               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.7.2015
            COM(2015) 370 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o mobilizaci prostředků z Fondu solidarity EU

               INFORMACE A PODMÍNKY OPODSTATŇUJÍCÍ MOBILIZACI PROSTŘEDKŮ Z FONDU SOLIDARITY EU

               1.ÚVOD

               Toto rozhodnutí se týká mobilizace prostředků ve výši 16 274 765 EUR z Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „fond“) v návaznosti na tři katastrofy, k nimž došlo v Bulharsku a Řecku. K financování celé této mobilizace se využije část z 50 000 000 EUR v prostředcích na závazky a v prostředcích na platby, které již byly zapsány do rozpočtu na rok 2015, čímž není zapotřebí opravný rozpočet.

               2.INFORMACE A PODMÍNKY

               Na konci dubna 2015 obdržela Komise tři žádosti o finanční pomoc z fondu v souvislosti s jednou katastrofou v Bulharsku (nepříznivými zimními poměry) a s dvěma katastrofami v Řecku (povodněmi v oblasti Evrosu a ve Středním Řecku). Pohromy se odehrály v lednu a únoru 2015. Komise všechny tři žádosti důsledně posoudila podle nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie
                  1
                (dále jen „nařízení“), a zejména podle jeho článků 2, 3 a 4. Nejdůležitější fakta, která z tohoto posouzení vyplynula, jsou shrnuta v níže uvedených oddílech.

               2.1.BULHARSKO

               1)Koncem ledna a na začátku února 2015 zasáhly velkou část Bulharska přívalové deště, sněžení, záplavy a sesuvy půdy, jež způsobily značné škody na veřejné infrastruktuře, na domech a majetku soukromých osob a v podnikatelském odvětví. Poškozeno bylo také zemědělství.

               2)Žádost Bulharska o pomoc byla Komisi doručena 24. dubna 2015, tedy ve lhůtě dvanácti týdnů po zaznamenání prvních škod dne 30. ledna 2015.

               3)Komise v posouzení seznala, že jednotlivé události v Bulharsku mají společnou meteorologickou příčinu a že se jedná o přírodní katastrofy. V případě těchto událostí lze tudíž použít Fond solidarity EU.

               4)Bulharsko při podávání žádosti vyjádřilo zájem, aby mu byla část předpokládaného příspěvku z fondu vyplacena předem. Komise v předběžném posouzení žádosti dospěla k závěru, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 4a nařízení. Rozhodnutím Komise C(2015) 4179 byla Bulharsku poskytnuta záloha ve výši 637 782 EUR, což odpovídalo 10 % předpokládaného finančního příspěvku z fondu.

               5)Bulharské orgány odhadují celkové přímé škody způsobené touto katastrofou na 243,305 milionu EUR. Tato částka představuje 0,622 % bulharského HND, respektive 103,6 % stropu pro mobilizaci prostředků z fondu v případě „závažných katastrof“ – ten je pro rok 2015 pro Bulharsko stanoven na 234,871 milionu EUR (tj. na 0,6 % HND na základě údajů z roku 2013). Jelikož celkové odhadované přímé škody uvedený strop překračují, předmětná katastrofa splňuje definici „závažné přírodní katastrofy“ v čl. 2 odst. 2 nařízení.

               6)Celkové přímé škody jsou základem pro výpočet výše finančního příspěvku z fondu. Finanční příspěvek lze využít pouze na financování základních záchranných opatření a opatření na obnovu ve smyslu článku 3 nařízení.

               7)Co se týče dopadu a následků katastrofy, nepříznivé zimní poměry postihly téměř celé území Bulharska. Z hlášení vyplývá, že nejvíce zasažen byl jihovýchod země. Jen v Burgasu bylo zatopeno více než 300 budov. Sesuvy půdy zničily významnou infrastrukturu. Došlo k protržení hrází a řada řek (např. Marica/Evros) se rozvodnila a zaplavila zemědělskou půdu a lesy. Nárazové větry poničily borové lesy, vedly k výpadkům elektřiny a narušily komunikační sítě. Popadané stromy zablokovaly silnice.

