               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 1.6.2017
            COM(2017) 258 final
            2017/0104(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o uzavření Dohody o spolupráci mezi Evropskou unií a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) na vývoji družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti ASECNA ve prospěch civilního letectví

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Tento návrh rozhodnutí Rady má za cíl dát v souladu s čl. 218 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zmocnění k uzavření jménem Unie dohody o spolupráci mezi Evropskou unií na jedné straně a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA)
                  1
                na straně druhé, týkající se vývoje družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví. Je v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013, které představuje základní akt pro evropské programy družicové navigace a které v článku 29 stanoví, že Unie může v rámci programů Galileo a EGNOS sjednat dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi.

               Evropská unie a Afrika spolupracují v oblasti družicové navigace od přijetí Akčního plánu na období 2011–2013 pro provádění strategického partnerství mezi Afrikou a EU na třetím summitu Afrika-EU, který se konal v listopadu 2010 v Tripolisu. Potřeba spolupráce v této oblasti byla potvrzena v plánu na období 2014–2017 přijatém na summitu Afrika-EU v dubnu 2014.

               Studie odhalily značné sociálně-ekonomické výhody pro africký kontinent. Spolupráce bude prospěšná také pro evropský kosmický průmysl, který bude těžit z trhu rozšířeného o Afriku pro rozvoj své technologie, zavedení nové infrastruktury a využívání služeb souvisejících s družicovou navigací
                  2
               .

               Na základě doporučení Komise (COM(2014) 260) zmocnila Rada pro konkurenceschopnost dne 25. září 2014 Komisi, aby jménem Unie sjednala s agenturou ASECNA mezinárodní dohodu, která stanoví podmínky poskytování služeb systému s družicovým rozšířením (SBAS) v Africe na základě evropského programu družicové navigace EGNOS. Jednání začala v březnu 2015. V dubnu 2016 vyústila v návrh dohody, který stanoví rámec spolupráce potřebné k zavedení a provozování samostatného systému SBAS, založeného však na evropském systému EGNOS, v oblasti působnosti agentury ASECNA. V souladu s pověřením daným Radou dohoda zahrnuje technickou složku a zabývá se také otázkami financování a správy.

               Dne 21. listopadu 2016 Rada na základě návrhu Komise ze dne 12. září 2016 (COM(2016) 574) přijala rozhodnutí (EU) 2016/2234
                  3
               , kterým zmocňuje k podpisu dohody jménem Unie. Dohoda byla oficiálně podepsána dne 5. prosince 2016 v Bruselu Evropskou unií a agenturou ASECNA.

               •Soulad s platnými předpisy vztahujícími se na oblast činnosti a s ostatními politikami Unie

               Evropské programy družicové navigace představují důležitý prvek politiky Evropské unie v oblasti dopravy, především v oblasti letecké dopravy. Přispívají totiž ke zvýšení bezpečnosti a plynulosti služeb letového provozu a současně je zlepšují z hospodářského a environmentálního hlediska. Jsou také předmětem mezinárodní podpory, a to zejména díky uzavření dohod o spolupráci se zeměmi, jako jsou Spojené státy americké, Čína, Jižní Korea a Izrael.

               Vzhledem k výhodám společným pro Evropu a Afriku v oblasti rozvoje služeb družicové navigace na africkém kontinentu je aktivní spolupráce mezi Evropskou unií a Afrikou v této oblasti již několik let předmětem řady politických iniciativ, mezi něž patří:

                  •
                        Prohlášení referenční skupiny o infrastrukturách strategického partnerství Afrika-EU pro společné zasedání sborů komisařů Evropské komise a Komise Africké unie (v Addis Abebě ve dnech 25. a 26. února 2016);

                  •
                        Plán na období 2014–2017 přijatý na čtvrtém summitu Afrika-EU (v Bruselu ve dnech 2. a 3. dubna 2014);

                  •
                        Společné prohlášení společností na 5. podnikatelském fóru EU-Afrika (v Bruselu dne 1. dubna 2014);

                  •
                        Společný postoj přijatý na Ministerské konferenci o dopravě Unie pro Středomoří (v Bruselu dne 14. listopadu 2013);

                  •
                        Společné sdělení Evropské radě, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 8. března 2011 „Partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím“, KOM(2011) 200 v konečném znění;

                  •
                        Sdělení Komise „Akční plán pro aplikace globálního družicového navigačního systému (GNSS)“, KOM(2010) 308 v konečném znění ze dne 14. června 2010;

                  •
                        Závěry setkání na vysoké úrovni na téma „prostor pro africké občany“, pořádaného belgickým předsednictvím EU dne 16. září 2010;

                  •
                        Usnesení 7. Rady pro vesmír: „Globální výzvy: maximální využití evropských vesmírných systémů“ (v Bruselu dne 25. listopadu 2010);

                  •
                        Akční plán na období 2011–2013 pro provádění strategického partnerství Afrika-EU přijatý na třetím summitu Afrika-EU (v Tripolisu ve dnech 29. a 30. listopadu 2010);

                  •
                        Společné prohlášení společností na 4. podnikatelském fóru EU-Afrika (v Tripolisu ve dnech 26. a 28. listopadu 2010);

                  •
                        Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě „Partnerství Evropská unie-Afrika – Propojit Afriku a Evropu: na cestě k posílení spolupráce v oblasti dopravy“, KOM(2009) 301 v konečném znění ze dne 24. června 2009.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Právním základem návrhu je článek 172 ve spojení s čl. 218 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie.

               •Subsidiarita

                  Zásada subsidiarity se v tomto případě neuplatňuje, protože evropské systémy družicové navigace patří Evropské unii.

               •Proporcionalita

                  Ustanovení dohody jsou v souladu se sledovaným cílem, tj. umožnit agentuře ASECNA vyvinout vlastní systém s družicovým rozšířením na základě evropského programu družicové navigace EGNOS. Odpovídají také přání Evropské unie vyvážet na africký kontinent knowhow v oblasti družicové navigace.

               •Volba nástroje

                  Ke zřízení závazného rámce pro spolupráci dochází uzavřením mezinárodní dohody. Článek 29 nařízení (EU) č. 1285/2013 výslovně stanoví možnost sjednat dohody s mezinárodními organizacemi v rámci programů Galileo a EGNOS.

               3.VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI

               Využití služeb družicové navigace založených na programu EGNOS v Africe bylo předmětem sociálně-ekonomické a technické analýzy. Výsledky této analýzy byly několikrát projednány se zúčastněnými africkými zeměmi a předloženy u příležitostí seminářů, workshopů a mezinárodních fór, jako je Regionální skupina AFI pro plánování a provádění (APIRG) Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO).

               V rámci Evropské unie Komise pravidelně podávala ústní a písemné zprávy o postupu jednání zvláštnímu výboru určenému Radou. Kromě toho byly členské státy Evropské unie informovány o průběhu diskusí a měly možnost se účastnit jednání. Členské státy Evropské unie rovněž mohly v rámci pracovní skupiny Rady „Doprava – Intermodální otázky a sítě“ před ukončením jednání předložit připomínky k návrhu dohody. Tyto připomínky byly zohledněny v konečném znění dohody, k jejímuž podpisu vydala Rada zmocnění dne 21. listopadu 2016.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Navrhovaná dohoda nemá žádné důsledky pro rozpočet přidělený evropským programům družicové navigace na základě nařízení (EU) č. 1285/2013.

               Náklady na zavedení a provozování infrastruktury, která patří agentuře ASECNA, na základě dohody budou financovány z rozpočtu agentury ASECNA, jejími členskými státy nebo příspěvky, ve formě půjček nebo darů, zemí Evropské unie a mezinárodních finančních institucí (Evropské investiční banky, Africké rozvojové banky atd.).

               5.OSTATNÍ PRVKY

                  Dohoda stanoví zřízení smíšeného výboru pro řízení této dohody a její řádné uplatňování. Kromě toho lze v případě sporu mezi oběma stranami využít rozhodčího řízení.

               2017/0104 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o uzavření Dohody o spolupráci mezi Evropskou unií a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) na vývoji družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti ASECNA ve prospěch civilního letectví

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 8 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2016/2234 ze dne 21. listopadu 2016
                  4
                byla dne 5. prosince 2016 podepsána Dohoda o spolupráci mezi Evropskou unií a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) na vývoji družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti ASECNA ve prospěch civilního letectví, s výhradou jejího pozdějšího uzavření.

               (2)V rámci dohody bude nadále aktivně prováděna strategie Evropské unie vycházející z evropských programů družicové navigace, jejímž cílem je jednak rozvoj využívání této technologie a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti agentury ASECNA, zejména díky vytvoření samostatného systému s družicovým rozšířením (SBAS) ve prospěch ASECNA, a v obecnější rovině též podpora využívání družicové navigace na africkém kontinentu.

               (3)Dohoda by měla být schválena jménem Evropské unie,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Dohoda o spolupráci mezi Evropskou unií a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) na vývoji družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti ASECNA ve prospěch civilního letectví se schvaluje jménem Unie.

               Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou přistoupit jménem Evropské unie k uložení listiny o schválení stanovené článkem 36 dohody vyjadřující souhlas Evropské unie být touto dohodou vázána.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem […].

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)

                        ASECNA je mezinárodní organizace se sídlem v Dakaru (Senegal), jejímž úkolem je zajistit bezpečnost letového provozu 18 členským státům: Benin, Burkina Faso, Čad, Gabon, Guinea-Bissau, Kamerun, Komory, Kongo, Madagaskar, Mali, Mauritánie, Niger, Pobřeží slonoviny, Rovníková Guinea, Senegal, Středoafrická republika, Togo a Francie.

                     (2)
                  Sociálně-ekonomický přínos pro celý africký kontinent byl ohodnocen na základě analýzy nákladů a přínosů na více než 4,8 miliardy EUR, a to bez započítání výhod v oblasti hospodářského rozvoje a regionální integrace, které nebylo možno vyčíslit.

                     (3)
                  Úř. věst. L 337, 13.12.2016, s. 1.

