				|

		52014PC0448

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se v důsledku přistoupení Chorvatska k Evropské unii mění nařízení Rady (ES) č. 1340/2008 ze dne 8. prosince 2008 o obchodu s některými výrobky z oceli mezi Evropským společenstvím a Republikou Kazachstán /* COM/2014/0448 final - 2014/0207 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
V čl. 17 odst. 1 Dohody o partnerství a
spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a
Republikou Kazachstán se stanoví, že obchod s některými výrobky z oceli má
být předmětem zvláštní dohody o množstevních ujednáních.
Platnost dvoustranné Dohody mezi Evropským
společenstvím a vládou Republiky Kazachstán o obchodu s některými
výrobky z oceli, která byla uzavřena dne 19. července 2005,
skončila dne 31. prosince 2006. Od roku 2007 podléhal obchod s
některými výrobky z oceli mezi Evropským společenstvím a Kazachstánem
autonomním opatřením stanoveným nařízením Rady (ES) č. 1870/2006
a nařízením Rady (ES) č. 1531/2007. Do podepsání a vstupu nové dohody
v platnost nebo do přistoupení Kazachstánu ke Světové obchodní
organizaci (WTO) byly nařízením Rady (ES) č. 1340/2008 stanoveny
množstevní limity platné od roku 2009. Toto nařízení navíc upravuje postup
pro správu tohoto režimu, podle něhož příslušné orgány členských
států nevydají dovozní licence, dokud od Komise neobdrží potvrzení o tom,
že příslušné množství je v rámci množstevního limitu stále ještě k
dispozici.
Dne 1. července 2013 se Chorvatsko stalo
členským státem EU. Tento návrh upravuje nařízení tak, aby bylo
zohledněno přistoupení Chorvatska k EU.
Tento návrh nepředpokládá žádné
změny stávajících úrovní kvót. Podle údajů chorvatského státního
úřadu pro obchodní politiku neproběhl během posledních tří
let z Kazachstánu do Chorvatska žádný vývoz výrobků z oceli, který by
spadal do oblasti působnosti nařízení. Stávající kvóta navíc nebyla
využita. V roce 2012 bylo využito 0 % kvóty a v roce 2013 rovněž
0 % kvóty.
2.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
V článku 50 aktu o přistoupení
Chorvatska je uvedeno, že jestliže akty orgánů přijaté před
přistoupením vyžadují v důsledku přistoupení úpravy a jestliže
tyto nezbytné úpravy nejsou stanoveny tímto aktem ani jeho přílohami,
přijme akty nezbytné k tomuto účelu Rada na návrh Komise
kvalifikovanou většinou. Jsou-li tyto akty přijaty po
přistoupení, mohou být použitelné ode dne přistoupení.
Předpokládané změny nařízení
souvisí přímo a výhradně s přístupem Chorvatska k Evropské unii,
proto je jako jediný právní základ použit článek 50 aktu o
přistoupení.
Předpokládané změny spočívají
ve:
1)           změně článku 9
odst. 6 přidáním dvou písmen „HR“ označujících Chorvatsko jako
členský stát, který je zamýšleným místem určení ve standardizovaném
pořadovém čísle připojeném ke každé vývozní licenci nebo
rovnocennému dokladu a
2)           změně přílohy
IV přidáním vnitrostátního orgánu Chorvatska do seznamu příslušných
vnitrostátních orgánů odpovědných za provedení nařízení Rady
(ES) č. 1340/2008.
3.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Žádné rozpočtové důsledky se
nepředpokládají.
2014/0207 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY,
kterým se v důsledku přistoupení
Chorvatska k Evropské unii mění nařízení Rady (ES) č. 1340/2008
ze dne 8. prosince 2008 o obchodu s některými výrobky z oceli
mezi Evropským společenstvím a Republikou Kazachstán
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie,
s ohledem na akt o přistoupení
Chorvatska, a zejména na článek 50 uvedeného aktu,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       V článku 50 aktu o
přistoupení Chorvatska se stanoví, že u právních aktů orgánů,
které zůstávají v platnosti po dni 1. července 2013 a
musejí být upraveny v důsledku přistoupení, ale jejich
nezbytné úpravy nejsou stanoveny aktem o přistoupení ani jeho
přílohami, přijme tyto nezbytné akty Rada.
(2)       Nařízení Rady (ES)
č. 1340/2008 ze dne 8. prosince 2008 o obchodu s některými
výrobky z oceli mezi Evropským společenstvím a Republikou Kazachstán[1] bylo přijato
před vstupem Chorvatska, a vyžaduje v důsledku tohoto
přistoupení úpravu, přičemž tato úprava nebyla stanovena aktem o
přistoupení ani jeho přílohami.
(3)       Proto je vhodné přidat
dvě písmena označující Chorvatsko jako členský stát, který je
zamýšleným místem určení, ve standardizovaném pořadovém čísle
připojeném ke každém vývozní licenci nebo rovnocennému dokladu a přidat
vnitrostátní orgán Chorvatska do seznamu příslušných vnitrostátních
orgánů odpovědných za provedení nařízení Rady (ES) č.
1340/2008.
(4)       Aby nebyl ovlivněn
obchod s výrobky z oceli podle nařízení Rady (ES) č. 1340/2008, je
nutná zpětná působnost.
(5)       Nařízení (ES) č.
1340/2008 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1340/2008 se
mění takto:
1)           V článku 9 se odstavec 6
nahrazuje tímto:
„6.     Toto pořadové číslo se skládá z
těchto prvků:
–
dvou písmen označujících zemi vývozu:
KZ = Republika Kazachstán,
–
dvou písmen označujících členský stát,
který je zamýšleným místem určení:
BE = Belgie
BG = Bulharsko
CZ = Česká republika
DK = Dánsko
DE = Německo
EE = Estonsko
IE = Irsko
GR = Řecko
ES = Španělsko
FR = Francie
HR - Chorvatsko
IT = Itálie
CY = Kypr
LV = Lotyšsko
LT = Litva
LU = Lucembursko
HU = Maďarsko
MT = Malta
NL = Nizozemsko
AT = Rakousko
PL = Polsko
PT = Portugalsko
RO = Rumunsko
SI = Slovinsko
SK = Slovensko
FI = Finsko
SE = Švédsko
GB = Spojené království,
–
jednomístného čísla označujícího kvótový rok,
které odpovídá poslednímu číslu příslušného roku, např. „9“ pro
rok 2009,
–
dvoumístného čísla identifikujícího vydávající
orgán ve vyvážející zemi,
–
pětimístného čísla jdoucího postupně
od 00 001 do 99 999 přiděleného konkrétnímu členskému státu
určení.“
2)           Příloha IV nařízení (ES)
č. 1340/2008 se nahrazuje zněním přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. července 2013.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Nařízení Rady (ES) č. 1340/2008 ze dne
8. prosince 2008 o obchodu s některými výrobky z oceli mezi
Evropským společenstvím a Republikou Kazachstán (Úř. věst. L 348,
24.12.2008, s. 1).
PŘÍLOHA
„Příloha
IV
СПИСЪК
НА
КОМПЕТЕНТНИТЕ
НАЦИОНАЛНИ
ОРГАНИ
LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES
COMPETENTES
SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH
ORGÁNŮ
LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER
LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER
MITGLIEDSTAATEN
PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI
ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ
ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ
ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ
ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ
LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES
LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES
POPIS NADLEZNIH NACIONALNIH TIJELA
ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI
VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS
ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ
INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS
AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA
LISTA TAL-AWTORITAJIET NAZZJONALI KOMPETENTI
LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES
WYKAZ WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH
LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES
LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE
COMPETENTE
ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV
SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV
LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA
VIRANOMAISISTA
FÖRTECKNING ÖVER
BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER
BELGIQUE/BELGIË
Service public fédéral de l'économie, des PME,
des classes moyennes et de l'énergie
Direction générale du potentiel économique
Service des licences
Rue de Louvain 44
B-1000 Bruxelles
Fax (32-2) 277 50 63
Federale Overheidsdienst Economie, KMO,
Middenstand & Energie
Algemene Directie Economisch Potentieel
Dienst Vergunningen
Leuvenseweg 44
B-1000 Brussel
Fax (32-2) 277 50
63
DANMARK
Erhvervs- og Byggestyrelsen
Økonomi- og Erhvervsministeriet
Langelinie Allé 17
DK-2100 København Ø
Fax: (45) 35 46
60 01
DEUTSCHLAND
Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle,
(BAFA)
Frankfurter Straße 29—35
D-65760 Eschborn 1
Fax: (49) 6196 90
88 00
БЪЛГАРИЯ
Министерство
на
икономиката
и енергетиката
дирекция
"Регистриране,
лицензиране
и контрол"
ул.
"Славянска"
№ 8
1052 София
Факс: (359-2) 981 50
41
Fax (359-2) 980
47 10
ČESKÁ REPUBLIKA
Ministerstvo průmyslu a obchodu
Licenční správa
Na Františku 32
CZ-110 15 Praha 1
Fax: (420) 224 21
21 33
FRANCE
Ministère de l'économie, des finances et de
l'industrie
Direction générale des entreprises
Sous-direction des biens de consommation
Bureau textile-importations
Le Bervil
12, rue Villiot
F-75572 Paris Cedex 12
Fax (33) 153 44
91 81
REPUBLIKA HRVATSKA
Ministarstvo vanjskih i europskih poslova
Trg N. Š. Zrinskog 7-8,
10000 Zagreb
Tel: (385) 1 6444626
Fax: (385) 1
6444601
ITALIA
Ministero dello Sviluppo Economico
Direzione Generale per la Politica Commerciale
DIV. III
Viale America, 341
I-00144 Roma
Tel. (39) 06 59 64 24 71/59 64 22 79
Fax (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36
E-mail:
polcom3@mincomes.it
EESTI
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
Harju 11
EE-15072 Tallinn
Faks: +372 631
3660
IRELAND
Department of Enterprise, Trade and Employment
Import/Export Licensing, Block C
Earlsfort Centre
Hatch Street
IE-Dublin 2
Fax: +353-1-631
25 62
ΕΛΛΑΣ
Υπουργείο
Οικονομίας &
Οικονομικών
Γενική
Διεύθυνση
Διεθνούς
Οικονομικής
Πολιτικής
Διεύθυνση
Καθεστώτων
Εισαγωγών-Εξαγωγών,
Εμπορικής
Άμυνας
Κορνάρου
1
GR-105 63 Αθήνα
Φαξ
(30-210) 328 60 94
ESPAÑA
Ministerio de Industria, Turismo y Comercio
Secretaría General de Comercio Exterior
Subdirección General de Comercio Exterior de
Productos Industriales
Paseo de la Castellana 162
E-28046 Madrid
Fax: +34-91 349
38 31
ΚΥΠΡΟΣ
Υπουργείο
Εμπορίου,
Βιομηχανίας
και Τουρισμού
Υπηρεσία
Εμπορίου
Μονάδα
Έκδοσης Αδειών
Εισαγωγής/Εξαγωγής
Οδός
Ανδρέα
Αραούζου Αρ. 6
CY-1421
Λευκωσία
Φαξ
(357) 22 37 51 20
LATVIJA
Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija
Brīvības iela 55
LV-1519 Rīga
Fakss: +371-728
08 82
LIETUVA
Lietuvos Respublikos ūkio ministerija
Prekybos departamentas
Gedimino pr. 38/2
LT-01104 Vilnius
Faks. +370-5-26
23 974
LUXEMBOURG
Ministère de l’économie et du commerce
extérieur
Office des licences
BP 113
L-2011 Luxembourg
Fax (352) 46 61
38
MAGYARORSZÁG
Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
Margit krt. 85.
HU-1024 Budapest
Fax: (36-1) 336
73 02
MALTA
Diviżjoni għall-Kummerċ
Servizzi Kummerċjali
Lascaris
MT-Valletta CMR02
Fax: (356) 25 69
02 99
NEDERLAND
Belastingdienst/Douane centrale dienst voor
in- en uitvoer
Postbus 30003, Engelse Kamp 2
NL-9700 RD Groningen
Fax (31-50) 523
23 41
ÖSTERREICH
Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit
Außenwirtschaftsadministration
Abteilung C2/2
Stubenring 1
A-1011 Wien
Fax: (43-1) 7 11
00/83 86
ROMÂNIA
Ministerul pentru Întreprinderi Mici și
Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale
Direcția Generală Politici
Comerciale
Str. Ion Câmpineanu, nr. 16
București, sector 1
Cod poștal 010036
Tel. (40-21) 315 00 81
Fax (40-21) 315 04 54
e-mail:
clc@dce.gov.ro
SLOVENIJA
Ministrstvo za finance
Carinska uprava Republike Slovenije
Carinski urad Jesenice
Spodnji plavž 6C
SI-4270 Jesenice
Faks (386-4) 297
44 72
SLOVENSKO
Odbor obchodnej politiky
Ministerstvo hospodárstva
Mierová 19
827 15 Bratislava 212
Slovenská republika
Fax: (421-2) 48
54 31 16
SUOMI/FINLAND
Tullihallitus
PL 512
FI-00101 Helsinki
Faksi +358-20-492 28 52
Tullstyrelsen
PB 512
FI-00101 Helsingfors
Fax +358-20-492
28 52
POLSKA
Ministerstwo Gospodarki
Plac Trzech Krzyży 3/5
00-507 Warszawa
Polska
Fax: (48-22) 693
40 21/693 40 22
PORTUGAL
Ministério das Finanças e da Administração
Pública
Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos
Especiais sobre o Consumo
Rua da Alfândega, n.o 5, r/c
P-1149-006 Lisboa
Fax: (+351) 218
81 39 90
SVERIGE
Kommerskollegium
Box 6803
S-113 86 Stockholm
Fax (46-8) 30 67
59
UNITED KINGDOM
Department of Trade and Industry
Import Licensing Branch
Queensway House — West Precinct
Billingham
UK-TS23 2NF
Fax (44-1642) 36 42 69“