               8)Náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, byly bulharskými orgány odhadnuty na 239,225 milionu EUR a byly rozčleněny podle druhu opatření. Uvedená částka představuje více než 98 % celkové hlášené škody. Tento nepřiměřeně vysoký podíl škod na veřejném majetku vysvětlily bulharské orgány tím, že soukromé škody nemohly být místními orgány během dvanáctitýdenní lhůty pro podání žádosti řádně posouzeny. Značná část škod na soukromém majetku tak nebyla do žádosti zahrnuta. Z nákladů na záchranná opatření připadá nejvyšší podíl (přes 97 milionů EUR) na zajištění ochranných zařízení. Obnova dopravní infrastruktury si podle odhadů vyžádá více než 46 milionů EUR.

               9)Zasažené oblasti spadají do kategorie „méně rozvinutých regionů“ ve smyslu klasifikace pro účely evropských strukturálních a investičních fondů (2014–2020). Bulharské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přesunout na obnovu postižených oblastí prostředky ze svého programu v rámci ESI fondů.

               10)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof v souvislosti s charakterem předmětné pohromy, provedlo Bulharsko v roce 2010 do vnitrostátního právního řádu směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/60/ES ze dne 23. října 2007 o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik („směrnice o povodních“) a na základě metodiky pro vyhodnocování povodňových rizik a povodňového nebezpečí, kterou zpracovalo ministerstvo životního prostředí a vodohospodářství, byla u všech povodí předběžně vyhodnocena povodňová rizika.

               11)Ke dni podání žádosti nebylo proti Bulharsku vedeno řízení o nesplnění povinnosti ohledně právních předpisů Unie souvisejících s charakterem předmětné katastrofy.

               12)Škody ve výši zhruba 32 275 EUR jsou dle sdělení bulharských orgánů pojištěny. Uvedená částka byla od způsobilých nákladů odečtena.

               2.2.ŘECKO (záplavy v povodí Evrosu a v regionech ve středu a na západě země)

               1)Začátkem února 2015 postihly Řecko rozsáhlé povodně v širokém okolí řek Evros a Ardas ve Východní Makedonii a Thrákii. Zničena byla základní infrastruktura, veřejné budovy a soukromé domy a ničivé následky byly zaznamenány i v podnikatelském odvětví a v zemědělství.

               2)Ve stejné době byla podobně zasažena i velká část středního a západního Řecka (včetně regionů Epirus, Západní Řecko, Střední Řecko a Thesálie), kde byly způsobeny ještě větší škody než ve Východní Makedonii.

               3)Řecko podalo dvě žádosti o finanční příspěvek z fondu, a to 23. dubna 2015, tedy ve lhůtě dvanácti týdnů po zaznamenání prvních škod dne 4. února 2015 (Evros) a 1. února 2015 (střední a západní regiony). Žádosti byly předloženy s odvoláním na „regionální katastrofy“ podle čl. 2 odst. 3 nařízení. Katastrofou bylo zasaženo celkem pět regionů NUTS 2: Východní Makedonie a Thrákie (povodně v oblasti řeky Evros), Epirus, Západní Řecko, Střední Řecko a Thesálie (povodně ve středním a západním Řecku).

               4)Komise však při posouzení zjistila, že předmětné události v Řecku (a závažná katastrofa v Bulharsku) spolu vzájemně souvisejí a mají stejný meteorologický původ. Z tohoto důvodu se rozhodla přistupovat k řeckým událostem jako k jediné regionální katastrofě, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 3 nařízení. Jelikož se jedná o přírodní katastrofu, lze použít Fond solidarity EU.

               5)Sloučení dvou řeckých žádostí nemá žádný vliv na výši finančního příspěvku, která bude z fondu vyplacena, zároveň však Řecku výrazně sníží administrativní zátěž, pokud jde o provádění pomoci a podávání zpráv.

               6)Postižená země při podávání žádostí vyjádřila zájem, aby jí byla část předpokládaných příspěvků z fondu vyplacena předem. Komise v předběžném posouzení žádostí a před jejich sloučením dospěla k závěru, že jsou v obou případech splněny podmínky stanovené v článku 4a nařízení.