                     (4)
                  Úř. věst. L 337, 13.12.2016, s. 1.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 1.6.2017
            COM(2017) 258 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o uzavření Dohody o spolupráci mezi Evropskou unií a Agenturou pro bezpečnost letového provozu v Africe a na Madagaskaru (ASECNA) na vývoji družicové navigace a poskytování souvisejících služeb v oblasti působnosti ASECNA ve prospěch civilního letectví

               DOHODA O SPOLUPRÁCI
                  MEZI EVROPSKOU UNIÍ
                  A AGENTUROU PRO BEZPEČNOST LETOVÉHO PROVOZU
                  V AFRICE A NA MADAGASKARU (ASECNA)
                  NA VÝVOJI DRUŽICOVÉ NAVIGACE
                  A POSKYTOVÁNÍ SOUVISEJÍCÍCH SLUŽEB
                  V OBLASTI PŮSOBNOSTI ASECNA
                  VE PROSPĚCH CIVILNÍHO LETECTVÍ

               EVROPSKÁ UNIE,

               dále jen „Unie“,

                  na jedné straně,

               a

               AGENTURA PRO BEZPEČNOST LETOVÉHO PROVOZU V AFRICE A NA MADAGASKARU,

               dále jen „agentura ASECNA“,

                  na straně druhé,

               společně dále jen „strany“,

               VZHLEDEM k rostoucímu vývoji aplikací globálních systémů družicové navigace v Unii, v Africe a v jiných částech světa, zejména v oblasti civilního letectví,

               VZHLEDEM k tomu, že úkolem agentury ASECNA je především poskytovat letové navigační služby ve vzdušných prostorech, které jsou jí svěřeny, dále pak organizovat tyto prostory, zveřejňovat letecké informace a předpovídat a předávat informace v oblasti meteorologických leteckých služeb,

               UZNÁVAJÍCE důležitost programů družicové navigace Unie, totiž Galilea a Evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS), speciálně navržených pro civilní účely, výhody spojené s jejich zavedením a zájem, který agentura ASECNA věnuje službám družicové navigace,

               UZNÁVAJÍCE, že systém EGNOS, regionální infrastruktura zaměřená na Evropu, která sleduje a opravuje otevřené signály vysílané globálními systémy družicové navigace a nabízí zejména vyšší přesnost a funkci zprávy o integritě, poskytuje služby, jež jsou zvláště uzpůsobeny potřebám civilního letectví,

               VZHLEDEM k tomu, že by služby založené na technologii systému EGNOS mohly být technicky rozšířeny na celý africký kontinent, jednak pokud by existovaly synergie mezi pozemními infrastrukturami, za které by strany odpovídaly, a jednak pokud se umístí transpondéry systému EGNOS na družicích na geostacionární dráze nad Afrikou,

               VZHLEDEM k usnesení Rady Unie pro vesmír s názvem „Globální výzvy: maximální využití evropských vesmírných systémů“ přijatému dne 25. listopadu 2010, které vyzývá Evropskou komisi ke spolupráci s Komisí Africké unie za účelem posílení dostupných prostředků a určení podmínek, za kterých by mohla být infrastruktura podobná infrastruktuře programu EGNOS vybudována v Africe,

               VZHLEDEM ke sdělení Evropské komise ze dne 26. dubna 2007 o evropské politice pro oblast vesmíru, které přikládá zvláštní význam spolupráci mezi Evropou a Afrikou ve vesmíru, a sdělení Komise ze dne 4. dubna 2011 s názvem „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“, které zdůrazňuje ochotu Unie poskytnout svou odbornost a infrastrukturu Africe a posílit spolupráci s tímto kontinentem,

               VZHLEDEM k usnesení Výboru ministrů agentury ASECNA č. 2005 CM 44-11 ze dne 7. července 2005 o realizaci systémů družicové navigace (GNSS) v agentuře ASECNA, jež žádá zejména podporu evropských orgánů, aby bylo možné využívat zavedení Galilea a EGNOS pro provozní potřeby agentury,

               VZHLEDEM k usnesení Správní rady agentury ASECNA č. 2011 CA 120-18 ze dne 7. července 2011 o účinném zapojení agentury při zavádění EGNOS a Galilea v regionu Afriky a Indického oceánu, jež umožňuje generálnímu řediteli, aby za tímto účelem i nadále podnikal kroky u příslušných evropských orgánů,

               VZHLEDEM k tomu, že v rámci provádění uvedeného usnesení agentura ASECNA vyvinula program SBAS-ASECNA k tomu, aby ve své oblasti působnosti poskytovala služby SBAS založené na technologii systému EGNOS.

               VZHLEDEM k tomu, že dlouhodobá spolupráce mezi Unií a agenturou ASECNA v oblasti družicové navigace spadá do obecného rámce strategického partnerství mezi Unií a Afrikou, neboť plán přijatý na čtvrtém summitu EU-Afrika, který se konal v Bruselu ve dnech 2. a 3. dubna 2014, za účelem definování spolupráce mezi oběma kontinenty na období 2014–2017 stanoví přidělení trvalých a dostatečných lidských a finančních zdrojů k zavádění infrastruktury družicové navigace založené na EGNOS a zavedení systémů řízení a financování ve vztahu k investičním a provozním výdajům EGNOS v Africe pro dotčené země,

               VZHLEDEM k tomu, že na základě tohoto Strategického partnerství mezi Unií a Afrikou již agentura ASECNA a Unie spolupracují v rámci programu podpory pro odvětví letecké dopravy a družicových služeb v Africe, který je financován 10. Evropským rozvojovým fondem, a v rámci panafrického programu podpory EGNOS v Africe, který je financován nástrojem pro rozvojovou spolupráci, zejména prostřednictvím zřízení společného úřadu pro správu programu (JPO) EGNOS-Afrika.

               VZHLEDEM ke společnému zájmu na dlouhodobé spolupráci mezi Unií a agenturou ASECNA v oblasti vývoje družicové navigace ve prospěch civilního letectví a přejíce si formálně navázat takovou spolupráci,

               VZHLEDEM k nutnosti zajistit vysokou úroveň ochrany služeb družicové navigace na územích pokrytých stranami,

               VZHLEDEM k tomu, že Unie zřídila své vlastní agentury, aby jí pomáhaly v určitých konkrétních oblastech, zejména Agenturu pro evropský GNSS pro evropské programy družicové navigace a Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví v oblasti civilního letectví, a vzhledem k tomu, že provoz systému EGNOS na období 2014–2021 upravuje pověřovací dohoda uzavřená mezi Unií a Agenturou pro evropský GNSS,

               UZNÁVAJÍCE, že nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití
                  1
                stanoví, že Unie je vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku, který byl vytvořen nebo vyvinut v rámci programů Galileo a EGNOS, že Unie může sjednat dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi v rámci těchto programů a že by náklady na případné rozšíření systému EGNOS mimo Evropu nebyly financovány z rozpočtových zdrojů přidělených na základě uvedeného nařízení,

               VZHLEDEM k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 ze dne 22. září 2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS
                  2
               ,

               UZNÁVAJÍCE zájem koordinovat přístupy v oblasti normalizace, certifikace a všech otázek týkajících se systémů a služeb družicové navigace v mezinárodních orgánech pro normalizaci a certifikaci, zejména za účelem podpořit široké a inovativní využívání služeb Galileo, EGNOS a SBAS-ASECNA jako celosvětové normy pro družicovou navigaci a synchronizaci v odvětví civilního letectví,

               SE DOHODLY TAKTO:

               ČÁST I

               OBECNÁ USTANOVENÍ

               Článek 1

               Cíl

               1.
                     Cílem této dohody je rozvíjet družicovou navigaci a poskytovat přidružené služby v oblasti působnosti agentury ASECNA ve prospěch civilního letectví tím, že jí bude umožněno využít evropské programy družicové navigace.

               Tato dohoda je součástí ujednání na podporu služeb založených na evropských programech družicové navigace na africkém kontinentu.

               2.
                     Tato dohoda stanoví formu a podmínky spolupráce mezi stranami k dosažení cílů uvedených v odstavci 1.

               ČLÁNEK 2

               Definice

               Pro účely této dohody se rozumí:

               1)
                     „GNSS“ nebo „globálním systémem družicové navigace“ infrastruktura složená z konstelace družic a ze sítě pozemních středisek a stanic, jež umožňuje díky vysílání rádiových signálů poskytovat na celé zeměkouli velmi přesnou službu měření času a určování zeměpisné polohy uživatelům, kteří mají vhodný přijímač;

               2)
                     „evropskými systémy družicové navigace“ globální systém družicové navigace vytvořený na základě programu Galileo a systém EGNOS, které jsou vlastnictvím Unie;

               3)
                     „oblastí působnosti agentury ASECNA“ zeměpisná oblast, kde agentura ASECNA poskytuje letové navigační služby, ať už se jedná o vzdušný prostor členských států či nikoliv;

               4)
                     „Evropskou službou pro pokrytí geostacionární navigací“ nebo „EGNOS“ regionální infrastruktura systému družicové navigace, která sleduje a opravuje otevřené signály vysílané globálními systémy družicové navigace, zejména GPS a Galileo, a umožňuje uživatelům těchto globálních systémů získat nejlepší výkonnost co do přesnosti a integrity. EGNOS zahrnuje pozemní stanice a několik transpondérů umístěných na geostacionárních družicích. Pozemní stanice tvoří inženýrské středisko, kontrolní střediska, stanice RIMS, stanice NLES, středisko služeb a server EDAS. Regionální pokrytí EGNOS se týká přednostně území členských států Evropské unie, které se zeměpisně nacházejí v Evropě;

               5)
                     „SBAS-ASECNA“ systém družicové navigace agentury ASECNA, který sleduje a opravuje otevřené signály vysílané globálními systémy družicové navigace, zejména GPS a Galileo, a umožňuje uživatelům těchto globálních systémů získat nejlepší výkonnost co do přesnosti a integrity. SBAS-ASECNA je majetkem agentury ASECNA. Zahrnuje pozemní infrastrukturu a několik transpondérů umístěných na geostacionárních družicích. Pozemní infrastrukturu budou tvořit zejména stanice RIMS, jedno nebo několik kontrolních středisek a stanice NLES. SBAS-ASECNA pokrývá přednostně oblast působnosti agentury ASECNA. Systémem SBAS-ASECNA se rozumí jak původní, tak i následné verze systému včetně verzí s dvojí frekvencí a multikonstelací. Zřízení tohoto systému zahrnuje zejména fáze definování a koncepce, vývoje a zavádění a akreditace a certifikace. Poté následuje fáze využívání;

               6)
                     „oblastí pokrytou EGNOS“ nebo „oblastí pokrytou SBAS-ASECNA“ oblast, ve které je možné přijímat signály vysílané uvedeným systémem (například stopa geostacionárních družic);

               7)
                     „oblastí pokrytou službou SBAS-ASECNA“ oblast uvnitř oblasti pokryté SBAS-ASECNA, ve které systém SBAS-ASECNA poskytuje službu v souladu s požadavky určenými agenturou ASECNA, jež byly stanoveny ve spojení se standardy a doporučenými postupy (SARP) ICAO, a kde zajišťuje odpovídající schválené operace;