Důležité právní upozornění

|

52006PC0383(01)

Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 2424/2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)  /* KOM/2006/0383 konecném znení - CNS 2006/0125 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 12.7.2006KOM(2006) 383 v konečném znění2006/0125 (CNS)2006/0126 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2424/2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se mění rozhodnutí 2001/886/SVV o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)(předložené Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1) SOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Rada nařízením ES č. 2424/2001 a rozhodnutím 2001/886/SVV pověřila Komisi vývojem Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II). Cílem těchto návrhů je pozměnit výše uvedené nařízení a rozhodnutí, aby byla prodloužena lhůta pro vývoj SIS II do 31. prosince 2007 a aby bylo umožněno přidělení nezbytných prostředků. Kromě toho je stanoveno, že systém bude během svého vývoje umístěn ve Francii a Rakousku. |120 | Obecné souvislosti Schengenský informační systém (SIS) vytvořený v souladu s hlavou IV Úmluvy z roku 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích představuje základní nástroj pro používání ustanovení schengenského acquis začleněného do rámce Evropské unie. Současný SIS však nebyl koncipován pro zvětšující se počet členských států po rozšíření Evropské unie a pro další země, které budou připojeny k SIS II. Aby bylo možné využít nejnovější vývoj v oblasti informační technologie a umožnit zavedení nových funkcí, bylo v roce 2001 rozhodnuto, že bude vyvinut nový Schengenský informační systém druhé generace (SIS II). Potřebu prodloužení mandátu, který Rada udělila Komisi, o jeden rok vysvětluje několik faktorů, například dočasné přerušení činností v důsledku rozhodnutí Soudu prvního stupně (T-447/04) o procesu zadávání veřejných zakázek na vývoj SIS II, které bylo následně odloženo; komunikační infrastruktura S-Testa financovaná v rámci programu IDABC, která nebude zprovozněna během počáteční zkušební fáze, jak bylo plánováno; nedostatečná připravenost a nejistota týkající se míst vývoje a složitosti projektu samotného měly také negativní vliv na plánování. Volba míst pro vývoj systému ve Francii a Rakousku vyplynula z závěrů Rady ze dne 29. dubna 2004, kdy se členové Rady dohodli na tomto: „1. Ústřední část SIS II bude umístěna ve Štrasburku a provozní řízení této lokality a odpovědnost za styky s Komisí bude příslušet Francii. 2. Havarijní systém bude umístěn v Salcburku s výhradou některých opatření, která budou nezbytná předtím, než systém zahájí provoz. V tomto případě bude provozní řízení této lokality a odpovědnost za styky s Komisí příslušet Rakousku.“ |130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu - Úmluva k provedení Schengenské dohody (články 92 - 119) - Nařízení Rady (ES) č. 871/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu - Rozhodnutí Rady 2005/211/SVV ze dne 24. února 2005 o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu - Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1160/2005 ze dne 6. července 2005, kterým se mění Úmluva k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, pokud jde o přístup služeb členských států příslušných pro vydávání osvědčení o registraci vozidel do Schengenského informačního systému. Tato úmluva a tři výše uvedené právní akty tvoří současný právní rámec SIS, který bude nahrazen budoucím SIS II. Komise předložila návrhy nařízení a rozhodnutí o zřízení, provozu a využití SIS II, dokumenty KOM (2005) 230 a 236 a další návrh nařízení týkající se přístupu služeb členských států příslušných pro vydávání osvědčení o registraci vozidel k SIS II, dokument KOM (2005) 237. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |2) KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |211 | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Odborníci členských států se přímo podílejí na vývoji SIS II, zejména v rámci výboru SIS II. |212 | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Nevztahuje se na tento návrh. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Pro tento návrh, který není v pracovním programu Komise na rok 2006, není požadováno posouzení dopadů. |3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Cílem návrhů je pozměnit nařízení (ES) 2424/2001 a rozhodnutí 2001/886/SVV, aby byla prodloužena lhůta pro vývoj SIS II do 31. prosince 2007 a určena místa pro instalaci a konečný vývoj SIS II. To zahrnuje také povinnost pro příslušné členské státy poskytnout infrastrukturu a prostředky pro provoz systému, na což mohou od Společenství získat grant. |310 | Právní základ Právním základem nařízení je článek 66 Smlouvy o založení Evropského společenství. Jedná se o stejný odkaz na Smlouvu jako v případě právního aktu, který má být pozměněn. Právním základem rozhodnutí je čl. 30 odst.1 písm. a), čl. 31 odst.1 písm. a) a b) a článek 34 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské unii. Jedná se o stejný odkaz na Smlouvu jako v případě právního aktu, který má být pozměněn. |320 | Zásada subsidiarity |321 | Členské státy nemohou individuálně dosáhnout cíle navrhovaného opatření, konkrétně zřízení společného informačního systému, který se týká určitých kategorií osob a předmětů, pomocí počítačového informačního systému. |324 | SIS II je nezbytný pro provádění společných politik Evropské unie. Je zejména základním předpokladem pro zaručení prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích. |327 | Úkol Společenství je omezen na vývoj ústřední části SIS II a jeho komunikační infrastruktury. Členské státy jsou odpovědné za rozvoj svých vnitrostátních systémů, které mají zajistit přístup konečných spotřebitelů ke službám poskytovaným SIS II. |Návrhy jsou proto v souladu se zásadou subsidiarity. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu: |331 | Členské státy mohou volně uvážit, jaká správní a finanční opatření zvolí pro realizaci svých vnitrostátních systémů. Přípravy na vnitrostátní úrovni však musí být přizpůsobeny celkovému plánování rozvoje SIS II. Komise stanoví technické specifikace pro vnitrostátní rozhraní, které umožní hladké připojení a bezproblémovou výměnu údajů mezi vnitrostátními systémy a SIS II. |332 | Nařízení (ES) 2424/2001 a rozhodnutí 2001/886/SVV, která mají být pozměněna, stanovují regulativní postupy pro opatření k provedení SIS II, které mají závažný finanční dopad na rozpočty členských států a které jsou nadále použitelné. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení a rozhodnutí. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Cílem navrhovaného nařízení je pozměnit jiné nařízení a cílem navrhovaného rozhodnutí je změnit jiné rozhodnutí, proto musí pozměňující právní akt dle principu „formálního souběhu" mít stejnou formu jako pozměňovaný právní akt. |4) ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |401 | Prodloužení mandátu a dokončení vývoje SIS II v roce 2007 si vyžádá další finanční prostředky, s kterými se již počítá v předběžném návrhu rozpočtu 2007. Dodatečné náklady se budou týkat sítě, rozšíření ústředního systému a podpory lokalit, kde bude systém vyvíjen. |2006/0125 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2424/2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 66 této Smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Společně s rozhodnutím Rady 2001/886/SVV ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) představuje nařízení (ES) č. 2424/2004 potřebný právní základ, který umožní zahrnout nezbytné finanční položky na vývoj SIS II do rozpočtu Evropské unie a plnit tuto část rozpočtu. Platnost nařízení (ES) č. 2424/2001 i rozhodnutí 2001/886/SVV končí 31. prosince 2006.(2) Protože vývoj SIS II bude trvat déle, než bylo původně předpokládáno, musí být finanční prostředky dostupné i po 31. prosinci 2006.(3) Proto je nezbytné prodloužit dobu platnosti nařízení (ES) č. 2424/2001, tak aby Komise mohla plnit rozpočet v roce 2007 a aby byl dokončen projekt vývoje SIS II včetně vytvoření komunikační infrastruktury.(4) V souladu se závěry Rady ze dne 29. dubna 2004 bude pro vývojovou fázi SIS II ústřední část SIS II umístěna ve Štrasburku a havarijní systém s výhradou některých opatření, která budou nezbytná, než systém zahájí provoz, bude umístěn v Salcburku. Provozní řízení a odpovědnost za styky s Komisí budou příslušet Francii případně Rakousku.(5) Tímto nařízením není dotčeno přijetí budoucích právních aktů o zřízení, provozu a využití SIS II.(6) Dánsko se v souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, neúčastní přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí navazuje na schengenské acquis podle hlavy IV části třetí Smlouvy, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 5 uvedeného protokolu do šesti měsíců poté, co Rada přijala toto rozhodnutí, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.(7) Toto nařízení a účast Spojeného království a Irska při přijímání a uplatňování tohoto nařízení se nedotýká opatření pro dílčí účast Spojeného království a Irska v schengenském acquis, která byla stanovena rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000[3] a rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002[4].(8) Ve vztahu k Islandu a Norsku je nařízení rozpracováním ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis[5], které spadá do oblasti uvedené v čl. 1 bodu G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování této dohody.(9) Ve vztahu ke Švýcarsku je toto nařízení rozpracováním ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody podepsané mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis. Toto rozpracování spadá do oblasti uvedené v čl. 1 bodu G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady 2004/860/ES o podpisu dohody jménem Evropského společenství a o prozatímním uplatňování některých ustanovení uvedené dohody[6].(10) Toto nařízení je aktem navazujícím na schengenské acquis nebo s ním jinak souvisejícím ve smyslu čl. 3 odst. 1 aktu o přistoupení z roku 2003,(11) Nařízení (ES) č. 2424/2001 by tedy mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 2424/2001 se mění takto:(1) Vkládá se článek 4a, který zní:„Článek 4a1. Aniž je dotčena odpovědnost Komise za vývoj SIS II, bude ústřední jednotka SIS II během vývoje systému umístěna ve Štrasburku (Francie) a havarijní systém ve městě Sankt Johann im Pongau (Rakousko).2. Francie a Rakousko připraví během vývoje systému vhodnou infrastrukturu a prostředky pro umístění ústřední jednotky případně havarijního systému SIS II.3. Vnitrostátní orgán, který poskytne infrastrukturu a prostředky zmiňované v odstavci 2, může od Společenství obdržet finanční podporu na přípravu a údržbu místa nebo na poskytování dalších služeb nezbytných pro umístění SIS II během jeho vývoje.“(2) V článku 7 se druhý odstavec nahrazuje tímto:„Je použitelné do dne 31. prosince 2007“.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a je přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství.V Bruselu dne […].Za Radupředseda[…]2006/0126 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se mění rozhodnutí 2001/886/SVV o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 30 odst. 1 písm. a) a b), čl. 31 odst. 1 písm. a) a b) a čl. 34 odst. 2 písm. c) uvedené Smlouvy,s ohledem na návrh Komise[7],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[8],vzhledem k těmto důvodům:(1) Rozhodnutí 2001/886/SVV tvoří společně s nařízením Rady (ES) č. 2424/2001 ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) potřebný právní základ, který umožní zahrnout nezbytné finanční položky na vývoj SIS II do rozpočtu Evropské unie a plnit tuto část rozpočtu. Platnost rozhodnutí 2001/886/SVV i nařízení (ES) č. 2424/2001 končí 31. prosince 2006.(2) Protože vývoj SIS II bude trvat déle, než bylo původně předpokládáno, musí být finanční prostředky dostupné i po 31. prosinci 2006.(3) Proto je nezbytné prodloužit dobu platnosti rozhodnutí (ES) 2001/886/SVV tak, aby Komise mohla plnit rozpočet v roce 2007 a aby byl dokončen projekt vývoje SIS II včetně vytvoření komunikační infrastruktury.