               7)Řecké orgány sečetly celkové přímé škody způsobené povodněmi na přibližně 395,878 milionu EUR (132,454 milionu EUR v povodí Evrosu plus 263,424 milionu EUR ve středním a západním Řecku). Tato částka představuje 36 % stropu pro „závažné katastrofy“, který je pro rok 2015 v případě Řecka stanoven na 1 091,315 milionu EUR (tj. 0,6 % HND na základě údajů z roku 2013), a katastrofu proto nelze považovat za „závažnou“. Celkové přímé škody však představují 4,78 % váženého průměru HDP pěti dotčených regionů NUTS 2, a zdaleka tak přesahují prahovou hodnotu 1,5 % váženého regionálního HDP, jež je v nařízení stanovena pro klasifikaci za regionální katastrofu.

               8)Celkové přímé škody jsou základem pro výpočet výše finančního příspěvku z fondu. Finanční příspěvek lze využít pouze na financování základních záchranných opatření a opatření na obnovu ve smyslu článku 3 nařízení.

               9)Z rozhodnutí Komise byla Řecku poskytnuta záloha – rozhodnutím C(2015) 4180 mu byla vyplacena částka 331 135 EUR pro oblast Evrosu a rozhodnutím C(2015) 4181 částka 658 560 EUR pro střední a západní regiony. V obou případech se jednalo o zálohu odpovídající 10 % předpokládaného finančního příspěvku z fondu.

               10)Co se týče dopadu a následků katastrof, záplavy v povodí Evrosu zasáhly především zemědělství. Zatopeno bylo přibližně 17 500 ha půdy. Došlo ke zničení zemědělské infrastruktury, skladů a úrody. Poškozeno nebo zničeno bylo také 150 km silnic. V sedmnácti sídlech byla poškozena vodovodní a kanalizační infrastruktura. Povodně poškodily i veřejné budovy (školy, tělocvičny, knihovny). V západní, střední a severní části Řecka byly Epirus, Ajtólie-Akarnánie, Evrytanie, Fthiótis,Thesálie a Peloponés zasaženy přívalovými dešti a bouřkami, silným sněžením na horách a prudkými jižními větry v ostrovních i pevninských oblastech. Meteorologická situace vedla k výpadkům proudu, k rozvodnění řek a k rozsáhlým sesuvům půdy, jež izolovaly řadu horských sídel, odkud bylo zapotřebí evakuovat tamější obyvatelstvo. V Epiru poškodila katastrofa více než 60 % silniční sítě. Na obdělávané zemědělské půdě došlo ke ztrátám úrody. Postiženy byly i obchody, domácnosti, obchodní společnosti a zemědělské podniky věnující se živočišné výrobě. V zemi byly také ohroženy některé kulturní památky. Rozbouřená řeka Arachthos například strhla starý most Plaka v městečku Tzoumerka.

               11)Náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, byly řeckými orgány odhadnuty na 308,445 milionu EUR a byly rozčleněny podle druhu opatření. Nejvíce nákladů (více než 196 milionů EUR) vzniklo v odvětví dopravy. Druhý největší podíl představují náklady na zajištění ochranných zařízení ve výši 83 milionů EUR.

               12)Zasažené oblasti jsou „méně rozvinutými regiony“ ve smyslu klasifikace pro účely evropských strukturálních a investičních fondů (2014–2020). Řecké orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přesunout na obnovu postižených oblastí prostředky z programu v rámci ESI fondů.

               13)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, s Řeckem se v současné době nevede žádné řízení o nesplnění povinnosti. V listopadu 2012 byla Komisi předložena aktualizovaná zpráva o předběžném vyhodnocení povodňových rizik. Součástí národního strategického referenčního rámce pro období 2014–2020 je kromě toho operační program „Infrastruktura, doprava, životní prostředí a udržitelný rozvoj“, který je spolufinancován z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti a který v rámci tematického cíle 5 financuje opatření, jejichž cílem je reagovat na negativní dopady změny klimatu a přizpůsobovat se novým horkům a suchům a potenciálním extrémním povětrnostním jevům (např. povodním).

