Důležité právní upozornění

|

52008PC0431

Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 3/2008 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích  /* KOM/2008/0431 konečném znení - CNS 2008/0131 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 7.7.2008KOM(2008) 431 v konečném znění2008/0131 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 3/2008 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 3/2008 ze dne 17. prosince 2007 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích přepracovává nařízení (ES) č. 2702/1999 a (ES) č. 2826/2000 a spojuje je do jednoho nařízení.Tato změna výrazně omezila a zjednodušila správní postupy používané při provádění této politiky, neboť poskytuje jednotný právní rámec, který usnadňuje přístup k režimu a účast v něm.Stále však existuje prostor pro právní úpravu, která by umožnila zainteresovaným členským státům sestavení příslušného programu v případě, kdy navrhující organizace nechtějí předložit programy, které by se prováděly ve třetích zemích. Programy sestavené členskými státy se mohou týkat jednoho nebo více informačních opatření uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 3/2008.Tato změna umožní členským státům rozšířit rozsah opatření, která jsou obsažena v těchto programech, a dále jim umožní využít pomoci mezinárodních organizací při jejich provádění, zejména v případě propagačních programů v odvětví olivového oleje a stolních oliv ve třetích zemích.Tento návrh nemá žádné finanční dopady na rozpočet Společenství.2008/0131 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 3/2008 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemíchRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36 a 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,vzhledem k těmto důvodům:(1) Jednotný právní rámec zavedený nařízením Rady (ES) č. 3/2008[1] usnadňuje subjektům propagační politiky týkající se zemědělských produktů přístup k režimu a účast v něm. Použitím jednotného právního rámce byly významnou měrou omezeny a zjednodušeny správní postupy používané při provádění této politiky.(2) Článek 9 nařízení (ES) č. 3/2008 stanoví, že pokud neexistují programy pro vnitřní trh, mohou dotčené členské státy program sestavit. Jestliže nechtějí navrhující organizace předložit programy pro třetí země, v jejichž rámci by se provádělo jedno nebo více informačních opatření uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a), b) a c) uvedeného nařízení, měly by mít možnost sestavit příslušný program dotčené členské státy.(3) Zejména by měla být dotčeným členským státům poskytnuta možnost rozšířit rozsah opatření, která jsou obsažena v uvedených programech, i prostřednictvím využití pomoci mezinárodních organizací při jejich provádění, zejména v případě propagačních programů v odvětví olivového oleje a stolních oliv ve třetích zemích.(4) Nařízení (ES) č. 3/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Článek 9 nařízení (ES) č. 3/2008 se nahrazuje tímto:„Článek 9 Postup při neexistenci programů pro informační opatření pro vnitřní trh nebo ve třetích zemích1. Jestliže neexistují informační programy pro vnitřní trh určené pro jedno nebo více opatření podle čl. 2 odst. 1 písm. b) předkládaných podle čl. 6 odst. 1, sestaví dotčený členský stát na základě hlavních směrů stanovených podle čl. 5 odst. 1 odpovídající program a specifikaci a ve veřejném výběrovém řízení vybere subjekt, který pověří provedením programu, na jehož financování se zaváže podílet.2. Jestliže neexistují informační programy pro třetí země určené pro jedno nebo více opatření podle čl. 2 odst. 1 písm. a), b) a c) předkládaných podle čl. 6 odst. 1, sestaví dotčený členský stát na základě hlavních směrů stanovených podle čl. 5 odst. 2 odpovídající program a specifikaci a ve veřejném výběrovém řízení vybere subjekt, který pověří provedením programu, na jehož financování se zaváže se podílet.Subjekt pověřený prováděním programu vybraný dotyčným členským státem nebo státy může být mezinárodní organizací, zejména pokud se program týká propagace odvětví olivového oleje a stolních oliv ve třetích zemích.3. Členský stát nebo státy zašlou Komisi program vybraný v souladu s odstavci 1 a 2 spolu s odůvodněným stanoviskema) ke vhodnosti programu;b) k souladu programu a navrženého subjektu s tímto nařízením a popřípadě platnými hlavními směry;c) k vyhodnocení nákladové efektivnosti programu;d) k výběru prováděcího subjektu pro program.4 Na prověření programů Komisí se vztahují čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 1.5. Postupem podle čl. 16 odst. 2 může Komise stanovit horní a dolní hranici skutečných nákladů pro programy předkládané podle odstavce 3 tohoto článku. Tyto meze nákladů se mohou lišit podle povahy daných programů. Související kritéria mohou být stanovena postupem podle čl. 16 odst. 2.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda [1] Úř. věst. L 3, 5.1.2008, s. 1.