(4) V souladu se závěry Rady ze dne 29. dubna 2004 bude pro vývojovou fázi SIS II ústřední část SIS II umístěna ve Štrasburku a havarijní systém s výhradou některých opatření, která budou nezbytná, než systém zahájí provoz, bude umístěn v Salcburku. Provozní řízení a odpovědnost za styky s Komisí budou příslušet Francii případně Rakousku.(5) Tímto rozhodnutím není dotčeno přijetí budoucích právních aktů o zřízení, provozu a využití SIS II.(6) Spojené království se účastní tohoto rozhodnutí v souladu s článkem 5 Protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o ES, a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[9].(7) Irsko se účastní tohoto rozhodnutí v souladu s článkem 5 Protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o ES, a v souladu s čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[10].(8) Ve vztahu k Islandu a Norsku je toto rozhodnutí rozpracováním ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, které spadá do oblasti uvedené v čl. 1 bodu G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. června 1996[11] o některých opatřeních pro uplatňování dané dohody.(9) Ve vztahu ke Švýcarsku je toto rozhodnutí rozpracováním ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody podepsané mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis. Toto rozpracování spadá do oblasti uvedené v čl. 1 bodu G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady 2004/849/ES o podpisu dohody jménem Evropské unie a o prozatímním uplatňování některých ustanovení uvedené dohody[12].(10) Toto rozhodnutí je aktem navazujícím na schengenské acquis nebo s ním jinak souvisejícím ve smyslu čl. 3 odst. 1 aktu o přistoupení z roku 2003.(11) Rozhodnutí 2001/886/SVV by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.ROZHODLA TAKTO:Článek 1Rozhodnutí 2001/886/SVV se mění takto:(1) Vkládá se článek 4a, který zní:„Článek 4 a1. Aniž je dotčena odpovědnost Komise za vývoj SIS II bude ústřední jednotka SIS II během vývoje systému umístěna ve Štrasburku (Fracie) a havarijní systém ve městě Sankt Johann im Pongau (Rakousko).2. Francie a Rakousko připraví během vývoje systému vhodnou infrastrukturu a prostředky pro umístění ústřední jednotky případně havarijního systému SIS II.3. Vnitrostátní orgán, který poskytne infrastrukturu a prostředky zmiňované v odstavci 2, může od Společenství obdržet finanční podporu na přípravu a údržbu místa nebo na poskytování dalších služeb nezbytných pro umístění SIS II během jeho vývoje.“(2) V článku 7 se druhý odstavec nahrazuje tímto:„Jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2007.“Článek 2 […]Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.V Bruselu dne […].Za Radupředseda[…PŘÍLOHALEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Návrhy nařízení Rady pozměňující nařízení (ES) č. 2424/2001 a rozhodnutí Rady pozměňující rozhodnutí (SVV) č. 886/2001 o vývoji schengenského informačního systému druhé generace (SIS II).2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související činnosti, kterých se návrh týká: Oblast svobody, bezpečnosti a práva – solidarita –vnější hranice – vízová politika – volný pohyb osob3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:PNR 18 02 04 (dříve 18 08 02)3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:20073.3. Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby doplňte řádky):Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |18 02 04 | Nepov. | Rozl.[13] | ne | ne | ne | č. 3 písm. a) |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | Rok 2007 | 2008 | Celkem |Provozní výdaje[14] |Položky závazků (PZ) | 8.1. | a | 9,000 |Položky plateb (PP) | b | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[15] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | 9,000 | 9,000 |Položky plateb | b+c | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[16] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | 1,404 | 1,404 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | 0,186 | 0,186 |Celkové orientační finanční náklady zásahu |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 10,590 | 10,590 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 8,590 | 2,000 | 10,590 |4.1.2. SOULAD S FINANčNÍM PLÁNEMX Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( NÁVRH SI VYžÁDÁ ZMěNU PLÁNU A ÚPRAVU PřÍSLUšNÉHO OKRUHU FINANčNÍHO VÝHLEDU.( NÁVRH MůžE VYžADOVAT POUžITÍ USTANOVENÍ INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODY[17] (TJ. NÁSTROJE PRO FLEXIBILITU NEBO REVIZI FINANčNÍHO VÝHLEDU).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmyX Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí(Rok n-1) | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 13 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuCílem návrhu je změna výše uvedeného nařízení a rozhodnutí, aby:1.  byla prodloužena lhůta pro vývoj SIS II do 31. prosince 2007 a umožněno přidělení rozpočtových prostředků potřebných pro dokončení vývoje SIS II včetně vytvoření komunikační infrastruktury;2.  byla určena místa pro ústřední jednotku (Štrasburk, Francie) a havarijní systém (Sankt Johann im Pongau, Rakousko) včetně povinnosti příslušných členských států poskytnout infrastrukturu a prostředky; za tím účelem mohou od Společenství získat finanční podporu.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieNávrh se týká pokračování vývoje SIS II, který byl Komisí započat roku 2002.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMCelkovým cílem je dokončení projektu vývoje SIS II na určených místech v roce 2007, některá opatření předpokládaná na rok 2006 budou proto pokračovat v roce 2007. Dále je plánováno několik dalších opatření, aby se dopad zpoždění způsobeného různými faktory, například soudními řízeními nebo složitostí projektu, snížil na minimum. To se týká zejména zvýšených nákladů na síť, nákladů na dodatečné zdroje a pověření členských států přípravnými pracemi. Nakonec by mohla být zvýšena kapacita počítačového hardwaru, aby se přihlédlo k výsledkům studií provedených na začátku vývoje. Pro rok 2007 jsou předpokládána tato opatření:Opatření 1: SíťPodle výsledků požadované analýzy provedené během fáze návrhů musí být zvýšena kapacita sítě, aby bylo v dané lhůtě možné odpovědět na otázky ohledně SIS II. Síť s větší šířkou pásma bude vyžadovat dodatečné finanční zdroje.Protože síť S-Testa nabyla včas k dispozici, musela být nalezena alternativní prozatímní řešení, jak SIS II vyzkoušet. Přechod od prozatímní sítě ke konečné síti bude taktéž vyžadovat dodatečné finanční náklady.Opatření 2: Odborné technické znalosti a doplňkové studieK dosažení potřebné úrovně znalostí IT jsou nutné další zdroje. Vzhledem k omezeným vnitřním zdrojům bude třeba na sledování, audit a hodnocení využít vysoce kvalifikovaných externích pracovníků. Dále jsou nezbytné doplňující studie a externí odborné znalosti, zejména co se týče otázek bezpečnosti a sítě.Opatření 3: Podpora a průběžná příprava stanoviště během vývojové fáze.Přípravy na místech ve Francii a Rakousku začaly během vývojové fáze a vyžadují značné finanční zdroje. Některé úkoly v souvislosti s přípravou nebudou prováděny přímo zaměstnanci Komise, nýbrž budou převedeny na členské státy, ve kterých jsou systémy umístěny během vývojové fáze. Na pokrytí odhadovaných potřeb v této oblasti bude potřeba dodatečných rozpočtových prostředků.5.4. Způsob provádění (orientační)X Centralizované řízeníX přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury( subjekty, které Společenství zřídilo, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:Aby byla financována příprava stanovišť pro umístění systémů nebo komunikační infrastruktura, může být část rozpočtu na rok 2007 vyčleněna členským státům nebo vnitrostátním veřejným subjektům buď cestou pověření nebo jako finanční podpora.6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémKaždý pokrok bude pravidelně hodnocen a plnění měřeno předepsanými standardy a předem stanovenými kritérii. Tím má být prokázáno, že investice přináší požadované výsledky.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení ex antenení6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex-post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)není6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocenínení7. Opatření proti podvodůmPro zadávání zakázek budou použity postupy Komise, které jsou v souladu s předpisy Společenství o zadávání veřejných zakázek.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)(Je třeba uvést cílové okruhy, akce a výstupy) | Druh výstupu | Prům. nákl. | Rok 2007 | CELKEM |Počet výstupů | Náklady celkem | Počet výstupů | Náklady celkem |Opatření 1 Síť | přechod od zkušební ke konečné síti vyšší kapacita sítě | 5,000 | 5,000 |Opatření 2 Odborné technické znalosti & doplňující studie | odborné znalosti; analýzy & studie | 1,000 | 1,000 |Opatření 3 Podpora a příprava stanoviště během fáze vývoje | externí lidské zdroje přípravné práce na místě, | 3,000 | 3,000 |NÁKLADY CELKEM | 9,000 | 9,000 |8.2. Administrativní výdaje8.2.1. Počet a druh lidských zdrojůPracovní místa | Zaměstnanci využití k řízení akce ze stávajících a/nebo dodatečných zdrojů (počet pracovních míst/plných pracovních úvazků) |Rok 2007 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[20] (XX 01 01) | A*/AD | 4,5 |B*, C*/AST | 2,5 |Zaměstnanci financovaní[21] podle čl. XX 01 02 | 6 |Ostatní zaměstnanci[22] financovaní podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM | 13 |8.2.2. Popis úkolů vyplývajících z opatřeníŘízení projektu a koordinace vývoje SIS II.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)x Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen.( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce ( XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok 2007 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc |- interní (intra muros) |- externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok 2007 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,756 |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | 0,648 |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 1,404 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci7x108 000 (osobu/rok) = 756 000 EURVýpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 026x108 000 (osobu/rok) = 648 000 EUR8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |Rok 2007 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,022 |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | 0,014 |XX 01 02 11 03 – Výbory[24] (výbor SIS II/VIS) | 0,150 |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 – Informační systémy |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,186 |Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky10 (počet schůzí) x 15 000 (schůze 25 členů výboru) = 150 000 EUR[1] Úř. věst. C […], […], s. […].[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43[4] Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20[5] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31[6] Úř. věst. L 370, 17.12.2004, s. 78[7] Úř. věst. C […], […], s. […].[8] Úř. věst. C […], […], s. […].[9] Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43[10] Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20[11] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31[12] Úř. věst. L 368, 15.12.2004, s. 26[13] Rozlišené položky[14] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[15] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[16] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[17] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[18] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[19] Úř. věst. L 176, 10. 7.1999, s. 36[20] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[21] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[22] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[23] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[24] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


