               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 24.2.2015
            COM(2014) 720 final
            2014/0342(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o zrušení rozhodnutí Rady 77/706/EHS, kterým se stanoví společný ukazatel Společenství ke snížení spotřeby primární energie při potížích v zásobování ropou a ropnými produkty, a rozhodnutí Komise 79/639/EHS, kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Rady 77/706/EHS

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Podle rozhodnutí Rady 77/706/EHS může Komise v případě narušení dodávek ropných produktů stanovit ukazatel pro snížení spotřeby až na úrovni 10 %; členské státy musí přijmout všechna vhodná opatření, aby odpovídajícím způsobem snížily spotřebu. Uvedené rozhodnutí a rozhodnutí Komise 79/639/EHS stanoví složitá pravidla pro snížení spotřeby ropy pro případ přerušení dodávek. V praxi však nikdy nebyla použita. Komise konkrétně ukazatel Společenství pro snížení spotřeby ropných produktů nikdy nestanovila.

               Dané právní předpisy byly v zásadě v souladu s mezinárodním energetickým programem z roku 1974 i se zakládající smlouvou Mezinárodní energetické agentury (IEA), která po členských zemích IEA požadovala, aby zavedly opatření k omezení poptávky dostačující ke snížení spotřeby o 7 nebo 10 %, dojde-li u dané skupiny ke snížení dodávek ropy přinejmenším o 7 nebo 12 %.

               Obecně platí, že narušení dodávek ropy lze řešit navýšením zásobování (uvolnění zásob do oběhu nebo zvyšování domácí těžby) nebo snížením poptávky (opatření k omezení poptávky nebo změna paliva). V průběhu let rostl význam nouzových zásob a uvolnění těchto zásob do oběhu je v současné době obecně považováno (i ze strany IEA) za hlavní nástroj pro reakci v případě nouze. Dojde-li k narušení dodávek ropy, chybějící množství mohou být rychle nahrazena tím, že do oběhu budou uvolněny nouzové zásoby ropy, aniž by byla narušena hospodářská činnost EU a život jejích občanů. Nouzové zásoby ropy navíc bývají mnohdy financovány z dávky, kterou platí spotřebitelé, kteří pak právem očekávají, že v případě narušení dodávek budou tyto zásoby uvolněny do oběhu namísto toho, aby došlo k omezení spotřeby.

               Příslušná směrnice o zásobách ropy
                  1
                byla revidována v roce 2009 a je použitelná od roku 2013. Poskytuje posílený rámec pro stanovení nouzových zásob ropy a jejich dostupnost a upřesňuje postupy, podle nichž lze tyto zásoby použít. Ve směrnici se rovněž po členských státech požaduje zavedení postupů, jimiž mají „nařídit obecná nebo konkrétní omezení spotřeby v závislosti na předpokládaném nedostatku dodávek, mimo jiné prostřednictvím přednostních přídělů ropných produktů určitým kategoriím spotřebitelů“ (čl. 20 odst. 1). Jde o důležitý nástroj k realizaci obecného cíle energetické politiky, jímž je bezpečnost dodávek. V současné době, kdy byla revidovaná směrnice o zásobách ropy přijata a vstoupila v platnost, má podle všeho význam řešit, zda je i nadále nutné zachovat překrývající se pravidla v rozhodnutí Rady 77/706/EHS.

               Na základě daných skutečností Komise navrhuje, aby Rada zrušila rozhodnutí Rady 77/706/EHS a zároveň také rozhodnutí Komise 79/639/EHS.

               2.VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Dne 23. ledna 2014 se na schůzi Koordinační skupiny pro ropu a ropné produkty uskutečnily konzultace, zda je dané rozhodnutí Rady vhodné zrušit. Členské státy podpořily iniciativu, jejímž cílem je zrušit rozhodnutí Rady a prováděcí rozhodnutí Komise, která byla přijata v době, kdy měly nouzové zásoby méně význačnou úlohu než dnes.

               V posouzení dopadů
                  2
                k revidované směrnici o zásobách ropy (směrnice Rady 2009/119/ES) byly přezkoumány alternativní nástroje pro reakci v případě nouze (omezení poptávky, změna paliva a prudký nárůst těžby) a upozornilo se na jejich slabé stránky. Zejména u opatření k omezení poptávky je zapotřebí, aby je přijala veřejnost, čehož lze někdy jen stěží docílit, přičemž daná opatření mohou též bránit obchodní a průmyslové činnosti, jakož i mobilitě občanů.

               3.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

               Návrh je založen na čl. 122 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (bývalý čl. 100 odst. 1 Smlouvy o ES a bývalý čl. 103 odst. 4 Smlouvy o EHS, z něhož vycházelo rozhodnutí Rady 77/706/EHS).

               V důsledku zrušení výše uvedeného rozhodnutí pozbude rozhodnutí Komise 79/639/EHS, kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Rady 77/706/EHS, právní základ i praktické uplatnění. V zájmu zajištění právní jistoty by mělo být rozhodnutí Komise 79/639/EHS rovněž zrušeno. Tento krok může učinit Rada na návrh Komise.

               2014/0342 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o zrušení rozhodnutí Rady 77/706/EHS, kterým se stanoví společný ukazatel Společenství ke snížení spotřeby primární energie při potížích v zásobování ropou a ropnými produkty, a rozhodnutí Komise 79/639/EHS, kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Rady 77/706/EHS

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 122 odst. 1 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 7. listopadu 1977 rozhodla Rada v rozhodnutí 77/706/EHS
                  3
                o zavedení mechanismu pro stanovení ukazatele Společenství ke snížení spotřeby primární energie při potížích v zásobování ropou a ropnými produkty.

               (2)Dne 15. června 1979 stanovila Komise v rozhodnutí 79/639/EHS
                  4
                prováděcí pravidla k rozhodnutí Rady 77/706/EHS.

               (3)Rozhodnutími 77/706/EHS a 79/639/EHS se stanoví složité postupy, které představují značnou administrativní zátěž jak pro členské státy, tak pro Komisi, včetně různých povinností v oblasti podávání zpráv. Tyto postupy nebyly v praxi nikdy uplatněny.

               (4)V případě narušení dodávek lze chybějící množství rychle a efektivně nahradit nouzovými zásobami, aniž by byla narušena hospodářská činnost a omezena mobilita. Nouzové zásoby jsou proto v současnosti považovány za hlavní nástroj, jakým se reaguje na narušení dodávek ropy.

               (5)Směrnice Rady 2009/119/ES navíc stanoví posílený rámec pro nouzové zásoby, čímž je zajištěna jejich dostupnost a fyzická přístupnost, a zavádí i postup pro jejich použití.

               (6)Ve směrnici 2009/119/ES
                  5
                se rovněž po členských státech požaduje zavedení postupů, jimiž nařídí obecná nebo konkrétní omezení spotřeby, mimo jiné prostřednictvím přednostních přídělů ropných produktů určitým kategoriím spotřebitelů.

               (7)Program Komise pro účelnost a účinnost právních předpisů systematicky přezkoumává legislativu Unie s cílem určit oblasti pro zjednodušení a snížení regulační zátěže.

               (8)V důsledku zrušení rozhodnutí 77/706/EHS je rozhodnutí Komise 79/639/EHS, kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí 77/706/EHS, zastaralé, a též by mělo být zrušeno,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Zrušují se rozhodnutí 77/706/EHS a 79/639/EHS.

               Článek 2

               Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Směrnice Rady 2009/119/ES ze dne 14. září 2009, kterou se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy nebo ropných produktů (Úř. věst. L 265, 9.10.2009, s. 9).

                     (2)
                  SEK(2008) 2858.

                     (3)
                  Rozhodnutí Rady 77/706/EHS ze dne 7. listopadu 1977, kterým se stanoví společný ukazatel Společenství ke snížení spotřeby primární energie při potížích v zásobování ropou a ropnými produkty (Úř. věst. L 292, 16.11.1977, s. 9).

                     (4)
                  Rozhodnutí Komise 79/639/EHS ze dne 15. června 1979, kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Rady 77/706/EHS (Úř. věst. L 183, 19.7.1979, s. 1).

                     (5)
                  Směrnice Rady 2009/119/ES ze dne 14. září 2009, kterou se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy nebo ropných produktů (Úř. věst. L 265, 9.10.2009, s. 9).


Avis juridique important

|

52004PC0441

Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění nařízení (ES) 998/2003 o přihlédnutí k přestoupení Malty  /* KOM/2004/0441 konecném znení */

Návrh ROZHODNUTÍ RADY kterým se mění nařízení (ES) 998/2003 o přihlédnutí k přestoupení Malty(předlozená Komisí)ODŮVODNĚNÍKonkrétní akty přijaté Evropskou unií vyzadují z důvodu přistoupení úpravy a nezbytné úpravy nebyly v aktu o přistoupení stanoveny.Nařízení (ES) č. 998/2003 je jedním z těchto aktů a stanovuje veterinární podmínky, které jsou uplatňovány při nekomerčních pohybech domácích psů, koček a fretek.Az do současnosti si ostrov Malta udrzoval systém karantény v délce 6 měsíců u dovozů příslusných druhů, ale jako nový členský stát, který přistoupil do Evropského společenství, bude muset od tohoto rezimu odstoupit, aby od 3. července 2004 přesel na a prováděl nařízení (ES) č. 998/2003.Malta pokračovala v jednáních o rozsíření, aby byla, jakozto ostrov s nákazovým statusem pro ochranu proti vzteklině podobným tomuto statusu ve Švédsku, Irsku a Spojeném království, zařazena do stejné kategorie jako tyto tři členské státy, tento postoj byl přijat v Radě v průběhu jednání se vsemi členskými státy.Nařízení (ES) č. 998/2003 rozděluje členské státy na dvě kategorie podle historie jejich kontrol proti vzteklině, přičemz Švédsko, Irsko a Spojené království mají povolené přechodné období pěti let pro kontroly psů, koček a fretek, které vstupují na jejich území.Z toho důvodu by měla být Malta přidána na současný seznam tří členských států - Švédsko, Irsko a Spojené království, kterým bylo podle tohoto nařízení povoleno přechodné období; během tohoto období platí pro pohyby na Maltu stejná opatření platná pro pohyby do těchto tří členských států týkající se nekomerčního pohybu domácích psů, koček a fretek.Nařízení (ES) č. 998/2003 by mělo být přiměřeně pozměněno.Návrh ROZHODNUTÍ RADY kterým se mění nařízení (ES) 998/2003 o přihlédnutí k přestoupení Malty (Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o zalození Evropského společenství,s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotysska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska [1], a zejména na článek 57 tohoto aktu,[1]  Úř. věst. č. L 236, 23.9.2003, s. 33.Vzhledem k tomu, ze:(1) u konkrétních aktů přijatých Evropskou unií, které nezůstávají v platnosti déle nez do 1. května 2004, a které z důvodu přistoupení vyzadují úpravy, nebyly nezbytné úpravy stanoveny v aktu o přistoupení, zejména v jeho příloze II.(2) nařízení (ES) č. 998/2003 [2] stanovuje veterinární podmínky, které jsou uplatňovány při nekomerčních pohybech domácích psů, koček a fretek, a je jedním z těch aktů, které musí být upraveny.[2]  Úř. věst. č. L 146, 13.6.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 592/2004 (Úř. věst. č. L 94, 31.3.2004, s. 7).(3) az do současnosti si ostrov Malta udrzoval systém karantény v délce 6 měsíců u dovozů příslusných druhů, ale od tohoto rezimu odstoupí, aby od 3. července 2004 přesel na a prováděl nařízení (ES) č. 998/2003.(4) v průběhu jednání o rozsíření bylo přijato, ze Malta, jakozto ostrov s nákazovým statusem pro ochranu proti vzteklině podobným tomuto statusu v Irsku, Spojeném království a Švédsku, by měla být zařazena do stejné kategorie jako tyto tři členské státy.(5) nařízení (ES) č. 998/2003 rozděluje členské státy na dvě kategorie podle historie jejich kontrol proti vzteklině, a uděluje Švédsku, Irsku a Spojenému království přechodné období pěti let pro kontroly psů, koček a fretek, které vstupují na jejich území.(6) z toho důvodu by měla být Malta přidána na seznam členských států, kterým bylo podle tohoto nařízení povoleno přechodné období.(7) nařízení (ES) č. 998/2003 by mělo být podle toho pozměněno.PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 998/2003 o veterinárních pozadavcích pouzitelné na nekomerční pohyb domácích zvířat, a kterým se mění směrnice Rady 92/65/EHS, je pozměněno následujícím způsobem:1. v článku 6.1 se v první větě nařízení (ES) č. 998/2003 vkládá slovo ,Malta" za slovo ,Irsko".2. v článku 6.1 se ve třetím odstavci slova ,tyto tři členské státy" nahrazují slovy ,tyto čtyři členské státy".3. v příloze II v části A se do seznamu zemí a území vkládá slovo ,Malta" za slovo ,Irsko".Článek 2Toto rozhodnutí se bude pouzívat od 20. dne po vyhlásení v Úředním věstníku Evropských společenství.Článek 3Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu,Za Radupředseda