               8)
                     „oblastí pokrytou službou SoL systému EGNOS“ oblast uvnitř oblasti pokryté EGNOS, ve které systém EGNOS poskytuje službu v souladu se standardy a doporučenými postupy (SARP) ICAO a zajišťuje odpovídající schválené operace;

               9)
                     „stanicemi RIMS“ stanice, které patří k systémům EGNOS nebo SBAS-ASECNA a jejichž úkolem je sbírat v reálném čase údaje o zeměpisné poloze na základě signálů vysílaných globálními systémy družicové navigace;

               10)
                     „stanicemi NLES“ stanice, které patří k systémům EGNOS nebo SBAS-ASECN a zasílají k transpondérům umístěným na geostacionárních družicích opravené údaje, jež umožňují, aby přijímače signálů GNSS nacházející se v oblasti pokryté jedním nebo druhým z obou systémů prováděly opravy uzpůsobené jejich zeměpisné poloze;

               11)
                     „systémem „Galileo“ autonomní civilní evropský systém družicové navigace a synchronizace časového signálu s celosvětovým pokrytím, pod civilní kontrolou, který je určen pro poskytování služeb GNSS, navržený a vyvinutý Unií, Evropskou kosmickou agenturou a příslušnými členskými státy. Provozování systému Galileo může být postoupeno soukromému subjektu. Cílem systému Galileo je poskytovat otevřenou službu, obchodní službu, veřejně regulovanou službu a službu pátrání a záchrany, jakož i přispívat k integritě služeb sledování zaměřených na uživatele aplikací pro zajištění bezpečnosti života;

               12)
                     „interoperabilitou“ schopnost dvou nebo více systémů družicové navigace a jimi poskytovaných služeb být používány společně a poskytovat uživateli lepší výkonnost, než kdyby byl používán jen jeden systém;

               13)
                     „duševním vlastnictvím“ pojem stanovený v čl. 2 bodě viii) Úmluvy o zřízení Světové organizace duševního vlastnictví, která byla podepsána ve Stockholmu dne 14. července 1967;

               14)
                     „utajovanými informacemi“ informace v jakékoli podobě, které vyžadují ochranu před neoprávněným šířením, jež by mohlo v různé míře poškodit základní zájmy jednotlivých stran nebo jednotlivých členských států, včetně národní bezpečnosti. Jejich utajení je dáno označením stupně utajení. Taková informace je určována stranami v souladu s platnými právními předpisy a musí být chráněna před jakoukoliv ztrátou důvěrného charakteru, integrity a dostupnosti.

               ČLÁNEK 3

               Zásady spolupráce

               Strany se dohodly, že se budou při spolupráci, na niž se vztahuje tato dohoda, řídit těmito zásadami:

               1)
                     oboustranný prospěch založený na celkové rovnováze práv a povinností, včetně příspěvků a přístupu ke všem službám;

               2)
                     oboustranné příležitosti pro strany zapojit se do spolupráce na programech družicové navigace Unie a agentury ASECNA;

               3)
                     včasná výměna veškerých informací užitečných pro provádění této dohody;

               4)
                     náležitá a účinná ochrana práv duševního vlastnictví.

               ČLÁNEK 4

               Agentury Unie

               Unie může svěřit Agentuře pro evropský GNSS nebo Evropské agentuře pro bezpečnost letectví plnění všech úkolů vyplývajících z této dohody nebo jejich části. V takovém případě zůstává odpovědná vůči agentuře ASECNA za řádné a úplné plnění závazků vyplývajících z této dohody.

               ČLÁNEK 5

               Vztahy s třetími osobami

               Unie usnadňuje a podporuje veškeré iniciativy spočívající ve spolupráci a partnerství mezi agenturou ASECNA a dalšími subjekty zapojenými do evropských programů družicové navigace EGNOS a Galileo, zejména s Evropskou kosmickou agenturou, pokud tyto iniciativy mohou pomoci agentuře ASECNA ve vývoji a poskytování služeb družicové navigace založených na těchto dvou programech.

               ČÁST II

               USTANOVENÍ O SPOLUPRÁCI

               ČLÁNEK 6

               Spolupráce

               1.
                     Spolupráce na základě této dohody se týká především zřízení a provozu systému SBAS-ASECNA založeného na technologii systému EGNOS. zahrnuje rovněž využití systému vytvořeného na základě programu Galileo v Africe, rádiové spektrum, normy, certifikaci a mezinárodní organizace, zabezpečení, výzkum a vývoj, lidské zdroje, komunikaci a vytváření povědomí o tomto systému, výměnu pracovníků a podporu služeb družicové navigace na africkém kontinentu.

               Strany mohou tento seznam činností upravit podle článku 34 této dohody.

               2.
                     Touto dohodou není dotčena institucionální autonomie Unie, pokud jde o regulaci evropských programů družicové navigace, ani struktura uřízená Unií pro provádění těchto programů. Touto dohodou rovněž nejsou dotčena regulační opatření, kterými se provádějí závazky nešíření, kontrola vývozu a kontrola nehmotných přenosů technologií. Nejsou jí dotčena ani opatření týkající se národní bezpečnosti.

               3.
                     Touto dohodou také není dotčena institucionální autonomie agentury ASECNA.

               4.
                     S výhradou svých příslušných pravidel podporují strany v nejvyšší možné míře činnosti v rámci spolupráce na základě této dohody.

               HLAVA I

               ČLÁNEK 7

               Zřízení a provoz systému SBAS-ASECNA

               1.
                     Unie pomáhá agentuře ASECNA ve zřízení a provozu systému SBAS-ASECNA. Kromě zvláštních ustanovení uvedených v článcích 8 až 16 se obecně zavazuje usnadnit zřízení a provoz systému SBAS-ASECNA zejména tím, že agentuře ASECNA poskytne bezplatně veškeré užitečné informace a bude jí radit v oblasti řízení programu, jakož i v technické a organizační oblasti, a přispěje k vyhodnocování a sledování programu SBAS-ASECNA.

               2.
                     Po propojení systémů EGNOS a SBAS-ASECNA bude každá strana odpovídat za změny ve svém vlastním systému a ponese související investiční a provozní náklady. Sdělí druhé straně potřebné informace a bude spolupracovat na změnách systému, který patří druhé straně. Zavede se postup pro závazky a monitorování v oblasti výkonnosti, který stanoví příslušné povinnosti.

               ČLÁNEK 8

               Definice a koncepce systému SBAS-ASECNA

               Unie pomáhá agentuře ASECNA s definicí a koncepcí systému SBAS-ASECNA, zejména co se týká architektury systému, rozmístění pozemní infrastruktury a koncepce operací. Ve studiích provedených za tímto účelem bude upřesněno propojení mezi systémy SBAS-ASECNA a EGNOS.

               ČLÁNEK 9

               Vývoj a zavádění stanic RIMS

               Unie pomáhá agentuře ASECNA s vývojem a zaváděním stanic RIMS systému SBAS-ASECNA, zejména co se týká zařízení, provozních postupů, kvalifikace obsluhy a schválení rozmístění pozemní infrastruktury, mimo jiné prostřednictvím zavedení a ověření požadavků na zabezpečení.

               V zájmu optimalizace výkonnosti a oblastí služeb systémů EGNOS a SBAS-ASECNA budou strany koordinovat instalaci svých stanic RIMS, zejména těch, které se nacházejí v hraničních oblastech společných oběma systémům, aby tyto stanice byly rozděleny stejnoměrně a mohly fungovat v součinnosti díky výměně údajů vygenerovaných těmito stanicemi RIMS a dodržovat přitom požadavky na bezpečnost a zabezpečení stanovené pravidly platnými pro každou stranu.

               ČLÁNEK 10

               Vývoj a zavádění kontrolních středisek

               Unie pomáhá agentuře ASECNA s vývojem a zaváděním kontrolních středisek systému SBAS-ASECNA, zejména co se týká zařízení, provozních postupů, kvalifikace obsluhy a schválení rozmístění pozemní infrastruktury, mimo jiné prostřednictvím zavedení a ověření požadavků na zabezpečení.

               ČLÁNEK 11

               Vývoj a zavádění
                  stanic NLES a transpondérů

               Unie pomáhá agentuře ASECNA s vývojem a zaváděním služeb pro šíření údajů založených na transpondérech systému SBAS-ASECNA instalovaných na geostacionárních družicích a na přidružených pozemních stanicích pro přenos údajů. Rovněž pomáhá agentuře ASECNA s postupy a kroky nezbytnými k získání kódů PRN nutných pro provoz systému SBAS-ASECNA.

               ČLÁNEK 12

               Akreditace a certifikace
                  systému SBAS-ASECNA

               Unie pomáhá agentuře ASECNA na její žádost s:

               –
                     certifikací systému SBAS-ASECNA,

               –
                     akreditací zabezpečení systému SBAS-ASECNA, včetně rozmístění pozemní infrastruktury,

               –
                     certifikací služeb poskytovaných systémem SBAS-ASECNA.

               Unie může rovněž agentuře ASECNA na její žádost pomáhat s vypracováním metodiky a postupů zaměřených na:

               –
                     schválení postupů startu, letu a přistání letadel souvisejících se systémem SBAS-ASECNA, a to před jejich zveřejněním na nosičích Letecké informační příručky,

               –
                     certifikaci zařízení umístěných na palubě letadel a určených k příjmu a zpracování družicových radionavigačních signálů, jakož i na akreditaci provozovatelů a posádek letadel.

               ČLÁNEK 13

               Provoz systému SBAS-ASECNA

               1.
                     Unie pomáhá agentuře ASECNA s provozem systému SBAS-ASECNA.

               Co se týká přípravy spuštění provozu, pomáhá agentuře ASECNA zejména:

               –
                     se zavedením schématu správy poskytování služeb,

               –
                     s přizpůsobením provozních postupů a dokumentace odborné přípravy k systému EGNOS pro systém SBAS-ASECNA,

               –
                     se zavedením integrovaného řídicího systému věnovaného poskytování služeb, jenž bude zahrnovat zejména otázky kvality, bezpečnosti, zabezpečení a životního prostředí,

               –
                     s analýzou a realizací plánu v oblasti subdodavatelských služeb,

               –
                     s odbornou přípravou obsluhy,

               –
                     s ohlášením služeb.

               Unie také agentuře ASECNA pomáhá s řešením provozních problémů, se kterými se setká po ohlášení služeb, zejména tím, že jí poskytne postupy a nástroje sloužící k analýze výkonnosti, podporu odborné přípravy a pracovníky přítomné na místě v počátečním období.

               Unie také poskytne podporu agentuře ASECNA při zavádění změn provozovaného systému.