				|

		52013PC0769

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění nařízení (EU) č. 525/2013, pokud jde o technické provedení Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu /* COM/2013/0769 final - 2013/0377 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Změna z Dohá
Na konferenci o změně klimatu,
která proběhla v prosinci 2012 v Dohá, přijalo 192 smluvních
stran Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně
klimatu (dále jen „úmluva“) změnu tohoto protokolu[1]. Tato „změna z Dohá“
stanoví druhé kontrolní období Kjótského protokolu, a to ode dne 1. ledna
2013 do 31. prosince 2020.
Podle změny z Dohá se Evropská unie, její
členské státy a Island zavázaly omezit své průměrné
roční emise skleníkových plynů v období 2013–2020 na 80 %
emisí v referenčním roce (zpravidla rok 1990)[2]. Základ tohoto závazku tkví v
cílech snížení emisí stanovených v balíčku opatření
v oblasti klimatu a energetiky, který byl přijat v roce
2009, zejména v systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS)
a rozhodnutí o „sdílení úsilí“[3].
Výpočet závazku bere v úvahu rozdíly mezi oblastmi působnosti
právních předpisů Evropské unie a v rámci Kjótského protokolu
v druhém kontrolním období[4].
Tento přístup je v souladu se závěry zasedání Rady
z března 2012, v nichž se uvádí, že společný závazek
Evropské unie, jejích členských států a Islandu by měl být
založen na souboru opatření pro oblasti klimatu a energie, ale
také na skutečnosti, že povinnosti jednotlivých členských států
týkající se snížení emisí v druhém období závazku v rámci Kjótského
protokolu „nepřekročí jejich závazky dohodnuté v právních
předpisech EU“. Tento přístup byl použit, když Evropská unie
a její členské státy předložily v dubnu 2012 své
závazky na druhé kontrolní období[5].
Vedle přijetí změny z Dohá se na
konferenci o změně klimatu rovněž přijala řada
rozhodnutí o technických otázkách týkajících se provádění podstatných
závazků ke zmírnění změny klimatu uvedených ve změně
z Dohá: patří mezi ně rozhodnutí o započítávání a
spravování kjótských jednotek při přechodu z prvního na druhé
kontrolní období a během druhého kontrolního období (rozhodnutí 1/CMP.8 a
2/CMP.8)[6].
Připravuje se další soubor opatření, který doplňuje
prováděcí balíček, a Evropská unie se zasazuje o to, aby se
zabezpečilo jeho přijetí na konferenci o změně klimatu,
která se bude v listopadu 2013 konat ve Varšavě.
Společné plnění závazků
Evropské unie, jejích členských států a Islandu
Článek 4 Kjótského protokolu
umožňuje smluvním stranám plnit jejich závazky společně. Evropská
unie a její členské státy využily této možnosti při ratifikaci
Kjótského protokolu v roce 2002 a provádění prvního kontrolního
období[7].
V průběhu jednání o změně z Dohá Evropská unie
a její členské státy jasně oznámily svůj úmysl plnit své
závazky v druhém kontrolním období společně, tentokrát i s
Islandem.
Strany, které se dohodly, že splní své
závazky společně, mají za to, že tyto závazky splní, pokud je
dosažen jejich společný závazek (na základě jejich celkových
emisí skleníkových plynů za celou dobu trvání období závazku).
V případě nedosažení vytyčeného společného závazku je
však každá strana odpovědná za svou úroveň emisí stanovenou
v jejich společném plnění dohody. V Kjótském protokolu se proto
vyžaduje, aby smluvní strany dohody o společném plnění stanovily
příslušné úrovně emisí přidělené každému členu dohody
o společném plnění a oznámily je při uložení jejich listiny
o přijetí.
Podmínky společného plnění závazku
Evropské unie, jejích členských států a Islandu jsou uvedeny
v příloze I návrhu rozhodnutí Rady o uzavření
změny z Dohá ke Kjótskému protokolu Rámcové úmluvy Organizace spojených
národů o změně klimatu a o společném plnění
závazků z něj vyplývajících[8].
Podmínky budou rovněž začleněny do dvoustranné dohody
s Islandem, pro kterou Komise navrhla v červnu 2013 Radě
doporučení týkající se mandátu k jednání. Až budou tyto podmínky
dohodnuty, včetně příslušných úrovní emisí, musí být v okamžiku,
kdy Evropská unie, její členské státy a Island společně
uloží své listiny o přijetí změny z Dohá, oznámeny UNFCCC.
Započítávání emisí po roce 2012
V druhém kontrolním období závazků
podle Kjótského protokolu bude pokračovat stávající souhrnný systém
započítávání emisí, přičemž se do určité míry
zlepší, aby byla zajištěna transparentnost, pokud jde o výsledky
smluvních stran a plnění jejich závazků. Ústředním bodem
tohoto systému je požadavek, aby se pro každou stranu, která přijala
závazek, vypočetlo množství, které se jí přidělí. Toto
přidělené množství představuje množství emisí v tunách, které
jednotlivé smluvní strany mohou vypustit během kontrolního období,
vyjádřené v ekvivalentu oxidu uhličitého (CO2 ekv.). Je
vydáno ve formě jednotek přiděleného množství (AAU)
do národního registru každé smluvní strany. V rámci dohody
o společném plnění uvedené v příloze II k návrhu
rozhodnutí Rady to znamená, že Evropská unie, její členské státy
a Island jsou jednotlivě odpovědni za vydávání AAU
odpovídajících přiděleným množstvím do svých vnitrostátních
registrů.
Kromě jednotek AAU budou vnitrostátní
registry také vést a evidovat transakce s jednotkami vyplývajícími
z použití pružných mechanismů Kjótského protokolu. To se týká nejen
AAU, ale také jednotek ověřeného snížení emisí (CER) pro projekty z
mechanismu čistého rozvoje, jednotek snížení emisí (ERU) pro projekty
společné realizace, stejně jako jednotek propadů (RMU) pro pohlcení
pomocí propadů. Transakce s těmito jednotkami budou
předmětem mezinárodních požadavků, jako jsou kritéria
způsobilosti pro účast v pružných mechanismech a kritéria
upravující rezervu kontrolního období (CPR). Tyto požadavky poskytnou záruky
proti tomu, aby smluvní strany prodaly nadměrné množství jednotek, pokud
to není odůvodněno skutečným snížením emisí této smluvní strany.
Kromě toho byla na konferenci o změně klimatu v Dohá
odsouhlasena pravidla pro přechod z prvního do druhého
kontrolního období, zejména ve vztahu k přesunu (banking)
přebytku AAU z prvního kontrolního období.
Ačkoli nově dohodnutá kjótská
pravidla v zásadě neovlivňují fungování EU ETS nebo rozhodnutí
o „sdílení úsilí“, měla by být upřesněna vzájemná interakce
mezi systémem započítávání Kjótského protokolu a pravidly
započítávání podle právních předpisů Unie a provádění
kjótských pravidel musí být uvedeno do souladu s těmito právními
předpisy EU. Kromě toho bude společné plnění dohody
vyžadovat vypracování dalších technických pravidel.
Právní základ pro technické
provádění v Evropské unii
Během prvního kontrolního období
v rámci Kjótského protokolu (2008–2012) byly mezinárodně dohodnuté
požadavky realizovány prostřednictvím rozhodnutí o mechanismu
monitorování[9]
a nařízení o registru použitelných pro druhou fázi systému EU pro
obchodování s emisemi (2008–2012)[10].
K těmto požadavkům patřilo započítávání emisí a jednotek,
společné plnění závazků EU, správa jednotek s ohledem na závazky
v rámci Kjótského protokolu a jejich interakce se správou jednotek
v rámci systému EU ETS. Předpisy o registru zahrnovaly pravidla
započítávání a správy jednotek na účely provádění systému EU ETS
a pro provádění prvního kontrolního období v rámci Kjótského
protokolu. Nyní platné nařízení o registru[11] obsahuje pouze ustanovení pro
správu jednotek týkající se provádění a provozu třetí fáze
systému EU ETS a rozhodnutí o společném úsilí. Neupravuje
požadavky na započítávání pro technické provedení protokolu po roce
2012.
Provádění Kjótského protokolu po roce
2012 vyžaduje soubor technických prováděcích pravidel, které musí být
vypracovány pro Evropskou unii, její členské státy a Island. Nedávno
přijaté nařízení o mechanismu monitorování[12] neobsahuje právní základ,
který by Komisi umožnil vypracovat takový soubor pravidel vzhledem
k národním registrům členských států. Proto je nutné
změnit nařízení o mechanismu monitorování tak, aby byl
poskytnut požadovaný právní základ.
2.           Technické provádění
Kjótského protokolu po roce 2012
Pro zajištění technického provádění
Kjótského protokolu v Evropské unii po roce 2012 je potřeba umožnit
účinné fungování společného plnění závazků Evropské unie,
jejích členských států a Islandu, a zajistit soulad
provádění protokolu s fungováním EU ETS a rozhodnutím o „sdílení
úsilí“. Tato pravidla by měla vyřešit řadu otázek,
včetně:
–
postupů správy jednotek, jako jsou transakce
kjótských jednotek (vydání, převod, nabývání, rušení, odebrání, přesun,
nahrazení nebo změna data skončení platnosti) v rámci národních
registrů Evropské unie, členských států a Islandu, i mezi
těmito registry,
–
postupů započítávání souvisejících
s přechodem z prvního do druhého kontrolního období,
včetně přesunu přebytkových jednotek AAU, CER a ERU
z prvního do druhého kontrolního období,
–
vytvoření a udržování rezervy
přebytku z předcházejícího období (PPSR) a rezervy pro kontrolní
období (CPR) pro každého člena společného plnění dohody,
–
odvodu nebo „podílu na zisku“, který se vztahuje
na vydávání ERU a první mezinárodní převod AAU v druhém
kontrolním období.
Tento návrh nařízení Evropského
parlamentu a Rady představuje základ pro provádění těchto
technických záležitostí v Evropské unii prostřednictvím
přijímání právních aktů.
Postupy při správě jednotek
Akty v přenesené pravomoci uvedené
v tomto návrhu jsou potřebné k zajištění toho, aby všechny
transakce kjótských jednotek ve vnitrostátních registrech Evropské unie,
jejích členských států a Islandu byly v souladu
s jejich společným plněním závazků. Transakce zahrnují
vydání, převod, získání, zrušení, přesun, výměnu, změnu
data skončení platnosti a odebrání. Je rovněž nezbytné zajistit
účinné provádění postupů správy jednotek stanovených pro
započítávání emisí a jednotek v rámci systému EU ETS a rozhodnutí
o „sdílení úsilí“. Společné plnění dohody pro druhé kontrolní
období bude vyžadovat další konkretizaci kjótských prováděcích pravidel
v Evropské unii.
Kromě toho systém EU ETS i rozhodnutí
o „sdílení úsilí“ umožňují omezené používání kjótských jednotek
v souladu s povinnostmi stanovenými v právních předpisech
EU. Je nezbytné, aby technické provádění kjótských pravidel
v Evropské unii zabezpečilo úplnou flexibilitu stanovenou
v právních předpisech Unie, aby tyto jednotky byly dostupné pro
hospodářské subjekty v souladu s ustanoveními systému EU pro
obchodování s emisemi a pro členské státy v souvislosti
s jejich povinnostmi na základě rozhodnutí o „sdílení úsilí“. Je
rovněž nezbytné, aby technické provedení zachovalo spolehlivé postupy
započítávání, které se týkají sladění pravidel provádění
Kjótského protokolu se systémem EU ETS a s rozhodnutím o „sdílení
úsilí“. To zahrnuje nutnost zajistit, aby za každou vytvořenou jednotku EU
nebo jednotku EU použitou na účely souladu byla vydána nebo odebrána
kjótská jednotka.
Kromě toho je v aktech
v přenesené pravomoci uvedených v tomto návrhu nutné definovat
účinnou regulaci odebírání jednotek po roce 2012: dosažení společného
závazku závisí na odebrání jednotek Evropskou unií, každým členským
státem a Islandem, podle jejich příslušné úrovně emisí. Jednotný
postup odebírání jednotek Unií, členskými státy a Islandem
a jasné stanovení jednotek určených k odebrání každou smluvní
stranou zaručí, že soulad v rámci právních předpisů
Unie bude rovněž znamenat plnění závazků podle Kjótského
protokolu a naopak. Navíc je tento postup zapotřebí
k zajištění integrity započítávání v rámci systému EU ETS.
Pokud hospodářské subjekty, na něž se vztahuje systém EU pro
obchodování s emisemi, splní povinnosti v rámci tohoto systému,
je rovněž zaručeno, že není třeba získat další kjótské
jednotky na pokrytí těchto emisí pro dodržování kjótských
požadavků započítávání pro druhé kontrolní období. Za tímto
účelem se prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci
uvedených v tomto návrhu zajistí, že emise, na něž se
vztahuje EU ETS od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2020, odpovídají