Důležité právní upozornění

|

52005PC0004

Návrh rozhodnutí Rady kterým se Kyperské republice povoluje zavést opatření odchylující se od článku 11 šesté směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu  /* KOM/2005/0004 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 10.1.2006KOM(2005) 714 v konečném znění2006/0002 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se stanoví plán řízení pro lov populací platýse velkého a jazyka mořského v Severním moři(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1) SOUVISLOSTI NÁVRHU-  110 Odůvodnění a cíle návrhuCílem návrhu je řídit lov populací platýse velkého a jazyka mořského tak, aby se tyto populace v Severním moři přesunuly do bezpečných biologických limitů a aby byly nadále využívány udržitelným způsobem.120-  Obecné souvislostiPlatýs velký a jazyk mořský byli v Severním moři po mnoho desetiletí loveni společně pomocí vlečných sítí vlečených pomocí výložníků na bocích plavidla. Od poloviny padesátých let vzrostla úmrtnost u populace platýse velkého více než dvakrát, populace platýse velkého se zmenšila a vykládky po krátkodobém zvýšení v polovině osmdesátých let poklesly na stejnou úroveň jako na konci šedesátých let. Rybolov jazyka mořského se v témže období vyvíjel podobně.130-  Stávající ustanovení v oblasti, na níž se návrh vztahujeNa lov platýse velkého a jazyka mořského v Severním moři se vztahují ustanovení každoročních nařízení o rybolovných právech (celkové přípustné odlovy a omezení intenzity rybolovu). Posledním z nich je nařízení Rady (ES) č. 27/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství, a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů. Na rybolov se rovněž vztahují nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů a nařízení Komise (ES) č. 2056/2001 ze dne 19. října 2001 kterým se stanoví doplňková technická opatření pro obnovu populací tresky obecné v Severním moři a západně od Skotska. Neexistují však nařízení týkající se dlouhodobého řízení platýse velkého a jazyka mořského v této oblasti.Návrh se v hrubých rysech podobá návrhu Komise týkajícímu se populací jazyka mořského v Biskajském zálivu a v západní části Lamanšského průlivu (KOM(2003) 819), pokud jde o kritéria stanovení celkových přípustných odlovů a úpravy úmrtnosti ryb, a strukturou je podobný nařízení Rady (ES) č. 423/2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné.-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieTento návrh je vypracován v souladu s cíly společné rybářské politiky, akčního plánu pro biologickou rozmanitost a prováděcího plánu dohodnutého na světové vrcholné schůzce o udržitelném rozvoji konané v roce 2002.2) KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADU-  Konzultace zúčastněných stranMetody konzultací, hlavní odvětví, na něž se konzultace zaměřují, a obecný profil respondentůJako hlavní fórum Rady pro konzultace v odvětví rybolovu byl zřízen regionální poradní sbor pro Severní moře. Jeho členy jsou zástupci odvětví obchodního rybolovu, nevládních organizací, které se zabývají mořským životním prostředím, a odvětví zpracování ryb.Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahuV následujícím oddílu jsou popsány vstupy od zúčastněných subjektů a reakce Komise.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíDotyčné vědecké/odborné oblastiVědci v odvětví rybolovu ve výzkumných laboratořích členských států.Použitá metodikaVýbory národních odborníků, které pracují ve shodě na základě údajů z vnitrostátních odvětví rybolovu. 3Hlavní konzultované organizace/odborníciMezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství. 1Shrnutí obdržených a použitých stanovisekByla zmíněna existence možných vážných rizik s nezvratnými následky. O existenci takových rizik nevládne shoda.Společenství každoročně od Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) vyžaduje vědecké poradenství ohledně stavu důležitých rybích populací.Podle stanoviska těchto výborů jsou platýs velký a jazyk mořský loveni především při smíšeném rybolovu a populaci platýse velkého hrozí snížená reprodukční schopnost a neudržitelný způsob odlovu, tato populace je navíc lovena nadměrně ve vztahu k nejvyšším výtěžkům, které jsou u této populace povoleny. Velký podíl chycených platýsů je vracen do moře. Z poradenství výboru z roku 2003 vyplývá, že je třeba vypracovat plán obnovy platýse velkého. Podle poradenství z roku 2004 by měla velikost populace přesáhnout 230 000 tun v roce 2006 (24% nárůst). Podobné poradenství bylo poskytnuto v roce 2005.Tytéž výbory byly toho názoru, že jazyk mořský v Severním moři má v současnosti plnou reprodukční schopnost, hrozí však, že bude loven neudržitelným způsobem. Populace je lovena nadměrně, pokud jde o dlouhodobou povolenou výtěžnost dané populace. Z dalšího poradenství rady ICES vyplývá, že by se měl o 36 % snížit odlov, aby se jazyk mořský udržel v roce 2007 v bezpečných biologických limitech. Současné úrovně úmrtnosti populace jazyka mořského v Severním moři bezpečné biologické limity na rok 2007 překračují.Poradenství ICES týkající se dlouhodobého řízení naznačuje, že nízká úmrtnost při cíleném rybolovu (výrazně pod současnou úrovní), nízké riziko pro reprodukci a dlouhodobá vysoká výtěžnost jsou dosahovány současně. Obecně nejsou zmíněné dva cíle v rozporu. Nízká úmrtnost povede k vyšší výtěžnosti a ke sníženému riziku pro reprodukci, což je nižší než5-10% riziko, které je obecně vedoucími pracovníky považováno za přijatelné. Úmrtnost při cílovém rybolovu v rozmezí od 0,3 do 0,4 je považována za vhodnou. Řídicí metody pro pevně stanovené celkové přípustné odlovy by však případně mohly vést k nižší výtěžnosti a k vyšším rizikům.Prostředky použité pro zveřejnění odborného poradenstvíZveřejnění na internetu a na serveru Europa.-  Posouzení dopaduOdvětví lovu platýse velkého a jazyka mořského v Severním moři vykazuje roční odlovy přibližně 18 000 t jazyka a 72 000 t platýse, přičemž hodnota z prvního prodeje činí zhruba 300 milionů eur, z čehož přibližně 140 milionů eur tvoří podíl platýse velkého. Odvětví rybolovu je tvořeno přibližně 114 belgickými plavidly, 390 plavidly z Nizozemska, 11 plavidly lovícími vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla z Dánska, 290 takovýmito plavidly z Německa a 110 ze Spojeného království. Platýs velký je důležitý druh při odlovu prováděném 375 dánskými plavidly o délce kratší než 24 m a 95 plavidly lovícími vlečnou sítí. Pokud jde o odlov plavidel, která loví vlečnými sítěmi a plují pod dánskou vlajkou, představuje platýs velký více než polovinu. Při průměrném počtu členů posádky na pět plavidel to znamená, že přibližně 4 500 námořních pracovních míst je přímo závislých na populacích jazyka a platýse a příjmy dalších 2 400 pracovníků závisejí na platýsovi částečně. Na dodávkách jazyka mořského a platýse velkého ze stravovacího odvětví závisejí dodatečná pracovní místa na pevnině při zpracování, manipulaci, uvádění na trh a stravovacích službách, v současnosti však nelze určit jejich počet.Posouzení z ekonomického hlediska provedené Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství ukazuje, že v poslední době bylo dánské loďstvo lovící platýse ve ztrátě mezi 5 až 23 %. Belgická plavidla lovící vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla byla ve ztrátě v letech 2002 a 2003. Velká nizozemská plavidla (nad 24 m) lovící vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla byla ve ztrátě v letech 2002 a 2003. Malá plavidla lovící vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla se v letech 2001 a 2004 pohybovala v ziskovém rozpětí 2,9 % až 3,3 %.Další rybolov na současných úrovních představuje značné riziko pro udržitelnost populace platýse velkého, a následně pro polovinu hodnoty tohoto rybolovu. Ztráta platýse velkého při vykládkách by proto měla vážný dopad na životaschopnost celého odvětví. Některá odvětví, zejména odvětví dánské, jsou více závislá na platýsovi než na jazykovi. Další rybolov na současných úrovních vede ke zbytečným výdajům při lovu jazyka, neboť stejných výtěžků lze dosáhnout při nižší intenzitě rybolovu. Vyššího hospodářského zisku z rybolovu lze docílit, sníží-li se rybářský tlak, a proto je snížení úmrtnosti ryb přínosné jak z ekonomického hlediska, tak z hlediska zachování zdrojů. Vzhledem k tomu, že loďstva lovící platýse velkého a jazyka mořského jsou buď ztrátová, nebo se pohybují ve velmi nízkém ziskovém rozpětí, je naléhavě nutné zavést opatření pro obnovení ziskovosti, a to bez ohledu na přínos pro zachování.3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatřeníNávrh plánu řízení, kterým se zjistí udržitelné využívání populací platýse velkého a jazyka mořského v Severním moři.-  Právní základPrávním základem tohoto návrhu je článek 6 nařízení (ES) č. 2371/2002, kterým se stanoví plán řízení, jenž se vztahuje na využívání různých populací, a to s cílem zajistit řízení populací v rámci bezpečných biologických limitů. Širší cíle společné rybářské politiky jsou vymezeny v článku 2 společné rybářské politiky a zahrnují zajištění využívání živých vodních zdrojů, kterým budou zaručeny udržitelné ekonomické, environmentální a sociální podmínky.-  Zásada subsidiarityTento návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto nepoužije.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů.Navrhované opatření je jednoduché v míře nezbytné pro zajištění účinného opatření a pro soudržnost s nařízením (ES) č. 2371/2002.Návrh nemá přímý finanční dopad na rozpočet Společenství; návrh vhodným způsobem využívá stávající nástroje, aby bylo dosaženo požadovaných cílů v oblasti zachování zdrojů.-  Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení.Jiné nástroje by nebyly vhodné z těchto důvodů:Nařízení je právní nástroj, který je slučitelný s požadavky plánu řízení podle článku 6 nařízení (ES) č. 2371/2002.4) ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.5) DODATEčNÉ INFORMACE-  Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnostiNávrh obsahuje ustanovení o skončení platnosti.2006/0002 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se stanoví plán řízení pro lov populací platýse velkého a jazyka mořského v Severním mořiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],vzhledem k těmto důvodům:1.  Z nedávného vědeckého poradenství Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) vyplývá, že úrovně úmrtnosti populace platýse velkého v Severním moři byly v následkem rybolovu vyšší, než úrovně stanovené radou ICES jako splňující požadavky přístupu k řízení rybolovu založeného na předběžné opatrnosti, a že populaci hrozí, že bude lovena neudržitelným způsobem.2.  Poradenství výboru složeného z odborníků zkoumajících víceleté strategie řízení naznačuje, že nejvyšší výtěžnosti jazyka mořského lze dosáhnout při míře úmrtnosti 0,2[3].3.  Článek 6 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[4] stanoví plán řízení, jenž se vztahuje na rybolov různých populací.4.  Velká část úlovků platýse velkého v Severním moři je lovena společně s jazykem mořským. Řízení platýse velkého nelze řešit nezávisle na řízení lovu jazyka mořského.5.  Je třeba přijmout opatření na zavedení víceletého plánu řízení populací platýse velkého a jazyka mořského v Severním moři v souladu s článkem 6 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002.6.  Cílem plánu řízení by mělo být zajištění využívání platýse velkého a jazyka mořského v Severním moři, kterým budou zaručeny udržitelné ekonomické, environmentální a sociální podmínky.7.  