               2.
                     Strany si poskytují vzájemnou pomoc s cílem podpořit využívání služeb poskytovaných systémy EGNOS a SBAS-ASECNA uživateli a napomoci rozvoji příslušných trhů.

               ČLÁNEK 14

               Oblasti pokryté službou

               Strany se navzáem konzultují k vymezení oblasti pokryté službou SoL systému EGNOS a oblasti pokryté službou SBAS-ASECNA, aby se zamezilo veškerým provozním obtížím, zejména v souvislosti s interoperabilitou a odpovědností. Strany se vynasnaží nalézt v tomto ohledu společná řešení.

               V případě, kdy oblast pokrytá službou SoL systému EGNOS pokrývá část oblasti, za niž je odpovědná agentura ASECNA, nebo v případě, kdy oblast pokrytá službou SBAS-ASECNA pokrývá část území členských států Unie, se zavede postup pro závazky a monitorování v oblasti výkonnosti, který stanoví příslušné povinnosti.

               V případě, kdy oblast pokrytá službou SoL systému EGNOS a oblast pokrytá službou SBAS-ASECNA pokrývají území, které leží mimo území členských států Unie a mimo oblast, za niž je odpovědná agentura ASECNA, nebo se překrývají s jiným systémem, než je EGNOS a SBAS-ASECNA, se strany vzájemně informují a koordinují své kroky vůči orgánům dotčených území, aby zajistily, že na otázky vzniklé zejména v oblasti interoperability a odpovědnosti naleznou společná řešení.

               ČLÁNEK 15

               Veřejné zakázky

               1.
                     Unie pomáhá agentuře ASECNA na její žádost s přípravou zadávací dokumentace a s analýzou nabídek v rámci zadávání veřejných zakázek týkajících se zřízení a provoz systému SBAS-ASECNA.

               2.
                     Aniž je dotčen článek XXIII Dohody o vládních zakázkách, uzavřené v rámci Světové obchodní organizace (článek III revidované dohody), mají veřejné subjekty a podniky členských států Evropské unie právo účastnit se nabídkových řízení týkajících se zřízení a provozu systému SBAS-ASECNA, pokud nenastane střet zájmů.

               3.
                     Koupě týkající se zřízení a provozu systémů EGNOS a SBAS-ASECNA mohou být předmětem veřejných zakázek společných pro Unii a agenturu ASECNA v závislosti na zájmech každé ze stran, zejména v oblasti pozemních stanic a transpondérů.

               ČLÁNEK 16

               Práva duševního vlastnictví

               1.
                     Každá strana zdarma poskytuje druhé straně všechna práva duševního vlastnictví k dílům nebo vynálezům, jež vlastní a které jsou užitečné ke zřízení a provozu systémů EGNOS a SBAS-ASECNA. Tato dohoda má platnost licence k užívání těchto práv.

               Pokud jedna ze stran vytvoří nová práva duševního vlastnictví založená na právech duševního vlastnictví, která jí byla poskytnuta druhou stranou, nabude tato druhá strana vlastnictví k novým takto vytvořeným právům duševního vlastnictví a zdarma udělí licenci k užívání těchto nových práv straně, která je vytvořila. Nicméně strana, která je vlastníkem těchto nových práv, smí udělit licenci třetí osobě pouze s výslovným souhlasem druhé strany.

               Podmínky uplatňování licence uvedené v prvním a druhém pododstavci jsou stanoveny v odstavcích 2 a 3.

               2.
                     Uživatelská licence uvedená v odst. 1 prvním pododstavci je osobní, nevýhradní a nepřenosná, aniž je dotčen odst. 1 druhý pododstavec. V závislosti na případu zahrnuje právo užívat, dát do užívání, měnit, reprodukovat a vyrábět za jediným účelem zřízení a provozu systémů EGNOS a SBAS-ASECNA.

               Jedna ze stran smí poskytnout třetí osobě nebo jakýmkoliv způsobem prodávat práva duševního vlastnictví poskytnutá druhou stranou na základě odst. 1 prvního pododstavce jen s výslovným souhlasem této druhé strany, s výjimkou případů, kdy k tomuto poskytnutí třetí osobě dojde v rámci veřejných zakázek uzavřených jednou ze stran za účelem zřízení a provozu systému EGNOS, systému vytvořeného na základě programu Galileo a systému SBAS-ASECNA.

               3.
                     Každá strana průběžně aktualizuje soupis práv duševního vlastnictví, která poskytuje druhé straně na základě odst. 1 prvního pododstavce. Předá druhé straně kopii tohoto soupisu. U každého poskytnutého práva duševního vlastnictví se v soupisu uvádí zejména:

               –
                     předmět práva, jako je vynález, software, databáze atd.,

               –
                     druh práva, jako je autorské právo, patent atd.,

               –
                     udělené užívací právo, jako je právo na reprodukci, uzpůsobení, výrobu atd.,

               –
                     území, pro které se právo poskytuje,

               –
                     doba poskytnutí.

               4.
                     Každá strana, která uděluje druhé straně uživatelskou licenci na základě odst. 1 prvního pododstavce, může tuto licenci ukončit, pokud zjistí, že dochází k porušování podmínek uplatňování licence stanovených v odstavcích 2 a 3.

               5.
                     Strany poskytnou a zajistí náležitou a účinnou ochranu práv duševního vlastnictví v oblastech a v odvětvích spojených se zřízením a provozem systémů EGNOS a SBAS-ASECNA v souladu s nejpřísnějšími mezinárodními normami, stanovenými v Dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS) Světové obchodní organizace, včetně účinných prostředků, které umožňují dodržování těchto norem.

               HLAVA II

               DALŠÍ ČINNOSTI

               ČLÁNEK 17

               Galileo

               1.
                     Strany spolupracují za účelem podpory a využívání systému vytvořeného na základě programu Galileo na africkém kontinentu, zejména v oblasti vývoje aplikací a používání služeb založených na tomto systému, především v oblasti určování času, navigace, dozoru a pátrání a záchrany, přičemž i zdůrazňují výhody aplikací a služeb založených na tomto systému.

               2.
                     Agentura ASECNA se zdrží všech kroků a iniciativ, které by mohly poškodit zájmy Unie v oblasti práv duševního vlastnictví spojených s programem Galileo.

               ČLÁNEK 18

               Rádiové spektrum

               1.
                     Strany spolupracují a vzájemně si pomáhají, co se týče rádiového spektra spravovaného Mezinárodní telekomunikační unií (ITU), zejména za účelem ochrany frekvenčních pásem spojených se službami družicové navigace a leteckou komunikací.

               2.
                     Strany si vyměňují informace a vzájemně si pomáhají v oblasti sdílení a přidělování frekvencí od ITU. Podporují a chrání přidělování vhodných frekvencí pro systémy EGNOS a SBAS-ASECNA, jakož i pro systém vytvořený na základě programu Galileo, aby zajistily dostupnost služeb nabízených těmito systémy v Unii a Africe.

               3.
                     Za účelem ochrany rádiového spektra přiděleného pro radionavigaci proti rušení, například úmyslnou či neúmyslnou interferencí a „překrýváním“, se strany snaží zjistit zdroje rušení a hledají vzájemně přijatelná řešení.

               4.
                     Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat jako odchylku od platných předpisů ITU, zejména pak od těch, která upravují radiokomunikaci.

               ČLÁNEK 19

               Normy, certifikace
                  a mezinárodní organizace

               1.
                     Strany usilují o přijetí společného přístupu k normalizaci a ke všem otázkám týkajícím se systémů družicové navigace, kterými se zabývají mezinárodní organizace a sdružení, zejména Mezinárodní organizace pro civilní letectví, Radiotechnická komise pro letectví (RTCA) a Evropská organizace pro zařízení v civilním letectví (EUROCAE), a sdružení nebo seskupení činná v oblasti normalizace.

               2.
                     Strany společně podporují vývoj norem týkajících se družicové navigace v mezinárodních organizacích, zejména pak standardů a doporučených postupů ICAO (SARP) a specifikací minimální provozní výkonnosti RTCA a EUROCAE (MOPS). Společně v tomto rámci podporují uznání norem Galileo, EGNOS a SBAS-ASECNA těmito mezinárodními organizacemi a podporují jejich používání po celém světě, přičemž kladou důraz na interoperabilitu s jinými systémy družicové navigace.

               ČLÁNEK 20

               Zabezpečení

               Za účelem ochrany evropských systémů družicové navigace a systému SBAS-ASECNA proti hrozbám a nepřátelskému jednání, jako je záměrné rušení a „překrývání“, přijímají strany veškerá proveditelná opatření, zejména v oblasti kontroly a nešíření technologií, aby zajistily kontinuitu, zabezpečení a bezpečnost služeb družicové navigace, jakož i infrastruktury a příslušného základního majetku, aniž je dotčen čl. 6 odst. 2.

               ČLÁNEK 21

               Výzkum a vývoj

               Strany usilují o provádění společné činnosti v oblasti výzkumu a vývoje družicové navigace, zejména za účelem rozvoje a plánování budoucího technologického vývoje systémů družicové navigace.

               Každá strana podporuje účast druhé strany na svých programech výzkumu a vývoje.

               Unie usnadní přístup agentuře ASECNA k finančním prostředkům svých rámcových programů výzkumu a vývoje.

               ČLÁNEK 22

               Lidské zdroje

               Unie poskytuje na základě své vlastní zkušenosti agentuře ASECNA veškeré informace užitečné k řízení lidských zdrojů potřebných k provádění programu SBAS-ASECNA.

               Unie pomáhá agentuře ASECNA s vytvořením pracovních míst a dovedností nezbytných ke zřízení a provozu systému SBAS-ASECNA.

               Unie usnadňuje veškeré iniciativy spočívající ve spolupráci a v partnerství mezi agenturou ASECNA a subjekty zapojenými do posílení kapacit v oblastech, jež se týkají evropských programů družicové navigace. Také usnadňuje přístup agentury ASECNA k finančním prostředkům svých evropských programů odborné přípravy.

               Mohou probíhat společné činnosti v oblasti odborné přípravy pro potřeby zřízení a provozu systémů EGNOS, SBAS-ASECNA a systému vytvořeného na základě programu Galileo a přípravy jejich technologického vývoje.

               ČLÁNEK 23

               Komunikace a vytváření povědomí

               Strany usilují o provádění společných činností v oblasti komunikace a propagace svých příslušných programů družicové navigace.

               Unie pomáhá agentuře ASECNA vymezit a realizovat komunikační strategie, které se vztahují jak na subjekty dotčené zřízením a provozem systému SBAS-ASECNA, tak i na širokou veřejnost.