               14)Ke dni podání žádosti nebylo proti Řecku vedeno řízení o nesplnění povinnosti ohledně právních předpisů Unie souvisejících s charakterem předmětné katastrofy.

               (1)Řecké orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.

               3.FINANCOVÁNÍ

               Nařízení Rady (EU, EURATOM) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
                  2
               , a zejména článek 10 uvedeného nařízení, umožňuje mobilizaci prostředků z Fondu solidarity Evropské unie v mezích ročního stropu 500 milionů EUR (v cenách roku 2011) nad rámec příslušných okruhů finančního rámce. Podmínky způsobilosti pro příspěvek z fondu jsou podrobně uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 661/2014 ze dne 15. května 2014. Způsoby mobilizace prostředků z fondu jsou stanoveny v bodě 11 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  3
               .

               Jelikož hlavním důvodem pro zřízení fondu byla solidarita, Komise je názoru, že pomoc z fondu by měla být progresivní. To znamená, že v souladu s dosavadní praxí by na část škody, která přesahuje strop pro mobilizaci fondu v případě „závažné katastrofy“ (tj. 0,6 % HND nebo 3 miliardy EUR v cenách z roku 2011, podle toho, která částka je nižší), měla být poskytnuta pomoc vypočítaná podle vyšší sazby než na část škody do výše uvedeného stropu. V minulosti se při stanovování příspěvků na závažné katastrofy používala sazba 2,5 % z objemu celkových přímých škod, jenž nedosahoval stropu, a 6 % z objemu škod, jenž strop převyšoval. U regionálních katastrof a katastrof uznávaných v rámci ustanovení o „sousední zemi“ činí sazba 2,5 %.

               Příspěvek nesmí přesáhnout celkové odhadované náklady na způsobilá opatření. Metodika pro výpočet pomoci z Fondu solidarity byla stanovena ve výroční zprávě Fondu solidarity (2002–2003) a schválena Radou a Evropským parlamentem.

               V reakci na žádosti Bulharska a Řecka byla pomoc z Fondu solidarity vypočtena na základě odhadu celkových přímých škod takto:

                        Katastrofa

                        Přímé škody
                        (v milionech EUR)

                        Použitý strop pro regionální katastrofu (v milionech EUR)

                        Strop pro závažnou katastrofu
                        (v milionech EUR)

                        Celkové náklady na způsobilá opatření
                        (v milionech EUR)

                        2,5 % přímých škod do výše stropu (EUR)

                        6 % přímých škod nad úrovní stropu (EUR)

                        Celková výše navrhované pomoci (EUR)

                        BULHARSKO

                        243,305

                        —

                        234,871

                        239,225

                        5 871 775

                        506 040

                        6 377 815

                        ŘECKO

                        395,878

                        124,354

                        1 091,315

                        308,445

                        9 896 950

                        —

                        9 896 950

                        CELKEM

                        16 274 765

               Pro výplatu záloh byla v době přijetí rozpočtu na rok 2015 mobilizována částka 50 000 000 EUR a odpovídající prostředky na závazky a platby byly zaneseny do rozpočtu. Po prostudování žádostí
                  4
                a po zvážení maximálního možného příspěvku z fondu navrhuje Komise mobilizovat v těchto dvou případech fond tak, že se využije 16 274 765 EUR ze zmiňovaných 50 000 000 EUR, které byly v souhrnném rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2015 zvlášť mobilizovány na zálohy.

               Protože částka ve výši 1 627 477 EUR již byla vyplacena v rámci 10% záloh (637 782 EUR Bulharsku a 989 695 EUR Řecku), podle čl. 4a odst. 2 nařízení zbývá žadatelům vyplatit 14 647 288 EUR (5 740 033 EUR Bulharsku a 8 907 255 EUR Řecku).