Nařízení (ES) č. 2371/2002 mimo jiné vyžaduje, aby Společenství pro dosažení cílů společné rybářské politiky uplatňovalo zásadu předběžné opatrnosti při přijímání opatření na ochranu a zachování populací, na zajištění jejich udržitelného využívání a na minimalizaci dopadu rybolovu na mořské ekosystémy. Společenství se zaměřuje na postupné provádění přístupu k řízení rybolovu, zohledňujícího ekosystém, a který přispívá k účinným rybolovným činnostem v rámci ekonomicky životaschopného a konkurenceschopného odvětví rybolovu. Toto nařízení by mělo zajistit uspokojivou životní úroveň lidí, kteří jsou na lovu platýse velkého a jazyka mořského v Severním moři závislí, a zohlednit zájmy spotřebitelů.8.  Kontroly míry úmrtnosti ryb může být dosaženo zavedením vhodné metody určení celkových přípustných odlovů (TAC) uvedených populací a zavedením systému zahrnujícího omezení počtu dnů povolených na moři, který rybolov těchto populací omezí na úroveň, kdy nebude hrozit překročení celkových přípustných odlovů a plánovaných úrovní úmrtnosti ryb.9.  K zajištění toho, aby opatření stanovená tímto nařízením byla dodržována, je nutno zavést kontrolní opatření doplňující k opatřením stanoveným v nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku[5] a nařízení Komise (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983[6] a nebo se od nich odchylující.10.  Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství je toho názoru, že v rámci zásady předběžné opatrnosti by biomasa populace platýse velkého v Severním moři měla činit 230 000 tun; že míra úmrtnosti ryb nezbytná pro dosažení nejvyšší výtěžnosti z populace platýse velkého v Severním moři je dlouhodobě 0,3 a že v rámci zásady předběžné opatrnosti by biomasa populace jazyka mořského v Severním moři měla činit 35 000 tun,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:KAPITOLA I Předmět a cílČlánek 1Předmět1. Toto nařízení stanoví plán řízení pro lov populací platýse velkého a jazyka mořského v Severním moři (dále jen „plán řízení“).2. Pro účely tohoto nařízení se „Severním mořem“ rozumí oblast moře vymezená Mezinárodní radou pro průzkum moří jako podoblast IV.Článek 2Cíl plánu řízení1. Plán řízení zajistí udržitelné využívání populací platýse velkého a jazyka mořského v Severním moři.2. Cíle uvedeného v odstavci 1 bude dosaženo při zachování úmrtnosti platýse velkého v Severním moři na úrovni nejméně 0,3.3. Cíle uvedeného v odstavci 1 bude dosaženo při zachování úmrtnosti jazyka mořského v Severním moři na úrovni nejméně 0,2.KAPITOLA IICelkové přípustné odlovyČlánek 3Stanovení celkových přípustných odlovů (TAC)1. Každý rok rozhodne Rada kvalifikovanou většinou a na základě návrhu Komise o stanovení celkových přípustných odlovů (TAC) pro následující rok pro populace platýse velkého a jazyka mořského v Severním moři.2. Celkový přípustný odlov pro platýse velkého se stanoví v souladu s článkem 4.3. Celkový přípustný odlov pro jazyka mořského se stanoví v souladu s článkem 5.Článek 4Postup stanovení celkového přípustného odlovu pro platýse velkého1. Rada stanoví celkový přípustný odlov pro platýse velkého na úrovni, která je podle vědeckého hodnocení provedeného Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (výbor VTHVR) vyšší než:a) celkový přípustný odlov, jehož uplatnění by vedlo k 10% snížení míry úmrtnosti ryb v roce jeho uplatnění ve srovnání s mírou úmrtnosti ryb odhadovanou za předcházející rok;b) celkový přípustný odlov, jehož uplatnění by vedlo v roce uplatnění k míře úmrtnosti ryb 0,3 ve věku od 2 do 4 let.2. Pokud používání odstavce 1 způsobí, že celkový přípustný odlov překročí celkový přípustný odlov z předcházejícího roku o více než 15 %, Rada stanoví celkový přípustný odlov, který je o 15 % vyšší než celkový přípustný odlov pro daný rok.3. Pokud používání odstavce 1 způsobí, že celkový přípustný odlov je o více než 15 % nižší než celkový přípustný odlov z předcházejícího roku, Rada stanoví celkový přípustný odlov, který je o 15 % nižší než celkový přípustný odlov pro daný rok.Článek 5Postup stanovení celkového přípustného odlovu pro jazyka mořského1. Rada stanoví celkový přípustný odlov pro jazyka mořského na úrovni, která je podle vědeckého hodnocení provedeného výborem VTHVR vyšší než:a) celkový přípustný odlov, jehož uplatnění by vedlo ke stejné poměrné změně v míře úmrtnosti jazyka mořského, k jaké došlo v důsledku použití čl. 4 odst. 1 u platýse velkého;b) celkový přípustný odlov, jehož uplatnění by vedlo v roce uplatnění k míře úmrtnosti ryb 0,2;c) celkový přípustný odlov, jehož uplatnění by vedlo k 10% snížení míry úmrtnosti ryb v roce jeho uplatnění ve srovnání s mírou úmrtnosti ryb odhadovanou za předcházející rok.2. Pokud používání odstavce 1 způsobí, že celkový přípustný odlov překročí celkový přípustný odlov z předcházejícího roku o více než 15 %, Rada stanoví celkový přípustný odlov, který je o 15 % vyšší než celkový přípustný odlov pro daný rok.3. Pokud používání odstavce 1 způsobí, že celkový přípustný odlov je o 15 % nižší než celkový přípustný odlov z předcházejícího roku, Rada stanoví celkový přípustný odlov, který je o 15 % nižší než celkový přípustný odlov pro daný rok.KAPITOLA IIIOmezení intenzity rybolovuČlánek 61. Celkové přípustné odlovy uvedené v kapitole II jsou doplněny systémem omezení intenzity rybolovu na základě zeměpisných oblastí a typů lovných zařízení a souvisejícími podmínkami pro využívání těchto rybolovných práv uvedeným v příloze IVa nařízení Rady (ES) č. 27/2005 [7].2. Každý rok rozhodne Rada kvalifikovanou většinou a na základě návrhu Komise o stanovení maximálního počtu dní strávených na moři pro plavidla Společenství lovící vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla o velikosti ok 80 mm nebo vyšší, na který se bude vztahovat omezení intenzity rybolovu uvedené v odstavci 1.3. Každoroční úpravy maximálního počtu dnů uvedeného v odstavci 2 tohoto článku budou ve stejném poměru jako každoroční úpravy míry úmrtnosti ryb stanovené v souladu s čl. 5 odst. 1.4. Pokud je to nezbytné pro obnovu či řízení živých vodních zdrojů jiných než platýs velký či jazyk mořský, rozhodne Rada kvalifikovanou většinou a na základě návrhu Komise o nižším počtu dní na moři, než je počet stanovený podle odstavce 3.KAPITOLA IVKontrola, inspekce a sledováníČlánek 7Zprávy o intenzitěČlánky 19b až 19e a článek 19j nařízení (EHS) č. 2847/93 se použijí na plavidla Společenství, na která se vztahuje článek 6 tohoto nařízení.Článek 8Mez tolerance1. Odchylně od čl. 5 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2807/83 je povolená mez tolerance při odhadu množství živé váhy v kilogramech uchovávané na palubě plavidel, která se pohybovala v Severním moři, 8 % množství uvedeného v lodním deníku. Pokud není přepočítací koeficient stanoven v právních předpisech Společenství, použije se koeficient přijatý členským státem, pod jehož vlajkou plavidlo pluje.2. Odstavec 1 se na druhy vodních organismů nepoužije, pokud je množství daného druhu uchovávané na palubě nižší než 50 kg.Článek 9Vážení vykládekPříslušné orgány členského státu u každé vykládky z rybářského plavidla Společenství, které se pohybovalo v Severním moři, zajistí, že:a) veškerá množství platýse velkého a jazyka mořského z plavidel, která mají na palubě více než 500 kg platýse velkého a 300 kg jazyka mořského, jsou zvážena;b) vážení platýse velkého a jazyka mořského se uskuteční v přítomnosti kontrolorů, a to před dopravou z místa vykládky a před prvním prodejem;c) vážení se provede pomocí vah, pro které příslušné orgány členského státu vydaly osvědčení potvrzující, že jsou přesné a mají přijatelnou mez tolerance.Článek 10Předběžné oznámení1. Velitel rybářského plavidla Společenství, které se pohybovalo v Severním moři a které má na palubě více než 500 kg platýse velkého a více než 300 kg jazyka mořského, informuje alespoň čtyři hodiny před vplutím do přístavu či do místa vykládky ve členském státě příslušné orgány tohoto členského státu o:a) názvu přístavu nebo místa vykládky;b) přibližné době připlutí do tohoto přístavu nebo místa vykládky;c) o množství všech druhů ryb na palubě v kilogramech živé hmotnosti převyšujících 50 kg.2. Oznámení uvedené v odstavci 1 může rovněž učinit zástupce velitele rybářského plavidla Společenství.3. Velitel rybářského plavidla, jež se pohybovalo v Severním moři, který chce na jiné plavidlo přeložit jakákoli množství platýse velkého či jazyka mořského uchovávaných na palubě nebo je vyložit v přístavu či místě vykládky ve třetí zemi, oznámí příslušným orgánům členského státu vlajky alespoň 24 hodin před překládkou či vykládkou ve třetí zemi informace uvedené v odstavci 1.Článek 11Oddělené uložení platýse velkého a jazyka mořského1. Pokud jsou na palubě rybářského plavidla Společenství, které se pohybovalo v Severním moři, uložena množství platýse velkého či jazyka mořského vyšší než 50 kg, je zakázáno uchovávat na palubě v nádobách jakékoli množství platýse velkého či jazyka mořského smíšené s dalšími druhy mořských organismů.2. Nádoby s platýsem velkým či jazykem mořským se uloží odděleně od ostatních nádob.3. Velitelé rybářských plavidel Společenství, která se pohybovala v Severním moři, poskytnou inspektorům členských států takovou součinnost, která jim umožní křížovou kontrolu množství uvedených v lodním deníku a úlovků platýse velkého a jazyka mořského uchovávaných na palubě.Článek 12Přeprava platýse velkého a jazyka mořskéhoOdchylně od článku 13 nařízení (EHS) č. 2847/93 jsou veškerá množství jakékoli směsi jazyka velkého a platýse mořského převyšující 100 kg, která jsou převážena na jiné místo, než bylo místo vykládky nebo dovozu, doprovázena kopií jednoho z prohlášení stanovených v čl. 8 odst. 1 uvedeného nařízení týkajícího se množství přepravovaného jazyka mořského a platýse velkého. Výjimka stanovená v čl. 13 odst. 4 písm. b) nařízení (EHS) č. 2847/93 se nepoužije.Článek 13Zvláštní monitorovací programOdchylně od čl. 34c odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93 mohou zvláštní monitorovací programy pro populace platýse velkého a jazyka mořského v Severním moři trvat více než dva roky od data jejich vstupu v platnost.KAPITOLA VDalší postupČlánek 14Hodnocení opatření pro řízení1. Ve druhém roce používání tohoto nařízení a poté každý následující rok Komise na základě poradenství výboru VTHVR vyhodnotí dopad opatření pro řízení na populace platýse velkého a jazyka mořského v Severním moři a na lov uvedených populací.2. Ve třetím roce používání tohoto nařízení a poté každý následující třetí rok, kdy je toto nařízení používáno, si Komise vyžádá poradenství výboru VTHVR ohledně pokroku při dosahování cílů plánu řízení. Komise případně navrhne vhodná opatření a Rada rozhodne kvalifikovanou většinou o náhradních opatřeních pro dosažení cíle uvedeného v článku 2.Článek 15Zvláštní okolnostiPokud výbor VTHVR shledá, že jedna nebo obě populace matečného platýse velkého nebo jazyka mořského trpí sníženou reprodukční schopností, Rada rozhodne kvalifikovanou většinou a na základě návrhu Komise o celkovém přípustném odlovu pro platýse velkého, který je nižší než celkový přípustný odlov stanovený v článku 4, o celkovém přípustném odlovu pro jazyka mořského, který je nižší než celkový přípustný odlov stanovený v článku 5, a o počtu dní na moři, který je nižší než počet stanovený v článku 6.KAPITOLA VIZávěrečná ustanoveníČlánek 16Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. C […], […], s. […].[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] SEK(2004) 1209, 1.10.2004.[4] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.[5] Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 768/2005 (Úř. věst L 128, 21.5.2005, s. 1).[6] Úř. věst. L 276, 10.10.1983, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1804/2005 (Úř. věst. L 290, 4.11.2005, s. 10).[7] Úř. věst. L 12, 14.1.2005, s. 1.