				|

		52013PC0174

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o víceletém financování činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování při znečištění z lodí a znečištění moří způsobeném zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu /* COM/2013/0174 final - 2013/0092 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1. CÍL
NÁVRHU
Evropská agentura pro námořní
bezpečnost (dále jen „agentura“ nebo „EMSA“), která byla zřízena v
roce 2002[1],
byla v roce 2004 pověřena úkoly v oblasti zasahování při
znečištění moří[2].
Tyto úkoly jsou dlouhodobé povahy, a aby je agentura mohla plnit
účinně a důsledně, potřebuje vhodné finanční
záruky vycházející z víceletého závazku. Zákonodárce EU proto v roce 2006
zavedl víceletý finanční rámec určený na činnost agentury v
oblasti zasahování při znečištění z lodí v období 2007 až 2013[3]. Tento legislativní návrh
usiluje o obnovení víceletého financování v období 2014 až 2020 v rámci nových
finančních výhledů[4].
2.
Odůvodnění navrhovaného opatření
2.1. Souvislosti
Důvodem pro vytvoření agentury
v roce 2002 byla rozsáhlá námořní havárie ropného tankeru ERIKA v
prosinci 1999, při níž došlo k rozsáhlému úniku ropy. Po úniku ropy
při nehodě ropného tankeru PRESTIGE v listopadu 2002 byla agentura
pověřena zvláštními úkoly a povinnostmi v oblasti zasahování
při znečištění z lodí. V říjnu 2004 přijala
agentura akční plán připravenosti na znečištění ropou a
odstraňování jeho následků (dále jen „akční plán“). V
červnu 2007 byl přijat druhý akční plán připravenosti na
znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami a
odstraňování jeho následků (Action Plan for Hazardous and Noxious
Substances Pollution Preparedness and Response, dále jen „akční plán HNS“)[5]. Správní rada agentury EMSA
aktualizuje oba akční plány v rámci každoročních pracovních
programů agentury.
V březnu 2010 schválila správní rada
pětiletou strategii[6]
obsahující dvě témata, jež jsou relevantní pro zásahy při
znečištění z lodí: téma 8 rozvíjí úlohu agentury EMSA s ohledem
na nedovolené vypouštění škodlivých látek z lodí (otázky prosazování
právních předpisů, další posílení systému CleanSeaNet
začleněním informací o poloze lodí). Téma 12 se týká
připravenosti na znečištění moří a zasahování při
něm.
V říjnu 2010 navrhla Komise
změnu nařízení o agentuře EMSA, která mimo jiné stanoví výslovné
rozšíření činností souvisejících se zasahováním při
znečištění na nehody způsobené zařízeními pro
podmořskou těžbu ropy a plynu[7].
V daném návrhu se rovněž navrhuje rozšířit pomoc ze strany
agentury EMSA na země sousedící s EU, včetně činností
souvisejících se zasahováním při znečištění moří. V dubnu
2012 dosáhly Evropský parlament a Rada dohody ohledně návrhu a
nařízení přijaté v lednu 2013[8]
potvrzuje výše zmíněná ustanovení.
2.2. Současné úkoly agentury EMSA v
oblasti zasahování při znečištění moří
V souladu s nařízením č. 2038/2006 a
směrnicí 2005/35/ES o znečištění z lodí[9] má agentura v oblasti
zasahování při znečištění z lodí tyto tři hlavní úkoly:
a) Operační podpora členským
státům
Agentura nabízí síť pohotovostních
plavidel pro zásah v případě úniku ropy, určených k doplnění
zásahové kapacity členských států postižených únikem. Poskytuje také
satelitní službu pro odhalování a monitorování úniků ropy nazvanou
„CleanSeaNet“ a informace o chemických únicích prostřednictvím
sítě „MAR-ICE“. Postižené pobřežní státy mohou v případě
úniku ropy požádat o zásah pohotovostních plavidel prostřednictvím
mechanismu civilní ochrany Společenství[10].
Díky pravidelné účasti členských států na vnitrostátních a regionálních
cvičeních je zajištěna bezproblémová integrace s jejich
mechanismy zásahu.
b) Spolupráce a koordinace
Agentura udržuje styky s odborníky pro zásah v
případě znečištění z členských států, jakož i se
stávajícími regionálními dohodami a s Mezinárodní námořní organizací
(IMO).
c) Informace
Agentura shromažďuje, analyzuje a
rozšiřuje informace o osvědčených postupech, technikách a
inovacích v oblasti zasahování při znečištění moří.
 Shrnutí konkrétních výsledků (2007 – září 2012)
 Níže jsou uvedeny klíčové služby, jež agentura EMSA poskytuje v oblasti připravenosti na znečištění moří a zasahování při něm, a související konkrétní výsledky, kterých bylo možné využít díky stávajícímu víceletému finančnímu rámci.
 Síť pohotovostních plavidel pro zásah v případě úniku ropy:
 V současné době je v platnosti 16 smluv, které upravují všechny regionální mořské oblasti okolo Evropské unie. Do 24 hodin lze souběžně mobilizovat 18 plavidel, jejichž průměrná skladovací kapacita odstraněné ropy je přibližně 3500 m3. || Od roku 2007 se plavidla agentury EMSA zúčastnila 36 mezinárodních (přeshraničních) operačních cvičení. Účast na cvičeních usnadňuje integraci služeb agentury EMSA do mechanismů zásahu v členských státech.
 CleanSeaNet
 Od dubna 2007, kdy byla zavedena služba družicového snímkování, bylo dodáno více než 12000 družicových snímků, což v průměru představuje více než 2000 snímků ročně. || Bylo monitorováno přes miliardu km2. || Členské státy potvrdily, že díky dohledu „na místě“ bylo ročně zjištěno přibližně 200 případů nezákonného vypouštění škodlivých látek.
 Zasahování v případě nežádoucích příhod
 Od roku 2007 poskytla agentura EMSA v 25 případech nežádoucích příhod své služby při zasahování při znečištění moří. Podpora poskytnutá při mimořádných událostech postiženým pobřežním státům zahrnovala: plavidla pro zásahy, družicové snímky, aktivaci sítě MAR-ICE a odborné konzultace na místě. || Podpora poskytnutá při mimořádných událostech zahrnuje 4 případy mobilizace zásahových plavidel v Evropě. || Podpora poskytnutá při mimořádných událostech zahrnuje 1 případ poskytnutí vybavení Spojeným státům americkým při ropné katastrofě na plošině Deepwater Horizon.
 Osvědčené postupy: rozvoj a propagace
 Agentura EMSA uspořádala 20 odborných seminářů a setkání odborníků. (Do tohoto počtu nejsou započítána pravidelná školení pro odpovědné úředníky členských států týkající se systému CleanSeaNet a/nebo jednání s provozovateli plavidel zapojenými do této sítě.) || Bylo zveřejněno 7 inventářů ohledně různých aspektů politik, které členské státy vypracovaly v oblasti připravenosti na znečištění a zasahování při něm. || Zavedení programu výměny státních zaměstnanců „EMPOLLEX“, který od svého zahájení v červnu 2008 umožnil výměnu 21 odborníků z členských států. || Vyvinutí nástroje pro rozhodování při zásahu, uplatňovaný v případě používání dispersantů během nežádoucích příhod. V případě potřeby koordinace specifických studií (např. studie o vypouštěcích zařízeních, studie o bezpečné platformě: vypracování požadavků, která musí plavidla splňovat při provozu v nebezpečném prostředí)
2.3. Budoucí úkoly
Jak je uvedeno výše, byla agentura EMSA poté,
co v lednu 2013 vstoupily v platnost změny zřizovacího
nařízení, pověřena těmito novými úkoly v oblasti zasahování
při znečištění:
a) činnosti, které agentura EMSA
v současnosti provádí v oblasti zásahů při
„znečištění loděmi“, budou zahrnovat rovněž zásahy při
„znečištění moře způsobeném zařízeními na těžbu
ropy a zemního plynu“,
b) stávající síť CleanSeaNet provozovaná
agenturou EMSA bude rovněž kontrolovat „rozsah a ekologický dopad
znečištění moří ropou způsobeného zařízeními pro
těžbu ropy nebo plynu“,
c) stávající zeměpisná působnost
(členské státy a přistupující země) se rozšiřuje i na
„všechny evropské sousední partnerské země a země, které se
účastní Pařížského memoranda o porozumění o státní
přístavní inspekci“. Plavidla agentury EMSA tak mohou být použita na celém
území regionálních mořských oblastí Unie.
Komise navrhuje, aby vyčleněná
částka byla použita pouze na první dva nové úkoly, přičemž by
prostředky měly být vyčleněny nejprve na zahájení
těchto nových úkolů, aniž by byly dotčeny úkoly stávající. Třetí
nový úkol by byl financován ze stávajících programů EU pro země, na
něž se vztahuje politika rozšíření a evropská politika sousedství
(program SAFEMED pro Středozemní moře a programy prováděné v
rámci iniciativy TRACECA v případě Černého moře). Z
hlediska řízení programu a z hlediska rozpočtu se považuje za
vhodnější financovat tento nový úkol ve stávajícím rámci podpory
poskytované EU těmto zemím.
2.4. Hodnocení současných
činností, které agentura EMSA provádí v oblasti zasahování při
znečištění
V souladu s nařízením č. 1406/2002
předložila agentura zprávy o finančním plnění akčních
plánů do 31. ledna každého roku až do roku 2012. Tyto zprávy jsou k
dispozici na internetových stránkách agentury. Od roku 2013 bude podávání zpráv
začleněno do výroční zprávy o činnosti agentury.
Vedle toho předložila Komise v
květnu 2011 zprávu o provádění nařízení (ES) č. 2038/2006[11]. Podkladem pro tuto zprávu je
komplexní příspěvek vypracovaný agenturou EMSA, který stvrdila její
správní rada, včetně konzultace se zúčastněnými stranami a podrobných
scénářů[12].
Na činnost agentury dohlíží správní rada agentury EMSA (zejména
schvalováním pracovního programu, rozpočtu a výroční zprávy),
Účetní dvůr a rozpočtový orgán udělením absolutoria.
Z těchto hodnocení lze vyvodit dva hlavní
závěry:
1) rozpočet určený na zasahování
při znečištění je přiměřený a
2) financovaná opatření jsou
nákladově efektivní, mají přidanou hodnotu a jsou vhodně
řízena.
2.5. Hodnocení ex ante
navrhovaných činností
Bylo provedeno hodnocení ex ante, které
je připojeno k tomuto návrhu (dokument SEK(2013) xxx). Hodnocení potvrzuje
užitečnost a účinnost víceletého finančního rámce a stanoví
částku, která má být vyčleněna.
3.           Právní
stránka návrhu
3.1.        Právní základ
Právním základem návrhu je čl. 100 odst.
2 Smlouvy o fungování Evropské unie, který byl použit jako právní základ pro
nařízení č. 2038/2006 v rámci předchozí verze smlouvy.
3.2.        Zásady subsidiarity a
proporcionality
Zásady subsidiarity a proporcionality jsou
plně dodrženy, neboť činnost agentury představuje evropský
prvek diferencovaného systému zasahování při znečištění z lodí a
zařízení na moři. Většinu svých činností provádí agentura
na základě žádostí z postižených pobřežních států. Úzkou
koordinaci na regionální úrovni dokládá i skutečnost, že EU je smluvní
stranou těchto regionálních organizací:
·
Úmluva o ochraně mořského prostředí
oblasti Baltského moře (Helsinská úmluva revidovaná v roce 1992);
·
Úmluva o ochraně Středozemního moře
před znečišťováním (Barcelonská úmluva) a četné
protokoly této smlouvy;
·
Dohoda o spolupráci při boji proti
znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami
(Bonnská dohoda);
·
Úmluva o ochraně mořského prostředí
severovýchodního Atlantiku (úmluva OSPAR);
·
Dohoda o spolupráci při ochraně
pobřeží a vod severovýchodního Atlantiku před znečišťováním
(Lisabonská dohoda), spolu s jejím dodatkovým protokolem, který zatím
nevstoupil v platnost.
Unie rovněž vyjednává přistoupení k
Úmluvě o ochraně Černého moře před
znečištěním (Bukurešťské úmluvě).
3.3.        Volba nástroje
Nařízení je nejvhodnějším právním
nástrojem k zavedení víceletého finančního rámce. Tento nástroj byl zvolen
již v roce 2006.
4.           Rozpočtové
důsledky
S ohledem na výše uvedené Komise navrhuje
opětné stanovení víceletého finančního rámce na období od 1. ledna
2014 do 31. prosince 2020, který by byl začleněn do rozpočtu
Unie a shodoval by se s novým víceletým finančním rámcem. V souladu
s balíčkem předloženým Komisí v červnu 2011 („Rozpočet
– Evropa 2020“) a v souladu se současnou praxí by měla být
částka pocházet z okruhu 1 „Inteligentní růst podporující
začlenění“. Komise tedy navrhuje vyčlenit pro uvedené období
částku 160,5 milionů EUR. Další podrobnosti jsou uvedeny v
přiloženém legislativním finančním výkazu a hodnocení ex ante.
Roční částky by měly být schvalovány rozpočtovým orgánem v
souladu s rozpočtovým postupem.
5.           Obsah
návrhu
Návrh vychází ze struktury nařízení
č. 2038/2006, přičemž zahrnuje i nezbytné úpravy. Tvoří ho
těchto 8 článků:
·
Článek 1: Cíl
·
Článek 2: Definice
·
Článek 3: Oblast působnosti
·
Článek 4: Financování z prostředků
Unie
·
Článek 5: Sledování stávajících kapacit
·
Článek 6: Ochrana finančních zájmů
Unie
·
Článek 7: Hodnocení v polovině období
·
Článek 8: Vstup v platnost
2013/0092 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
o víceletém financování činnosti
Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování
při znečištění z lodí a znečištění moří
způsobeném zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu vnitrostátním
parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[13],
s ohledem na stanovisko Výboru
regionů[14],
v souladu s řádným
legislativním postupem[15],
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Nařízením Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002[16] byla zřízena Evropská
agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem
zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní
bezpečnosti a prevence znečištění z lodí.
(2)       Po haváriích v evropských
vodách, zejména havárii ropných tankerů „Erika“ a „Prestige“,
pověřilo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
724/2004 ze dne 31. března 2004[17],
kterým se změnilo nařízení (ES) č. 1406/2002, agenturu úkoly v oblasti
prevence znečištění z lodí a zasahování při něm.
(3)       Nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 100/2013 ze dne 15. ledna 2013[18], kterým se mění
nařízení (ES) č. 1406/2002, pověřilo agenturu úkoly
týkajícími se zasahování při znečištění moří
způsobeném zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu a rozšířilo
služby poskytované agenturou i na země, na které se vztahuje politika
rozšíření a evropská politika sousedství.
(4)       Nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 2038/2006 ze dne 18. prosince 2006[19] zavedlo víceleté financování
činností Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti
zasahování při znečištění z lodí, jehož platnost končí dnem
31. prosince 2013.
(5)       Za účelem provádění
úkolů týkajících se prevence znečištění z lodí a zasahování
při něm přijala správní rada agentury dne 22. října
2004 akční plán týkající se připravenosti na znečištění
ropou a zasahování při něm, jenž stanoví činnosti agentury
v oblasti zasahování při znečištění ropou a jehož cílem je
optimální využití finančních zdrojů, které má agentura
k dispozici. Dne 12. června 2007 přijala správní rada akční
plán připravenosti na znečištění nebezpečnými a škodlivými
látkami a odstraňování jeho následků. V souladu s článkem 15
nařízení č. 1406/2002 jsou oba akční plány každoročně
aktualizovány prostřednictvím ročního pracovního programu agentury.
(6)       Činnost agentury v
oblasti zasahování při znečištění, jak ji vymezuje akční
plán, zahrnuje činnosti související s informacemi, spoluprací a
koordinací, a především s operační pomocí postiženým
státům, a to poskytnutím – na požádání – dalších zásahových plavidel pro
boj se znečištěním ropou nebo s jinými formami znečištění,
například se znečištěním nebezpečnými a škodlivými látkami.
Agentura by měla věnovat zvláštní pozornost těm oblastem, které
byly označeny za nejzranitelnější, aniž by přitom odepírala
pomoc jakékoli jiné oblasti, která ji bude potřebovat.
(7)       Činnosti agentury v této
oblasti by neměly pobřežní státy zbavit jejich povinnosti mít
příslušné funkční mechanismy pro zasahování při
znečištění a měly by dodržovat stávající ujednání o spolupráci,
která stanoví vzájemnou pomoc v případě nežádoucích příhod
znečištění moře. Unie vstoupila do různých regionálních
organizací a chystá se přistoupit do dalších regionálních organizací.
(8)       Činnost agentury by
měla být koordinována s činnostmi dvoustranných a regionálních
dohod, ke kterým Unie přistoupila. V případě
znečištění moře v důsledku nežádoucí příhody by
agentura měla pomoci postiženému státu (postiženým státům), do jehož
pravomoci provádění sanačních činností spadá.
(9)       Agentura by měla hrát
aktivní úlohu v udržování a dalším rozvoji služby družicového snímkování pro
účely dohledu, včasného odhalení znečištění a identifikace
lodí nebo zařízení pro těžbu ropy a plynu, které jsou za něj
odpovědné. Tento systém by měl zlepšit dostupnost údajů a
účinnost zásahů při znečištění.
(10)     Dodatečné prostředky
poskytované agenturou postiženým státům by měly být dány k dispozici
prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Společenství
vytvořeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom ze dne 8. listopadu 2007[20].
(11)     Aby bylo zajištěno
důkladné provádění, měla by agentura mít k dispozici
funkční a nákladově efektivní systém pro financování zejména své
operační pomoci členským státům.
(12)     Je proto třeba poskytnout
finanční záruky pro financování úkolů svěřených
agentuře v oblasti zasahování při znečištění a
souvisejících akcí, které by vycházely z víceletého závazku. Výše
ročních příspěvků Unie by měla být stanovena
rozpočtovým orgánem v souladu s ročním rozpočtovým procesem.
(13)     Částky, které je
třeba vyčlenit na financování zásahů při
znečištění, by se v souladu s novým víceletým finančním
rámcem měly vztahovat na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Je
tedy třeba poskytnout finanční prostředky na stejné období.
(14)     Podpora, kterou agentura
poskytuje zemím, na něž se vztahuje politika rozšíření a evropská
politika sousedství, by měla být financována ze stávajících programů
Unie pro tyto země, nelze ji tedy považovat za součást tohoto
víceletého finančního rámce.
(15)     K zajištění optimálního
rozdělení finančních závazků a ke zohlednění veškerých
změn týkajících se zásahů proti znečištění z lodí je
nezbytné zajistit trvalé sledování konkrétních potřeb zásahů tak, aby
bylo možné roční finanční závazky těmto potřebám
přizpůsobit.
(16)     V souladu s nařízením
(EU) č. 100/2013, kterým se mění nařízení č. 1406/2002 by
agentura měla ve své výroční zprávě podat zprávu o
finančním plnění víceletého rámce,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví podrobná
pravidla pro finanční příspěvky Unie do rozpočtu Evropské
agentury pro námořní bezpečnost za účelem provádění
úkolů, které jí byly svěřeny v oblasti zasahování při
znečištění z lodí a ze zařízení pro podmořskou
těžbu ropy a plynu, podle článků 1 a 2 nařízení (ES)
č. 1406/2002.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí
tyto definice:
a) „ropou“ se rozumí ropné látky v jakékoli
podobě, včetně surové ropy, topného oleje, kalu, ropného odpadu
a rafinovaných produktů, jak stanoví Mezinárodní úmluva o pohotovosti a spolupráci
při ropném znečištění a boji proti němu z roku 1990;
b) „nebezpečnými a škodlivými látkami“ se
rozumí všechny látky s výjimkou ropy, u kterých je, pokud se vyskytnou v
mořském prostředí, pravděpodobnost, že budou představovat
nebezpečí pro lidské zdraví, ublíží živým zdrojům a mořskému
životu, poškodí rekreační využití nebo naruší další legitimní využití
moře, jak stanoví Protokol o připravenosti, reakci a spolupráci
při znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami z roku
2000.
Článek 3
Oblast působnosti
Agentuře se poskytne finanční
příspěvek Unie uvedený v článku 1 na financování činností v oblasti
zasahování při znečištění z lodí a znečištění
moří způsobeném zařízeními pro podmořskou těžbu ropy a
plynu, které jsou uvedeny v jejích akčních plánech připravenosti na
znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami a odstraňování
jeho následků, zejména ty činnosti, které se týkají:
a) informací, zejména shromažďování,
analýzy a šíření osvědčených postupů, technik a inovací,
jako jsou nástroje na sledování vyprazdňování nádrží lodí a nástroje pro
monitorování mořských těžebních plošin v souvislosti s
provozními a náhodnými úniky škodlivých látek;
b) spolupráce a koordinace a poskytování
technické a vědecké pomoci členským státům a Komisi v rámci
příslušných činností mechanismu civilní ochrany EU, Mezinárodní
námořní organizace a příslušných regionálních dohod;
c) operační pomoci a podpory poskytované
na vyžádání, včetně dodatečných prostředků, jako jsou
např. pohotovostní plavidla na odstraňování znečištění,
družicové snímkování a zařízení, zásahy při znečištění
prováděné postiženými státy v případě havarijního nebo úmyslného
znečištění z lodí nebo znečištění moří
způsobeného zařízeními pro podmořskou těžbu ropy a plynu.
Článek 4
Financování z prostředků Unie
Finanční krytí na provádění
úkolů uvedených v článku 3 v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince
2020 činí 160 500 000 EUR vyjádřeno v běžných cenách.
Roční položky určí rozpočtový
orgán v mezích finančního rámce. V této souvislosti musí být zaručeno
nezbytné financování operační pomoci členským státům podle
čl. 3 písm. c).
Článek 5
Sledování stávajících kapacit
Pro účely stanovení požadavků na
poskytování operační pomoci agenturou, jako např. dodatečných
plavidel na odstraňování znečištění, bude agentura
pravidelně vypracovávat seznam veřejných a případně
soukromých mechanismů pro zásahy při znečištění a souvisejících
kapacit pro zásahy v jednotlivých regionech Unie.
Členské státy poskytnou agentuře
informace nezbytné pro vypracování tohoto seznamu.
Správní rada agentury tento seznam zohlední
předtím, než v rámci ročních pracovních programů rozhodne o
činnostech agentury v oblasti zásahů při
znečištění.
Článek 6
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise i agentura zajistí, aby při
provádění činností financovaných podle tohoto nařízení byly
finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím opatření
zabraňujících podvodům, korupci a jakémukoli dalšímu protiprávnímu
jednání, a to účinnými kontrolami, zpětným získáváním neoprávněně
vyplacených částek a v případě zjištění
nesrovnalostí i účinnými, přiměřenými a odrazujícími
sankcemi v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95[21] a (Euratom, ES) č.
2185/96[22]
a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999[23].
2. U činností Unie financovaných podle
tohoto nařízení se nesrovnalostí uvedenou v čl. 1
odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli
porušení právního předpisu Unie nebo jakékoli nesplnění smluvní povinnosti
vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu,
v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu
neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo
rozpočty jí spravované.
3. Komise a agentura v rámci svých oblastí
působnosti zajistí, aby při financování činností Unie v rámci
tohoto nařízení bylo v poměru k nákladům dosaženo nejlepší
hodnoty.
Článek 7
Hodnocení v polovině období
Do 31. prosince 2017 předloží Komise
Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení
vypracovanou na základě údajů poskytnutých agenturou. Zpráva, jejímž
vypracováním není dotčena úloha správní rady agentury, uvede výsledky
použití příspěvku Unie uvedeného v článku 4, pokud jde o
finanční závazky a výdaje v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince
2016.
Na základě této zprávy může Komise
případně navrhnout změny tohoto nařízení, zejména s cílem
zohlednit vědecký pokrok v oblasti boje proti znečištění z lodí
a znečištění moří způsobenému zařízeními pro
těžbu ropy a plynu, zejména znečištění ropou nebo
nebezpečnými a škodlivými látkami.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto
nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech
členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
[…]                                                                […]
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO
NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název návrhu/podnětu
Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) o víceletém financování
činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti
zasahování při znečištění z lodí a znečištění
moří způsobeném zařízeními pro těžbu ropy a plynu
1.2.        Příslušné oblasti
politik podle členění ABM/ABB[24]
06:
Energetika a doprava
0602:
Vnitrozemská, letecká a námořní dopravní politika
060202:
Evropská agentura pro námořní bezpečnost
06020203:
Evropská agentura pro námořní bezpečnost – Opatření proti
znečištění
Provádění
ustanovení týkajících se zasahování při znečištění z lodí a
znečištění moří způsobeném zařízeními pro těžbu
ropy a plynu
1.3.        Povaha návrhu/podnětu