následnému odebrání jednotek pro druhé kontrolní období v rámci Kjótského
protokolu. V podstatě zabezpečí, že jedna kjótská jednotka pro
druhé kontrolní období bude odebrána za každou jednotku odevzdanou
v systému EU ETS za emise ze zdrojů, které jsou uvedeny
v příloze A Kjótského protokolu. Podobným způsobem se
rovněž stanoví, že kjótské jednotky platné pro druhé kontrolní období
budou odebrány proti emisím a pohlcením v členských státech a na
Islandu v odvětvích, na něž se nevztahuje systém ETS, za
předpokladu, že tyto plyny, zdroje a propady jsou předmětem
tohoto protokolu.
Postupy započítávání související
s přechodem z prvního do druhého kontrolního období
V rozhodnutí 13/CMP.1, které obsahuje základní
pravidla započítávání podle Kjótského protokolu[13], jsou uvedena ustanovení,
jejichž cílem je, aby strany mohly přesunout jednotky ERU, CER a AAU
do následující kontrolního období poté, co všechny strany provedou
posouzení souladu. Podle tohoto rozhodnutí mohou být jednotky ERU a CER
přesunuty do výše rovnající se 2,5 % množství
přiděleného smluvní straně. Jednotky propadů (RMU),
dočasné ověřené snížení emisí (tCER), dlouhodobé
ověřené snížení emisí lCER a jednotky ERU přepočtené
z RMU nelze přesunovat. V rozhodnutí 1/CMP.8 se potvrzuje
uplatňování těchto pravidel po roce 2012 a vkládá požadavek, že
přesunuté jednotky AAU musí být převedeny do rezervy přebytku z
předcházejícího období (PPSR) smluvní strany.
Procentní limit na přesun jednotek
CER a ERU se uplatňuje na základě přiděleného
množství, a jednotky CER a ERU platné pro první kontrolní období
použité ke splnění povinností ve třetí fázi systému EU ETS
(2013–2020) jsou vedeny v registru Unie. Z těchto
důvodů bude důležité, aby limit v celé Evropské unii
a jejích členských státech byl uplatňován způsobem, který
umožňuje přesunutí těchto jednotek za účelem jejich
pozdějšího vyřazení. V rámci systému EU ETS jsou povinny otevřít
a vést evidenci započítávání nejen jednotlivé smluvní strany, ale také
soukromé subjekty. Do té míry, do jaké se do držení v těchto
evidencích zahrnují jednotky CER a ERU, bude důležité vytvořit
jednotná pravidla, která umožňují optimální provádění pravidel přesunů.
Jednotky AAU, které představují povolenky nespotřebované mezi druhou
a třetí fází systému EU ETS, jsou rovněž drženy v registru
Unie. Akty v přenesené pravomoci budou proto rovněž muset
stanovit pravidla pro provádění pravidel pro přesun AAU, aby
bylo zajištěno, že uplatňování Kjótského systému započítávání
je ve shodě se systémem EU ETS a s rozhodnutím o „sdílení úsilí“.
Vytvoření a udržování rezervy
kontrolního období (CPR) a rezervy přebytku z předcházejícího
období (PPSR) pro každého člena dohody společného plnění
Akty v přenesené pravomoci, jež se
uvádějí v tomto návrhu, budou rovněž muset upřesnit provoz
rezervy kontrolního období (CPR) ve vnitrostátních registrech Evropské
unie, jejích členských států a Islandu. Mezinárodní požadavek
zřídit a udržovat rezervy kontrolního období je součástí zodpovědnosti
každé strany spravovat a započítávat své přidělené množství.
Podle rozhodnutí na mezinárodní úrovni se rezerva kontrolního období rovná
nižšímu z těchto dvou množství: 90 % množství původně
přiděleného dané smluvní straně nebo 100 % jeho naposledy
přezkoumané evidence vynásobené osmi. Rezerva kontrolního období se
vztahuje na každého člena společného plnění dohody
jednotlivě. Protože množství přidělená členským státům
a Islandu zahrnují pouze odvětví mimo EU ETS a množství přidělená
Unii zahrnují odvětví náležející do EU ETS, akty v přenesené
pravomoci, jež se uvádějí v tomto návrhu, bude nutno určit
jednotnou koncepci přesného výpočtu a transparentního hlášení
rezerv za příslušné kontrolní období pro Evropskou unii, její členské
státy a Island.
V rozhodnutí 1/CMP.8 se vyžaduje, aby každá
strana vytvořila ve svém národním registru rezervu přebytku z
předcházejícího období (PPSR) a jsou stanovena následující
související pravidla pro PPSR: jednotky mohou být převáděny mezi
jednotlivými evidencemi PPSR; každá smluvní strana může vyřadit
jednotky ve svém vlastním PPSR až na úroveň, o kterou emise
během druhého kontrolního období překročí přidělené
množství; smluvní strana může z PPSR jiné strany přijímat
jednotky až do 2 % jejího přiděleného množství za předchozí
kontrolní období. Evropská unie, její členské státy a Island jsou
odpovědné za stanovení a udržování PPSR v souladu
s mezinárodně dohodnutými pravidly a podmínkami společného
plnění. Je nezbytné vymezit oblast působnosti každého PPSR podle
definice úrovní emisí uvedených v příloze I k tomuto návrhu
rozhodnutí Rady. Je rovněž nezbytné stanovit společná pravidla pro
počáteční zůstatek[14]
a pro používání a získávání jednotek v jednotlivých PPSR
Evropské unie, jejích členských států a Islandu.
Podíl na zisku uplatněný
na jednotky AAU a ERU
V rozhodnutí 1/CMP.8 se na první mezinárodní
převod AAU a vydávání ERU ukládá odvod ve výši 2 % podílu na zisku.
Protože se tento odvod vztahuje na vydávání ERU, spadá do
odpovědnosti každého členského státu a Islandu. Nicméně do
té míry, do jaké je třeba vést bilance AAU, aby bylo zaručeno, že za
každou jednotku použitou na účely splnění rozhodnutí o „sdílení
úsilí“, akty v přenesené pravomoci uvedené v tomto návrhu musí zajistit,
aby započítání uplatnění odvodu z podílu na zisku bylo v souladu
s požadavky právních předpisů Evropské unie.
3.           Právní stránka návrhu
Tento návrh pozměňuje právní základ,
obsažený v nařízení o mechanismu monitorování, který
umožňuje Komisi přijímat nelegislativní akty, kterými stanoví pravidla
pro jiné než podstatné prvky při účtování kjótských jednotek po roce
2012 v právních předpisech EU. Základní prvky, pokud jde
o závazky Evropské unie, jejích členských států a Islandu,
jejich provádění a společné plnění, jsou obsaženy
v celé řadě právních nástrojů, včetně
samostatného návrhu rozhodnutí Rady. Rovněž budou řešeny v rámci
dvoustranné dohody s Islandem a jsou zahrnuty ve změně
z Dohá a doprovázejících rozhodnutích konference smluvních stran
sloužící jako zasedání smluvních stran Kjótského protokolu, jakož i v
nařízení o mechanismu monitorování a v aktech
v přenesené pravomoci a prováděcích aktech přijatých
na základě tohoto nařízení.
Dříve byla taková pravidla v rámci
bývalých nařízení o registru přijímána postupem ve výboru pro
regulativní postup s kontrolou. Byla založena na právním základě
obsaženém v rozhodnutí o mechanismu monitorování. Právní základ,
který umožňuje provádění technických otázek souvisejících se
správou jednotek v prvním kontrolním období Kjótského protokolu
prostřednictvím přijetí rozhodnutí o registru, byl obsažen
v čl. 3 odst. 3 a čl. 6 odst. 1 rozhodnutí
o mechanismu monitorování. V rozhodnutí se mimo jiné uvádí potřeba
přijmout prováděcí ustanovení týkající se projednávání
ve výboru, pokud jde o zprávy o informacích z národního
registru, o vydávání, získání, držení, převodu, zrušení, stažení
a přesunu přidělených množství jednotek, jednotek
propadů, jednotek snížení emisí a ověřených snížení emisí
během předchozího roku. Stanovilo rovněž přijetí
opatření přijatých postupem projednávání ve výborech, pokud jde
o požadavek Společenství a jeho členských států
„zřídit a vést registry za účelem zajištění přesného
zúčtování vydávání, držení, převodu, nabývání, rušení a stažení
jednotek přidělených množství, jednotek propadů, jednotek
snížení emisí a ověřených snížení emisí, jakož i přesunu
jednotek přidělených množství, jednotek snížení emisí a
ověřených snížení emisí“.
Rozhodnutí o mechanismu monitorování bylo
zrušeno a nahrazeno nařízením o mechanismu monitorování, které
vstoupilo v platnost dne 8. července 2013. Nařízení
o mechanismu monitorování se odvolává na systém registrů, který
umožňuje technické provádění Kjótského protokolu s ohledem
na správu jednotek řízení v národních registrech v článku
10 („Zřízení a provoz registrů“). Článek obsahuje základní
prvek mezinárodního požadavku, aby Unie a členské státy zřídily a
spravovaly registry za účelem přesného započítání vydání,
držení, převodu, nabytí, zrušení, odebrání, přesunu, nahrazení nebo
případně změny doby skončení platnosti jednotek AAU, RMU,
ERU, CER, tCER a lCER. V čl. 10 odst. 4 je obsažen i právní základ
přijímání aktů v přenesené pravomoci, kterými se provádějí
nepodstatné prvky technického provádění Kjótského protokolu vzhledem ke
správě jednotek v národních registrech, čímž nahrazuje čl. 6
odst. 1 rozhodnutí o mechanismu monitorování. Zatímco se však čl. 6
odst. 1 rozhodnutí o mechanismu monitorování uplatňoval na všechny
otázky správy jednotek „v registrech Společenství a jeho členských
států“, rozsah uplatnění tohoto ustanovení se v nařízení
o mechanismu monitorování zúžil. Právní základ přijímání aktů v
přenesené pravomoci se nyní vztahuje na „zřízení“ (a nikoliv na
zřízení a udržování) „registru Unie“ (spíše než registrů Unie a
členských států).
V zájmu
vytvoření efektivního systému registrů, ve kterém by bylo možné
provádět nové požadavky na správu jednotek ve druhém kontrolním
období v rámci Kjótského protokolu, je nezbytné změnit článek 10
mechanismu monitorování. Oblast působnosti článku musí být
rozšířena na všechny technické otázky týkající se provádění,
pokud jde o správu jednotek v národních registrech na základě
Kjótského protokolu, změny z Dohá a na jejím základě
přijatých rozhodnutích pro druhé kontrolní období podle Kjótského
protokolu.
Na základě obsahu
předpisů, které mají být přijaty v právních aktech uvedených
v tomto návrhu podle výše uvedeného, je třeba tyto právní akty
přijmout rovněž jako akty v přenesené pravomoci v souladu
s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, a to stejným
způsobem, jak je již stanoveno v čl. 10 odst. 4
nařízení o mechanismu monitorování.
Akt v přenesené pravomoci
doplňuje základní pravidla tím, že specifikuje jejich podstatu a reguluje
další podrobnosti. Liší se od prováděcího aktu podle článku 291
Smlouvy o fungování EU, který stanoví jednotné podmínky provádění
právních předpisů Unie v členských státech. Jak je uvedeno
výše, nevyplývají požadavky započítávání, které mají být zavedeny po roce
2012, výhradně z právních předpisů EU, jsou však
do značné míry založené na mezinárodně dohodnutých
pravidlech. Rovněž nejsou prováděny samotnými členskými státy,
avšak týkají se Evropské unie jako takové, tzn. že uvádějí povinnosti pro
orgány EU. Jak stanoví článek 290 SFEU, akty v přenesené
pravomoci uvedené v tomto návrhu by neharmonizovaly provádění žádných
stávajících základních pravidel, ale spíše stanovily další specifické technické
podrobnosti provádění Kjótského protokolu po roce 2012.
2013/0377 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
kterým se mění nařízení (EU)
č. 525/2013, pokud jde o technické provedení Kjótského protokolu
k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[15],
po konzultaci s Výborem regionů[16],
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Rada přijala rozhodnutí
[…] o přijetí změny z Dohá Kjótského protokolu k Rámcové
úmluvě OSN o změně klimatu jménem Evropského
společenství a společném plnění závazků
z něj vyplývajících[17].
Rozhodnutím se jménem Unie schvaluje změna z Dohá Kjótského protokolu
k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu („UNFCCC“) ustavující
druhé kontrolní období a stanoví podmínky společného plnění
závazků Unie, jejích členských států a Islandu
v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu.
(2)       Uzavření změny
z Dohá, provádění doprovodných rozhodnutí konference smluvních stran,
která slouží jako zasedání smluvních stran Kjótského protokolu, a podmínky společného
plnění Unie, jejích členských států a Islandu vyžadují
zavedení pravidel pro zajištění technického provádění Kjótského
protokolu v Unii po roce 2012, aby bylo umožněno účinné
fungování společného plnění závazků Unie, jejích členských
států a Islandu a bylo zajištěno, že je v souladu