title: Návrh rozhodnutí Rady, kterým se Lotyšsku poskytuje střednědobá finanční pomoc

text:
Důležité právní upozornění

|

52009PC0004(02)

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 8.1.2009KOM(2009) 4 v konečném zněníDoporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se Lotyšsku poskytuje vzájemná pomoc,anávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Lotyšsku poskytuje střednědobá finanční pomocDoporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se Lotyšsku poskytuje vzájemná pomoc,anávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Lotyšsku poskytuje střednědobá finanční pomocDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. ÚVODV posledních letech vznikla v lotyšském hospodářství značná nerovnováha pramenící z rychlého růstu, který byl přes varování Komise a Rady, zejména ve stanoviscích k jednotlivým konvergenčním programům Lotyšska, podněcován příznivými úvěrovými podmínkami a příliš expanzivním zaměřením fiskální politiky. Tento stav dále prohloubila celosvětová krize finančních trhů a obecné zhoršení tržních nálad ve vztahu k novým trhům, a přístup k úvěrům je tak stále obtížnější a dražší. Lotyšské kapitálové a finanční trhy jsou od října pod tlakem v důsledku obav o udržitelnost hospodářské a finanční situace v zemi. Znepokojení vyvolal především stav bankovního sektoru, zejména otázka životaschopnosti největší banky v lotyšském vlastnictví (Parex), vysokou měrou závislé na vnějším financování, která následně přešla do vlastnictví státu a pod jeho dohled. Celkově tedy lze říci, že Lotyšsko zasáhla náhlá a hluboká krize bankovního sektoru a vnějšího financování.S ohledem na tento vývoj se orgány Lotyšska obrátily na EU a MMF se žádostí o finanční pomoc. Komise a předsednictví Rady dne 22. listopadu oznámily, že EU je připravena se spolu s MMF účastnit na koordinovaném finančním balíčku na podporu udržitelnosti lotyšské platební bilance. Bylo nicméně zdůrazněno, že balíček finanční pomoci bude poskytnut, pouze pokud orgány Lotyšska přijmou jasný závazek k realizaci důsledného a důvěryhodného programu úpravy hospodářství. Na základě jednání s Komisí a MMF přijal lotyšský parlament dne 12. prosince návrh „Programu hospodářské stabilizace a znovunastolení růstu“ (dále jen „program“), který vypracovaly orgány Lotyšska. Hlavním cílem programu je uchovat domácí a mezinárodní důvěru ve finanční systém, přímo i nepřímo přispět k tomu, že se prostřednictvím snížení nákladů na mzdy ve veřejném sektoru jakožto klíčového prvku zdrženlivější fiskální politiky podaří zastavit a zvrátit zhoršující se trend v konkurenceschopnosti nákladů a inflaci, a zesílit růstový potenciál hospodářství celou řadou strukturálních reforem.2. POSLEDNÍ MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJPo období trvalého růstu od konce devadesátých let, založeném především na domácí poptávce, se v období 2005–2007 reálný HDP Lotyšska zvýšil na dvoucifernou hodnotu. Růst byl zejména důsledkem značného nárůstu úvěrů, který zvýšil soukromou spotřebu a investice do nemovitostí, nicméně v polovině roku 2007 byl tento vývoj přerušen, protože nadhodnocenost nemovitostí již nebylo možné udržet. Během těchto let se struktura hospodářství přesunula z odvětví produktů určených k uvedení na trh k odvětvím produktů, které k uvedení na trh určeny nejsou, což oslabilo vnější udržitelnost hospodářství, které se v důsledku přehřátí dostalo pod tlak.Během prvních tří čtvrtletí roku 2008 růst HDP prudce poklesl a tento trend bude zřejmě pokračovat, protože se omezila soukromá spotřeba a soukromé investice. Na soukromou spotřebu působí vysoká inflace, pokles cen nemovitostí, zvýšené platby za obsluhu dluhu, nízká dostupnost úvěrů a horší perspektivy, pokud jde o zaměstnanost a příjmy. S koncem konjunktury na trhu nemovitostí nastává pokles fixních investic ve stavebnictví a investice do zařízení klesají, neboť se očekává slabá domácí i zahraniční poptávka. Podniky mají výrazné problémy s náklady, protože rostou náklady na práci, ale dostupnost finančních prostředků se omezuje. Dopad poklesu ostatní investic se poněkud zmírní díky projektům financovaným EU a díky obecně veřejným projektům. HDP však zřejmě bude po značnou dobu klesat vzhledem k tomu, že velmi slabou domácí poptávku nebude možné vyvážit pouhým zvýšením čistého vývozu.Podmínky na trhu práce se začínají uvolňovat teprve nyní, významná však bude reakce trhu na pokles domácí poptávky. Nezaměstnanost již ze 6,3 % v druhém čtvrtletí roku 2008 vzrostla na 7,2 % ve třetím čtvrtletí a nominální růst mezd, který dosahoval vysokých hodnot, se zmírňuje. Lotyšský trh práce se pokládá za velmi flexibilní, což by mělo omezit náklady na produkci a zaměstnávání, které s sebou ponese přizpůsobení mezd produktivitě.Inflace vyjádřená indexem HISC dosáhla svého maxima v květnu 2008 (17,7 %), v listopadu klesla na 11,8 %. Jádrová inflace[1] (v listopadu 11,0 %) a inflace cen služeb se soustavně snižují s tím, jak polevuje tlak poptávky. Vzhledem k tomu, že zřejmě dojde k propadu domácí poptávky, že se sníží mzdy ve veřejném sektoru (viz oddíl 6), což povede i k nižším mzdám v soukromém sektoru, a že klesají i celosvětové ceny komodit, inflace velmi pravděpodobně dále silně poklesne.Vinou neudržitelného růstu vnějších závazků nastala značná vnější nerovnováha, nicméně v roce 2008 se v důsledku nižšího domácího využití finančních prostředků podstatně zmenšily vnější výpůjčky. Platební bilanci a stavu vnějších investic se věnuje oddíl 5 níže.3. VEřEJNÉ FINANCEVýznam veřejných financí je v Lotyšsku vyšší, protože v rámci režimu kvazifixního směnného kurzu[2] lze uskutečňovat jen omezenou měnovou politiku. Lotyšsko nicméně během konjunktury domácí poptávky v letech 2005–2007 uskutečňovalo procyklickou fiskální politiku, a to i přes zlepšení v celkovém plnění rozpočtu a navzdory opakovanému varování ve stanoviscích Rady k jednotlivým aktualizacím konvergenčního programu Lotyšska. Neočekávané příjmy byly většinou utraceny během roku prostřednictvím dodatkových rozpočtů a na nepříznivější období se nevytvářely žádné rezervy. Mzdový růst ve veřejném sektoru hnal nahoru mzdy v soukromém sektoru, protože srovnatelné mzdy byly ve veřejném sektoru vyšší. V Lotyšsku pracuje více než 30 % zaměstnanců ve veřejném sektoru a odpovídajícím způsobem je rozvinut i sektor služeb, který vytváří asi 75 % HPH, a tak má nastavení mezd ve veřejném sektoru výrazný vliv na mzdy v soukromém sektoru.Během prvních desíti měsíců roku 2008 se výrazně snížily příjmy z DPH (o 3 % meziročně), což souviselo s propadem soukromé spotřeby. Příjmy z ostatních hlavních kategorií daní, ovlivňované vysokou inflací, dosahovaly poměrně dobré úrovně, nicméně i tyto příznivé účinky začaly ustupovat. Podle odhadů lotyšského ministerstva financí může schodek konsolidovaného státního rozpočtu za rok 2008, zahrnující rozpočet ústřední vlády a fondů sociálního zabezpečení, dosáhnout přibližně 2,5 až 2,75 % HDP[3]. S ohledem na to, že za současných podmínek může mít místní samospráva malý schodek (navzdory omezením, jež měla za cíl vyrovnaný rozpočet nebo přebytek v tomto pododvětví), bude celkový schodek veřejných financí pravděpodobně blízko 3 % HDP.Rozpočet na rok 2009 je ve znění, které parlament schválil 14. listopadu, sestaven s konsolidovaným schodkem ústřední vlády ve výši 1,5 % HDP, vychází však z nereálného, pouze 1% snížení produkce. Počítá s podstatným snížením přímých daní a se zvýšením výdajů. Už ve zmíněné době bylo jasné, že produkce poklesne daleko více a že bez kompenzačních opatření hrozí výrazně vysoký schodek. Při započtení velmi malého schodku místní samosprávy předpokládají lotyšské orgány, že celkový schodek veřejných financí dosáhne 1,8 % HDP a primární schodek 1,1 % HDP. S ohledem na údaje o výběru daní v posledních měsících roku 2008 a zhoršující se hospodářské perspektivy roku 2009 je odhad salda veřejných financí podstatně horší než podzimní prognóza útvarů Komise uvádějící schodek 5,6 % HDP. Zadluženost veřejných financí na konci roku 2007 ve výši 9,5 % byla přitom jedna z nejnižších v EU.4. FINANčNÍ TRHYLotyšskému finančnímu systému téměř zcela dominuje bankovní sektor, který se za posledních deset let velmi rychle rozvinul. Lze jej rozdělit do dvou částí. Na jedné straně stojí banky v zahraničním vlastnictví, které jsou především financovány přímo prostřednictvím úvěrů od mateřských společností a které na trhu zaujímají 70 %. Na druhé straně jsou banky v domácím vlastnictví, financované především prostřednictvím zahraničních syndikovaných úvěrů a vkladů nerezidentů. Obzvláště důležitým rysem je právě význam vkladů nerezidentů, protože na začátku listopadu 2008 tvořily 43,5 % všech vkladů s výjimkou vkladů od měnových a finančních institucí. Lotyšský finanční systém tedy hlavně spočívá na vnějším financování, ať už pochází z mateřských společností, vkladů nerezidentů nebo ze zahraničních syndikovaných úvěrů. Z toho vyplývá velmi vysoká a stále rostoucí úroveň zahraničních závazků, oproti níž stojí půjčky rezidentům, převážně v zahraniční měně (téměř 90 % všech půjček). Domácí úvěr vzrostl s 10 % HDP v roce 1997 na 90 % v roce 2007. Zdá se proto, že dvěma hlavními riziky, které ovlivňují lotyšský bankovní systém, jsou riziko likvidity a úvěrové riziko.Riziko likvidity se již naplnilo v podobě trvalých tlaků na likviditu, které vznikly v říjnu 2008. Vzhledem k očekávaným obtížím se splácením oznámily dva zahraniční syndikáty, že budou pravděpodobně požadovat předčasné splacení úvěrů poskytnutých Parex Bank v celkové výši 0,8 miliardy EUR v únoru a červnu 2009. To vedlo k částečnému znárodnění banky 10. listopadu 2008. Byly poskytnuty veřejné záruky na úvěry, které však byly považovány za nedostatečné, a proto byla banka Parex na začátku prosince úplně znárodněna a byl zaveden limit pro výběr vkladu (50 000 EUR za měsíc pro fyzické osoby). I přes tato opatření dosáhly výběru vkladů Parexu a domácích bank s podobným obchodním modelem velmi významných hodnot a jen malá část těchto výběrů byla znovu vložena do jiných bank v Lotyšsku. Systémový tlak na likviditu vedl lotyšskou centrální banku k tomu, aby 13. listopadu oznámila další snížení podílu povinných rezerv ze 7 % na 5 % v případě krátkodobých závazků a z 5 % na 3 % v případě závazků se splatností nad 2 roky, čímž likviditu uvolnila (realizace těchto rozhodnutí proběhla ve dvou 1% krocích 24. listopadu a 24. prosince). V čerpání rezerv se však pokračovalo a od začátku října do konce roku 2008 se stav čistých mezinárodních investic lotyšské centrální banky ztenčil o 0,9 miliardy EUR. V témže období se zvýšily vklady rezidentů a nerezidentů do bank v zahraničním vlastnictví, a zásadní bylo, že byla podle všeho zajištěna podpora likvidity ze strany mateřských společností.Úvěrové riziko se ještě příliš neprojevilo, v nadcházejících měsících však zřejmě vzroste. Zatímco včas nesplacené úvěry již rostou, nesplácené úvěry tvoří dosud méně než 1 % veškerých úvěru, z části v důsledku probíhající restrukturalizace problémových úvěrů. Nicméně negativní dopad očekávané dlouhé recese na příjmy rezidentů, a tudíž na jejich schopnost splácet dluhy, se nepochybně zvýší. Ukazatele kapitálové přiměřenosti poklesnou, a mohou se přiblížit povinnému minimu a v takovém případě budou zřejmě potřeba kapitálové vklady.Současný a budoucí stav bankovního sektoru závisí nejen na objektivních faktorech, ale i na tom, jak důvěryhodný bude a jak bude vnímána jeho spolehlivost. V současné době je klíčové zajistit důvěru, aby se stabilizovaly vklady a uvolnily tlaky na likviditu. Vzhledem k omezeným veřejným finančním prostředkům by znovunastolení důvěry ve finančním sektoru bylo důvěryhodné, pouze pokud by s ním byla spojena silná mezinárodní finanční pomoc.5. PLATEBNÍ BILANCE A POTřEBA EXTERNÍHO FINANCOVÁNÍHospodářskou konjunkturu Lotyšska do roku 2007 charakterizovala velká vnější nerovnováha a neudržitelný nárůst vnějších závazků. Hrubý vnější dluh přesáhl na konci roku 2007 135 % HDP (čistý vnější dluh 52 % HDP). Stav čistých mezinárodních investic na konci roku 2007 klesl a čisté závazky dosáhly 79 % HDP a na konci druhého čtvrtletí byla jejich výše odhadována na 82 % HDP.V roce 2008 objem zahraničních půjček podstatně klesl v důsledku nižšího domácího využití finančních prostředků. Podle předběžných odhadů lotyšské centrální banky se deficit běžného účtu ve třetím čtvrtletí roku 2008 snížil na 12,5 % HDP (z maxima ve čtvrtém čtvrtletí roku 2006, které činilo více než 27 % HDP). V roce 2009 by měl schodek bilance obchodu se zbožím zůstat přibližně na 10 % HDP (jako v posledních měsících roku 2008), avšak vzhledem k pozitivní bilanci v oblasti služeb a lepšícímu se stavu příjmového účtu by byl deficit běžného účtu nižší. Aby se zajistilo, že se základ růstu HDP přesune od snižující se domácí poptávky na rostoucí vývoz, je potřeba, aby mzdy více odpovídaly produktivitě a aby se pokročilo v strukturálních reformách, které v rámci hospodářství posilují oblast poptávky.Korigovat neudržitelnou úroveň deficitu běžného účtu z posledních let sice představuje klíčový prvek pro obnovu vyrovnaného stavu platební