x Návrh/podnět
se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[25]
¨ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem
Cíle/přidaná
hodnota EU v souladu se strategií Evropa 2020:
Agentura
přispívá k bezpečné a udržitelné námořní dopravě v
zájmu hospodářství a občanů EU. Je to plně v souladu
se třemi prioritami strategie Evropa 2020:
–
Inteligentní růst: rozvoj hospodářství založený na znalostech a
inovacích. Agentura přispívá k rozvoji co nejvyšších technických
norem pro plavidla a podporuje tím znalosti a inovace.
–
Udržitelný růst: podpora konkurenceschopnější a ekologičtější
ekonomiky méně náročné na zdroje. Agentura přispívá
k zabránění znečistění z lodí a reakci na
znečištění moře v různých oblastech. Lodní doprava
přispěje k cílům stěžejní iniciativy „Evropa
účinněji využívající zdroje“. Agentura bude hrát úlohu
v odvětvovém plnění.
–
Růst podporující začlenění: podpora ekonomiky s vysokou
zaměstnaností, jež se bude vyznačovat sociální a územní soudržností.
Pokud jde o ostrovy a nejvzdálenější regiony, námořní doprava je
důležitý prvek pro zajištění územní soudržnosti a integrace do EU.
Agentura přispívá k zajištění bezpečné a udržitelné
námořní dopravy EU.
1.4.2.     Specifické cíle a
příslušné aktivity ABM/ABB
Rozpočtová oblast 06 02, specifický cíl č. 3    Zvýšení bezpečnosti dopravy
Dotčené aktivity ABM/ABB 06020302 Evropská
agentura pro námořní bezpečnost
1.4.3.     Očekávané výsledky a
dopady
Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Poskytnout
v rámci víceleté perspektivy finanční záruku na činnosti agentury v
oblasti zasahování při znečištění
1.4.4.     Ukazatele výsledků a
dopadů
Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno sledovat uskutečňování
návrhu/podnětu.
EMSA
zavedla ukazatele výkonnosti, které jsou zveřejněny v jejích
ročních pracovních programech. Trvale je sleduje správní rada. Výroční
zprávy agentury jsou hlavním nástrojem pro sledování.
1.5.        Odůvodnění
návrhu/podnětu
1.5.1.     Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
Umožnit
agentuře EMSA uzavírat víceleté smlouvy a provádět nezbytné plánování
rozpočtu.
1.5.2.     Přidaná hodnota ze
zapojení EU
Zapojení
EU je stanoveno v nařízení č. 1406/2002, kterým se zřizuje
agentura EMSA, ve znění pozdějších předpisů; tento návrh
zajistí přidanou hodnotu tím, že umožní lepší plánování a využívání
finančních prostředků EU.
1.5.3.     Závěry vyvozené z
podobných zkušeností v minulosti
Zvláštní
vyhodnocení provedené agenturou EMSA v roce 2008 a také obecné hodnocení
agentur EU v roce 2009 prokázalo přidanou hodnotu, kterou agentura
poskytuje.
Komise
předložila v květnu 2011 svou zprávu v polovině období (dokument
KOM(2011)286), jak stanoví článek 8 nařízení č. 2038/2006.
Útvar
interního auditu Komise (IAS) provedl v roce 2009 zvláštní audit týkající se
sítě pohotovostních plavidel pro zásah v případě úniku ropy.
1.5.4.     Provázanost a možná
součinnost s dalšími finančními nástroji
Návrh
je v souladu s politikou EU v oblasti námořní bezpečnosti a
právními předpisy EU, zejména s nařízením č. 100/2013, kterým se
zřizuje agentura EMSA a reviduje mandát agentury (viz KOM(2010)611). Návrh
navazuje na nařízení č. 2038/2006, jehož platnost skončí koncem
roku 2013.
1.6.        Doba trvání akce a
finanční dopad
x Časově omezený návrh/podnět
–
x Návrh/podnět s platností od 1. ledna 2014 do 31. prosince
2020
–
x Finanční dopad od roku 2014 do roku 2020 (plus neprovedené
platby)
o Časově neomezený návrh/podnět
1.7.        Předpokládaný
způsob řízení[26]
¨ Přímé centralizované řízení Komisí
x Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny:
–
¨  výkonným agenturám
–
x subjektům zřízeným Společenstvími[27]
–
¨  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
¨ Sdílené řízení
s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla pro sledování a
podávání zpráv
Upřesněte
četnost a podmínky.
Všechny
agentury EU pracují na základě přísného monitorovacího systému za
účasti útvaru vnitřního auditu, útvaru vnitřního auditu Komise,
správní rady, Komise, Účetního dvora a rozpočtového orgánu.
Tento systém stanovený v nařízení, kterým se zřizuje agentura
EMSA, se bude uplatňovat i nadále.
2.2.        Systém řízení a kontroly

2.2.1.     Zjištěná rizika
Žádná
2.2.2.     Předpokládané metody
kontroly
Nepoužije
se
2.3.        Opatření k zamezení
podvodů a nesrovnalostí
Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Opatření
proti podvodům podle článku 20 nařízení, kterým se zřizuje
agentura EMSA, se budou uplatňovat i nadále. Vedle toho obsahuje návrh
zvláštní článek o ochraně finančních zájmů Unie.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.        Okruhy víceletého
finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
·      Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo [Popis…...….] || RP/NRP ([28]) || ze zemí ESVO[29] || z kandidátských zemí[30] || ze třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1a || 06.02.03.02 [Příspěvek k hlavě III EMSA Opatření proti znečištění] || RP || ANO || NE || NE || NE
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje

3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa) v běžných cenách
 Okruh příštího víceletého finančního rámce: || 1 || Inteligentní růst podporující začlenění ||
 || GŘ: MOVE (DOPRAVA) ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 ||  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Číslo rozpočtové linie 06.02.03.02 || Závazky || (1) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Platby || (2) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 || Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[31] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Číslo rozpočtové linie: nepoužije se ||   || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || CELKEM prostředky pro GŘ MOVE || Závazky || = 1 + 3 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Platby || = 2 + 3 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 ||  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Platby || (5) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 ||  CELKEM prostředky správní povahy financované z rámce na specifické programy || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || CELKEM prostředky z OKRUHU 1 víceletého finančního rámce || Závazky || = 4 + 6 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Platby || = 5 + 6 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 GŘ: MOVE (DOPRAVA) ||
  Lidské zdroje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Ostatní správní výdaje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 GŘ MOVE CELKEM || Prostředky || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 Platby || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
3.2.2.     Odhadovaný dopad na
operační prostředky
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
–
x Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Celkem Náklady
 Zvýšení bezpečnosti dopravy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Síť zásahových plavidel[32] || Počet plavidel, která jsou k dispozici pro souběžnou mobilizaci || Přibližně 0,95 mil. EUR/plavidlo/rok || 19 || 15,620 || 19 || 16,150 || 19 || 17,100 || 19 || 17,600 || 19 || 19,975 || 19 || 20,000 || 19 || 21,000 || 19 || 127,445
 CleanSeaNet || Počet družicových snímků zpracovaných za rok || Přibližně 2.05 EUR na satelitní snímek || 2000 || 3,605 || 2000 || 3,850 || 2000 || 3,900 || 2000 || 4,550 || 2000 || 4,050 || 2000 || 4,350 || 2000 || 4,400 || 14,000 || 28,705
 Spolupráce a koordinace / informace || Činnosti s členskými státy, včetně školení a studií || Nelze vyčíslit || Nepoužije se || 0,450 || Nepoužije se || 0,600 || Nepoužije se || 0,600 || Nepoužije se || 0,650 || Nepoužije se || 0,650 || Nepoužije se || 0,700 || Nepoužije se || 0,700 || Nepoužije se || 4,350
 NÁKLADY CELKEM ||   || 19,675 ||   || 20,600 ||   || 21,600 ||   || 22,800 ||   || 24,675 ||   || 25,050 ||   || 26,100 ||   || 160,500
3.2.3.     Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
x Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–
o  Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Ostatní správní výdaje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
3.2.3.2.   Odhadované potřeby v
oblasti lidských zdrojů
–
x Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
o  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále:
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
–
o  Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním
rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou změnu,
dotčené rozpočtové linie a odpovídající částky.
Návrh se týká víceletého finančního rámce na období
2014 až 2020.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce[33].
Upřesněte potřebu, dotčené
rozpočtové okruhy a linie a odpovídající částky.
3.2.5.     Příspěvky
třetích stran
–
Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
podle následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkem
 Příspěvek ESVO od Norska a Islandu vypočtený na 2 % rozpočtu || 0,472 || 0,407 || 0,466 || 0,407 || 0,481 || 0,481 || 0,496 || 3,210
 Spolufinancované prostředky CELKEM || 20,147 || 21,007 || 22,066 || 23,207 || 25,156 || 25,531 || 26,596 || 163,710
3.3.        Odhadovaný dopad na
příjmy
–      Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
[1]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura
pro námořní bezpečnost (Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1).
[2]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
724/2004 ze dne 31. března 2004 (Úř. věst. L 129, 31.4.2004, s.
1).
[3]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
2038/2006 ze dne 18. prosince 2006 o víceletém financování činnosti
Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování
při znečištění z lodí a o změně nařízení
(ES) č. 1406/2002 (Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 1. Viz
rovněž oprava v Úř. věst. L 30, 3.2.2007, s. 12).
[4]               „Rozpočet – Evropa 2020“ KOM(2011)500 a
KOM(2011)398, oba dokumenty ze dne 29. června 2011.
[5]               Oba akční plány jsou k dispozici na internetové
stránce EMSA:
http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/action-plans.html