s fungováním systému Unie pro obchodování s emisemi („EU ETS“), zřízeného
směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES[18] a rozhodnutím Evropského
parlamentu a Rady 406/2009/ES[19].
(3)       Během prvního kontrolního
období Kjótského protokolu se mezinárodně dohodnuté požadavky na započítávání
a správu emisí a jednotek, jakož i společné plnění ze
strany Unie a jejích členských států, prováděly podle
rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 280/2004/ES[20] a tzv. nařízeních
o registru[21].
Bývalá nařízení o registru byla nahrazena nařízením Komise (EU)
č. 389/2013[22],
které nyní obsahuje ustanovení o správě jednotek týkající se
provádění a fungování systému EU pro obchodování s emisemi,
a rozhodnutím 406/2009/ES[23].
Nedávno přijaté nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013[24] již neobsahuje požadovaný
právní základ pro přijetí legislativy v přenesené pravomoci
k provádění předpisů pro druhé kontrolní období.
(4)       Pro druhé kontrolní období se
množství přidělené Unii týká emisí skleníkových plynů ze zdrojů,
na které se vztahuje EU ETS v rozsahu, který je pokryt Kjótským protokolem, a
množství přidělená členským státům a Islandu se vztahují na
všechny ostatní emise skleníkových plynů ze zdrojů a pohlcení pomocí propadů,
na které se vztahuje Kjótský protokol.
(5)       Rozhodnutí 1/CMP.8[25] mění pravidla určení
oprávněnosti účasti v pružných mechanismech podle Kjótského
protokolu. Rovněž se v něm vymezují limity týkající se jednotek
přesunutých z prvního do druhého kontrolního období včetně
požadavku (týkajícího se všech smluvních stran) vytvořit rezervu
přebytku z předcházejícího období (PPSR). Kromě toho se
v uvedeném rozhodnutí stanoví vybírání odvodu ve výši 2 % podílu na zisku
z prvních mezinárodních převodů jednotek přiděleného
množství (AAU) a jednotek snížení emisí (ERU) na účely společného
plnění závazků ihned po konverzi jednotek AAU nebo jednotek
propadů (RMU) doposud v držení smluvních stran na jednotky ERU.
V současné době probíhají jednání o dalších pravidlech
provádění druhého kontrolního období Kjótského protokolu.
(6)       S cílem stanovit
jednotná pravidla k zabezpečení technického provádění Kjótského
protokolu v Unii po roce 2012, umožnit účinné fungování
společného plnění závazků Unie, jejích členských států
a Islandu a zajistit soulad provádění protokolu s fungováním EU ETS a
rozhodnutím o „sdílení úsilí“ by se na Komisi měla delegovat pravomoc
přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu
s článkem 290 SFEU. Komise by při přípravě a
vypracování aktů v přenesené pravomoci měla zabezpečit
jejich soulad s mezinárodně dohodnutými požadavky na
započítávání, podmínkami společného plnění závazků
stanovených v rozhodnutí […] a příslušnými právními předpisy
Unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení
(EU) č. 525/2013 se mění takto:
1.           v článku 3 se
doplňují body 13a a 13b, které zní:
„13a) „rezervou kontrolního období“ neboli „CPR“
rezerva zřízená na základě přílohy rozhodnutí 11/CMP.1 nebo
jiných relevantních rozhodnutí orgánů UNFCCC nebo Kjótského protokolu;
13b) „rezervou přebytku z
předcházejícího období“ neboli „PPSR“ rezerva zřízená na základě
přílohy rozhodnutí 1/CMP.8 nebo jiných relevantních rozhodnutí orgánů
UNFCCC nebo Kjótského protokolu;“;
2.           článek 10 se mění
takto:
a)       v čl. 10 odst. 1 se
doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Unie a členské státy ve svých registrech
započítají převod jednotek požadovaný v Kjótském protokolu,
rozhodnutí 1/CMP.8 nebo jiných relevantních rozhodnutích orgánů UNFCCC
nebo Kjótského protokolu jako odvod podílu na zisku po vydání ERU a při
prvním mezinárodním převodu AAU.“
b)       v článku 10 se doplňuje nový
odstavec 5, který zní:
„5.        Komise bude rovněž
zplnomocněna přijímat akty v přenesené pravomoci
v souladu s článkem 25 s cílem zajistit
prostřednictvím registrů Unie a členských států technické
provádění Kjótského protokolu, účinné fungování společného
plnění závazků Evropské unie, jejích členských států
a Islandu a zajistit jeho soulad s prováděním směrnice
2003/87/ES a rozhodnutí 406/2009/ES, včetně:
a)       postupů správy jednotek, jako jsou
transakce jednotek AAU, CER, včetně lCER a tCER, ERU a RMU (vydání,
převod, nabývání, rušení, odebrání, přesun, nahrazení nebo změna
data skončení platnosti) v rámci národních registrů Evropské unie,
členských států a Islandu, i mezi těmito registry;
b)      postupů započítávání
souvisejících s přechodem z prvního do druhého kontrolního
období, včetně přesunu přebytkových jednotek AAU, CER
a ERU z prvního do druhého kontrolního období;
c)       vytvoření a udržování rezervy
přebytku z předcházejícího období a rezervy pro kontrolní období
pro Unii a členské státy;
d)      započítávání odvodu podílu na zisku,
jak je stanoveno v odstavci 1 tohoto článku.
Při přijímání aktů
v přenesené pravomoci uvedených v prvním pododstavci Komise
zajistí konzistentní provádění mezinárodně dohodnutých požadavků
na započítávání, optimalizuje transparentnost a zabezpečí
přesnost započítávání kjótských jednotek v Unii a členských
státech, přičemž minimalizuje administrativní zátěž a náklady.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
[1]               Rozhodnutí 1/CMP.8 přijaté konferencí smluvních
stran sloužící jako zasedání smluvních stran Kjótského protokolu,
FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1.
[2]               Pro první kontrolní období byly jako referenční
roky EU určeny tyto roky: pro CO2, CH4 a N2O
používají všechny členské státy jako referenční rok 1990 s
následujícími výjimkami: Bulharsko — 1988; Maďarsko — průměr
1985–1987; Slovinsko — 1986; Polsko — 1988; Rumunsko — 1989. Pro fluorované
plyny používají všechny členské státy jako referenční rok 1995 s
následujícími výjimkami: Rakousko, Francie, Itálie a Slovensko — 1990;
a Rumunsko — 1989.
[3]               Právní předpisy přijaté dne 23. dubna 2009,
včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES,
kterou se mění směrnice 2003/87/ES s cílem zlepšit
a rozšířit systém pro obchodování s povolenkami na emise
skleníkových plynů ve Společenství, a na rozhodnutí Evropského
parlamentu a Rady č. 406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí
členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly
splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí
skleníkových plynů do roku 2020, Úř. věst. 140, 5.6. 2009.
[4]               Tento rozdíl v působnosti je podrobně
vysvětlen v pracovním dokumentu útvarů Komise „Příprava
kvantifikovaného závazku EU na omezení a snížení emisí (QELRO) založeného
na klimatickém a energetickém balíčku EU“, SWD (2012) 18 final,
13.2.2012.
[5]               Podání Dánska a Evropské komise jménem Evropské
unie a jejích členských států ze dne 19. dubna 2012 k „Informaci
o kvantifikovaném závazku EU na omezení a snížení emisí (QELRO) pro druhé
kontrolní období podle Kjótského protokolu“, FCCC/KP/AWG/2012/MISC.1.
[6]               Viz výše poznámka pod čarou 1.
[7]               Rozhodnutí Rady 2002/358/ES ze dne 25. dubna 2002 o
schválení Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně
klimatu jménem Evropského společenství a o společném plnění
závazků z něj vyplývajících (Úř. věst. L 130, 15.5.2002, s.
1).
[8]               COM/2013/ 768 final.
[9]               Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
č. 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismu
monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství
a provádění Kjótského protokolu
(Úř. věst. L 49, 19.2.2004, s. 1).
[10]             Nařízení Komise (ES) č. 2216/2004 ze dne 21.
prosince 2004 o normalizovaném a bezpečném systému registrů podle
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutí Evropského
parlamentu a Rady č. 280/2004/ES (Úř. věst. L 386, 29.12.2004,
s. 1) a nařízení Komise (EU) č. 920/2010 ze dne 7. října 2010 o
standardizovaném a bezpečném systému registrů podle směrnice
Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutí Evropského parlamentu a
Rady č. 280/2004/ES (Úř. věst. L 270, 14.10.2010, s. 1).
[11]             Nařízení Komise (EU) č. 389/2013 ze dne
2. května 2013 o vytvoření registru Unie podle
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, rozhodnutí
Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES
a č. 406/2009 a o zrušení nařízení Komise (EU)
č. 920/2010 a č. 1193/2011 (Úř. věst. L 122,
3.5.2013, s. 1.)
[12]             Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. 525/2013 ze dne 21. května 2013 o mechanismu
monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání
dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících
se ke změně klimatu a o zrušení rozhodnutí
č. 280/2004/ES (Úř. věst. L 165, 18.6.2013, s. 13).
[13]             Rozhodnutí 13/CMP/1 týkající se způsobů pro
započítávání přiřazených množství dle čl. 7
odst. 4 Kjótského protokolu, v: FCCC/KP/CMP/2005/8/Add.2.
[14]             Počáteční zůstatek PPSR Evropské unie,
který bude zřízena v registru Unie, bude sestávat především z
jednotek AAU držených v registru Unie v souladu s článkem
56 nařízení 920/2010/ES, které představují povolenky EU ETS uložené
v souladu s článkem 57 nařízení 920/2010/ES.
Počáteční zůstatek každého PPSR členských států
a Islandu bude sestávat z AAU přesunutých do každého
národního registru.
[15]             Úř. věst. C …, …, s. … .
[16]             Úř. věst. C …, …, s. … .
[17]             Úř. věst. L …, …, s. … .
[18]             Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze
dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami
na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně
směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275/32, 25.10.2003).
[19]             Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č.
406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit
emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství
v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (Úř.
věst. L 140, 5.6. 2009).
[20]             Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
č. 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismu
monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství
a provádění Kjótského protokolu (Úř. věst. L 49, 19.2.2004,
s. 1).
[21]             Nařízení Komise (ES) č. 2216/2004 ze dne 21.
prosince 2004 o normalizovaném a bezpečném systému registrů podle
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutí Evropského
parlamentu a Rady č. 280/2004/ES (Úř. věst. L 386, 29.12.2004,
s. 1) a nařízení Komise č. 920/2010 ze dne 7. října 2010 o
standardizovaném a bezpečném systému rejstříků podle
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutí Evropského
parlamentu a Rady č. 280/2004/ES (Úř. věst. L 270, 14.10.2010,
s. 1).
[22]             Nařízení Komise (EU) č. 389/2013 ze dne
2. května 2013 o vytvoření registru Unie podle
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, rozhodnutí
Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES a č. 406/2009
a o zrušení nařízení Komise (EU) č. 920/2010
a č. 1193/2011 (Úř. věst. L 122, 3.5.2013, s. 1.)
[23]             Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č.
406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit
emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství
v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (Úř.
věst. L 140, 5.6.2009, s. 136).
[24]             Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. 525/2013 ze dne 21. května 2013 o mechanismu
monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání
dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících
se ke změně klimatu a o zrušení rozhodnutí
č. 280/2004/ES (Úř. věst. L 165, 18.6.2013, s. 13).
[25]             Rozhodnutí 1/CMP.8 přijaté konferencí smluvních stran,
která slouží jako zasedání smluvních stran Kjótského protokolu, FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1.