               ČLÁNEK 24

               Výměny pracovníků

               Strany si vyměňují pracovníky v rámci činností spolupráce stanovených touto dohodou.

               ČLÁNEK 25

               Podpora družicové navigace
                  na africkém kontinentu

               Strany si navzájem pomáhají při podpoře družicové navigace na africkém kontinentu a konzultují se, kdykoliv je třeba dohodnout společné kroky, které mají být v této oblasti učiněny. Zejména podporují iniciativy, které mohou napomoci přijetí družicové navigace uživateli a rozvoji trhů spojených s touto technologií.

               ČÁST III

               FINANČNÍ USTANOVENÍ

               ČLÁNEK 26

               Financování

               1.
                     Agentura ASECNA financuje zřízení a provoz systému SBAS-ASECNA z vlastníxh zdrojů, podpor nebo dotací, zejména těch, které jsou uvedeny v odstavci 3, z půjček, které sjednává u finančních institucí, nebo jakýmkoliv jiným způsobem financování s výhradou odstavce 2.

               2.
                     Zřízení a provoz systému SBAS-ASECNA nelze v žádném případě financovat z rozpočtových příspěvků stanovených pro evropské systémy družicové navigace, které jsou uvedeny v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 ze dne 11. prosince 2013.

               3.
                     Unie usnadňuje za účelem zřízení a provozu systému SBAS-ASECNA přístup agentury ASECNA ke svým finančním prostředkům vyčleněným na spolupráci a vývoj, které může využít jak pro stávající, tak pro budoucí programy. Mezi stávající programy patří panafrický program podle článku 9 a přílohy III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci na období 2014–2020, jakož i programy svěřeneckého fondu EU-Afrika pro infrastrukturu stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 13. července 2006 – Propojit Afriku: Partnerství mezi EU a Afrikou v oblasti infrastruktury, KOM(2006) 376 v konečném znění.

               ČÁST IV

               ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

               ČLÁNEK 27

               Právní odpovědnost

               1.
                     Jelikož agentura ASECNA nevlastní evropské systémy družicové navigace, nenese žádnou odpovědnost spojenou s vlastnictvím těchto systémů.

               Jelikož Unie nevlastní systém SBAS-ASECNA, nenese žádnou odpovědnost spojenou s vlastnictvím tohoto systému.

               2.
                     Žádná ze stran neodpovídá za škody vzniklé užíváním technologií uvedených v této dohodě druhou stranou a ani nezaručuje jejich správný chod.

               ČLÁNEK 28

               Výměna utajovaných informací

               Strany si vyměňují utajované informace jen v případě, kdy o tom uzavřely dohodu. Vynasnaží se stanovit úplný a ucelený právní rámec, který uzavření takové dohody umožní.

               ČLÁNEK 29

               Smíšený výbor

               1.
                     Zřizuje se smíšený výbor s názvem „Výbor GNSS EU/ASECNA“. Výbor se skládá ze zástupců stran a odpovídá za řízení a správné provádění této dohody. Za tím účelem přijímá rozhodnutí v případech stanovených touto dohodou, která provádějí strany dle svých vlastních pravidel. Tato rozhodnutí smíšeného výboru se přijímají společnvzájemnou dohodou. Smíšený výbor také vydává doporučení k otázkám, pro které nemá rozhodovací pravomoc.

               Smíšený výbor stanoví podmínky a pravidla, které nejsou uvedeny v této dohodě.

               2.
                     Smíšený výbor stanoví svůj jednací řád, který upravuje mimo jiné postupy pro svolávání jeho zasedání, jmenování jeho předsedy, určení funkčního období předsedy a kontakty mezi stranami.

               3.
                     Smíšený výbor se schází podle potřeby. Unie nebo agentura ASECNA mohou požádat o svolání zasedání. Smíšený výbor se sejde do patnácti dnů po podání žádosti.

               4.
                     Smíšený výbor může rozhodnout o zřízení jakékoli pracovní nebo odborné skupiny, již bude považovat za způsobilou mu pomoci při plnění jeho povinností.

               5.
                     Smíšený výbor může rozhodnout o změně přílohy I.

               ČLÁNEK 30

               Konzultace

               1.
                     Za účelem řádného plnění této dohody si strany pravidelně vyměňují informace a na žádost kterékoli z nich se setkávají ve smíšeném výboru.

               2.
                     V případě jakékoli otázky týkající se výkladu nebo provádění této dohody se strany, na žádost jedné z nich co nejdříve vzájemně poradí.

               3.
                     Strany se pravidelně informují a vzájemně si předávají poznatky o řízení a vývoji svých programů družicové navigace. Pokud jedna ze stran hodlá přijmout rozhodnutí, které by mohlo ovlivnit systém nebo systémy družicové navigace druhé strany, konzultuje předem tuto druhou stranu, aby mohla vyjádřit nezávazné stanovisko. Pokud tomu nebrání požadavky na zachování důvěrnosti, jež jsou stanoveny platnými pravidly stran, umožní každá strana účast zástupce druhé strany, jako pozorovatele, ve svých pracovních skupinách řídicích orgánech a výborech.

               ČLÁNEK 31

               Ochranná opatření

               1.
                     Každá strana může po projednání ve smíšeném výboru přijmout potřebná ochranná opatření, včetně pozastavení jedné nebo více činností spolupráce, pokud se domnívá, že mezi stranami není zajištěna rovnocenná úroveň kontroly vývozu nebo zabezpečení. Pokud by jakékoliv zpoždění mohlo ohrozit řádné fungování evropských systémů družicové navigace nebo systému SBAS-ASECNA, mohou být bez předchozí konzultace přijata předběžná ochranná opatření za předpokladu, že po jejich přijetí budou co nejdříve zahájeny konzultace.

               2.
                     Působnost a doba trvání opatření uvedených v odstavci 1 jsou omezeny na nezbytnou míru, aby se situace vyřešila a zajistila se správná rovnováha mezi právy a povinnostmi vyplývajícími z této dohody. Druhá strana může požádat smíšený výbor o zahájení konzultací o přiměřenosti těchto opatření. Pokud nelze vyřešit tento spor do šesti měsíců, může jej kterákoli ze stran předložit závaznému rozhodčímu soudu postupem stanoveným v příloze I. V tomto rámci nelze řešit žádnou otázku výkladu ustanovení této dohody, která jsou totožná s odpovídajícími ustanoveními práva Unie.

               ČLÁNEK 32

               Řešení sporů

               Aniž je dotčen článek 31, řeší se spory týkající se výkladu nebo provádění této dohody konzultacemi ve smíšeném výboru.

               Není-li spor vyřešen do tří měsíců po jeho předložeí smíšenému výboru, uplatní se rozhodčí řízení stanovené v příloze I.

               ČLÁNEK 33

               Přílohy

               Přílohy této dohody jsou její nedílnou součástí.

               ČLÁNEK 34

               Revize

               Tato dohoda může být kdykoliv změněna a rozšířena prostřednictvím dodatku podepsaného oběma stranami v souladu s jejich vnitřními postupy.

               ČLÁNEK 35

               Vypovězení

               1.
                     Evropská unie nebo agentura ASECNA mohou vypovědět tuto dohodu tak, že druhé straně oznámí své rozhodnutí. Tato dohoda pozbývá platnosti šest měsíců po obdržení tohoto oznámení.

               2.
                     Vypovězení této dohody nemá vliv na platnost nebo dobu trvání případných věcných ustanovení sjednaných v rámci provedení uvedené dohody. Nemá žádný vliv ani na konkrétní práva a povinnosti v oblasti duševního vlastnictví vzniklé v rámci dohody, přičemž strana, která udělila druhé straně uživatelskou licenci, si po vypovězení dohody ponechává právo ji ukončit, zjistí-li, že podmínky uplatňování této licence nejsou dodržovány.

               3.
                     V případě vypovězení této dohody navrhne smíšený výbor stranám řešení každé dosud nevyřešené otázky, jež má finanční důsledky, při případném zohlednění zásady pro rata temporis.

               ČLÁNEK 36

               Vstup v platnost

               1.
                     Tato dohoda je schválena stranami v souladu s jejich vlastními vnitřními postupy. Vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni podpisu stranou, která tak učiní jako poslední.

               2.
                     Tato dohoda, sepsaná ve dvou vyhotoveních pouze ve francouzském jazyce, se uzavírá na dobu neurčitou.

                  Za Evropskou unii

                  Za ASECNA

               PŘÍLOHA I

               ROZHODČÍ ŘÍZENÍ

               Je-li spor předložen k rozhodčímu řízení, jsou jmenováni tři rozhodci, pokud strany nerozhodnou jinak.

               Každá strana jmenuje jednoho rozhodce do třiceti dnů od zjištění neshody ve smíšeném výboru.

               Dva takto jmenovaní rozhodci jmenují vzájemnou dohodou rozhodce, který není státním příslušníkem žádné ze stran. Nemohou-li se rozhodci vybraní stranami dohodnout na uvedeném rozhodci ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy byl jmenován poslední z nich, vyberou rozhodce ze seznamu sedmi osob vypracovaného smíšeným výborem. Smíšený výbor vypracuje a aktualizuje tento seznam v souladu s jednacím řádem.

               Nerozhodnou-li se smluvní stany jinak, rozhodčí soud přijme svůj jednací řád. Rozhodnutí přijímá většinou hlasů.