bilance, samo o sobě to však nebude stačit k dosažení vnější udržitelnosti vzhledem ke značnému, především krátkodobému dluhu Lotyšska. Vnější financování bude zřejmě ještě po určitou dobu pod značným tlakem v důsledku nižší dosažitelnosti zahraničních úvěrů, možných výběrů z vkladů nerezidentů i rezidentů, a horších perspektiv, pokud jde o zahraniční investice. Kdyby se dále čerpalo ze zahraničních měnových rezerv (od začátku října do začátku prosince 2008 nastal 25% pokles), byla by ohrožena účinnost zavěšení lotyšského směnného kurzu. Vzhledem k uvedeným skutečnostem je vnější finanční pomoc, opírající se o silný politický program, nutná k tomu, aby se rychle odstranila omezení likvidity a aby se zároveň podpořila řádná vnější úprava ve střednědobém horizontu.S ohledem na výše uvedené skutečnosti zastává Komise názor, že lotyšská platební bilance je vážně ohrožena. Komise proto doporučuje Radě, aby rozhodla o poskytnutí vzájemné pomoci.6. LOTYšSKÝ „PROGRAM HOSPODÁřSKÉ STABILIZACE A ZNOVUNASTOLENÍ RůSTU“: MAKROEKONOMICKÁ OPATřENÍ A PODPORA FINANčNÍHO SYSTÉMUVýsledkem probíhajících jednání mezi lotyšskými orgány a potenciálními přispěvateli do koordinovaného balíčku mezinárodní finanční pomoci je přijetí ambiciózního politického programu (byl předložen parlamentu, který jej schválil 12. prosince). Základem programu je zachování stávajícího zavěšení latsu, které bude i nadále klíčovým bodem politiky. Cílem programu je odstranit zranitelnost finančního sektoru, dosáhnout nápravy fiskálních nerovnováh a zvýšit konkurenceschopnost při současném udržení směnného kurzu v úzkém rozpětí. Program zahrnuje okamžitou a vytrvalou fiskální konsolidaci, komplexní strategii řešení problémů v bankovním sektoru, rozsáhlejší pravomoci regulačních orgánů pro řešení krizí, komplexní strukturální reformy, jakož i další důležitá opatření. Počítá s makroekonomickým scénářem, kdy se HDP sníží o 5 % v roce 2009 a v roce 2010 o další 3 %, a poté dojde v roce 2011 ke slabému 2% růstu. Cílem fiskální strategie je celkový deficit veřejných financí maximálně 3 % HDP do roku 2011, aby bylo v roce 2011 splněno maastrichtské kritérium rozpočtového schodku.Jednání o finanční pomoci s EU, MMF a dalšími stranami, které se týkalo především velkých rozpočtových schodků, ke kterým dojde v budoucnu, vedlo k tomu, že vláda přijala pozměněný návrh rozpočtu na rok 2009. Parlament návrh schválil 12. prosince spolu s nouzovým programem stabilizace hospodářství. Změna rozpočtu vycházející z revidovaného odhadu HDP, podle něhož má v roce 2009 dojít ke snížení o 5 %, zohledňuje nedávné zhoršení hospodářského výhledu a jejím cílem je, aby celkový schodek veřejných financí nepřekročil 5 % HDP[4], což představuje pouze malou strukturální úpravu ve srovnání s odhadem plnění za rok 2008 (nicméně mnohem větší úpravu oproti rozpočtu schválenému v listopadu). Navíc by do března 2009 měl být v souladu s prosincovým návrhem rozpočtu přijat plnohodnotný zákon o dodatkovém rozpočtu.Pokud jde o výdaje, konsolidace se soustřeďuje na rozsáhlé snížení mezd ve veřejném sektoru (snížit odměňování v průměru o 15 % v porovnání s původním návrhem rozpočtu z 14. listopadu 2008, které však jen částečně koriguje velká reálná zvýšení odměn, k nimž došlo v posledních letech) a další snižování stavů; navíc se plánuje významné snížení běžných nákladů mimo nákladů na zaměstnance. Snížení dotací (kromě sociální podpory) a výdajů na zboží a služby a omezení výdajů místních samospráv patří k ostatním významným plánovaným opatřením. Vnitrostátní spolufinancování projektů za finanční prostředky EU bude v souvislosti s tím pokračovat na plánované úrovni a napomůže tomu, aby se v hospodářství výrazněji uplatnila odvětví produktů určených k uvedení na trh. Na straně příjmů se počítá s 3% zvýšením standardní sazby DPH na 21 %, zvýšením snížené sazby DPH z 5 % na 10 %, přičemž bude možno tuto sazbu uplatnit na mnohem omezenější daňový základ (hlavně léky), s vyšší spotřební daní z pohonných hmot (dosáhne úrovně stanovené v acquis communautaire ) a částečným vyvážením v podobě 2% snížení daně z příjmů fyzických osob.Další fiskální konsolidace se plánuje na rok 2010 a střednědobý fiskální rámec se opírá o cíl, jímž je celkový schodek veřejných financí maximálně ve výši 3 % HDP, v souladu s maastrichtským fiskálním konvergenčním kritériem. Další omezení výdajů bude zavedeno v roce 2010 a zavedena bude rovněž daň z kapitálového příjmu (10 %); další konsolidace nastane toho roku následkem zvýšení daně z nemovitosti a majetku zrušením výjimek s cílem rozšířit daňový základ. Navíc budou v podobě nového fiskálního rámce a zákona o rozpočtové reformě přijata opatření s cílem posílit tvorbu a provádění rozpočtového procesu.Mimo výše uvedený balíček se jako předběžná podmínka veškeré vnější finanční pomoci hledá řešení pro Parex Bank, v jehož rámci již stávající akcionáři nebudou držiteli vlastnických podílů. Po prvním auditu již vláda převzala více než 85 % vlastního kapitálu banky. Došlo k výměně vedení. Nové vedení pracuje na plánu řešení problémů banky, který má na zřeteli minimalizaci ztrát státu. Bude usilovat o to, aby se v blízké budoucnosti vnější strany jasně zavázaly k obnově syndikovaného financování Parexu.Cílem dalších opatření je zaručit širší stabilitu bankovního sektoru ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Prvním krokem bude úsilí orgánů o obnovu důvěry v bankovní systém. Bankovní systém bude procházet cílenými prověrkami, aby se zajistilo, že jsou veškeré banky solventní a dostatečně kapitalizované. Životaschopné banky, které potřebují kapitálová navýšení, budou muset usilovat o soukromou restrukturalizaci za pomoci vnějších investorů či prostřednictvím fúzí nebo pomocí kapitálové podpory mateřských bank.Téměř všechen současný vnější dluh představuje dluh soukromého sektoru. Aby úrovně dluhu nebránily udržitelnému rozvoji v budoucnu, tvoří vedle opatření v oblasti dohledu, obezřetnostních opatření a opatření monetární politiky důležitou součást programu restrukturalizace dluhu. Příslušný právní základ pro splatnostní a měnovou restrukturalizaci stávajícího dluhu bude posílen. Prioritou rovněž bude snazší insolvenční řízení a urychlené provedení plánů obnovy.Program hospodářské politiky rovněž zahrnuje strukturální reformy podporované v souvislosti s lisabonskou strategií, jako je aktivní politika pracovního trhu a politika celoživotního vzdělávání, větší zapojení soukromého sektoru ve výzkumných, vývojových a inovačních činnostech, opatření na podporu vývozu a odstranění administrativních překážek podnikům.7. POMOC EU V RÁMCI SYSTÉMU PRO PLATEBNÍ BILANCE JAKOžTO SOUčÁST MEZINÁRODNÍHO ÚSILÍV souvislosti s vážnými problémy, které má v současné době Lotyšsko s platební bilancí, Komise pod podmínkou, že se orgány Lotyšska pevně zavážou k uskutečnění rozsáhlého programu úpravy hospodářství, a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 12. ledna 2009 doporučuje Radě poskytnout vzájemnou pomoc podle článku 119 Smlouvy.Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dále navrhuje, aby po přijetí výše uvedeného rozhodnutí Rady o poskytnutí vzájemné pomoci Lotyšsku na doporučení Komise, Rada v rámci systému pro pomoc členským státům (zavedeného nařízením Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002) rozhodla o poskytnutí střednědobé finanční pomoci Lotyšsku ve výši až 3,1 miliardy EUR na podporu udržitelnosti jeho platební bilance.Střednědobá finanční pomoc by přišla v okamžiku, kdy se Lotyšsko vážně potýká se ztrátou domácí i zahraniční důvěry v jeho finanční systém, kdy se zhoršuje jeho fiskální situace a kdy bude v nejbližší době čelit značným finančním tlakům. Celkově má pomoc usnadnit nutné vnější a vnitřní úpravy. Celková potřeba finančních prostředků v období do prvního čtvrtletí roku 2011 se odhaduje na 7,5 miliardy EUR. V této částce je zahrnut očekávaný vnější deficit (běžného a kapitálového) účtu, výběry vkladu, neúplná obnova splatných úvěrů, chyby a opomenutí v platební bilanci a mezinárodní rezerva na obezřetnostní úrovni.Pomoc by byla poskytnuta zároveň s pomocí MMF a další vícestrannou a dvojstrannou podporou. Byla by vyplacena v šesti splátkách a vázána podmínkami v oblasti hospodářské politiky. Navrhované rozhodnutí by bylo platné tři roky ode dne vstupu v platnost. Hospodářská politika, jejíž realizace je podmínkou vyplácení úvěru EU, bude stanovena v memorandu o porozumění, které bude s orgány Lotyšska uzavřeno; jejími základními prvky jsou:Rozsáhlá fiskální konsolidace do roku 2011. Podle původního rozpočtu ze 14. listopadu 2008 se na rok 2009 plánovala dalekosáhlá fiskální konsolidace, jejímž cílem byl schodek rozpočtu maximálně 5 % HDP, a další konsolidace v roce 2010. Podpůrná rozpočtová opatření zahrnují: především i) přijmout jasně vytyčený střednědobý fiskální program, jehož účelem je do roku 2011 snížit schodek veřejných financí na úroveň nižší než referenční hodnota 3 % HDP stanovená ve Smlouvě; ii) v rámci střednědobých rozpočtových stropů nominálně snížit průměrnou odměnu ve veřejném sektoru v roce 2009 přibližně o 15 %; zahrnuty by rovněž měly být místní samosprávy, vládní agentury a společnosti ve státním vlastnictví; iii) vyloučit prémie a podobné vyplácené částky; iv) snížit zaměstnanost během roku 2009 nejméně o 5 % ve veřejném sektoru a místní samosprávě; v) snížit dotace (kromě sociální podpory) a výdaje na zboží a služby; vi) provádět projekty financované EU na plánované úrovni.Finanční podmínky, jejichž cílem je zaručit širší stabilitu bankovního sektoru ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Prvním krokem bude úsilí orgánů o obnovu důvěry v bankovní systém. Bankovní systém bude procházet cílenými prověrkami, aby se zajistilo, že jsou veškeré banky solventní a dostatečně kapitalizované. Životaschopné banky, které potřebují kapitálová navýšení, budou muset usilovat o soukromou restrukturalizaci za pomoci vnějších investorů či prostřednictvím fúzí nebo pomocí kapitálové podpory mateřských bank. Důležitým krokem v tomto postupu bylo, že tři hlavní zahraniční mateřské bankovní skupiny 18. prosince 2008 samostatně oznámily svůj závazek setrvat v Lotyšsku a podpořit svou tamější činnost.Restrukturalizace dluhu v soukromém sektoru s cílem snížit jeho zranitelnost způsobenou vysokými dluhy (téměř všechen vnější dluh jde na vrub soukromého sektoru), doprovázená obezřetnostními opatřeními a opatřeními v oblasti dohledu a monetární politiky. Příslušný právní základ pro splatnostní a měnovou restrukturalizaci stávajícího dluhu by měl být posílen. Prioritou se rovněž musí stát snazší insolvenční řízení a urychlené provedení plánů obnovy. To zahrnuje změnu úpadkového práva, aby se usnadnila ujednání mezi životaschopnými podniky a jejich věřiteli, a zdokonalení rámce pro úpadek fyzických osob.Strukturální opatření v oblasti politiky příjmů, fiskální disciplíny a rozpočtového procesu a řízení. Zákon o rozpočtovém a finančním řízení bude pozměněn, aby byla posílena ustanovení o finanční odpovědnosti, transparentnosti a odpovědnosti, a začne platit střednědobý rozpočtový rámec. Bude vytvořen zvláštní výbor, který bude sledovat zmírnění růstu mezd a vydávat doporučení, aby bylo zajištěno, že vývoj mezd nepůjde na úkor konkurenceschopnosti.Strukturální reformy podporované mimo jiné v souvislosti s lisabonskou strategií , jako je aktivní politika pracovního trhu a politika celoživotního vzdělávání, větší zapojení činitelů soukromého sektoru ve výzkumných, vývojových a inovačních činnostech, opatření na podporu vývozu a odstranění administrativních překážek podnikům.Aby byla zaručena nezbytná flexibilita v souvislosti se současným trhem, navrhuje se umožnit využití swapů na úrokové sazby pro úvěrové operace, které financují tuto půjčku. Z důvodu ochrany rozpočtu EU by protistrany potenciálního swapu musely mít nejvyšší úvěrovou kvalitu.Doporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se Lotyšsku poskytuje vzájemná pomocRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 119 této smlouvy,s ohledem na doporučení Komise vydané po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,vzhledem k těmto důvodům:(1) S ohledem na velmi vysoké potřeby vnějšího financování jsou v současné době lotyšské kapitálové a finanční trhy pod tlakem, což je spojeno s obecným zhoršením tržních nálad a se zvyšujícími se obavami o dobrý stav lotyšského hospodářství vzhledem k velké nerovnováze plynoucí z hlubokého vnějšího deficitu a značného vnějšího dluhu, slábnoucích veřejných financí a vysokých hodnot inflace nákladů a cen. Bankovní sektor v Lotyšsku čelí vážným problémům, pokud jde o likviditu a důvěru. Výše zahraničních měnových rezerv poklesla v důsledku zásahu centrální banky, jehož cílem bylo zachovat zavěšení měny.(2) Hospodářskou politiku, kterou Lotyšsko uskutečňuje, Rada pravidelně zkoumá především v souvislosti s jeho konvergenčním programem a národním programem reforem, jakož i v souvislosti s konvergenčními zprávami.(3) Podle odhadů Lotyšsko potřebuje do prvního čtvrtletí roku 2011 vnější financování v celkové výši 7,5 miliard EUR.