               Po vyplacení výše uvedených záloh zůstalo v rozpočtu na výplatu záloh 48 372 523 EUR. V souladu s bodem 11 interinstitucionální dohody, který stanoví možnost přerozdělení prostředků, Komise navrhuje, aby bylo 14 647 288 EUR potřebných pro Bulharsko a Řecko uhrazeno z tohoto dostupného zůstatku. Po vyplacení zbývající částky ve výši 14 647 288 EUR zůstane na další zálohy, které by mohly být zapotřebí v roce 2015, k dispozici částka ve výši 33 725 235 EUR. Na základě aktuálně dostupných informací se má za to, že tento zůstatek bude dostačovat, pokud by byly do konce roku podány nové žádosti.

               V případě neshody bude zahájen třístranný rozhovor v souladu s bodem 11 interinstitucionální dohody
                  5
               .

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o mobilizaci prostředků z Fondu solidarity EU

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie
                  6
               , a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,

               s ohledem na Interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  7
               , a zejména na bod 11 této dohody,

               s ohledem na návrh Komise
                  8
               ,

               vzhledem k těmto důvodům:

               1)Cílem Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „fond“) je umožňovat Unii rychle, účinně a pružně reagovat na nouzové situace a projevovat solidaritu s obyvatelstvem regionů postižených katastrofami.

               2)Výše fondu nemá přesáhnout maximální roční částku 500 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 10 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
                  9
               .

               3)Bulharsko předložilo jednu žádost o mobilizaci prostředků z fondu z důvodu nepříznivých zimních poměrů.

               4)Řecko předložilo dvě žádosti o mobilizaci prostředků z fondu z důvodu povodní.

               5)Komise při posuzování žádostí shledala, že splňují podmínky, které pro poskytnutí pomoci z fondu stanoví nařízení Rady 2012/2002.

               6)V souvislosti s žádostmi Bulharska a Řecka by proto měly být z fondu mobilizovány prostředky na finanční příspěvek v plné výši 16 274 765 EUR.

               7)Existuje prostor pro přerozdělení prostředků v souladu s druhou větou bodu 11 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013. Prostředky na zálohy pro rozpočtový rok 2015 totiž byly doposud využity ve velmi omezené míře, a to pro tři žádosti, které jsou předmětem tohoto rozhodnutí a v souvislosti s kterými zbývá vyplatit zůstatek ve výši 14 647 288 EUR. Celá částka, jež má být mobilizována, bude tudíž financována tak, že se využijí prostředky dostupné v souhrnném rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2015, a žádné další prostředky nejsou nutné. S ohledem na výše uvedené není zapotřebí opravný rozpočet, protože toto rozhodnutí obsahuje všechny prvky, které jsou pro mobilizaci prostředků z fondu nezbytné.

               8)Aby byly prostředky z fondu mobilizovány co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné od data jeho přijetí,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Celá částka této mobilizace bude pokryta prostředky dostupnými v rozpočtové položce 13 06 01, jež byly v rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2015 zvlášť mobilizovány na zálohy.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

                Použije se od …[the date of its adoption] [Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ].

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda

                     (1)
                  Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3).

                     (2)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (3)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (4)
                  Sdělení Komisi C(2015) xxxx.

                     (5)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (6)
                  Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.).

                     (7)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (8)
                  Úř. věst. C […], […], s.[…].

                     (9)
                  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).