[6]               Dokument je k dispozici na internetové stránce agentury
EMSA:
http://www.emsa.europa.eu/documents/item/145-emsa-5-year-strategy.html

[7]               KOM(2010)611, 28.10.2010.
[8]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
100/2013 ze dne 15. ledna 2013, kterým se mění nařízení (ES) č.
1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní
bezpečnost.
[9]               Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze
dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení
sankcí za protiprávní jednání (Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 11.).
[10]             Rozhodnutí Rady 2007/779/ES ze dne 8. listopadu 2007 o
vytvoření mechanizmu civilní ochrany Společenství (Úř.
věst. L 314, 1.12.2007, s. 9).
[11]             KOM(2011)286, 23.5.2011.
[12]             Příspěvek agentury EMSA je k dispozici na
internetové adrese http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/item/617-multi-annual-funding-mid-term-report-emsas-contribution.html

[13]             Úř. věst. C …, …, s. ….
[14]             Úř. věst. C …, …, s. ….
[15]             Úř. věst. C …, …, s. ….
[16]             Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1.
[17]             Úř. věst. L 129, 31.4.2004, s. 1.
[18]             Úř. věst. L 39, 9.2.2013, s. 30.
[19]             Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 1.
[20]             Úř. věst. L 314, 1.12.2007, s. 9.
[21]             Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
[22]             Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
[23]             Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
[24]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(Activity-Based Budgeting).
[25]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
finančního nařízení.
[26]             Podrobnosti o způsobech řízení a odkazy na
finanční nařízení jsou uvedeny na internetové stránce Budgweb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[27]             Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
[28]             RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
prostředky.
[29]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[30]             Kandidátské země a případně potenciální
kandidátské země západního Balkánu.
[31]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[32]             Včetně částek pro cvičení na
moři, jakož i částky ve výši 6,02 milionů EUR pro boj proti
znečištění moře způsobenému zařízeními pro těžbu
ropy a zemního plynu.
[33]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.