(4) Orgány Lotyšska požádaly o výraznou finanční pomoc EU a dalších mezinárodních finančních institucí a zemí na podporu udržitelnosti platební bilance.(5) Lotyšská platební bilance je vážně ohrožena, což odůvodňuje urychlené poskytnutí vzájemné pomoci ze strany Společenství, společně s MMF a jinými přispěvateli.(6) Balíček finanční pomoci by měl být poskytnut, pokud se orgány Lotyšska jasně zavážou k realizaci programu dalekosáhlých fiskálních reforem, reforem finančního systému a strukturálních reforem s cílem usnadnit vnější a vnitřní úpravy, stabilizovat hospodářství a obnovit důvěryhodnost hospodářské politiky. Ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem bude Komise pravidelně a podrobně zkoumat, zda jsou zcela plněny podmínky hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Jediný článekSpolečenství poskytne Lotyšsku vzájemnou pomoc.Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dne .Za Radupředseda/předsedkyněNávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Lotyšsku poskytuje střednědobá finanční pomocRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států[5], a zejména na čl. 3 odst. 2,s ohledem na návrh Komise vydaný po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,vzhledem k těmto důvodům:(1) Dne [….] Rada rozhodla o poskytnutí vzájemné pomoci Lotyšsku.(2) S ohledem na velmi vysoké potřeby vnějšího financování jsou v současné době lotyšské kapitálové a finanční trhy pod tlakem, což je spojeno s obecným zhoršením tržních nálad a se zvyšujícími se obavami o dobrý stav lotyšského hospodářství vzhledem k velké nerovnováze, pokud jde o hluboký vnější deficit, slábnoucí veřejné finance a vysoké hodnoty inflace nákladů a cen. Bankovní sektor v Lotyšsku čelí vážným problémům, pokud jde o likviditu a důvěru. Výše zahraničních měnových rezerv poklesla v důsledku zásahu centrální banky, jehož cílem bylo zachovat zavěšení měny.(3) Podle odhadů Lotyšsko potřebuje do prvního čtvrtletí roku 2011 vnější financování v celkové výši 7,5 miliardy EUR.(4) Je vhodné Lotyšsku poskytnout podporu Společenství ve výši až 3,1 miliardy EUR v rámci systému střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států zavedeném nařízením (ES) č. 332/2002. Pomoc Společenství by měla být poskytnuta ve spojení s úvěrem od Mezinárodního měnového fondu ve výši 1,5 miliardy SDR (1 200 % kvóty Lotyšska v MMF, přibližně 1,7 miliardy EUR) v rámci dohody o pohotovostním úvěru MMF, jež byla schválena dne 23. prosince 2008. Severské země (Švédsko, Dánsko, Finsko a Norsko) mají přispět celkovou částkou 1,8 miliardy EUR, Světová banka 0,4 miliardy EUR, Evropská banka pro obnovu a rozvoj, Česká republika, Polsko a Estonsko celkem 0,5 miliardy EUR, což v součtu činí 7,5 miliardy EUR během období do prvního čtvrtletí roku 2011.(5) Pomoc Společenství by měla řídit Komise. Konkrétní podmínky hospodářské politiky dojednané s orgány Lotyšska v návaznosti na konzultaci s Hospodářským a finančním výborem by měly stanoveny v memorandu o porozumění. Měly by mimo jiné zahrnovat opatření k odstranění okamžitých tlaků, obnově dlouhodobé stability posílením bankovního sektoru, nápravě fiskální nerovnováhy a přijetí vnitrostátních politik, které zvýší konkurenceschopnost. Opatření by měla zahrnovat okamžitou a trvalou fiskální konsolidaci, komplexní strategii řešení problémů v bankovním sektoru, rozsáhlejší pravomoci regulačních orgánů pro řešení krizí, komplexní strukturální reformy, jakož i další důležitá opatření. Podrobné finanční podmínky by měla Komise stanovit v dohodě o úvěru.(6) Pomoc by měla být poskytnuta s ohledem na zastavení okamžitých tlaků na likviditu a podmíněna politikami k obnově dlouhodobé stability posílením bankovního sektoru, nápravě fiskální nerovnováhy a přijetí vnitrostátních politik pro zvýšení konkurenceschopnosti při současném udržení směnného kurzu v úzkém rozpětí na jeho stávajícím středním kurzu,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 11. Společenství poskytne Lotyšsku střednědobý úvěr ve výši maximálně 3,1 miliardy EUR a s průměrnou splatností maximálně pět let.2. Finanční pomoc Společenství je k dispozici po dobu tří let, a to od prvního dne po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.Článek 21. Pomoc řídí Komise v souladu se závazky Lotyšska a doporučeními Rady. Tyto podmínky jsou stanoveny v memorandu o porozumění. Podrobné finanční podmínky stanoví Komise v dohodě o úvěru.2. Ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem Komise v pravidelných intervalech ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána. Komise informuje Hospodářský a finanční výbor o případném refinancování výpůjček nebo změně finančních podmínek.3. Lotyšsko je připraveno přijmout a provést doplňková konsolidační opatření za účelem stabilizace hospodářství, jsou-li během programu pomoci taková opatření nezbytná. Před přijetím veškerých těchto doplňkových opatření orgány Lotyšska konzultují Komisi.Článek 31. Komise poskytne Lotyšsku finanční pomoc Společenství v maximálně šesti splátkách, jejichž výše bude stanovena v memorandu o porozumění.2. První splátka se poskytne v závislosti na vstupu dohody o úvěru a memoranda o porozumění v platnost.3. Pokud je to nutné k financování úvěru, povoluje se obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou.4. Komise rozhodne o uvolnění dalších splátek po obdržení stanoviska Hospodářského a finančního výboru.5. Vyplacení každé další splátky se provádí na základě uspokojivého plnění nového hospodářského programu (Program hospodářské stabilizace a znovunastolení růstu) lotyšské vlády, zahrnutého v konvergenčním programu, a zejména specifických podmínek hospodářské politiky stanovených v memorandu o porozumění. Tato opatření kromě jiného zahrnují:a) Přijetí jasně vytyčeného střednědobého fiskálního programu, jehož účelem je do roku 2011 snížit schodek veřejných financí na úroveň, jež dosahuje nejvýše referenční hodnoty 3 % HDP stanovené ve Smlouvě.b) Plnění rozpočtu na rok 2009 ve znění dodatkového rozpočtu přijatého dne 12. prosince 2008 (a v podrobném znění, k jehož vypracování má dojít během prvního čtvrtletí roku 2009) s cílem dospět k celkovému schodku veřejných financí v maximální hodnotě 5 % HDP.c) Nominální snížení průměrné odměny ve veřejném sektoru v roce 2009 nejméně o 15 % oproti stavu z původního rozpočtu ze dne 14. listopadu 2008 a o další 2 % v letech 2010–2011.d) Snížení zaměstnanosti ve veřejném sektoru a místní samosprávě během roku 2009 nejméně o 5 %.e) Posílení tvorby a provádění rozpočtového procesu přijetím fiskálního rámce a zákona o rozpočtové reformě.f) Zavedení jasného a transparentního systému vyplácení mezd přímým zaměstnancům veřejné správy a vytvoření jednotného systému plánování a řízení lidských zdrojů pro orgány veřejné správy.g) Mechanismy k zajištění větší stability bankovního sektoru ve střednědobém až dlouhodobém výhledu, včetně většího rozsahu opatření v oblasti dohledu, obezřetnostních opatření a opatření monetární politiky. Tato opatření by měla omezit růst úvěrů na udržitelnou úroveň a předejít hluboké závislosti na nezajištěných prostředcích ze zahraničí. V bankovním systému se provádějí cílené prověrky, aby se zajistilo, že jsou veškeré banky solventní a dostatečně kapitalizované.h) Vhodná opatření týkající se restrukturalizace dluhu soukromého sektoru. Příslušný právní základ pro splatnostní a měnovou restrukturalizaci stávajícího dluhu. Prioritou by se rovněž mělo stát snazší insolvenční řízení a urychlené provedení plánů obnovy.i) Zajištění toho, aby zbývající minoritní akcionáři Parex Bank neměli prospěch z vyřešení jejích problémů a z opatření na podporu finanční stability, úplným znárodněním Parex Bank.j) Strukturální reformy podporované v souvislosti s lisabonskou strategií a provedené v lotyšském národním programu reforem, včetně aktivní politiky pracovního trhu a politiky celoživotního vzdělávání, většího zapojení soukromého sektoru ve výzkumných, vývojových a inovačních činnostech, opatření na podporu vývozu a odstranění administrativních překážek podnikům.k) Provádění projektů financovaných EU na plánované úrovni, aby se na hospodářském růstu výrazněji podílelo odvětví produktů určených k uvedení na trh.l) Opatření zlepšující přistup k finančním prostředkům pro společnosti a podnikatele, kteří byli úspěšnými žadateli o prostředky ze strukturálních fondů nebo kteří případně žádost o tyto prostředky plánují.Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské republice. Bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie .V Bruselu dne .Za Radupředseda/předsedkyně  VÝKAZ ROZPOČTOVÉHO DOPADU(srov. článek 16 vnitřních předpisů)OBLAST POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTIAKTIVITA: FINANČNÍ OPERACE A NÁSTROJENÁZEV OPATŘENÍ: STŘEDNĚDOBÁ FINANČNÍ POMOC EU LOTYŠSKU1. NÁZEV NÁVRHU: PŘÍSLUŠNÝ ROZPOČTOVÝ OKRUH A NÁZEV01 04 01 01 Záruka Evropského společenství za půjčky Společenství získané na podporu platební bilance2. PRÁVNÍ ZÁKLAD:Článek 119 nařízení Rady č. 332/2002 ze dne 18. února 2002.3. SOUHRNNÉ ÚDAJE PRO ROZPOČTOVÝ ROK (V EURECH)Tento bod tvoří strukturu pro záruky poskytované Evropskou unií. Komise díky němu bude moci obsluhovat dluh (jistina, úroky a další náklady), pokud by dlužník (Lotyšsko) neplnil povinnosti.Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce bude aktivována pouze tehdy, bude-li skutečně požadováno zaplacení záruky. Předpokládá se, že za normálních okolností nebude zaplacení rozpočtové záruky požadováno.3a – Běžný rokNevztahuje se na tento návrh.PZ |Původní prostředky na finanční rok (rozpočet) |Převody |Dodatečné prostředky |Celkové prostředky |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření |3b – Převody do dalšího obdobíNevztahuje se na tento návrh.PZ |Převody do dalšího období |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření |3c – Následující rozpočtový rokNevztahuje se na tento návrh.PZ |Původní prostředky na finanční rok (rozpočet) | p.m. |Převody |Dodatečné prostředky |Celkové prostředky |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření | p.m. |4. POPIS OPATŘENÍNavrhovanou střednědobou finanční pomoc Lotyšsku tvoří úvěr Společenství (který se bude financovat z výpůjček Společenství na mezinárodních kapitálových trzích) ve výši 3,1 miliardy EUR. Bude poskytnut v součinnosti s mezinárodním finančním balíčkem, zejména s úvěrem MMF ve výši 1,5 miliardy SDR (přibližně 1,7 miliardy EUR), jež se opírá o pohotovostní facilitu. Severské země přispějí částkou ve výši 1,8 miliardy EUR a Estonsko, Česká republika, Polsko a EBRD uvolnily celkem 0,5 miliardy EUR.Pomoc ukazuje ochotu podpořit Lotyšsko, jehož kapitálové a finanční trhy jsou pod tlakem vinou obecného zhoršení tržních nálad ve vztahu k novým trhům. Střednědobá finanční pomoc Společenství Lotyšsku má za cíl odstranit okamžité tlaky na likviditu, obnovit dlouhodobou stabilitu posílením bankovního sektoru, dosáhnout nápravy fiskální nerovnováhy a přijetí vnitrostátních politik pro zvýšení konkurenceschopnosti při současném udržení směnného kurzu v úzkém rozpětí. Balíček hospodářských politik, který získal podporu, zahrnuje okamžitou a trvalou fiskální konsolidaci, komplexní strategii řešení problémů v bankovním sektoru, rozsáhlejší pravomoci regulačních orgánů pro řešení krizí, komplexní strukturální reformy, jakož i další důležitá opatření.Díky pomoci řízené Komisí po konzultacích s Hospodářským a finančním výborem se zajistí pokračující účast EU na tvorbě hospodářských politik Lotyšska a soulad těchto politik se závazky Lotyšska v rámci EU a s doporučeními Rady, zejména pokud jde o provádění národního programu reforem, jakož i konvergenčního programu.Na výpůjčky Společenství získané na kapitálových trzích nebo od finančních institucí za účelem rozšíření úvěru na Lotyšsko se vztahuje záruka Společenství. Úvěr je získán na kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Výše jistiny úvěrů poskytnutých Lotyšsku dosahuje 3,1 miliardy EUR.Struktura záruky poskytnuté Evropskou unií umožní Komisi obsluhovat dluh, pokud by Lotyšsko bylo neplnilo povinnosti.Za účelem splnění svých závazků může Komise pro obsluhu dluhu dočasně čerpat z hotovostních zdrojů. V tomto případě se použije článek 12 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1).5. POUŽITÁ METODA VÝPOČTUNevztahuje se na tento návrh.6. ROZPIS PLATEB (V EURECH)Nevztahuje se na tento návrh.Položky | Prostředky | Platby |Rok n | Rok n + 1 | Rok n + 2 | Rok n + 3 | Následující rozpočtové roky |Rok n |Rok n + 1 |Rok n |Rok n + 1 |Celkem |[1] Definovaná jako celkový ukazatel bez cen energií a cen nezpracovaných potravin.[2] Lotyšsko má dlouhou tradici zavěšení směnného kurzu své měnu, latsu, od roku 1994 na SDR a od roku 2005 na euro. V květnu 2005 Lotyšsko vstoupilo do ERM II, kdy jednostranně přijalo fluktuační rozpětí +/- 1 % odchylky od středního kurzu.[3] Údaj podle vnitrostátní metodiky, bez místní samosprávy.[4] Tento program pomoci předpokládá, že se v roce 2009 bude na Lotyšsko vztahovat EDP.[5] Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 17.10.2016
            COM(2016) 678 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události na rok 2017