Důležité právní upozornění

|

52006PC0153

Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 2771/75 a (EHS) č. 2777/75, pokud jde o použití výjimečných opatření na podporu trhu  /* KOM/2006/0153 konecném znení - CNS 2006/0055 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 29.3.2006KOM(2006) 153 v konečném znění2006/0055 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 2771/75 a (EHS) č. 2777/75, pokud jde o použití výjimečných opatření na podporu trhu(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAZ důvodu velké medializace výskytu případů vysoce patogenní influenzy ptáků (H5N1) ve více členských státech, a zejména u volně žijících ptáků, se značně snížila spotřeba drůbežího masa v EU v posledních týdnech.V některých členských státech dosahuje snížení spotřeby v důsledku ztráty důvěry spotřebitelů více než 50 %. V důsledku tohoto snížení spotřeby v mnohých členských státech rovněž vznikly značné zásoby drůbežího masa, které se v současnosti odhadují přibližně na 300 000 tun. Ještě více znepokojuje skutečnost, že určitý počet třetích zemí zavedl embargo na dovoz drůbežího masa pocházejícího z některých členských států, případně z celé EU.Společná organizace trhu s drůbežím masem nabízí jako jediný nástroj řízení trhu vývozní náhrady. Tento nástroj, který Komise již použila při zvýšení úrovně náhrad pro určité produkty, se pro obnovení rovnováhy trhu jeví jako nedostačující, neboť spotřeba klesá i na tradičních vývozních trzích. Výše uvedené embargo, které si vynutily některé třetí země, ještě více omezuje účinky vývozních náhrad.Kromě použití vývozních náhrad stanoví společná organizace trhu v článku 14 i výjimečná opatření na podporu trhu použitelná pouze v případě omezení volného pohybu vyplývajících z použití opatření určených k zabránění šíření chorob zvířat.Tato opatření jsou určena pouze drůbežárnám, na které se přímo vztahují veterinární a hygienická opatření, ale neumožňují obecnější podporu trhu v případě podstatného snížení spotřeby.Aby v případě závažného narušení trhu v důsledku ztráty důvěry spotřebitele vyplývající z existence rizika pro zdraví lidí nebo zvířat mohla být zavedena jiná podpůrná opatření než stávající opatření, je třeba tento právní základ rozšířit.Cílem tohoto návrhu je odpovídajícím způsobem změnit článek 14 v nařízeních Rady (EHS) č. 2777/75 a (EHS) č. 2771/75.2006/0055 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 2771/75 a (EHS) č. 2777/75, pokud jde o použití výjimečných opatření na podporu trhuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36 a 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[1],vzhledem k těmto důvodům:1.  Článek 14 nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci[2] a článek 14 nařízení Rady (EHS) č. 2777/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s drůbežím masem[3] stanoví, že mohou být přijata výjimečná opatření na podporu trhu, aby se vzala v úvahu omezení volného oběhu, která mohou vyplynout z použití opatření, jejichž cílem je zabránit šíření chorob zvířat.2.  Tato výjimečná opatření na podporu trhu přijímá Komise a přímo souvisejí s veterinárními a hygienickými opatřeními přijatými dotčenými členskými státy za účelem boje proti šíření nákaz nebo z těchto opatření vyplývají. Jsou přijímána na žádost členských států, aby se zabránilo závažnému narušení dotčených trhů.3.  Zkušenost ukázala, že závažná narušení trhu, jako např. značný pokles spotřeby a/nebo cen, mohou přímo souviset se ztrátou důvěry spotřebitelů vyplývající z existence rizika pro zdraví lidí a zdraví zvířat.4.  Je proto třeba, aby výjimečná opatření na podporu trhu podle nařízení (EHS) č. 2771/75 a (EHS) č. 2777/75 umožnila zohlednit narušení trhu způsobená reakcí spotřebitele na riziko pro zdraví lidí nebo zdraví zvířat.5.  Z důvodů jasnosti je třeba upřesnit, že veterinární a hygienická opatření přijatá členskými státy musejí být v souladu s právními předpisy Společenství.6.  Nařízení (EHS) č. 2771/75 a (EHS) č. 2777/75 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 14 nařízení (EHS) č. 2771/75 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Výjimečná opatření na podporu postiženého trhu mohou být přijata postupem podle čl. 17 odst. 2, aby se vzala v úvahu:a) omezení volného oběhu, která mohou vyplynout z použití opatření, jejichž cílem je zabránit šíření chorob zvířat, nebob) závažná narušení trhu přímo související se ztrátou důvěry spotřebitelů vyplývající z existence rizika pro zdraví lidí nebo zdraví zvířat.Tato opatření se přijímají na žádost dotčeného členského státu nebo dotčených členských států.V případě omezení volného oběhu podle prvního pododstavce písm. a) mohou být výjimečná opatření přijata pouze tehdy, pokud členský stát či členské státy přijaly veterinární a hygienická opatření v souladu s právními předpisy Společenství s cílem rychlého potlačení nákazy, a to pouze v rozsahu a na dobu, jež jsou nezbytně nutné pro podporu dotyčného trhu.“Článek 2V článku 14 nařízení (EHS) č. 2777/75 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Výjimečná opatření na podporu postiženého trhu mohou být přijata postupem podle čl. 17 odst. 2, aby se vzala v úvahu:a) omezení volného oběhu, která mohou vyplynout z použití opatření, jejichž cílem je zabránit šíření chorob zvířat, nebob) závažná narušení trhu přímo související se ztrátou důvěry spotřebitele vyplývající z existence rizika pro zdraví lidí nebo zdraví zvířat.Tato opatření se přijímají na žádost dotčeného členského státu nebo dotčených členských států.V případě omezení volného oběhu podle prvního pododstavce písm. a) mohou být výjimečná opatření přijata pouze tehdy, pokud členský stát či členské státy přijaly veterinární a hygienická opatření v souladu s právními předpisy Společenství s cílem rychlého potlačení nákazy, a to pouze v rozsahu a na dobu, jež jsou nezbytně nutné pro podporu dotyčného trhu.“Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne …Za Radupředseda / předsedkyněFINANČNÍ VÝKAZ |1. | ROZPOČTOVÝ OKRUH: 05 02 15 07 | POLOŽKY: p.m. |2. | NÁZEV: Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 2771/75 a (EHS) č. 2777/75, pokud jde o použití výjimečných opatření na podporu trhu |3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: článek 37 Smlouvy |4. | CÍLE: Rozšířit oblast působnosti článku 14 v souvislosti se zavedením „výjimečných opatření na podporu trhu“. Cílem tohoto návrhu je vzít v úvahu tržní obtíže vyvolané ztrátou důvěry spotřebitelů, která přímo souvisí s problémy zdraví lidí nebo zvířat. |5. | FINANČNÍ DOPADY | OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK 2006 (v milionech EUR) | NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK 2007 (v milionech EUR) |5.0 | VÝDAJE – FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY/INTERVENCE) – VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ – JINÉ | (1) | – | – |5.1 | PŘÍJMY – VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY/CLA) – VNITROSTÁTNÍ | – | – | – |2008 | 2009 | 2010 | 2011 a další |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE | (1) | (1) | (1) | (1) |5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY |5.2 | METODA VÝPOČTU: – |6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z POLOŽEK ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO/NE |6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO/NE |6.2 | BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? | ANO/NE |6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT POLOŽKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | ANO/NE |POZNÁMKY: (1) Tento návrh stanoví právní základ pro případné pozdější zavedení zvláštních výjimečných opatření na podporu trhu v odvětví drůbežího masa a vajec. V tomto okamžiku nelze odhadnout výši budoucích výdajů. K odhadu výdajů dojde až v okamžiku, kdy budou navrhnuta konkrétní opatření. |[1] Úř. věst. C …, ..., s. ….[2] Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 49. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2005 (Úř. věst. L 307, 25.11.2005, s. 2).[3] Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 77. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2005.


Důležité právní upozornění

|

52006PC0572(02)

