných bifenylů (PBB) a polybromovaného difenyetheru (PBDE), které jsou vyňaty z požadavkůčlánku 4, odst. 1“2.  Bod 10 se nahrazuje tímto:“10. DekaBDE v polymerickém použití3.  Doplňuje se nový bod 11, který zní:“11. Olovo v olověných/bronzových ložiskových pánvích a pouzdrech“.[1] Směrnice naposledy pozměněná rozhodnutím Rady 1999/468/ES (Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23).[2] Úř. věst. L 37, 13.2.2003, s. 19.[3] Úř. věst. L 84, 5.4.1993, s. 1.[4] Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39. Směrnice ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 10.2003, s. 1).