Důležité právní upozornění

|

52007PC0762

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku (Přepracované znění)  /* KOM/2007/0762 konecném znení - COD 2007/0264 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 29.11.2007KOM(2007) 762 v konečném znění2007/0264 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku (Přepracované znění)(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Komise svým rozhodnutím ze dne 1. dubna 1987[1] uložila svým útvarům, aby přistoupily ke kodifikaci jakéhokoli právního aktu nejpozději po jeho desáté změně, přičemž zdůraznila, že se jedná o minimální pravidlo a jednotlivé útvary by se měly v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti předpisů Společenství snažit kodifikovat akty, za něž nesou odpovědnost, i v kratších intervalech.2. Účelem tohoto návrhu je provedení kodifikace nařízení Rady (EHS) č. 2018/93 ze dne 30. června 1993 o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku[2]. Nové nařízení nahradí různé akty, které jsou do něj začleněny[3].3. V průběhu procesu kodifikace bylo rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[4] změněno rozhodnutím 2006/512/ES, které zavedlo regulativní postup s kontrolou pro opatření obecného významu, jejichž předmětem je změna jiných než podstatných prvků základního aktu přijatého postupem podle článku 251 Smlouvy, včetně zrušení některých prvků nebo jeho doplnění přidáním nových jiných než podstatných prvků.4. V souladu s prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise[5] týkajícím se rozhodnutí 2006/512/ES je třeba tyto právní akty přijaté postupem podle článku 251 Smlouvy přizpůsobit použitelným postupům.5. Je proto vhodné nahradit kodifikaci nařízení (EHS) č. 2018/93 přepracováním, aby mohly být zapracovány veškeré změny nezbytné k dosažení souladu s regulativním postupem s kontrolou.ê 2018/93 (přizpůsobený)2007/0264 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku (Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na Ö čl. 285 odst. 1 Õ této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[6],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[7],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[8],vzhledem k těmto důvodům:ò nový1.  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EHS) č. 2018/93 ze dne 30. června 1993 o předkládání statistik odlovů a rybolovné činnosti členských států provozujících rybolov v severozápadním Atlantiku[9], kterým bylo několikrát podstatně změněno[10]. Vzhledem k novým změnám by uvedené nařízení mělo být z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti přepracováno.ê 2018/93 bod odůvodnění 12.  Úmluva o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severozápadním Atlantiku, která byla schválena nařízením Rady (EHS) č. 3179/78[11] a která ustavila Organizaci pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO), ukládá Společenství povinnost poskytovat vědecké radě NAFO veškeré dostupné statistické a vědecké údaje, které si tato rada při plnění svých úkolů vyžádá.ê 2018/93 bod odůvodnění 23.  Vědecká rada NAFO usoudila, že pro plnění jejích úkolů je velmi důležité, aby jí byly statistické údaje o odlovech a rybolovných činnostech doručovány včas, což jí umožní zhodnotit stav rybí populace v severozápadním Atlantiku.ò nový4.  Opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[12].5.  Zejména je třeba zmocnit Komisi k pozměnění seznamů druhů a statistických rybolovných oblastí a popisu těchto rybolovných oblastí, jakož i míry, kódování a definice týkající se rybolovných činností, rybářského vybavení, velikosti plavidel a rybolovných metod. Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, měla by být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES,ê 2018/93PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Každý členský stát sděluje Komisi údaje o úlovcích uskutečněných plavidly zapsanými v tomto členském státě nebo plujícími pod vlajkou tohoto státu a lovícími v severozápadním Atlantiku, s náležitým ohledem na nařízení Rady (Euratom, EHS) č. 1588/90[13].Údaje o nominálních odlovech zahrnují veškeré produkty rybolovu vyložené nebo na moři přeložené v jakékoli podobě, ale nezahrnují množství, která byla po odlovu vhozena zpět do moře, spotřebována na plavidle nebo použita na plavidle jako návnada. Nezahrnuje se produkce akvakultury. Údaje se zaznamenávají v ekvivalentní živé hmotnosti vyložené nebo přeložené, zaokrouhlené na celé tuny.Článek 21. Předkládají se dva druhy údajů:a) roční nominální odlovy, vyjádřené v ekvivalentní živé hmotnosti vyložené, každého druhu uvedeného v příloze I, uskutečněné v statistických rybolovných oblastech severozápadního Atlantiku uvedených v příloze II a popsaných v příloze III;b) úlovky podle písmene a) a příslušné rybolovné činnosti, rozdělené podle kalendářního měsíce, lovného zařízení, velikosti plavidla a hlavního nejžádanějšího druhu.2. Údaje podle odst. 1 písm. a) se předávají do 31. května roku následujícího po referenčním roku a mohou být předběžné. Údaje podle odst. 1 písm. b) se předávají do 31. srpna roku následujícího po referenčním roku a musejí být konečné.V případě údajů podle odst. 1 písm. a) musí být jasně uvedeno, že se jedná o předběžná čísla.U kombinací druh/rybolovná oblast, pro které nebyly zaznamenány žádné úlovky během dotčeného referenčního období, se nemusí předkládat žádné sdělení.V případě, že členský stát během předcházejícího kalendářního roku nelovil v severozápadním Atlantiku, sdělí to Komisi nejpozději do 31. května následujícího roku.3. Definice a kódování pro použití při předkládání údajů o rybolovných činnostech, vybavení a rybolovných metodách a velikosti plavidla jsou uvedeny v příloze IV.ê 2018/93 (přizpůsobený)ð nový4. ð Komise může změnit ï Ö seznamy Õ druhů a statistických rybolovných oblastí a popis těchto rybolovných oblastí, jakož i míry, kódování a definice týkající se rybolovných činností, rybářského vybavení, velikosti plavidel a rybolovných metod.ð Opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, se přijímají regulativním ï postupem ð s kontrolou ï uvedeným v čl. 6 odst. 2.ê 2018/93Článek 3Nestanoví-li ustanovení přijatá v rámci společné rybářské politiky jinak, je každý členský stát oprávněn používat metody odebírání vzorků pro získávání údajů týkajících se odlovů pro ty části rybářského loďstva, u nichž by byl úplný sběr údajů spojen s nadměrnými použitím administrativních postupů. Tyto postupy odebírání vzorků, jakož i podíl celkových údajů získaných těmito metodami, musí být členským státem podrobně vysvětleny ve zprávě předložené podle čl. 7 odst. 1.Článek 4ê 2018/93 (přizpůsobený)Členské státy splní své povinnosti vůči Komisi podle článků 1 a 2 tím, že předloží údaje ve formátu podle přílohy V.S předchozím souhlasem Komise mohou členské státy předkládat údaje v Ö jiném formátu Õ.ê 2018/93Článek 5Komise předá informace obsažené ve zprávách, pokud možno do 24 hodin po jejich přijetí, řídícímu tajemníkovi NAFO.ê 1882/2003 čl. 3 a příloha III bod 44 (přizpůsobený)ð novýČlánek 61. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro zemědělskou statistiku Ö zřízený rozhodnutím Rady 72/279/EHS[14]Õ (dále jen „výbor“).2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. ð 5a odst. 1 až 4 ï a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.3. Výbor přijme svůj jednací řád.ê 2018/93 (přizpůsobený)Článek 71. Ö Do 28. července 1994 Õ předloží členské státy Komisi podrobnou zprávu popisující metody vyhotovení údajů o odlovech a rybolovných činnostech a upřesňující stupeň reprezentativnosti a spolehlivosti těchto údajů. Komise ve spolupráci se členskými státy vypracuje souhrn těchto zpráv.2. Členské státy informují Komisi ve lhůtě tří měsíců o všech změnách týkajících se údajů poskytnutých podle odstavce 1.3. Metodologické zprávy, dostupnost a spolehlivost údajů Ö uvedených v odstavci 1 Õ a ostatní náležité otázky související s prováděním tohoto nařízení zkoumá jednou za rok pracovní skupina výboru.êČlánek 8Nařízení (EHS) č. 2018/93 se zrušuje.Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VII.ê 2018/93 (přizpůsobený)Článek 9Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […]Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda[…] […]ê 1636/2001 čl.1 a příloha IPŘÍLOHA ISEZNAM DRUHŮ HLÁŠENÝCH V OBCHODNÍ STATISTICE NOMINÁLNÍCH ODLOVŮ V SEVEROZÁPADNÍM ATLANTIKUČlenské státy musejí hlásit nominální odlovy druhů označených hvězdičkou (*). Hlášení nominálních odlovů ostatních druhů je nepovinné, pokud jde o určení jednotlivých druhů. Nejsou-li však údaje pro jednotlivé druhy předloženy, uvedou se údaje o odlovu v úhrnných kategoriích. Členské státy mohou předložit údaje o druzích, které nejsou uvedeny na seznamu, jsou-li tyto druhy jasně určeny.Poznámka: zkratka b.n. («n.e.i.») u názvů ryb znamená «blíže neurčeno» («not elsewhere identified»).český název | 3-alfa kód | vědecký název | anglický název |RYBY ŽIJÍCÍ PŘI DNĚTreska obecná | COD (*) | Gadus morhua | Atlantic cod |Treska jednoskvrnná | HAD (*) | Melanogrammus aeglefinus | Haddock |Okouník b. n. | RED (*) | Sebastes spp. | Atlantic redfishes n.e.i. |Štikozubec americký | HKS (*) | Merluccius bilinearis | Silver hake |Mníkovec červenavý | HKR (*) | Urophycis chuss | Red hake |Treska tmavá | POK (*) | Pollachius virens | Saithe (= pollock) |Okouník mořský | REG (*) | Sebastes marinus | Golden redfish |Okouník bradatý | REB (*) | Sebastes mentella | Beaked redfish |Platýs drsný | PLA (*) | Hippoglossoides platessoides | American plaice (L. R. dab) |Platýs šedohnědý | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | Witch flounder |Platýs zlatý | YEL (*) | Pleuronectes ferruginea | Yellowtail flounder |Platýs černý | GHL (*) | Reinhardtius hippoglossoides | Greenland halibut |Platýs obecný | HAL (*) | Hippoglossus hippoglossus | Atlantic halibut |Platýs americký | FLW (*) | Pseudopleuronectes americanus | Winter flounder |Platýsovec tmavoskvrnný | FLS (*) | Paralichthys dentatus | Summer flounder |Pakambala — nemá č. název | FLD (*) | Scophthalmus aquosus | Windowpane flounder |Platýsi (řád) b. n. | FLX | Pleuronectiformes | Flatfishes n.e.i. |Ďas americký | ANG (*) | Lophius americanus | American angler |Štítník | SRA | Prionotus spp. | Atlantic searobins |Treska tomkod | TOM | Microgadus tomcod | Atlantic tomcod |Morida nosatá | ANT | Antimora rostrata | Blue antimora |Treska modravá | WHB | Micromesistius poutassou | Blue whiting (= poutassou) |Pyskoun — nemá český název | CUN | Tautogolabrus adspersus | Cunner |Mníkovec bělolemý | USK | Brosme brosme | Cusk (= tusk) |Treska ogak | GRC | Gadus ogac | Greenland cod |Mník modrý | BLI | Molva dypterygia | Blue ling |Mník mořský | LIN (*) | Molva molva | Ling |Hranáč šedý | LUM (*) | Cyclopterus lumpus | Lumpfish (= lumpsucker) |Smuha — nemá český název | KGF | Menticirrhus saxatilis | Northern kingfish |Čtverzubec skvrnitý | PUF | Sphoeroides maculatus | Northern puffer |Slimule b. n. | ELZ | Lycodes spp. | Eelpouts n.e.i. |Slimule americká | OPT | Macrozoarces americanus | Ocean pout |Treska polární | POC | Boreogadus saida | Polar cod |Hlavoun tuponosý | RNG | Coryphaenoides rupestris | Roundnose grenadier |Hlavoun severní | RHG | Macrourus berglax | Roughhead grenadier |Smaček | SAN | Ammodytes spp. | Sandeels (= sand lances) |Vranka b. n. | SCU | Myoxocephalus spp. | Sculpins n.e.i. |pražmovitá ryba | SCP | Stenotomus chrysops | Scup |Pyskoun tautoga | TAU | Tautoga onitis | Tautog |nemá český název | TIL | Lopholatilus chamaeleonticeps | Tilefish |Mníkovec štíhlý | HKW (*) | Urophycis tenuis | White hake |Vlkouš b. n. | CAT (*) | Anarhichas spp. | Wolf-fishes n.e.i. |Vlkouš obecný | CAA (*) | Anarhichas lupus | Atlantic wolf-fish |Vlkouš skvrnitý | CAS (*) | Anarhichas minor | Spotted wolf-fish |Ryby žijící při dně b. n. | GRO | Osteichthyes | Groundfishes n.e.i. |PELAGICKÉ RYBYSleď obecný | HER (*) | Clupea harengus | Atlantic herring |Makrela obecná | MAC (*) | Scomber scombrus | Atlantic mackerel |Pestroun zářivý | BUT | Peprilus triacanthus | Atlantic butterfish |Menhaden atlantský | MHA (*) | Brevoortia tyrannus | Atlantic menhaden |Rohoretka ještěří | SAU | Scomberesox saurus | Atlantic saury |Sardel — nemá český název | ANB | Anchoa mitchilli | Bay anchovy |Lufara dravá | BLU | Pomatomus saltatrix | Bluefish |Kranas dvouskvrnný | CVJ | Caranx hippos | Crevalle Jack |Tuňák nepravý | FRI | Auxis thazard | Frigate tuna |Makrelovec kavala | KGM | Scomberomorus cavalla | King mackerel |Makrela španělská | SSM (*) | Scomberomorus maculatus | Atlantic Spanish mackerel |Plachetník atlantský | SAI | Istiophorus platypterus | Sailfish |Plachetník bílý | WHM | Tetrapturus albidus | White marlin |Marlín modrý | BUM | Makaira nigricans | Blue marlin |Mečoun obecný | SWO | Xiphias gladius | Swordfish |Tuňák křídlatý | ALB | Thunnus alalunga | Albacore tuna |Pelamida obecná | BON | Sarda sarda | Atlantic bonito |Tunec atlantický | LTA | Euthynnus alletteratus | Little tunny |Tuňák velkooký | BET | Thunnus obesus | Bigeye tuna |Tuňák obecný | BFT | Thunnus thynnus | Northern bluefish tuna |Tuňák pruhovaný | SKJ | Katsuwonus pelamis | Skipjack tuna |Tuňák žlutoploutvý | YFT | Thunnus albacares | Yellowfin tuna |Makrelovití (čeleď) b. n. | TUN | Scombridae | Tunas n.e.i. |Pelagické ryby b. n. | PEL | Osteichthyes | Pelagic fishes n.e.i. |OSTATNÍ KOSTNATÉ RYBYPlacka velkooká | ALE | Alosa pseudoharengus | Alewife |Kranas b. n. | AMX | Seriola spp. | Amberjacks n.e.i. |Úhořovec americký | COA | Conger oceanicus | American conger |Úhoř americký | ELA | Anguilla rostrata | American eel |Placka chutná | SHA | Alosa sapidissima | American shad |Stříbrnice (rod) b. n. | ARG | Argentina spp. | Argentines n.e.i. |Smuha kalifornská | CKA | Micropogonias undulatus | Atlantic croaker |Jehlice — nemá český název | NFA | Strongylura marina | Atlantic needlefish |Herink vláknoploutvý | THA | Opisthonema oglinum | Atlantic thread herring |Uzlatka — nemá český název | ALC | Alepocephalus bairdii | Baird's slickhead |Smuha vousatá | BDM | Pogonias cromis | Black drum |Kanic bělopruhý | BSB | Centropristis striata | Black sea bass |Placka — nemá český název | BBH | Alosa aestivalis | Blueback herring |Huňáček severní | CAP (*) | Mallotus villosus | Capelin |Siven b. n. | CHR | Salvelinus spp. | Char n.e.i. |Kranasovec štíhlý | CBA | Rachycentron canadum | Cobia |Vidlatka karolínská | POM | Trachinotus carolinus | Common (= Florida) pompano |Dorosoma dlouhoploutvá | SHG | Dorosoma cepedianum | Gizzard shad |nemá český název b. n. | GRX | Pomadasyidae | Grunts n.e.i. |Placka — nemá český název | SHH | Alosa mediocris | Hickory shad |nemá český název | LAX | Notoscopelus spp. | Lanternfish |Cípalovití b. n. | MUL | Mugilidae | Mullets n.e.i. |Pestroun — nemá č. název | HVF | Peprilus alepidotus (= Paru) | North Atlantic harvestfish |nemá český název | PIG | Orthopristis chrysoptera | Pigfish |Koruška americká | SMR | Osmerus mordax | Rainbow smelt |Smuha červená | RDM | Sciaenops ocellatus | Red drum |Pražman obecný | RPG | Pagrus pagrus | Red porgy |Kranas — nemá český název | RSC | Trachurus lathami | Rough shad |nemá český název (ryba z čeledi kanicovití) | PES | Diplectrum formosum | Sand perch |Mořan pruhovaný | SPH | Archosargus probatocephalus | Sheepshead |Smuha — nemá český název | SPT | Leiostomus xanthurus | Spot croaker |Smuha skvrnitá | SWF | Cynoscion nebulosus | Spotted weakfish |Smuha — nemá český název | STG | Cynoscion regalis | Squeteague |Mořčák pruhovaný | STB | Morone saxatilis | Striped bass |Jeseterovití (čeleď) b. n. | STU | Acipenseridae | Sturgeons n.e.i. |Tarpon atlantický | TAR | Tarpon (= Megalops) atlanticus | Tarpon |Pstruh (rod) b. n. | TRO | Salmo spp. | Trout n.e.i. |Mořčák americký | PEW | Morone americana | White perch |Pilonoš | ALF | Beryx spp. | Alfonsinos |Ostroun obecný | DGS (*) | Squalus acanthias | Spiny (= picked) dogfish |Ostounovití (čeleď) b. n. | DGX (*) | Squalidae | Dogfishes n.e.i. |Žralok nosatý | POR (*) | Lamna nasus | Porbeagle |Ostrouni (řád) b. n. | SHX | Squaliformes | Large sharks n.e.i. |Žralok mako | SMA | Isurus oxyrhinchus | Shortfin mako shark |nemá český název | RHT | Rhizoprionodon terraenovae | Atlantic sharpnose shark |Žralok — nemá český název | CFB | Centroscyllium fabricii | Black dogfish |Žralok malohlavý | GSK | Somniosus microcephalus | Boreal (Greenland) shark |Žralok veliký | BSK | Cetorhinus maximus | Basking shark |rejnok — nemá český název | RJD | Leucoraja erinacea | Little skate |Rejnok lesklý | RJL | Dipturus laevis | Barndoor skate |Rejnok okatý | RJT | Leucoraja ocellata | Winter skate |Rejnok hvězdnatý | RJR | Amblyraja radiata | Thorny skate |rejnok — nemá český název | RJS | Malacoraja senta | Smooth skate |rejnok — nemá český název | RJQ | Bathyraja spinicauda | Spinytail (spinetail) skate |rejnok — nemá český název | RJG | Amblyraja hyperborea | Arctic skate |Rejnok (rod) b. n. | SKA (*) | Raja spp. | Skates n.e.i. |Kostnaté ryby b. n. | FIN | Osteichthyes | Finfishes n.e.i. |BEZOBRATLÍoliheň — nemá český název | SQL (*) | Loligo pealei | Long-finned squid |Oliheň atlantická | SQI (*) | Illex illecebrosus | Short-finned squid |olihňovití b. n. | SQU (*) | Loliginidae, Ommastrephidae | Squids n.e.i. |mlž čeledi střenkovití (Solenidae) — nemá český n. | CLR | Ensis directus | Atlantic razor clam |Zaděnka kulovitá | CLH | Mercenaria mercenaria | Hard clam |mlž — nemá český název | CLQ | Arctica islandica | Occan quahog |Rozchlipka písečná | CLS | Mya arenaria | Soft clam |mlž — nemá český název | CLB | Spisula solidissima | Surf clam |mlž — nemá český název, b. n. | CLX | Prionodesmacea, Teleodesmacea | Clams n.e.i. |hřebenatka — nemá č. název | SCB | Argopecten irradians | Bay scallop |hřebenatka — nemá č. název | SCC | Argopecten gibbus | Calico scallop |hřebenatka — nemá č. název | ISC | Chlamys islandica | Icelandic scallop |Hřebenatka obrovská | SCA | Placopecten magellanicus | Sea scallop |Hřebenatkovití (čeleď), b. n. | SCX | Pectinidae | Scallops n.e.i. |Ústřice atlantická | OYA | Crassostrea virginica | American cupped oyster |Slávka jedlá | MUS | Mytilus edulis | Blue mussel |surmovka (rod), b. n. | WHX | Busycon spp. | Whelks n.e.i. |břeženka (rod), b. n. | PER | Littorina spp. | Periwinkles n.e.i. |mořští měkýši, b. n. | MOL | Mollusca | Marine molluscs n.e.i. |krab — nemá č. název | CRK | Cancer irroratus | Atlantic rock crab |Krab modrý | CRB | Callinectes sapidus | Blue crab |Krab pobřežní | CRG | Carcinus maenas | Green crab |Krab jonah | CRJ | Cancer borealis | Jonah crab |Krab sněžný | CRQ | Chinoecetes opilio | Queen crab |krab — nemá č. název | CRR | Geryon quinquedens | Red crab |Krab severní | KCT | Lithodes maia | Stone king crab |lezoucí desetinožci (podřád), b. n. | CRA | Reptantia | Marine crabs n.e.i. |Humr americký | LBA | Homarus americanus | American lobster |Krevetka severní | PRA (*) | Pandalus borealis | Northern prawn |Krevetka růžová | AES | Pandalus montagui | Aesop shrimp |kreveta (rod), b. n. | PEN (*) | Penaeus spp. | Penaeus shrimps n.e.i. |krevetka (rod) | PAN (*) | Pandalus spp. | Pink (= pandalid) shrimps |mořští korýši (podkmen), b. n. | CRU | Crustacea | Marine crustaceans n.e.i. |rod ježovek — nemá č. název | URC | Strongylocentrotus spp. | Sea urchin |Mnohoštětninatci (třída), b. n. | WOR | Polychaeta | Marine worms n.e.i. |Ostrorep americký | HSC | Limulus polyphemus | Horeshoe crab |mořští bezobratlí, b. n. | INV | Invertebrata | Marine invertebrates n.e.i. |MOŘSKÉ ŘASYchaluhy — nemá český název | SWB | Phaeophyceae | Brown seaweeds |třída mořských řas ruduch — nemá český název | SWR | Rhodophyceae | Red seaweeds |mořské řasy, b. n. | SWX | Algae | Seaweeds n.e.i. |TULENITuleň grónský | SHE | Pagophilus groenlandicus | Harp seal |Čepcol hřebenatý | SEZ | Cystophora cristata | Hooded seal |_____________ê 2018/93PŘÍLOHA IISTATISTICKÉ RYBOLOVNÉ OBLASTI SEVEROZÁPADNÍHO ATLANTIKU, PRO KTERÉ JE NUTNÉ PŘEDKLÁDAT ÚDAJEPodoblast 0Divize 0 ADivize 0 BPodoblast 1Divize 1 ADivize 1 BDivize 1 CDivize 1 DDivize 1 EDivize 1 FDivize 1 NK (neznámý)Podoblast 2Divize 2 GDivize 2 HDivize 2 JDivize 2 NK (neznámý)Podoblast 3Divize 3 KDivize 3 LDivize 3 MDivize 3 NDivize 3 ODivize 3 PSubdivize 3 P nSubdivize 3 P sDivize 3 NK (neznámý)Podoblast 4Divize 4 RDivize 4 SDivize 4 TDivize 4 VSubdivize 4 V nSubdivize 4 V sDivize 4 WDivize 4 XDivize 4 NK (neznámý)Podoblast 5Divize 5 YDivize 5 ZSubdivize 5 Z ePodjednotka 5 Z cPodjednotka 5 Z uPodjednotka 5 Z wDivize 5 NK (neznámý)Podoblast 6Divize 6 ADivize 6 BDivize 6 CDivize 6 DDivize 6 EDivize 6 FDivize 6 GDivize 6 HDivize 6 NK (neznámý)Statistické rybolovné oblasti v severozápadním Atlantiku[pic]_____________PŘÍLOHA IIIê 1636/2001 článek 1 a příloha IIPOPIS PODOBLASTÍ A DIVIZÍ NAFO POUŽITÝCH PRO ÚČELY RYBOLOVNÉ STATISTIKY A PŘEDPISŮ PRO SEVEROZÁPADNÍ ATLANTIKVědecké a statistické podoblasti, divize a subdivize stanovené článkem XX Úmluvy organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) jsou tyto:Podoblast 0Část oblasti podle úmluvy, ohraničená na jihu linií probíhající přesně směrem na východ od bodu 61°00' severní šířky a 65°00' západní délky k bodu 61°00' severní šířky a 59°00' západní délky; odtud jihovýchodním směrem podél loxodromy až k bodu 60°12' severní šířky a 57°13' západní délky; odtud je ohraničena na východě řadou geodetických linií, spojujících tyto body:bod číslo | šířka | délka |1 | 60°12'0 | 57°13'0 |2 | 61°00'0 | 57°13'0 |3 | 62°00'5 | 57°21'1 |4 | 62°02'3 | 57°21'8 |5 | 62°03'5 | 57°22'2 |6 | 62°11'5 | 57°24'4 |7 | 62°47'2 | 57°41'0 |8 | 63°22'8 | 57°57'4 |9 | 63°28'6 | 57°59'7 |10 | 63°35'0 | 58°02'0 |11 | 63°37'2 | 58°01'2 |12 | 63°44'1 | 57°58'8 |13 | 63°50'1 | 57°57'2 |14 | 63°52'6 | 57°56'6 |15 | 63°57'4 | 57°53'5 |16 | 64°04'3 | 57°49'1 |17 | 64°12'2 | 57°48'2 |18 | 65°06'0 | 57°44'1 |19 | 65°08'9 | 57°43'9 |20 | 65°11'6 | 57°44'4 |21 | 65°14'5 | 57°45'1 |22 | 65°18'1 | 57°45'8 |23 | 65°23'3 | 57°44'9 |24 | 65°34'8 | 57°42'3 |25 | 65°37'7 | 57°41'9 |26 | 65°50'9 | 57°40'7 |27 | 65°51'7 | 57°40'6 |28 | 65°57'6 | 57°40'1 |29 | 66°03'5 | 57°39'6 |30 | 66°12'9 | 57°38'2 |31 | 66°18'8 | 57°37'8 |32 | 66°24'6 | 57°37'8 |33 | 66°30'3 | 57°38'3 |34 | 66°36'1 | 57°39'2 |35 | 66°37'9 | 57°39'6 |36 | 66°41'8 | 57°40'6 |37 | 66°49'5 | 57°43'0 |38 | 67°21'6 | 57°52'7 |39 | 67°27'3 | 57°54'9 |40 | 67°28'3 | 57°55'3 |41 | 67°29'1 | 57°56'1 |42 | 67°30'7 | 57°57'8 |43 | 67°35'3 | 58°02'2 |44 | 67°39'7 | 58°06'2 |45 | 67°44'2 | 58°09'9 |46 | 67°56'9 | 58°19'8 |47 | 68°01'8 | 58°23'3 |48 | 68°04'3 | 58°25'0 |49 | 68°06'8 | 58°26'7 |50 | 68°07'5 | 58°27'2 |51 | 68°16'1 | 58°34'1 |52 | 68°21'7 | 58°39'0 |53 | 68°25'3 | 58°42'4 |54 | 68°32'9 | 59°01'8 |55 | 68°34'0 | 59°04'6 |56 | 68°37'9 | 59°14'3 |57 | 68°38'0 | 59°14'6 |58 | 68°56'8 | 60°02'4 |59 | 69°00'8 | 60°09'0 |60 | 69°06'8 | 60°18'5 |61 | 69°10'3 | 60°23'8 |62 | 69°12'8 | 60°27'5 |63 | 69°29'4 | 60°51'6 |64 | 69°49'8 | 60°58'2 |65 | 69°55'3 | 60°59'6 |66 | 69°55'8 | 61°00'0 |67 | 70°01'6 | 61°04'2 |68 | 70°07'5 | 61°08'1 |69 | 70°08'8 | 61°08'8 |70 | 70°13'4 | 61°10'6 |71 | 70°33'1 | 61°17'4 |72 | 70°35'6 | 61°20'6 |73 | 70°48'2 | 61°37'9 |74 | 70°51'8 | 61°42'7 |75 | 71°12'1 | 62°09'1 |76 | 71°18'9 | 62°17'5 |77 | 71°25'9 | 62°25'5 |78 | 71°29'4 | 62°29'3 |79 | 71°31'8 | 62°32'0 |80 | 71°32'9 | 62°33'5 |81 | 71°44'7 | 62°49'6 |82 | 71°47'3 | 62°53'1 |83 | 71°52'9 | 63°03'9 |84 | 72°01'7 | 63°21'1 |85 | 72°06'4 | 63°30'9 |86 | 72°11'0 | 63°41'0 |87 | 72°24'8 | 64°13'2 |88 | 72°30'5 | 64°26'1 |89 | 72°36'3 | 64°38'8 |90 | 72°43'7 | 64°54'3 |91 | 72°45'7 | 64°58'4 |92 | 72°47'7 | 65°00'9 |93 | 72°50'8 | 65°07'6 |94 | 73°18'5 | 66°08'3 |95 | 73°25'9 | 66°25'3 |96 | 73°31'1 | 67°15'1 |97 | 73°36'5 | 68°05'5 |98 | 73°37'9 | 68°12'3 |99 | 73°41'7 | 68°29'4 |100 | 73°46'1 | 68°48'5 |101 | 73°46'7 | 68°51'1 |102 | 73°52'3 | 69°11'3 |103 | 73°57'6 | 69°31'5 |104 | 74°02'2 | 69°50'3 |105 | 74°02'6 | 69°52'0 |106 | 74°06'1 | 70°06'6 |107 | 74°07'5 | 70°12'5 |108 | 74°10'0 | 70°23'1 |109 | 74°12'5 | 70°33'7 |110 | 74°24'0 | 71°25'7 |111 | 74°28'6 | 71°45'8 |112 | 74°44'2 | 72°53'0 |113 | 74°50'6 | 73°02'8 |114 | 75°00'0 | 73°16'3 |115 | 75°05' | 73°30' |a odtud přímo na sever k rovnoběžce 78°10' severní šířky; tato podoblast je na západě ohraničena linií začínající na 61°00'severní šířky a 65°00' západní délky a táhne se severozápadním směrem podle loxodromy až k East Bluff na pobřeží Baffinova ostrova (61°55' západní délky a 66°20' západní délky), odtud severním směrem podél pobřeží Baffinova ostrova a ostrovů Bylot, Devon a Ellesmere, jakož i podél 80. poledníku západní délky vodami mezi těmito ostrovy až k 78°10' severní šířky; a na severu je ohraničena rovnoběžkou 78°10'severní šířky.Podoblast 0 se skládá ze dvou divizí:Divize 0AČást podoblasti ležící na sever od rovnoběžky 66°15'severní šířky.Divize 0BČást podoblasti ležící na jih od rovnoběžky 66°15'severní šířky.Podoblast 1Část oblasti podle úmluvy ležící na východ od podoblasti 0 a severně a východně od loxodromy spojující bod 60°12' severní šířky a 57°13' západní délky s bodem 52°15' severní šířky a 42°00' západní délky.Podoblast 1 se skládá ze šesti divizí:Divize 1 AČást podoblasti ležící na sever od rovnoběžky 68°50'severní šířky (Christianshåb).Divize 1 BČást podoblasti ležící mezi rovnoběžkou 66°15' severní šířky (5 námořních mil severně od Umanarsugssuaku) a rovnoběžkou 68°50' severní šířky (Christianshåb).Divize 1 CČást podoblasti ležící mezi rovnoběžkou 64°15' severní šířky (4 námořní míle severně od Godthhabu) a rovnoběžkou 66°15' severní šířky (5 námořních mil severně od Umanarsugssuaku).Divize 1 DČást podoblasti ležící mezi rovnoběžkou 62°30' severní šířky (Frederikshabský ledovec) a rovnoběžkou 64°15' severní šířky (4 námořní míle severně od Godthhabu).Divize 1 EČást podoblasti ležící mezi rovnoběžkou 60°45' severní šířky (mys Desolation) a rovnoběžkou 62°30' severní šířky (Frederikshabský ledovec).Divize 1 FČást podoblasti ležící na jih od rovnoběžky 60°45'severní šířky (mys Desolation).Podoblast 2Část oblasti podle úmluvy ležící na východ od poledníku 64°30' západní délky v oblasti Hudsonské úžiny, na jih od podoblasti 0, na jih a západ od podoblasti 1 a na sever od rovnoběžky 52°15' severní šířky.Podoblast 2 se skládá ze tří divizí:Divize 2 GČást podoblasti ležící na sever od rovnoběžky 57°40'severní šířky (mys Mugford).Divize 2 HČást podoblasti ležící mezi rovnoběžkou 55°20' severní šířky (Hopedale) a rovnoběžkou 57°40' severní šířky (mys Mugford).Divize 2 JČást podoblasti ležící na jih od rovnoběžky 55°20' severní šířky (Hopedale).Podoblast 3Část podoblasti úmluvy ležící na jih od rovnoběžky 52°15' severní šířky a na východ od linie probíhající přesně na sever od mysu Bauld na severním pobřeží New Foundlandu až k 52°15' severní šířky; tato podoblast leží na sever od rovnoběžky 39°00' severní šířky, a na východ a na sever od loxodromy začínající na 39°00' severní šířky, 50°00' západní délky a dále probíhající severozápadním směrem a bodem na 43°30' severní šířky a 55°00' západní délky směrem k bodu 47°50' severní šířky a 60°00' západní délky, až protne přímku spojující mys Ray, 47°37,0' severní šířky a 59°18,0' západní délky na pobřeží New Foundlandu , s mysem North, 47°02,0' severní šířky a 60°25,0' západní délky na ostrově Cape Breton; odtud směrem na severovýchod podél uvedené linie až k mysu Ray, 47°37,0' severní šířky a 59°18,0' západní délky.Podoblast 3 se skládá ze šesti divizí:Divize 3 KČást podoblasti ležící na sever od rovnoběžky 49°15' severní šířky (mys Freels, New Founland).Divize 3 LČást podoblasti ležící mezi pobřežím mezi pobřežím New Foundandu od mysu Freels po mys St. Mary a linií, která je takto popsaná: od mysu Freels a přímo k poledníku 46°30' západní délky; dále přímo na jih až k rovnoběžce 46°00' severní šířky; odtud přímo na západ až k poledníku 54°30' západní délky; odtud podél loxodromy k mysu St. Mary na New Foundlandu .Divize 3 MČást podoblasti ležící na jih od rovnoběžky 49°15' severní šířky a na východ od poledníku 46°30'západní délky.Divize 3 NČást podoblasti ležící na jih od rovnoběžky 46°00' severní šířky a mezi poledníkem 46°30' západní délky a poledníkem 51°00' západní délky.Divize 3 OČást podoblasti ležící na jih od rovnoběžky 46°00' severní šířky a mezi poledníkem 51°00' západní délky a poledníkem 54°30' západní délky.Divize 3 PČást podoblasti ležící na jih od pobřeží New Foundlandu a na západ od linie probíhající od mysu St. Mary na New Foundlandu k bodu 46°00 ' severní šířky a 54°30' západní délky; odtud přímo na jih až k hranici podoblasti.Divize 3 P se dělí na dvě subdivize:Subdivize 3 Pn (severozápadní subdivize): část divize 3 P ležící na severozápad od linie probíhající od bodu 47°30,7' severní šířky a 57°43,2' západní délky a pokračující přibližně na severozápadním směrem až k bodu 46°50,7' severní šířky a 58°49,0' západní délky;Subdivize 3 Ps (jihovýchodní subdivize): část divize 3 P a leží na jihovýchod od linie určené pro subdivizi 3 Pn.Podoblast 4Část oblasti podle úmluvy ležící na sever od rovnoběžky 39°00' severní šířky, na západ podoblasti 3 a na východ od linie takto vymezené:od nejzažšího konce mezinárodní hranice mezi Spojenými státy americkými a Kanadou v průlivu Grand Manan v bodě 44°46'35,346" severní šířky, 66°54'11,253" západní délky, odtud přímo na jih až k rovnoběžce 43°50' severní šířky; odtud přímo na západ až k poledníku 67°24' 27,24" západní délky; odtud podél geodetické linie směrem na jihozápad do bodu 42°53' 14" severní šířky a 67°44' 35" západní délky; odtud podél geodetické linie jihozápadním směrem do bodu 42°31' 08" severní šířky a 67°28' 05'' západní délky; odtud podél geodetické linie až do bodu 42°20' severní šířky a 67°18' 13,15" západní délky;odtud přímo na východ až do bodu 66°00' západní délky; odtud podél loxodromy jihovýchodním směrem do bodu 42°00' severní šířky a 65°40' západní délky; a odtud přímo na jih k rovnoběžce 39°00' severní šířky.Podoblast 4 se skládá ze šesti divizíDivize 4 RČást podoblasti ležící mezi pobřežím New Foundandu od mysu Bauld po mys Ray a touto linií: od mysu Bauld přímo na sever až k rovnoběžce 52°15' severní šířky; odtud přímo na západ až k pobřeží poloostrova Labrador; odtud podle labradorského pobřeží až k nejzažšímu bodu hranice poloostrova Labrador s Quebecem; odtud podél loxodromy jihozápadním směrem do bodu 49°25' severní šířky a 60°00' západní délky; odtud přímo na jih do bodu 47°50' severní šířky, 60°00' západní délky; odtud podél loxodromy jihovýchodním směrem do bodu, kde hranice podoblasti 3 protíná přímku spojující mys North, Nové Skotsko s mysem Ray, New Foundland; a odtud k mysu Ray, New Foundland.Divize 4 SČást podoblasti ležící mezi jižním pobřežím Quebecu, od nejzažšího bodu hranice poloostrova Labrador s Quebecem až do Pointe des Monts, a touto linií:od Pointe des Monts přímo na východ až do bodu 49°25' severní šířky, 64°40' západní délky; odtud podél loxodromy východně jihovýchodním směrem do bodu 47°50' severní šířky a 60°00' západní délky; odtud přímo na sever do bodu 49°25' severní šířky, 60°00' západní délky; odtud podél loxodromy severovýchodním směrem k nejzažšímu bodu hranice poloostrova Labrador s Quebecem.Divize 4 TČást podoblasti ležící mezi pobřežím Nového Skotska, Nového Brunšviku a Quebec od mysu North až k Pointe des Monts, a touto linií: od Pointe des Monts přímo na východ až do bodu 49°25' severní šířky, 64°40' západní délky; odtud podél loxodromy jihovýchodním směrem do bodu 47°50' severní šířky a 60°00' západní délky; odtud podél loxodromy jižním směrem k mysu North, Nové Skotsko.Divize 4 VČást podoblasti ležící mezi pobřežím mezi pobřežím Nového Skotska od mysu North po Fourchu a touto linií: od Fourchu podél loxodromy východním směrem do bodu 45°40' severní šířky a 60°00' západní délky; odtud přímo na jih podél 60. poledníku západní délky a rovnoběžky 44°10' severní šířky; odtud přímo na východ až k poledníku 59°00' západní délky; a odtud přímo na jih k rovnoběžce 39°00' severní šířky; odtud přímo na východ až do bodu, kde se stýká hranice mezi podoblastmi 3 a 4 s rovnoběžkou 39°00' severní šířky; odtud dále podél hranice mezi podoblastmi 3 a 4 a linií pokračující severozápadním směrem do bodu 47°50' severní šířky, 60°00' západní délky; odtud podél loxodromy jižním směrem k mysu North, Nové Skotsko.Divize 4 V se dělí na dvě subdivize:Subdivize 4 Vn (severní subdivize): část divize 4 V ležící na sever od rovnoběžky 45°40'severní šířky.Subdivize 4 Vs (jižní subdivize): část divize 4 V ležící na jih od rovnoběžky 45°40'severní šířky.Divize 4 WČást podoblasti ležící mezi pobřežím Nového Skotska od Halifaxu po Fourchu a touto linií: od Fourchu podél loxodromy východním směrem do bodu 45°40' severní šířky a 60°00' západní délky; odtud přímo na jih podél 60. poledníku západní délky a rovnoběžky 44°10' severní šířky; odtud přímo na východ až k poledníku 59°00' západní délky; odtud přímo na jih k rovnoběžce 39°00' severní šířky; odtud přímo na západ až k poledníku 63°20' západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 44°20' severní šířky tohoto poledníku; odtud podél loxodromy severozápadním směrem k Halifaxu, Nové Skotsko.Divize 4 XČást podoblasti ležící mezi západní hranicí podoblasti 4 a pobřežím Nového Brunšviku a Nového Skotska, od hranice mezi Novým Brunšvikem a Mainem k Halifaxu, a touto linií: od Halifaxu podél loxodromy jihovýchodním směrem do bodu 44°20' severní šířky a 63°20' západní délky; odtud přímo na jih k rovnoběžce 39°00' severní šířky; odtud přímo na západ až k poledníku 65°40' západní délky.Podoblast 5Část oblasti podle úmluvy ležící na západ od západní hranice podoblasti 4, na sever od rovnoběžky 39°00' severní šířky a na východ od poledníku 71°40' západní délky.Podoblast 5 se skládá ze dvou divizíDivize 5 YČást podoblasti ležící mezi pobřežím Mainu, New Hampshiru a Massachusetts, od hranice mezi Mainem a Novým Brunšvikem až do bodu 70°00' západní délky (přibližně 42°00' severní šířky) na mysu Cod, a touto linií: od bodu 70°00' západní délky (přibližně 42°00' severní šířky) na mysu Cod přímo na sever až k 42°20' severní šířky; odtud přímo na východ až k 67°18 13,15" západní délky, k hranici mezi podoblastmi 4 a 5; odtud podél této hranice až k hranici mezi Kanadou a Spojenými státy americkými.Divize 5 ZČást podoblasti ležící na jih a na východ od divize 5 Y.Divize 5 Z se dělí na dvě subdivize: východní subdivize a západní subdivize, které jsou určeny takto:Subdivize 5 Ze (východní subdivize): část divize 5 Z ležící na východ od poledníku 70°00' západní délky.Subdivize 5 Ze se dělí na dvě podjednotky[15]:5 Zu (vody Spojených států): část subdivize 5 Ze ležící na západ od geodetických linií spojujících body s těmito souřadnicemi:severní šířka | západní délka |A | 44°11'12" | 67°16'46" |B | 42°53'14" | 67°44'35" |C | 42°31'08" | 67°28'05" |D | 40°27'05" | 65°41'59" |5 Zc (vody Kanady): část subdivize 5 Ze ležící na východ od výše uvedených geodetických linií.Subdivize 5 Zw (západní subdivize): část divize 5 Z ležící na západ od poledníku 70°00' západní délky.Podoblast 6Část oblasti podle úmluvy ohraničená linií vedenou od bodu 71°40' západní délky na pobřeží Rhode Islandu; odtud přímo na jih až k bodu 39°00' severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 42°00' západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 35°00' severní šířky; odtud přímo na západ až k pobřeží Severní Ameriky; odtud severním směrem podél pobřeží Severní Ameriky až k bodu 71°40' západní délky na pobřeží Rhode Islandu.Podoblast 6 se skládá z osmi divizí:Divize 6 AČást podoblasti ležící na sever od rovnoběžky 39°00'severní šířky a na západ od podoblasti 5.Divize 6 BČást podoblasti ležící