               ________________

                     (1)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2016, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 11.


				|

		52013PC0607

			Návrh ROZHODNUTÍ RADY, kterým se mění rozhodnutí 2007/198/Euratom o založení společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy a o udělení výhod tomuto podniku /* COM/2013/0607 final - 2013/0295 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Tímto rozhodnutím Rady se mění rozhodnutí Rady
(2007/198/Euratom) ze dne 27. března 2007 o založení společného evropského
podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy a o
poskytnutí výhod tomuto podniku s cílem poskytnout v období 2014–2020
základ pro financování činností tohoto společného podniku (dále jen „podnik
Fusion for Energy“) podle Smlouvy o Euratomu.
V březnu 2010 se náklady na fázi výstavby
podniku Fusion for Energy (pouze náklady Evropy) v období 2007–2020 odhadovaly
na 7,2 miliardy EUR (v cenách roku 2008). V červenci 2010 Rada
evropský příspěvek na tuto fázi omezila na 6,6 miliardy EUR (v cenách
roku 2008). V únoru 2013 Evropská rada v nařízení o víceletém
finančním rámci na období 2014–2020 stanovila maximální hranici závazků
Euratomu ve prospěch projektu ITER na 2 707 milionů EUR (v cenách
roku 2011).
V rámci
sedmého rámcového programu byl příspěvek Euratomu poskytován prostřednictvím
programu pro výzkum a odbornou přípravu Společenství, jenž byl přijat
podle článku 7 Smlouvy o Euratomu. Tento způsob financování vyžadoval
splnění řady požadavků, pokud jde o účast, pravidla, plánování, sledování
a hodnocení, které jsou pro výzkumné programy specifické. Vzhledem k úloze
a pravomocím, které byly podniku Fusion for Energy svěřeny v jeho stanovách,
jsou tyto požadavky nadbytečné.
Na rozdíl od
ustanovení přijatých v rámci sedmého rámcového programu není tento návrh
koncipován jako výzkumný program podle článku 7 Smlouvy o Euratomu. Místo
toho se opírá o článek 47 a odkazuje na účast Euratomu
na financování společného podniku.
Tato změna by
umožnila zajistit převod prostředků z Komise do podniku Fusion for Energy v
rámci evropského příspěvku projektu ITER, aniž by bylo nutné splnit výše
uvedené požadavky pro výzkumné programy. To však nebrání tomu, aby zejména
v případě dodatečných nákladů členové společného podniku kromě Euratomu
neposkytovaly dobrovolné příspěvky, jak je uvedeno v čl. 12
odst. 1 písm. c) stanov tohoto podniku.
Tato změna
umožňuje zajistit financování projektu během příštího víceletého finančního
rámce. Převod finančních prostředků bude mít tu výhodu, že projekt nebude
omezen obdobím pěti let stanoveném v článku 7 Smlouvy o Euratomu pro
programy výzkumu a odborného vzdělávání. Bude odpovídat době trvání
víceletého finančního rámce a poběží po dobu sedmi let. Podle dohody o
ITER bude počáteční doba trvání projektu ITER 35 let (tj. do roku 2041);
tudíž, aby mohl být příspěvek Euratomu na tento projekt nadále financován, bude
muset Rada přijmout další rozhodnutí.
Činnosti, které
by měly být podle tohoto rozhodnutí financovány, podporují realizaci plánu pro
výrobu elektřiny z jaderné syntézy do roku 2050, který přijali členové
Evropské dohody o rozvoji v oblasti jaderné syntézy (EFDA)
v listopadu 2012. Toto rozhodnutí tak umožní součinnost a návaznost
na výzkumné činnosti v oblasti jaderné syntézy financované podle
nařízení Rady XXX [program Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu].
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
V tomto návrhu jsou plně zohledněny odpovědi
na rozsáhlou veřejnou konzultaci, která vycházela ze zelené knihy s názvem
„Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro
financování výzkumu a inovací v EU“[1]
a která byla součástí příprav programu Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu
(2014–2018) přispívajícího k rámcovému programu pro výzkum a inovace
„Horizont 2020“.
Projekt ITER byl
zahrnut jak do této konzultace, tak i do vnitřních a vnějších hodnocení, jež
sloužila k vypracování posouzení dopadu. Toto posouzení dopadů dospělo
k závěru, že vědecká, technická a finanční rizika projektu ITER jsou
vyvážena jeho výhodami, kterými jsou z dlouhodobého hlediska komerční
využívání energie z jaderné syntézy a z krátkodobého hlediska přínosy
pro konkurenceschopnost průmyslu.
Na základě rozhodnutí Evropské rady ze
dne 8. února 2013 zaručí tento návrh kontinuitu projektu, zejména
ve vztahu k našim mezinárodním partnerům, a zajistí financování
projektu ITER po celou dobu trvání příštího víceletého finančního rámce.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Právní základ pro toto rozhodnutí Rady je
stanoven v článku 47 Smlouvy o Euratomu. Toto
rozhodnutí představuje základní akt pro období spadající do působnosti
příštího víceletého finančního rámce a bude základem pro přijetí
rozhodnutí o financování, která Komise přijímá každý rok. Rozhodnutí Komise umožní převod finančních
prostředků do podniku Fusion for Energy v období 2014–2020. Tento návrh nahradí návrh rozhodnutí Rady
o přijetí doplňkového výzkumného programu pro projekt ITER (2014–2018)[2], který Komise přijala dne 21.
prosince 2011.
V současnosti se projednává změna stanov
podniku Fusion for Energy, zejména z důvodu přidělení hlasovacích práv
Chorvatsku po jeho přistoupení k Euratomu k 1. červenci 2013. Rovněž dojde ke změně čl. 12 odst. 1
písm. a)[3]
s cílem rozšířit možnosti financování z prostředků souhrnného
rozpočtu Evropské unie.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
V „legislativním finančním výkazu“
připojeném k tomuto návrhu rozhodnutí Rady jsou uvedeny rozpočtové
důsledky, jakož i lidské a administrativní zdroje potřebné k jeho
provedení.
2013/0295 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se mění rozhodnutí 2007/198/Euratom o založení
společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné
syntézy a o udělení výhod tomuto podniku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského
společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 47 třetí a čtvrtý
pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Rozhodnutí Rady
2007/198/Euratom[4]
založilo společný evropský podnik pro ITER a rozvoj energie z jaderné
syntézy (dále jen „společný podnik“), aby Evropské společenství pro atomovou
energii (dále jen „Euratom“) poskytovalo příspěvek Mezinárodní organizaci
energie z jaderné syntézy ITER a činnostem širšího přístupu
prováděným s Japonskem, jakož i za účelem přípravy a koordinace
programu činností v souvislosti s přípravou výstavby demonstračního reaktoru
pro jadernou syntézu a souvisejících zařízení.
(2)       Rozhodnutí 2007/198/Euratom
stanoví finanční referenční částku, která se považuje za nezbytnou pro společný
podnik, spolu s orientační celkovou výší příspěvku Euratomu k této částce,
jenž by měl být uvolněn prostřednictví programů výzkumu a odborné přípravy
Společenství podle článku 7 Smlouvy.
(3)                   Zdroje, jež se
považují za nezbytné pro společný podnik ve fázi výstavby ITER v období
2007–2020 v březnu 2010 dosáhly 7 200 000 000 EUR
(v cenách roku 2008). V červenci 2010 Rada Evropské unie tuto částku
omezila na 6 600 000 000 EUR (v cenách roku 2008).
(4)                   Evropský
parlament a Rada stanovily maximální úroveň závazků Euratomu pro ITER
ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020 na
2 707 000 000 (v cenách roku 2011).
(5)                   Je nezbytné
změnit rozhodnutí 2007/198/Euratom, aby bylo možné financovat činnosti
společného podniku v období 2014–2020 ze souhrnného rozpočtu Evropské unie,
a nikoli prostřednictvím programů Euratomu pro výzkum a odborné
vzdělávání.
(6)                   Třetí země, které
uzavřely s Euratomem dohodu o spolupráci v oblasti výzkumu
jaderné energie, včetně výzkumu řízené jaderné syntézy, kterou se programy
těchto zemí připojují k programům Euratomu, mají přispívat
k financování činností společného podniku. Jejich příspěvky by měly být
stanoveny v příslušné dohodě o spolupráci s Euratomem.
(7)                   Je také vhodné
aktualizovat rozhodnutí 2007/198/Euratom, pokud jde o ustanovení
o ochraně finančních zájmů Unie.
(8)                   Na základě
informací, které poskytl společný podnik, je vhodné informovat Radu
a Evropský parlament o provádění rozhodnutí 2007/198/Euratom.
(9)                   Rozhodnutí
2007/198/Euratom by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2007/198/EU se mění takto:
1) V čl. 4 odst. 2 se doplňuje nový
pododstavec, který zní:
„Příspěvek třetích zemí, které uzavřely
s Euratomem dohodu o spolupráci v oblasti výzkumu jaderné
energie, včetně výzkumu řízené jaderné syntézy, jež programy těchto zemí
připojuje k programům Euratomu, se stanoví v příslušné dohodě o spolupráci
s Euratomem.“
2) V článku 4 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3.     Příspěvek Euratomu do společného
podniku v období 2014–2020 činí 2 915 015 000 EUR
(v současných hodnotách).“
3) V článku 4 se zrušuje
odstavec 4.
4) Vkládá se nový článek 5a, který zní:
„Článek 5a
Ochrana finančních zájmů Unie
1.       Komise přijme vhodná opatření k zajištění
toho, aby finanční zájmy Unie byly při provádění akcí financovaných podle
tohoto rozhodnutí chráněny použitím preventivních opatření proti podvodům,
korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny
nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně
účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2.       Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr
mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit
u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a
subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Euratomu na základě tohoto
rozhodnutí.
3.       Evropský úřad pro boj proti podvodům
(OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu
s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a
Rady (ES) č. 1073/1999* a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96**
s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jakékoli jiné
protiprávní činnosti poškozující finanční zájmy Evropské unie
v souvislosti s dohodou, rozhodnutím nebo smlouvou týkající se
financování v rámci tohoto rozhodnutí.
Aniž je dotčen odstavec 2 a prvního
pododstavec tohoto odstavce, dohody o spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními
organizacemi, smlouvy, dohody a rozhodnutí vyplývající z použití
tohoto rozhodnutí výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a OLAF
k provádění takových auditů, kontrol na místě a inspekcí.
__________________
* Nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999
o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)
(Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1).
** Nařízení Rady
(Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách
a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních
zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř.
věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).
5) Vkládá se nový článek 5b, který zní:
„Článek 5b
Hodnocení v polovině období
Komise předloží Radě a Evropskému parlamentu
nejpozději do 31. prosince 2017 zprávu o pokroku při provádění tohoto
rozhodnutí vypracovanou na základě informací, které poskytne společný
podnik. Tato zpráva uvede výsledky použití příspěvku Euratomu uvedeném v článku
2, pokud jde o finanční závazky a výdaje.“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po
vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Článek 3
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským
státům.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.         RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
            1.1.      Název návrhu/podnětu
            1.2.      Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
            1.3.      Povaha
návrhu/podnětu
            1.4.      Cíle
            1.5.      Odůvodnění
návrhu/podnětu
            1.6.      Doba trvání akce
a finanční dopad
            1.7.      Předpokládaný
způsob řízení
2.         SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
            2.1.      Pravidla pro
sledování a podávání zpráv
            2.2.      Systém řízení a
kontroly
            2.3.      Opatření k
zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.         ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
            3.1.      Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
            3.2.      Odhadovaný dopad
na výdaje
            3.2.1.   Odhadovaný
souhrnný dopad na výdaje
            3.2.2.   Odhadovaný dopad
na operační prostředky
            3.2.3.   Odhadovaný dopad
na prostředky správní povahy
            3.2.4.   Soulad se
stávajícím víceletým finančním rámcem
            3.2.5.   Příspěvky třetích
stran
            3.3.      Odhadovaný dopad na příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
Název
návrhu/podnětu
Rozhodnutí
Rady, kterým se mění rozhodnutí Rady 2007/198/Euratom ze dne 27. března 2007 o
založení společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné
syntézy a o udělení výhod tomuto podniku
Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB[5]
- 08 – Výzkum
a inovace
Povaha
návrhu/podnětu
¨ Návrh/podnět se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se týká nové
akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[6]
ý Návrh/podnět se týká prodloužení
stávající akce
¨ Návrh/podnět
se týká akce přesměrované na jinou akci
Cíle
Víceleté
strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem

Obecným cílem
rozhodnutí Rady je přispět k dlouhodobému přechodu na bezuhlíkové energetické
systémy spolehlivým, efektivním a bezpečným způsobem. Toto rozhodnutí Rady
přispěje k plnění cílů strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ
„Unie inovací“, „Průmyslová politika pro éru globalizace“ a „Agenda pro
nové dovednosti a pracovní místa“, protože podpoří mobilizaci odvětví
vyspělých technologií v Evropě, která svou účastí na zakázkách zadávaných
podnikem Fusion for Energy (F4E) získají novou odbornou způsobilost
a další výrobní kapacity. Jelikož je přechod na bezuhlíkové energetické
systémy jedním z jeho hlavních cílů, přispěje navíc také ke stěžejní
iniciativě „Evropa účinněji využívající zdroje“.
Specifické
cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
Poskytnout
organizaci ITER příspěvek Euratomu na výstavbu zařízení ITER a na činnosti
související s projektem ITER.
Očekávané
výsledky a dopady
Upřesněte účinky,
které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
Díky tomuto
rozhodnutí bude moci Evropa poskytovat příspěvky na výstavbu projektu
ITER. Evropa přispívá na projekt nejvíce (45 % nákladů na výstavbu)
a bude mít také z tohoto rozhodnutí největší užitek, a to jak
v krátkodobém horizontu (přínosy pro evropský průmysl), tak v dlouhodobém
horizontu (vedoucí úloha v komerčním využívání energie z jaderné
syntézy).
Projekt má již
dnes pozitivní vliv na konkurenceschopnost průmyslu a tvorbu pracovních míst,
jelikož vyžaduje nákup technologicky vyspělých komponentů. Více než tři
čtvrtiny příspěvku Společenství na projekt ITER povedou k uzavření smluv se
soukromými podniky. V přímé souvislosti s činnostmi projektu ITER bude v Evropě
vytvořen významný počet nových pracovních míst. Z dlouhodobého hlediska
představuje projekt ITER pro evropský průmysl vyspělých technologií a stavební
společnosti jedinečnou příležitost, jak získat celosvětovou konkurenční výhodu
a vedoucí postavení v projektování první generace elektráren založených na
jaderné syntéze a jejich následného komerčního využití v mezinárodním
měřítku.
Ukazatele
výsledků a dopadů
Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
Postup v
poskytování evropských příspěvků na výstavbu projektu ITER bude měřen
pomocí ukazatelů, které budou hodnotit, jak podnik Fusion for Energy plní
postupové cíle při poskytování evropských komponent, jakožto „věcných“
příspěvků do projektu ITER. Celkové plánování a roční pracovní program
podniku Fusion for Energy uvádí harmonogram realizace postupových cílů, který zahrnuje
všechny činnosti zadávání zakázek ve fázi výstavby projektu ITER. Podnik
Fusion for Energy pravidelně předkládá zprávy o pokroku při provádění projektu
svému správnímu orgánu (správní rada) a Radě EU.
Odůvodnění
návrhu/podnětu
Potřeby,
které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
Evropská rada
dne 8. února 2013 rozhodla, že projekt ITER bude financován v rámci
víceletého finančního rámce (VFR) na období 2014–2020. Toto rozhodnutí
Rady umožní převést finanční prostředky do podniku Fusion for Energy, aby
mohl plnit úkoly, které mu byly svěřeny.
Přidaná
hodnota ze zapojení Euratomu
Euratom je do
projektu zapojen od podpisu dohody ITER. Toto rozhodnutí umožňuje řádně
plánovat víceletý rozpočet podniku Fusion for Energy.
Závěry
vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
Projekt
Společný evropský torus (Joint European Torus, „JET“) ukázal, že budování a
provoz rozsáhlé infrastruktury pro výzkum jaderné syntézy koordinované
Euratomem je efektivní a vede k maximalizaci vědeckých a průmyslových
přínosů. Nicméně rozsah výstavby projektu ITER je ojedinělý a vyžaduje
spolupráci na celosvětové úrovni, která nemá v minulosti obdoby.
Soulad a
možná synergie s dalšími vhodnými nástroji
Toto
rozhodnutí umožní součinnost a návaznost na výzkumné činnosti
v oblasti jaderné syntézy s výzkumným programem Euratomu (2014–2018),
který doplňuje Horizont 2020. Činnosti týkající se jaderné syntézy v tomto
rámci poskytnou důležitý vědecký příspěvek k výstavbě a provozu projektu
ITER.
Doba trvání
akce a finanční dopad
ý Časově omezený návrh/podnět
ý         Návrh/podnět
s platností od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020
ý         Finanční dopad od
roku 2014 do roku 2026
¨ Časově neomezený návrh/podnět
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,
poté plné fungování.
Předpokládaný
způsob řízení[7]
ý Přímé centralizované
řízení Komisí
ý Nepřímé centralizované
řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
¨         výkonným agenturám
ý         subjektům zřízeným
Společenstvími[8]
¨         vnitrostátním
veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným výkonem veřejné služby
¨         osobám pověřeným
prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a
označeným v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního
nařízení
¨ Sdílené řízení s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky:
Řízení bude
prováděno prostřednictvím útvarů Komise a prostřednictvím podniku Fusion
for Energy. Komise zastupuje Euratom v řídících orgánech organizace ITER i
podniku Fusion for Energy.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
Toto
rozhodnutí bude provádět Komise a podnik Fusion for Energy, přes který
směřuje příspěvek Euratomu do projektu ITER a na další činnosti
s projektem ITER související, např. činnosti v rámci širšího přístupu
prováděné s Japonskem.
Komise se
jménem Euratomu účastní práce rozhodovacích orgánů organizace ITER
a podniku Fusion for Energy: 1) Komise se účastní práce Rady pro ITER,
Vědeckého a technického poradního výboru (STAC) a Řídícího poradního
výboru Rady ITER (MAC); 2) Jako člen podniku Fusion for Energy se Komise
účastní práce správní rady, výkonného výboru, technického poradního grémia, správního
a finančního výboru a „kanceláře“.
Pravidla pro
sledování a podávání zpráv
Sledování a
podávání zpráv jsou založeny na pravidlech pro řízení a podávání zpráv
používaných podnikem Fusion for Energy a organizací ITER, podle nichž musí
všechny klíčové dokumenty schválit řídící orgány. Prostřednictvím těchto orgánů
Komise kontroluje a reviduje dokumenty, jimiž se řídí činnosti provádějící
projekt ITER.
Podnik Fusion
for Energy zavádí proces řízení projektů a podávání zpráv, do něhož plně
začleňuje různé aspekty systému podávání zpráv správní radě.
V souladu se
závěry Rady ze dne 12. července 2010 podnik Fusion for Energy každoročně podává
Radě zprávy o pokroku, kterého bylo dosaženo při provádění plánu úspor a
omezování nákladů, jakož i o výkonu a správě podniku Fusion for Energy a
projektu ITER, včetně plnění naplánovaných činností v rámci jeho ročního
rozpočtu. V reakci na tyto závěry Rady jmenuje podnik Fusion for
Energy nezávislého odborníka, který posuzuje pokrok projektu na základě
stávajících zpráv a jednou za rok předkládá své stanovisko správní radě
podniku Fusion for Energy a Radě pro konkurenceschopnost.
Podnik Fusion
for Energy a Komise podepsaly správní dohodu, jež stanoví způsoby
a podmínky převodu finančního příspěvku Společenství do podniku Fusion for
Energy.
Systém
řízení a kontroly
Komise se
účastní práce rozhodovacích orgánů organizace ITER a podniku Fusion for
Energy. Komise sleduje a reviduje všechny iniciativy nutné
k provádění projektu ITER, zejména ty, které mají finanční povahu.
Od roku
2012 působí Útvar interního auditu Komise (IAS) jako interní auditor podniku
Fusion for Energy, a to způsobem dohodnutým mezi generálním ředitelstvím IAS
a podnikem Fusion for Energy. Rovněž Evropský úřad pro boj proti podvodům
(OLAF) má vůči podniku Fusion for Energy a jeho zaměstnancům stejné pravomoci
jako vůči útvarům Komise.
Pokud jde o
správu podniku Fusion for Energy, správní rada tohoto podniku na konci května
2011 přijala z podnětu Komise soubor opatření ke zlepšení správy podniku
Fusion for Energy. Navíc byla od 1. ledna 2011 zavedena nová organizační
struktura, která se více zaměřuje na realizaci projektů.
Finanční
nařízení podniku Fusion for Energy se podobá finančnímu nařízení Komise, včetně
postupů pro zadávání veřejných zakázek odpovídajících standardům Komise.
Podnik Fusion
for Energy je odpovědný své správní radě a dále pak Radě a Evropskému
parlamentu, přičemž Evropský parlament na základě doporučení Rady mu každoročně
uděluje absolutorium za plnění rozpočtu. Kromě toho je podnik Fusion for Energy
dvakrát za rok podrobován auditu Evropského účetního dvora, který v rámci
každoročního udělování absolutoria předkládá zprávu Komisi, Radě a Parlamentu.
Rámec
vnitřní kontroly
Rámec vnitřní
kontroly je založen na:
1. standardech
Komise pro vnitřní kontrolu, které uplatňuje generální ředitelství odpovědné za
ITER při přijímání veškerých rozhodnutí týkajících se podniku Fusion for
Energy, zejména rozhodnutí finanční povahy;
2. standardech
vnitřní kontroly, které uplatňuje podnik Fusion for Energy s cílem provádět
systematický dohled a následné kontroly po provedení jakýchkoli
doporučení;
3. technickém,
finančním a politickém přezkumu podniku Fusion for Energy a projektu ITER,
který provádí Komise;
4. kontrolách ex
ante i ex post zadávání zakázek. Rizika jsou pravidelně posuzována a
pokrok v provádění práce a využívání zdrojů je pravidelně sledován na
základě stanovených cílů a ukazatelů.
2.2.2.   Očekávaná
úroveň rizika nesouladu s pravidly
S podnikem
Fusion for Energy je spojeno přirozené finanční riziko vzhledem k povaze
jeho činností (rozsáhlé a složité zakázky na věcné příspěvky s vysokými
technickými riziky). Ke zlepšení této situace byla zavedena opatření pro
sledování a lepší kontrolu fungování podniku Fusion for Energy. Komise
bude společně s podnikem Fusion for Energy i nadále zjišťovat rizika
související s prováděním tohoto projektu, zejména z hlediska nákladů,
a bude přijímat nejvhodnější opatření pro řízení a zmírňování těchto rizik.
2.3.      Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
Generální
ředitelství Komise odpovědné za provádění projektu ITER a plnění jeho
rozpočtu se zavázalo bojovat proti podvodům v souladu se strategií Komise
proti podvodům KOM (2011) 376 ze dne 24. června 2011.
Za
administrativní kontrolu smluv, grantů a souvisejících plateb je odpovědný
podnik Fusion for Energy.
Komise a
podnik Fusion for Energy zohledňují finanční zájmy Evropské unie, zejména
v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne
18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství
a s čl. 53 písm. a) finančního nařízení.
Podnik Fusion
for Energy vyvíjí strategie pro audity ex-post, aby mohl posoudit legalitu