Návrh nařízení Rady o provádění dohody uzavřené ES v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV.6 dohody GATT z roku 1994, kterým se mění a doplňuje příloha I nařízení (EHS) č. 2658/1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku  /* KOM/2006/0572 konecném znení - ACC 2006/0189 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 4.10.2006KOM(2006) 572 v konečném znění2006/0188 (ACC)2006/0189 (ACC)NávrhROZHODNUTÍ RADYo uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Argentinskou republikouNávrhNAŘÍZENÍ RADYo provádění dohody uzavřené ES v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV.6 dohody GATT z roku 1994, kterým se mění a doplňuje příloha I nařízení (EHS) č. 2658/1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku(předložen  Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. V souvislosti s rozšířením celní unie zavazují ustanovení článku XXIV.6 dohody GATT Evropská společenství zahájit jednání se třetími zeměmi, které mají práva k vyjednávání v jakékoli přistupující členské zemi, s cílem dohodnout se na vyrovnání, jestliže přijetí vnějšího celního režimu ES způsobí zvýšení cel nad úroveň, ke které se přistupující země u WTO zavázala, a brát „náležitý zřetel na snížení cel u stejných celních položek učiněné ostatními zakladateli celní unie při jejím založení“.2. Dne 22. března 2004 Rada zmocnila Komisi k zahájení jednání podle článku XXIV.6 dohody GATT z roku 1994 (návrh Komise COM 6792/04 WTO 34).3. Komise během jednání konzultovala výbor zřízený podle článku 133 Smlouvy a vedla jednání ve smyslu směrnic pro vyjednávání vydaných Radou.4. Komise jednala se členy WTO, kteří mají práva k vyjednávání, s ohledem na zrušení zvláštních koncesí ve vztahu ke zrušení platnosti listin České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Litevské republiky, Lotyšské republiky, Maďarské republiky, Polské republiky, Republiky Malta, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v průběhu jejich přistoupení k Evropskému společenství.5. Jednání dospěla k dohodě ve formě výměny dopisů s Argentinskou republikou.6. Tímto návrhem se Rada žádá, aby uvedenou dohodu schválila.2006/0188 (ACC)NávrhROZHODNUTÍ RADYo uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Argentinskou republikouRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s první větou prvního pododstavce čl. 300 odst. 2 této Smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Dne 22. března 2004 zmocnila Rada Komisi v průběhu přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropskému společenství zahájit jednání s některými dalšími členy WTO podle článku XXIV.6 dohody GATT z roku 1994.2.  Komise během jednání konzultovala výbor zřízený podle článku 133 Smlouvy a vedla jednání ve smyslu směrnic pro vyjednávání vydaných Radou.3.  Komise ukončila jednání o dohodě ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Argentinskou republikou. Tato dohoda by měla být schválena,ROZHODLA TAKTO:Článek 1Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Argentinskou republikou o zrušení zvláštních koncesí v souvislosti se zrušením platnosti listin České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v průběhu přistoupení k Evropskému společenství se tímto schvaluje jménem Společenství.Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.Článek 2Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu ve formě výměny dopisů, na kterou odkazuje článek 1, zavazující Společenství.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněDOHODAve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Argentinskou republikouo změně koncesí v listinách České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v průběhu přistoupení k Evropskému společenstvíDopis Evropských společenstvíV Bruselu dne […]Vážený pane,v návaznosti na zahájení jednání mezi Evropskými společenstvími (ES) a Argentinskou republikou podle článku XXIV.6 a článku XXVIII dohody GATT z roku 1994 o změně koncesí v listinách České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky v průběhu jejich přistoupení k ES, bylo mezi ES a Argentinou s ohledem na ukončení jednání zahájených po oznámení ES ze dne 19. ledna 2004 Světové obchodní organizaci v souladu s článkem XXIV.6 dohody GATT z roku 1994 dohodnuto následující:ES souhlasí, že do svých listin pro celní území ES 25 zahrnou i koncese, které byly součástí jejich předchozích listin.ES souhlasí, že do svých listin pro ES 25 zahrnou koncese obsažené v příloze k této dohodě.Tato dohoda vstoupí v platnost dnem, kdy po uvážení smluvních stran a v souladu s jejich vlastními postupy obdrží ES od Argentinské republiky řádně vyhotovený dopis o dohodě. ES vyvine veškeré úsilí, aby zajistila, že příslušná prováděcí opatření budou zavedena do 1. října 2006 a v každém případě nejpozději do 1. ledna 2007.Za Evropské společenstvíDOHODAve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Argentinskou republikouo změně koncesí v listinách České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v průběhu přistoupení k Evropským společenstvím.Dopis Argentinské republikyV Bruselu dne […]Vážený pane,odkazuji se na Váš dopis, který uvádí:„v návaznosti na zahájení jednání mezi Evropskými společenstvími (ES) a Argentinskou republikou podle článku XXIV.6 a článku XXVIII dohody GATT z roku 1994 o změně koncesí v listinách České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky v průběhu jejich přistoupení k ES, bylo mezi ES a Argentinou s ohledem na ukončení jednání zahájených po oznámení ES ze dne 19. ledna 2004 Světové obchodní organizaci v souladu s článkem XXIV.6 dohody GATT z roku 1994 dohodnuto následující:ES souhlasí, že do svých listin pro celní území ES 25 zahrnou i koncese, které byly součástí jejich předchozích listin.ES souhlasí, že do svých listin pro ES 25 zahrnou koncese obsažené v příloze k této dohodě.Tato dohoda vstoupí v platnost dnem, kdy po uvážení smluvních stran a v souladu s jejich vlastními postupy obdrží ES od Argentinské republiky řádně vyhotovený dopis o dohodě. ES vyvine veškeré úsilí, aby zajistila, že příslušná prováděcí opatření budou zavedena do 1. října 2006 a v každém případě nejpozději do 1. ledna 2007.“Mám tu čest Vám tímto vyjádřit souhlas své vlády.Za Argentinskou republikuPŘÍLOHA03042096: Nižší celní sazba ve výši 11,4 % bude platit po dobu tří let nebo tak dlouho, dokud se nesplní výsledky stanovené pro výši cel při jednání o rozvojové agendě z Dohá podle toho, která skutečnost nastane dříve.03037996: Nižší celní sazba ve výši 12,4 % bude platit po dobu tří let nebo tak dlouho, dokud se nesplní výsledky stanovené pro výši cel při jednání o rozvojové agendě z Dohá podle toho, která skutečnost nastane dříve.- U hovězího masa, zmrazeného; neoddělených nebo oddělených předních čtvrtí; vykostěných a poživatelných drobů hovězích, mražených zvýšit objem celních kvót na 4 003 tun ( erga omnes ). Dovezené maso se použije ke zpracování (čísla položky v sazebníku 0202 2030, 0202 30, 0206 2991).- U mléka sušeného odstředěného (číslo položky v sazebníku 04021019) zvýšit objem celních kvót na 537 tun ( erga omnes ).- U jablek (číslo položky v sazebníku ex 0808 1080) zvýšit objem celních kvót na 96 tun ( erga omnes ).- U kukuřice (čísla položky v sazebníku 10051090 a 10059000) začít používat celní kvótu 24 2074 tun ( erga omnes ) s celní sazbou 0 %.- U ovocné šťávy (čísla položky v sazebníku 20091111, 20091119, 20091911, 20091919, 20092911, 20092919, 20093911, 20093919, 20094911, 20094919, 20097911, 20097919, 20098011, 20098019, 20098034, 20098035, 20098036, 20098038, 20099011, 20099019, 20099021 a 20099029) začít používat celní kvótu 7 044 tun ( erga omnes ) s celní sazbou 20%.- U vína (čísla položky v sazebníku 22042965 a 22042975) začít používat celní kvótu 20 000 hl ( erga omnes ) s celní sazbou 8 EUR/hl.- U vína (čísla položky v sazebníku 2204 2179 a 2204 2180) začít používat celní kvótu 40 000 hl ( erga omnes ) s celní sazbou 10 EUR/hl.- U vermutu (číslo položky v sazebníku 2205 9010) začít používat celní kvótu 13 810 hl ( erga omnes ) s celní sazbou 7 EUR/hl.Pro všechny uvedené položky platí přesný popis celního sazebníku pro ES 15.- Upravit definici celní sazby ES o objemu 11 000 tun vykostěného „vysoce jakostního“ masa: „kusy hovězího masa získané výhradně ze zvířat pocházejících z pastevního chovu, ve věku mezi dvaadvaceti a čtyřiadvaceti měsíci, se dvěma trvalými řezáky, jejichž živá hmotnost při porážce nepřesahuje 460 kilogramů, speciální nebo vysoké jakosti, nazývané „speciální kusy hovězího masa“, v lepenkových obalech „special boxed beef“; tyto kusy mohou být označeny „sc“ (special cuts)“ na „vykostěné vysoce jakostní hovězí maso, čerstvé, chlazené nebo zmrazené“, dodavatelská země Argentina.FINANČNÍ VÝKAZ |DATUM: 11.7.2006 |1. | ROZPOČTOVÝ OKRUH: Kapitola 10 – Zemědělské poplatky Kapitola 12 – Cla | POLOŽKY: 973,1 mil EUR |2. | NÁZEV: Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Argentinou týkající se vyrovnání, které je stanoveno článkem XXIV.6 dohody GATT z roku 1994. |3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: Článek 133 Smlouvy |4. | CÍLE: Dosáhnout souladu s článkem XXIV.6 dohody GATT z roku 1994 v souvislosti s rozšířením celní unie od 1. května 2004 |5. | FINANČNÍ DOPADY | OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK [n] (v milionech EUR) | NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK [n+1] (v milionech EUR) |5.0 | VÝDAJE - FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY/INTERVENCE) - VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ - JINÝCH SUBJEKTŮ |5.1 | PŘÍJMY - VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY/CLA) - VNITROSTÁTNÍ | 973,1 mil EUR |[n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE |5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY |5.2 | METODA VÝPOČTU: |6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z POLOŽEK ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO/NE |6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO/NE |6.2 | BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? | NE |6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT POLOŽKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | NE |POZNÁMKY: |DŮVODOVÁ ZPRÁVA4.  Odkazuje se na rozhodnutí Rady XXXX o uzavření dohody s Argentinskou republikou v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV.6 dohody GATT z roku 1994.5.  Tímto návrhem nařízení Rady se provádí uvedená dohoda uzavřená Společenstvím.2006/0189 (ACC)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo provádění dohody uzavřené ES v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV.6 dohody GATT z roku 1994, kterým se mění a doplňuje příloha I nařízení (EHS) č. 2658/1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníkuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízením Rady (EHS) č. 2658/1987(1) se zavedla nomenklatura zboží (dále jen „kombinovaná nomenklatura“) a stanovily se smluvní celní sazby společného celního sazebníku.(2) Svým rozhodnutím XX/XXX/ES o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Argentinskou republikou schválila Rada jménem Společenství výše uvedenou dohodu s cílem uzavřít jednání zahájená v souladu s článkem XXIV.6 dohody GATT z roku 1994,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V příloze I nařízení (EHS) č. 2658/87 se mění celní povinnosti a doplňují se objemy uvedené v příloze k tomuto nařízení.Článek 2Ve třetí části (Celní kvóty WTO, jež mají být používány příslušnými orgány Společenství), v oddílu III se příloha 7 mění takto:a) Upravit definici celní sazby ES o objemu 11 000 tun vykostěného „vysoce jakostního“ masa: „kusy hovězího masa získané výhradně ze zvířat pocházejících z pastevního chovu, ve věku mezi dvaadvaceti a čtyřiadvaceti měsíci, se dvěma trvalými řezáky, jejichž živá hmotnost při porážce nepřesahuje 460 kilogramů, speciální nebo vysoké jakosti, nazývané „speciální kusy hovězího masa“, v lepenkových obalech „special boxed beef“; tyto kusy mohou být označeny „sc“ (special cuts)“ na „vykostěné vysoce jakostní hovězí maso, čerstvé, chlazené nebo zmrazené“.b) ve sloupci „Ostatní podmínky“ se vkládá text: „Dodavatelská země Argentina“.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHAAniž jsou dotčena pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, považuje se popis produktů pouze za orientační a působnost koncesí se v rámci této přílohy určuje zněním kódů KN platných ke dni přijetí tohoto nařízení. Je-li před kódem KN uvedeno „ex“, určuje se působnost koncese současně zněním kódu KN a odpovídajícím popisem.Část II Celní sazebník |Kód KN | Popis zboží | Celní sazba |03042094 | Mražené rybí filé z jiných než čerstvých ryb | Nižší celní sazba 11,4 % (1) |03037998 | Ostatní mražené mořské ryby s výjimkou rybího filé a jiného rybího masa uvedeného pod číslem 0304 s výjimkou jater, jiker a mlíčí | Nižší celní sazba 12,4 % (1) |Číslo položky v sazebníku020230 02062991 | Hovězí maso, zmrazené; neoddělené nebo oddělené přední čtvrti; vykostěné Poživatelné droby hovězí, mražené; okruží a bránice. Dovezené maso se použije ke zpracování. | Objem celních kvót se zvýší o 4 003 tun (erga omnes) |Číslo položky v sazebníku 04021019 | Mléko sušené odstředěné | Objem celních kvót se zvýší o 537 tun (erga omnes) |Číslo položky v sazebníku ex 08081080 | Jablka | Objem celních kvót se zvýší o 96 tun (erga omnes) |Čísla položky v sazebníku 10051090 10059000 | Kukuřice | Začít používat celní kvótu 24 2074 tun (erga omnes) s celní sazbou 0 % |Čísla položky v sazebníku 20091111 20091119 20091911 20091919 20092911 20092919 20093911 20093919 20094911 20094919 20097911 20097919 20098011 20098019 20098034 20098035 20098036 20098038 20099011 20099019 20099021 20099029 | Ovocná šťáva | Začít používat celní kvótu 7 044 tun (erga omnes) s celní sazbou 20 % |Čísla položky v sazebníku 22042965 22042975 | Víno | Začít používat celní kvótu 20 000 hl (erga omnes) s celní sazbou 8 EUR/hl |Čísla položky v sazebníku 22042179 22042180 | Víno | Začít používat celní kvótu 40 000 hl (erga omnes) s celní sazbou 10 EUR/hl |Číslo položky v sazebníku 22059010 | Vermut | Začít používat celní kvótu 13 810 hl (erga omnes) s celní sazbou 7 EUR/hl |(1) Výše uvedená nižší sazba bude platit po dobu tří let nebo tak dlouho, dokud se nesplní výsledky stanovené pro výši cel při jednání o rozvojové agendě z Dohá podle toho, která skutečnost nastane dříve.Pro všechny uvedené položky platí přesný popis celního sazebníku pro ES 15.[1] Úř. věst. C […], […], s. […].