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
                  1
                (dále jen „nařízení o víceletém finančním rámci“), umožňuje, aby byly z rozpětí pro nepředvídané události, které je krajním nástrojem umožňujícím reagovat na nepředvídané události, uvolněny prostředky do výše 0,03 % hrubého národního důchodu zemí EU-28. V rámci technické úpravy víceletého finančního rámce na rok 2017
                  2
                podle článku 6 nařízení o víceletém finančním rámci byla absolutní výše uvedeného rozpětí na rok 2017 stanovena na 4 496,8 milionu EUR.

               V souladu s článkem 13 nařízení o víceletém finančním rámci a po přezkoumání všech možností, jak financovat dodatečné a nepředvídané potřeby prostředků na závazky, navrhuje Komise uvolnit z rozpětí pro nepředvídané události na rok 2017 prostředky ve výši 2 150,6 milionu EUR. Tímto způsobem by byly nad rámec příslušných stropů závazků, které činí 2 578 milionů EUR a 9 432 milionů EUR v běžných cenách, doplněny prostředky na závazky určené na výdaje z okruhu 3 Bezpečnost a občanství a z okruhu 4 Globální Evropa souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2017.

               V souladu s bodem 14 Interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení
                  3
                provedla Komise rozbor možnosti, jak ve stávajícím rozpočtu přerozdělit prostředky ve významném rozsahu. Toto navýšení výdajových stropů okruhu 3 a 4 navrhuje Komise v souladu s čl. 13 odst. 3 nařízení o víceletém finančním rámci vyrovnat následovně:

               2017: 850 milionů EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci výdajového stropu okruhu 2 Udržitelný růst:  Přírodní zdroje, a 514,4 milionu EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci okruhu 5 Administrativa.

               2018: 570 milionů EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci okruhu 5 Administrativa.

               2019: 216,2 milionu EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci okruhu 5 Administrativa.

               Tento návrh zahrnuje částku 1 164,4 milionu EUR, v jejíž výši již Komise navrhla uvolnit prostředky z rozpětí na nepředvídané události pro okruh 3 zároveň s původním návrhem rozpočtu na rok 2017
                  4
               , který je nyní zrušen a nahrazen tímto návrhem.

               Tomuto návrhu předcházel návrh Komise, aby byly také ve prospěch okruhu 3 uvolněny prostředky i z nástroje pružnosti
                  5
               , a to v plné výši, která je na rok 2017 k dispozici (530 milionů EUR).

               2.ODŮVODNĚNÍ UVOLNĚNÍ PROSTŘEDKŮ

               2.1.ÚVOD

               2.1.1
                     Okruh 3 – Bezpečnost a občanství

               Vnitřní rozměr migrační, uprchlické a bezpečnostní krize je financován z okruhu 3 prostřednictvím Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF), Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF) a specializovaných agentur, např. Frontexu, úřadu EASO, agentury eu-LISA a Europolu. V roce 2016 schválila Rada nový nástroj, z něhož bude v reakci na současný příliv uprchlíků a migrantů do Unie financována podpora při mimořádných událostech humanitární povahy i v roce 2017.

               Výdajový strop okruhu 3 je na rok 2017 stanoven na 2 578 milionů EUR v běžných cenách. V rozpočtu na rok 2016 byly prostředky na závazky, jež spadají do okruhu 3, schváleny v objemu 4 052 milionů EUR. Za tímto účelem bylo nutno postupem dle čl. 11 odst. 2 nařízení o víceletém finančním rámci uvolnit nad rámec stropu okruhu 3 veškeré disponibilní prostředky z nástroje pružnosti v objemu 1 506 milionů EUR.

               Za účelem navýšení výdajů nad rámec výdajového stropu okruhu 3 Komise navrhuje uvolnit prostředky z nástroje pružnosti, a to v plné výši jeho ročního stropu 530 milionů EUR, který je na rok 2017 k dispozici.

               Rozpočtové nároky zvládání dopadů migrační, uprchlické a bezpečnostní krize jsou však v roce 2017 přinejmenším stejně vysoké jako v roce 2016. Komise v rámci politické odpovědi navrhla širokou škálu strukturálních opatření na poli bezpečnosti a správy vnějších hranic, reformy společného evropského azylového systému, integrace a navracení osob.