a správnost uskutečněných operací.
Evropský úřad
pro boj proti podvodům (OLAF) má vůči podniku Fusion for Energy a jeho
zaměstnancům stejné pravomoci jako vůči útvarům Komise.
3.         ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.      Okruhy víceletého finančního
rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se
požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a
rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
 || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 Okruh 1 || 08 01 05 21 Výdaje na úředníky a dočasné zaměstnance provádějící výzkumné a inovační programy – program ITER(*) 08 01 05 22 Externí pracovníci provádějící výzkumné a inovační programy – program ITER(*) 08 01 05 23 Ostatní výdaje na řízení výzkumných a inovačních programů – program ITER(*) 08 04 01 Výstavba, provoz a využívání zařízení ITER – Společný evropský podnik pro ITER – Fusion for Energy (F4E) || RP/NRP || NE || NE || ANO || ANO
(*) Přesné číslování
rozpočtových položek bude stanoveno v pozdější fázi.
3.2.      Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.   Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
v běžných cenách – v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2014[9] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Roky >2020 || CELKEM
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové položky 08 04 01 || Závazky || (1) || 720,882 || 881,858 || 319,853 || 317,241 || 289,125 || 260,929 || 125,127 ||   || 2.915,015
 Platby || (2) || 78,179 || 150,000 || 180,000 || 300,000 || 460,000 || 570,000 || 460,000 || 716,836 || 2.915,015
   ||   ||   ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na program ITER[10] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové položky 08 01 05 21 08 01 05 22 08 01 05 23 ||   || (3) || 5,128 0,133 1,846 || 6,477 0,979 2,610 || 6,606 0,999 2,662 || 6,738 1,019 2,715 || 6,874 1,039 2,769 || 7,135 0,935 2,826 || 7,278 0,954 2,882 ||   || 46,236 6,058 18,310
 CELKEM prostředky z okruhu 1   || Závazky || =1+3 || 727,989 || 891,924 || 330,120 || 327,713 || 299,807 || 271,825 || 136,241 ||   || 2.985,619
 Platby || =2+3 || 85,286 || 160,066 || 190,267 || 310,472 || 470,682 || 580,896 || 471,114 || 716,836 || 2.985,619
*
3.2.2.   Odhadovaný dopad na operační
prostředky
¨         Návrh/podnět
nevyžaduje využití operačních prostředků
ý         Návrh/podnět vyžaduje
využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[11] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[12]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup (*) ||   || 416,430 || 1 || 720,882 || 1 || 881,858 || 1 || 319,853 || 1 || 317,241 || 1 || 289,125 || 1 || 260,929 || 1 || 125,127 || 7 || 2.915,015
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY CELKEM || 1 || 720,882 || 1 || 811,858 || 1 || 319,853 || 1 || 317,241 || 1 || 289,125 || 1 || 260,929 || 1 || 125,127 || 7 || 2.915,015
(*) Výstupem projektu ITER bude výroční zpráva
o činnosti předkládaná podnikem Fusion for Energy (agenturou v Barceloně),
ve které se popíše pokrok v realizaci projektu.
3.2.3.   Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
3.2.3.1.            Shrnutí
¨         Návrh/podnět
nevyžaduje využití správních prostředků
ý         Návrh/podnět vyžaduje
využití správních prostředků, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na tři desetinná místa)
   || Rok 2014[13] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 1 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje provádějící program (RTD) || 5,261 || 7,456 || 7,605 || 7,757 || 7,913 || 8,070 || 8,232 || 52,294
 Ostatní výdaje správní povahy (RTD) || 1,846 || 2,610 || 2,662 || 2,715 || 2,769 || 2,826 || 2,882 || 18,310
 Mezisoučet za OKRUH 1 RTD || 7,107 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || 10,896 || 11,114 || 70,604
   Podnik Fusion for Energy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 34,300 || 37,800 || 38,600 || 39,400 || 40,200 || 39,900 || 39,500 || 269,700
 Ostatní výdaje správní povahy (*) || 6,900 || 7,300 || 10,400 || 7,500 || 7,700 || 7,900 || 8,100 || 55,800
 Mezisoučet za OKRUH 1 Podnik Fusion for Energy || 41,200 || 45,100 || 49,000 || 46,900 || 47,900 || 47,800 || 47,600 || 325,500
(*) odhady
 CELKEM OKRUH 1 || 48,307 || 55,166 || 59,267 || 57,372 || 58,582 || 58,696 || 58,714 || 396,104
3.2.3.2.            Odhadované potřeby
v oblasti lidských zdrojů
¨         Návrh/podnět
nevyžaduje využití lidských zdrojů
ýNávrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo
zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
   || Rok 2014[14] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
 ||  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) v rámci projektu ITER, která se začlení do zvláštního plánu pracovních míst pro ITER v okruhu 1
 08 01 05 21 v ústředí || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE) [15] projektu ITER v okruhu 1 ||
 08 04 01 || Úředníci kategorie AD || 44 || 44 || 44 || 44 || 44 || 44 || 44 ||
 Dočasní zaměstnanci kategorie AD || 174 || 174 || 174 || 174 || 174 || 174 || 174 ||
 Úředníci kategorie AST || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 ||
 Dočasní zaměstnanci kategorie AST || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 ||
 SZ || 153 || 153 || 153 || 153 || 153 || 153 || 153 ||
 VNO || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 ||
 - (spol. podnik ITER – F4E (Barcelona) (*) || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 ||
 08 01 05 22 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 ||
 10 01 05 22 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 ||
08 je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Správní náklady
(včetně personálních) na provádění programu ITER (mimo grantu na provozní
náklady společného evropského podniku pro ITER (Fusion for Energy)) by se měly
řídit operačními prostředky na samotný program ITER.
(*) 422 FTE
financovaných v rámci položek 08 04 01 rozpočtu na rok 2012.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Zaměstnanci pracující v ústředí jsou odpovědní za stanovování a následné sledování činností jak z interní agentury v Barceloně (Fusion for Energy), tak v rámci projektu ITER, ve kterém je Komise zástupcem evropského partnerství. Zaměstnanci pracující v interní agentuře v Barceloně (Fusion for Energy) mají odpovědnost za evropský příspěvek k zadávání zakázek, uzavírání smluv a finančnímu provádění pracovního plánu mezinárodní organizace ITER, který je vymezen v rozhodnutí Rady o ITER (2007/198/Euratom ze dne 27. března 2007).
 Externí zaměstnanci
3.2.4.   Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
X         Návrh/podnět
je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
¨         Návrh/podnět si
vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové
položky a odpovídající částky.
¨         Návrh/podnět vyžaduje
použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[16].
Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové
položky a odpovídající částky.
3.2.5.   Příspěvky třetích stran
Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od
třetích stran.
ý Návrh/podnět počítá se
spolufinancováním podle následujícího odhadu (*):
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná
místa)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
(*) Program může obdržet příspěvky od třetích
zemí (na základě dohod o spolupráci mezi těmito třetími zeměmi a Euratomem),
které v této fázi ještě nejsou známé.
3.3.      Odhadovaný dopad na příjmy
¨         Návrh/podnět nemá
žádný finanční dopad na příjmy.
ý         Návrh/podnět má tento
finanční dopad:
¨         dopad na vlastní
zdroje
ý         dopad na ostatní
příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná
místa)
 Příjmová rozpočtová položka: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[17]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek 6xxx (*) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
(*) Přesné číslování
rozpočtových položek bude stanoveno v pozdější fázi.
U účelově vázaných
různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové linie.
08 04 50 01 Prostředky pocházející z příspěvků třetích osob
(nečlenských zemí Evropského hospodářského prostoru) na výzkum a technologický
rozvoj (2014 až 2020);
08 04 50 02 Prostředky pocházející z příspěvků
třetích osob (nečlenských zemí Evropského hospodářského prostoru) na výzkum a
technologický rozvoj (před rokem 2014);
Upřesněte způsob
výpočtu dopadu na příjmy.
„Některé třetí země mohou přispívat na
dodatečné financování projektu ITER prostřednictvím dohod o spolupráci mezi
těmito zeměmi a Euratomem. Způsob výpočtu příspěvku bude dohodnut v rámci
těchto dohod o spolupráci a nemusí být nutně ve všech dohodách stejný. Výpočty
se většinou zakládají na HDP třetí země v porovnání s HDP členských států za
použití této procentuální sazby na celkový schválený rozpočet.“
[1]               KOM(2011) 48
[2]               KOM(2011) 931
[3]               Tento článek stanoví, že „příspěvek Euratomu je
poskytován prostřednictvím programů výzkumu a odborné přípravy Společenství
podle článku 7 Smlouvy.“
[4]               Rozhodnutí Rady 2007/198/Euratom ze dne 27. března
2007 o založení společného evropského podniku pro ITER a rozvoj
energie z jaderné syntézy a o poskytnutí výhod tomuto podniku
(Úř. věst. L 90, 30.3.2007, s. 58).
[5]               ABM: řízení podle činností
(activity-based management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(activity-based budgeting).
[6]               Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a)
nebo b) finančního nařízení.
[7]               Vysvětlení způsobů řízení
spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[8]               Uvedeny v článku 185 finančního nařízení.
[9]               Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
provádět.
[10]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý
výzkum.
[11]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
silnic atd.).
[12]             Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle…"
[13]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
provádět.
[14]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
provádět.
[15]             SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury
práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO =
vyslaný národní odborník.
[16]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[17]             Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru),
je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.