na západ od rovnoběžky 70°00' západní délky, na jih od rovnoběžky 39°00' severní šířky, jakož i na sever a na západ od linie vedené západním směrem podél rovnoběžky 37°00' severní šířky až k 76°00' západní délky; odtud přímo na jih až k mysu Henry, Virginie.Divize 6 CČást podoblasti ležící na západ od poledníku 70°00' západní délky a na jih od subdivize 6 B.Divize 6 DČást podoblasti ležící na východ od divizí 6 B a 6 C, jakož i na západ od poledníku 65°00' západní délky.Divize 6 EČást podoblasti ležící na východ od divize 6 D, jakož i na západ od poledníku 60°00' západní délky.Divize 6 FČást podoblasti ležící na východ od divize 6 E a na západ od poledníku 55°00' západní délky.Divize 6 GČást podoblasti ležící na východ od divize 6 F a na západ od poledníku 50°00' západní délky.Divize 6 HČást podoblasti ležící na východ od divize 6 G a na západ od poledníku 42°00' západní délky._____________ê 2018/93PŘÍLOHA IVê 1636/2001 čl.1 a příloha IIIDEFINICE A KÓDOVÁNÍ POUŽÍVANÉ PŘI PŘEDKLÁDÁNÍ ÚDAJŮ O ODLOVECHA) SEZNAM LOVNÝCH ZAŘÍZENÍ/KATEGORIÍ RYBÁŘSKÝCH PLAVIDEL(podle Mezinárodní statistické normalizované klasifikace lovných zařízení (ISSCFG))kategorie | zkratka |Vlečné sítě |vlečné sítě pro lov na dně |vlečné sítě vlečené pomocí výložníku na bocích plavidla | TBB |vlečné sítě s rozpěrnými deskami (blíže neurčeno zda na bocích nebo na zádi plavidla) | OTB |vlečné sítě s rozpěrnými deskami na bocích plavidla | OTB1 |vlečné sítě s rozpěrnými deskami na zádi plavidla | OTB2 |párové vlečné sítě (vlečené dvěma plavidly) | PTB |vlečné sítě na garnáty | TBS |vlečné sítě na humry | TBN |vlečné sítě pro lov při dně (blíže neurčené) | TB |Pelagické traly |pelagické vlečné sítě s rozpěrnými deskami (blíže neurčeno zda na bocích nebo na zádi plavidla) | OTM |pelagické vlečné sítě s rozpěrnými deskami na bocích plavidla | OTM1 |pelagické vlečné sítě s rozpěrnými deskami na zádi plavidla | OTM2 |pelagické vlečné sítě párové (vlečené dvěma plavidla) | PTM |pelagické vlečné sítě na garnáty | TMS |pelagické traly (blíže neurčené) | (tm) |Zdvojené vlečné sítě | OTS |zdvojené vlečné sítě s rozpěrnými deskami | OTT |párové vlečné sítě (vlečené dvěma plavidly) (blíže neurčeno) | PT |vlečné sítě s rozpěrnými deskami (blíže neurčeno) | OT |ostatní vlečné sítě (blíže neurčeno) | TX |Zátahové sítě — nevody |pobřežní zátahové sítě | SB |lodní nebo plavidlové nevody | SV |dánské nevody | SDN |skotské nevody | SSC |párové nevody (vlečené dvěma plavidly) | SPR |zátahové sítě (blíže neurčeno) | SX |Kruhové zátahové sítě |s uzavíracími šňůrami (košelkový nevod) | PS |košelkový nevod ovládaný z 1 plavidla | PS1 |košelkový nevod ovládaný ze 2 plavidel | PS2 |bez uzavíracích šňůr (lampara — typ pelagické sítě k odlovu nad vodu vyskakujících ryb) | LA |Tenatové sítě na chytání ryb za žábry a tenatové sítě |stavitelné tenatové sítě na chytání ryb za žábry (ukotvené) | GNS |unášené tenatové sítě | GND |kruhové zatahovací tenatové sítě na chytání ryb za žábry | GNC |upevněné tenatové sítě na chytání ryb za žábry (na kolících) | GNF |třístěnné tenatové sítě (praporec) | GTR |tenatové sítě na chytání ryb za žábry kombinované s třístěnnými tenatovými sítěmi | GTN |tenatové sítě na chytání ryb za žábry a tenatové sítě (blíže neurčeno) | GEN |tenatové sítě na chytání ryb za žábry (blíže neurčeno) | GN |Háčky a šňůry |nástražné dlouhé lovné šňůry | LLS |unášené dlouhé lovné šňůry | LLD |dlouhé lovné šňůry (blíže neurčeno) | LL |ruční šňůry a udice s prutem (ručně ovládané) | LHP |ruční šňůry a udice s prutem (mechanizované) | LTM |vlečné šňůry | LTL |háčky a šňůry (blíže neurčeno) | LX |Vězence |stabilní odkryté lapadlové sítě | FPN |kryté vrše | FPO |vězence s obručí | FYK |zátarasy, ploty, přepadla atd. | FWR |stavitelné sítě do proudu | FSN |vzdušné vězence | FAR |vězence (blíže neurčeno) | FIX |Vrhací lovné nářadí |vrhací sítě | FCN |vrhací lovné nářadí (blíže neurčeno) | FG |Drapáky |lodní drapáky | DRB |ruční drapáky | DRH |Hákování a zraňování |harpuny | HAR |Čeřeny |přenosné čeřeny | LNP |čeřeny ovládané z plavidla | LNB |čeřeny ovládané stabilním zařízením na břehu | LNS |čeřeny (blíže neurčeno) | LN |Odlovná technická zařízení |čerpadla | HMP |mechanizované drapáky | HMD |odlovná mechanizovaná zařízení (blíže neurčeno) | HMX |Různá zařízení | MIS |Neznámá nebo blíže neurčená zařízení | NK |B) DEFINICE MĚR INTENZITY RYBOLOVU PODLE KATEGORIÍ ZAŘÍZENÍMěly by se uvádět pokud možno tři míry přesnosti intenzity rybolovuKategorie ALovné zařízení | Míra intenzity | Definice |kruhové zátahové sítě (košelkový nevod) | počet ponoření | kolikrát bylo zařízení ponořeno nebo vystřeleno, bez ohledu na to, zda byl či nebyl úlovek. Tato míra je vhodná jestliže velikost hejna a jeho hustota závisí na vydatnosti stavu zásob, nebo síť byla spouštěna namátkově |pobřežní zátahové sítě | počet ponoření | kolikrát bylo zařízení ponořeno nebo vystřeleno, bez ohledu na to, zda byl či nebyl úlovek |lodní nebo plavidlové nevody | doba lovu v hodinách | počet ponoření zařízení nebo počet výstřelů vynásobený odhadem průměrné doby ponoření nebo střelby |vlečné sítě | počet hodin | počet hodin rybolovu, kdy síť byla ve vodě (pelagický tral) nebo na dně (vlečná síť pro lov při dně) |lodní drapáky | počet hodin rybolovu | počet hodin rybolovu, kdy drapák byl na dně. |tenatové sítě na chytání ryb za žábry (ukotvené nebo unášené) | počet jednotek intenzity | délka sítí vyjádřená ve 100metrových jednotkách vynásobená počtem spuštění (= celková délka v metrech použité sítě v daném čase, dělená 100) |tenatové sítě na chytání ryb za žábry (upevněné) | počet jednotek intenzity | délka sítě vyjádřená ve 100metrových jednotkách vynásobená počtem vyprazdňování sítě |vězence (odkryté lapadlové sítě) | počet jednotek intenzity | počet dnů rybolovu vynásobený počtem vytažení úlovku |kryté vrše a vězence s obručí | počet jednotek intenzity | počet vytažení úlovku vynásobený počtem jednotek (= celkový počet jednotek použitých v daném časovém úseku) |dlouhé lovné šňůry (nástražné nebo unášené) | počet háčků (v tisících) | počet použitých háčků v daném čase, dělený 1000 |ruční šnůry (s prutem, vlečné, atd.) | počet dnů lovu udicemi | celkový počet šňůr v daném časovém úseku |harpuny | (údaje pouze k úrovni intenzity B a C) |Kategorie BPočty dnů rybolovu: počet dnů, kdy byl prováděn rybolov. Pro ty druhy rybolovu, kdy průzkum je podstatnou částí rybolovné operace, uvedou se dny, kdy byl prováděn průzkum a nikoliv rybolov, do počtu rybolovných dnů.Kategorie CMezi údaje «počet dní na místě rybolovu» se zahrnou, kromě počtu dnů rybolovu a počtu dnů průzkumu, také všechny ostatní dny, kdy se plavidlo nacházelo na místě rybolovu.Procento odhadnuté intenzity (poměrná intenzita)Nejsou-li k dispozici odpovídající míry intenzity za celkový odlov, uvede se odhadnuté procento intenzity. Vypočítá se tímto způsobem:(((celkový úlovek)-(úlovek, pro nějž byla intenzita zaznamenána))× 100)/(celkový úlovek)c) KATEGORIE VELIKOSTI PLAVIDEL(podle Mezinárodní statistické normalizované klasifikace rybářských plavidel (ISSCFV))Třídy prostornostikategorie podle hrubé prostornosti | kód |0-49,9 | 02 |50-149,9 | 03 |150-499,9 | 04 |500-999,9 | 05 |1 000-1 999,9 | 06 |2 000-99 999,9 | 07 |neznámo | 00 |d) NEJŽÁDANĚJŠÍ DRUHNejžádanějším druhem se rozumí druh, na nějž je rybolov hlavně zaměřen. Ten však nemusí odpovídat druhům, které tvoří větší část úlovku. Druh se uvádí za použití 3-alfa kódu (viz přílohu I)._____________ê 2018/93 (přizpůsobený)PŘÍLOHA VFORMÁT PRO PŘEDKLÁDÁNÍ ÚDAJŮê 1636/2001 článek 2 a příloha IV (přizpůsobený)A. FORMÁT KÓDOVÁNÍPro předkládání údajů podle čl. 2 odst. 1 písm. a)Údaje se předkládají v různé délce vět s dvojtečkou (:) mezi poli každé věty. Do každé věty musí být zahrnuta tato pole:Pole | Poznámky |země | ISO 2-alfa kód (např. FR = Francie) |rok | např. 2001 nebo jen 01 |hlavní rybolovná oblast FAO | 21 = severozápadní Atlantik |divize | např. 3 Pn = NAFO subdivize 3 Pn |druh | identifikační 3-alfa kódúlovek |úlovek | tunách |Pro předkládání údajů podle čl. 2 odst. 1 písm. b)Údaje se předkládají v různé délce vět s dvojtečkou (:) mezi poli každé věty. Do každé věty musí být zahrnuta tato pole:Pole | poznámky |země | ISO 2-alfa kód (např. FR = Francie) |rok | např. 0001 nebo 2001 pro rok 2001 |měsíc | např. 01 = leden |hlavní rybolovná oblast FAO | 21 = severozápadní Atlantik |divize | např. 3 Pn = NAFO subdivize 3 Pn |nejžádanější druh | identifikační 3-alfa kód |kategorie plavidla/zařízení | identifikační kód ISSCFG (např. 0TB2 = vlečné sítě s rozpěrnými deskami na zádi lodě) |kategorie velikosti plavidla| | identifikační kód ISSCFV (např. 04 = 150-499,9 BRP) |průměrná hrubá prostornost | tuny |průměrný výkon motoru | kilowatty |odhadnuté procento intenzity | číselný údaj |jednotka | identifikační 3-alfa kód druhu, nebo míra intenzity (např. COD = treska obecná nebo A = míra intenzity A) |údaje | úlovek (v tunách) nebo jednotka intenzity |a) Údaje o úlovku musí být zaznamenávány v živé hmotnosti odpovídající hmotnosti při vykládce.b) Kódy zemí:Belgie | BE |Bulharsko | BG |Česká republika | CZ |Dánsko | DK |Německo | DE |Estonsko | EE |Řecko | EL |Španělsko | ES |Francie | FR |Irsko | IE |Island | IS |Itálie | IT |Kypr | CY |Lotyšsko | LV |Litva | LT |Lucembursko | LU |Maďarsko | HU |Malta | MT |Nizozemsko | NL |Norsko | NO |Rakousko | AT |Polsko | PL |Portugalsko | PT |Rumunsko | RO |Slovinsko | SI |Slovenská republika | SK |Finsko | FI |Švédsko | SE |Turecko | TR |Spojené království | UK |B. ZPŮSOB PŘEDÁVÁNÍ ÚDAJŮ EVROPSKÉ KOMISIÚdaje se předávají pokud možno v elektronické podobě (např. jako příloha elektronické pošty).V případě, že to není možné, přijímají se i jako soubor na disketě 3,5" HD._________________éPŘÍLOHA VIZrušené nařízení a seznam jeho následných změnNařízení Rady (EHS) č. 2018/93 (Úř. věst. L 186, 28.7.1993, s. 1) |Bod X.6 přílohy I aktu o přistoupení z roku 1994 (Úř. věst. C 241, 29.8.1994, s. 189) |Nařízení Komise (ES) č. 1636/2001 (Úř. věst. L 222, 17.8.2001, s. 1) |Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EHS) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1) | Pouze článek 3 a příloha III, bod 44 |Bod 10.9 přílohy II aktu o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 571) |_____________  PŘÍLOHA VIISROVNÁVACÍ TABULKANařízení (EHS) č. 2018/93 | Toto nařízení |Článek 1 | Článek 1 |Článek 2 | Článek 2 |Článek 3 | Článek 3 |Článek 4 | Článek 4 |Článek 5 | Článek 5 |Čl. 6 odst. 1 a 2 | Čl. 6 odst. 1 a 2 |Čl. 6 odst. 3 | - |Článek 7 odst. 1 | Článek 7 odst. 1 |Článek 7 odst. 2 | Článek 7 odst. 2 |Článek 7 odst. 3 | _______ |Článek 7 odst. 4 | Článek 7 odst. 3 |Článek 8 | _______ |_______ | Článek 8 |Článek 9 | Článek 9 |Příloha I | Příloha I |Příloha II | Příloha II |Příloha III | Příloha III |Příloha IV | Příloha IV |Příloha V | Příloha V |_______ | Příloha VI |_______ | Příloha VII |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Prováděno v souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu a Radě – Kodifikace acquis communautaire , KOM(2001) 645 v konečném znění.[3] Viz příloha VI tohoto návrhu.[4] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).[5] Úř. věst. C 255, 21.10.2006, s. 1.[6] Úř. věst. C […], […], s. […].[7] Úř. věst. C […], […], s. […].[8] Úř. věst. C […], […], s. […].[9] Úř. věst. L 186, 28.7.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).[10] Viz příloha VI.[11] Úř. věst. L 378, 30.12.1978, s. 1. Nařízení pozměněné nařízením (EHS) č. 653/80 (Úř. věst. L 74, 20.3.1980, s. 1).[12] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění Rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).[13] Úř. věst. L 151, 15.6.1990, s. 1.[14] Úř. věst. L 179, 7.8.1972, s. 1.[15] Tyto dvě podjednotky nejsou zapsány v šestém zveřejnění úmluvy NAFO (květen 2000). Na návrh vědecké rady NAFO však byly schváleny Generální radou NAFO podle čl. XX odst. 2 úmluvy NAFO