               Na výdaje z okruhu 3 spojené s migrací, uprchlíky a bezpečností připadá v rámci stropu přes 70 % celkových výdajů. Komise poté, co pečlivě přezkoumala všechny možnosti přerozdělení prostředků, navrhuje snížit (oproti finančnímu plánu) objem prostředků na mechanismus pro potraviny a krmiva a mechanismus civilní ochrany. Manévrovací prostor je však omezen nevelkým objemem programů a novými požadavky, např. novými mimořádnými opatřeními v oblasti zdraví rostlin, které jsou stanoveny v nařízení o potravinách a krmivech na rok 2017. Z tohoto důvodu lze přerozdělením prostředků v okruhu 3 pokrýt pouze malé procento z dodatečných nároků, jež s migrací a uprchlíky souvisejí.

               Jediným možným způsobem, jak splnit rozpočtové potřeby, je tedy uvolnit prostředky z rozpětí pro nepředvídané události. Díky dostupnosti prostředků v rozpětích jiných okruhů lze toto uvolnění prostředků plně vyrovnat již v roce 2017.

               Příslušné prostředky na platby budou pokryty v rámci stropu pro platby na rok 2017, a není tedy nutno je uvolňovat z rozpětí pro nepředvídané události.

               2.1.2
                     Okruh 4 Globální Evropa

               Dne 7. června 2016 Komise předložila sdělení o zřízení nového rámce pro partnerství se třetími zeměmi v Evropském programu o migraci
                  6
               , které rozvíjí Vallettský akční plán
                  7
                a výsledky dialogů na vysoké úrovni a dohod
                  8
                s řadou prioritních partnerů, z čehož vyplyne potřeba dalších finančních prostředků. Krátkodobým cílem těchto dohod, které jsou konkrétně uzpůsobeny pro každou přijímající zemi, je nabídnout lepší vyhlídky uprchlíkům a potenciálním migrantům, aby mohli zůstat blízko svého domova a nevydávali se na nebezpečnou cestu. To je obzvláště naléhavé vzhledem k velkému počtu migrantů, kteří přišli o život ve snaze dosáhnout břehů Evropy ze severní Afriky.

               K dosažení tohoto cíle v časovém horizontu odpovídajícím potřebě opatření urychleně realizovat, zejména ve spolupráci s prioritními partnery, Komise navrhuje posílit nástroj pro rozvojovou spolupráci a evropský nástroj sousedství o 750 milionů EUR v prostředcích na závazky. Cílem je konkrétně podpořit středomořské země, jako je např. Libanon, Jordánsko, Tunisko a Libye, prostřednictvím evropského nástroje sousedství, ale také řešit prvotní příčiny migrace pomocí zemím v subsaharské Africe a v Asii prostřednictvím nástroje pro rozvojovou spolupráci.

               Za účelem odstranění těchto příčin migrace Komise rovněž založila Evropský fond pro udržitelný rozvoj (EFSD) zřízením záruky EFSD a záručního fondu EFSD. Komise navrhuje vyčlenit na období 2017–2020 pro záruční fond EFSD 750 milionů EUR, z nichž 400 milionů EUR pochází z Evropského rozvojového fondu (ERF) (po dobu čtyř let), 100 milionů EUR z evropského nástroje sousedství v období 2017–2020 (z toho 25 milionů EUR v roce 2017) a 250 milionů EUR (závazky a platby) z prostředků v roce 2017.

               Převodem 13,8 milionu EUR výdajů na tři zvláštní zástupce Evropské unie, kteří zároveň vykonávají dvě funkce, z okruhu 4 do rozpočtu Evropské služby pro vnější činnost (okruh 5) vzniká odpovídající rozpětí v rámci výdajového stropu okruhu 4. Toto rozpětí lze použít k pokrytí části dodatečných a neplánovaných potřeb ve výši 1 miliardy EUR v rámci této položky, jak je uvedeno v návrhu na změnu č. 1 návrhu rozpočtu na rok 2017
                  9
               , před tím, než bude k úhradě splatné částky (986,2 milionu EUR) k dispozici rozpětí pro nepředvídané události. Komise navrhuje, aby se vyrovnala část (200 milionů EUR) neuhrazené částky z rozpětí dostupného v rámci okruhu 2 – Udržitelný růst: Přírodní zdroje v roce 2017, čímž zůstane zbytkové rozpětí ve výši 439,3 milionu EUR; zbývající část (786,2 milionu EUR) má být vyrovnána z rozpětí pro okruh 5 Administrativa v roce 2018 (570 milionů EUR) a 2019 (216,2 milionu EUR). Tímto způsobem vyrovnání zachovává co možná nejvíce manévrovacího prostoru pro řešení budoucích nepředvídaných událostí.

               2.2.ROZPĚTÍ PRO NEPŘEDVÍDANÉ UDÁLOSTI JAKO KRAJNÍ NÁSTROJ

               V čl. 13 odst. 1 nařízení o víceletém finančním rámci je rozpětí pro nepředvídané události definováno jako krajní nástroj umožňující reagovat na nepředvídané události. V návrhu rozpočtu na rok 2017 Komise poté, co přezkoumala všechny možnosti k přerozdělení prostředků v okruhu 3 a 4, navrhuje využít v uvedených okruzích nepřidělené rozpětí stropu pro závazky, a to v maximálním rozsahu.

               Jelikož návrh rozpočtu na rok 2017 počítá s tím, že budou z nástroje pružnosti uvolněny prostředky v maximálním objemu (530 milionů EUR), je uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události na rok 2017 v objemu 2 150,6 milionu EUR jediným možným způsobem, jak řešit schodek, který vzniká mezi výdajovým stropem okruhu 3 a 4 na rok 2017 a dodatečnými nepředvídanými potřebami, které jsou na rok 2017 odhadovány.

               2.3.ROZPOČTOVÝ DOPAD NEPŘEDVÍDANÝCH UDÁLOSTÍ V ROCE 2017

               Ačkoli migrační, uprchlická a bezpečnostní krize vypukla v roce 2015, její dopady a důsledky se nadále každodenně projevují. V důsledku politických rozhodnutí třetích zemí o přijímání uprchlíků na vlastním území a otevírání a uzavírání hranic je velmi obtížné předpovídat v této oblasti dlouhodobější vývoj. Vzhledem k měnícímu se charakteru a nepředvídatelnosti krize jsou dány důvody k využití rozpětí pro nepředvídané události jakožto krajního nástroje umožňujícího reagovat na nepředvídané důsledky, jež migrační, uprchlická a bezpečnostní krize na výdaje v okruhu 3 a 4 přináší.

               3.VYROVNÁNÍ ROZPĚTÍ PRO NEPŘEDVÍDANÉ UDÁLOSTI SNÍŽENÍM STROPŮ VÍCELETÉHO FINANČNÍHO RÁMCE

               Ustanovení čl. 13 odst. 3 nařízení o víceletém finančním rámci vyžaduje, aby částky, které jsou prostřednictvím uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události k dispozici, byly plně vyrovnány snížením rozpětí pro běžný rozpočtový rok nebo budoucí rozpočtové roky.

               Podle čl. 13 odst. 4 nařízení o víceletém finančním rámci takto vyrovnané částky nesmějí být dále uvolněny v kontextu víceletého finančního rámce, takže nesmí dojít k překročení celkových stropů prostředků na závazky a prostředků na platby, které jsou ve víceletém finančním rámci stanoveny na běžný rozpočtový rok a budoucí rozpočtové roky. V důsledku toho je jak při uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události ve prospěch prostředků na závazky v okruhu 3 a 4 v roce 2017, tak při souvisejícím vyrovnání nutno dodržet celkový strop závazků na léta 2017 až 2020.

               Navýšení výdajových stropů okruhu 3 a 4 navrhuje Komise vyrovnat ve čtyřech splátkách rozvržených v období 2017 až 2019 takto:

               2017:

               850 milionů EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci výdajového stropu okruhu 2, a

               514,4 milionu EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci výdajového stropu okruhu 5.

               2018: 570 milionů EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci výdajového stropu okruhu 5.

               2019: 216,2 milionu EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci výdajového stropu okruhu 5.

               Po vyrovnání by i nadále zůstalo v rámci stropu výdajů v okruhu 2 rozpětí ve výši 439,3 milionu EUR a v rámci výdajového stropu okruhu 5 by v roce 2017 nezůstalo žádné rozpětí. Pro roky 2018 a 2019 by po navrhovaném vyrovnání podle odhadů orientačního finančního plánu v rámci okruhu 5 zůstalo rozpětí alespoň ve výši 100 milionů EUR.

               Celkový strop závazků za celý víceletý finanční rámec zůstane nezměněn.

               4.DALŠÍ ÚDAJE

               Evropskému parlament a Radě se tímto připomíná skutečnost, že v souladu s čl. 13 odst. 1 poslední větou nařízení o víceletém finančním rámci nesmí k vyhlášení tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie dojít později než ke zveřejnění rozpočtu Evropské unie na rok 2017.

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události na rok 2017

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na Interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  10
               , a zejména na bod 14 druhý pododstavec této dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1) Článkem 13 nařízení Rady č. 1311/2013
                  11
                bylo vytvořeno rozpětí pro nepředvídané události ve výši až 0,03 % hrubého národního důchodu Unie.

               (2) V souladu s článkem 6 uvedeného nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 Komise vypočetla absolutní výši rozpětí pro nepředvídané události na rok 2017
                  12
               .

               (3) Poté, co byly přezkoumány všechny další finanční možnosti, jak v rámci výdajových stropů okruhu 3 Bezpečnost a občanství a 4 Globální Evropa na rok 2017 stanovených ve víceletém finančním rámci reagovat na nepředvídané události, a poté, co bylo navrženo uvolnit ve prospěch okruhu 3 víceletého finančního rámce prostředky z nástroje pružnosti v maximální výši 530 000 000 EUR, která je na rok 2017 k dispozici, je k tomu, aby byly splněny potřeby vyvstalé v důsledku migrační, uprchlické a bezpečnostní krize, nutno uvolnit prostředky z rozpětí pro nepředvídané události a v souhrnném rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2017 nutno navýšit prostředky na závazky spadající do okruhu 3 a 4 víceletého finančního rámce nad rámec stropů, které jsou pro tyto okruhy stanoveny.

               (4) S ohledem na tuto velmi specifickou situaci je splněna podmínka krajnosti podle čl. 13 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013.

               (5) Za účelem maximálního zkrácení doby, která je k uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události nutná, by se toto rozhodnutí mělo použít od začátku rozpočtového roku 2017,

               PŘIJALI TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Ve prospěch souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2017 se za účelem krytí prostředků na závazky nad rámec stropu závazků uvolňují prostředky z rozpětí pro nepředvídané události v okruhu 3 víceletého finančního rámce Bezpečnost a občanství ve výši 1 164 380 960 EUR a v okruhu 4 víceletého finančního rámce Globální Evropa ve výši 986 230 000 EUR.

               Článek 2

               Částka ve výši 2 150 610 960 EUR určená ke krytí prostředků na závazky a uvolněná z rozpětí pro nepředvídané události na rozpočtový rok 2017 se vyrovná snížením rozpětí okruhů na léta 2017 až 2019 takto:

               a)2017:

               i) okruh 2 (Udržitelný růst: Přírodní zdroje): 850 000 000 EUR;
                  ii) okruh 5 (Administrativa): 514 380 960 EUR;

               b)2018: okruh 5 (Administrativa): 570 000 000 milionů EUR;

               c)2019: okruh 5 (Administrativa): 216 230 000 milionů EUR.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se ode dne 1. ledna 2017.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (2)
                  COM(2016) 311, 30.6.2016.

                     (3)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (4)
                  COM(2016) 314, 30.6.2016.

                     (5)
                  COM(2016) 313, 30.6.2016.

                     (6)
                  COM(2016) 385, 7.6.2016.

                     (7)
                  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/international-summit/2015/11/11-12

                     (8)

                        Balíčky k provádění nových partnerství, uzpůsobené konkrétní situaci jednotlivých zemí. Krátkodobým cílem je zajistit, aby uprchlíci mohli zůstat blíže svému domovu, a uchránit je tak před nebezpečnou cestou.

                     (9)
                  COM(2016) 679 final, 17.10.2016.

                     (10)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (11)
                  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (12)
                  Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 30. června 2016 o technických úpravách finančního rámce pro rok 2017 podle vývoje HND (COM(2016) 311 ze dne 30. června 2016).