Důležité právní upozornění

|

52009PC0221

Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím na straně jedné a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé jménem Evropského společenství  /* KOM/2009/0221 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 13.5.2009KOM(2009) 221 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYo podpisu a prozatímním uplatňování Dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím na straně jedné a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé jménem Evropského společenství  DŮVODOVÁ ZPRÁVAVěc: Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím na straně jedné a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé1. Evropsko-středomořská dohoda (dále jen „dohoda o přidružení“) zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Jordánským hášimovským královstvím (dále jen „Jordánsko“) na straně druhé, vstoupila v platnost dne 1. května 2002. Článek 64 této dohody hovoří o vědecko-technické spolupráci jako o velmi zajímavé oblasti s velkým potenciálem a mimo jiné počítá s navázáním trvalých vazeb mezi vědeckými společenstvími na obou stranách. Podobně článek 62 uvádí, že se regionální spolupráce zaměří mimo jiné na vědecký výzkum a výzkum v oblasti techniky.2. Jordánská ministryně pro plánování a mezinárodní spolupráci, paní Suhair Al-Ali, předložila v dopise ze dne 20. února 2007 formální žádost o zahájení jednání o dohodě o vědecko-technické spolupráci. Komisař Potočnik na tuto žádost dopisem ze dne 14. března 2007 odpověděl kladně.3. Dne 7. dubna 2008 Rada proto na návrh Komise zmocnila Komisi k vyjednání dohody o vědecko-technické spolupráci s Jordánským hášimovským královstvím jménem Evropského společenství a vydala pro jednání příslušné směrnice. Výsledkem jednání byl připojený návrh dohody parafovaný dne 28. ledna 2009.4. Jordánsko je aktivním partnerem s významným přínosem, včetně:-  sítě univerzit a vysokoškolských institucí, dobře rozvinutých a vybavených středisek výzkumu a využití technologií, jako je NCARTT (Národní středisko pro zemědělský výzkum a převod technologií, National Center for Agricultural Research and Technology Transfer ) v oblasti zemědělství;-  kvalitní integrace do mezinárodních a regionálních vědeckých sítí, jež se účastní práce Globálního fóra udržitelného rozvoje ( Global Forum of Sustainable Development ) a mezinárodních úmluv konference OSN o životním prostředí a rozvoji (UNCED) (biologická rozmanitost, desertifikace…);5. Jordánsko má potenciál pro fungování jako středisko vědecké spolupráce s ostatními zeměmi regionu (Sýrie, Libanon, Palestinská samospráva, Izrael, Egypt a Turecko). Na regionální úrovni se Jordánsko aktivně podílí na práci monitorovacího výboru pro evropsko-středomořskou spolupráci v oblasti výzkumu a technologického rozvoje (MOCO), kde je zastoupeno svou „Vyšší radou pro vědu a techniku“ ( Higher Council for Science and Technology , HCST). HCST byla zřízena v roce 1987, aby vybudovala národní vědecko-technickou základnu, která by přispěla k dosažení národních rozvojových cílů zvyšováním informovanosti o významu vědeckého výzkumu a rozvoje poskytováním nezbytných finančních prostředků pro tuto činnost a směřováním výzkumu a rozvoje na rozvojové priority.6. Na základě analýzy systému národního výzkumu, která HCST provedla společně s Mezinárodním střediskem rozvojového výzkumu v Kanadě ( International Development Research Centre of Canada ), bylo doporučeno vytvořit systém národního výzkumu, jenž by byl schopen vypracovat a zavést politiku pro vědu, techniku a inovace zahrnující všechny sektory, zejména malé a střední podniky. Prioritními oblastmi prezentovanými jako nejlépe připravené pro mezinárodní a regionální spolupráci byla energetika, udržitelný rozvoj (řízení vody a přírodních zdrojů), zdravotnictví, zemědělství a archeologie. Jordánská vláda proto na období 2005–2010 přijala strategický dokument s cílem lépe začlenit vědu a techniku do svých národních programů, zřídit vědecko-technickou základnu mobilizující multidisciplinární a interinstitucionální sítě a posílit partnerství a synergie mezi vědeckou obcí a subjekty v oblasti inovace. Identifikované oblasti jsou v souladu s prioritami sedmého rámcového programu a spoluúčast jordánských výzkumných institucí v mezinárodních vědeckých týmech by jistě přispěla k posílení jordánského systému národního výzkumu a zlepšila vědecko-technickou spolupráci v regionu.7. Dohoda by měla být podepsána a uplatňována na prozatímním základě, než budou dokončeny postupy pro její formální uzavření.S ohledem na výše uvedené úvahy Komise žádá Radu, aby:-  ji zmocnila k podpisu Dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím na straně jedné a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé jménem Evropského společenství,-  schválila prozatímní uplatňování Dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím na straně jedné a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé.NávrhROZHODNUTÍ RADYo podpisu a prozatímním uplatňování Dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím na straně jedné a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé jménem Evropského společenstvíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 170 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],vzhledem k těmto důvodům:(1) Komise sjednala jménem Společenství dohodu o vědecko-technické spolupráci s Jordánským hášimovským královstvím.(2) Výsledkem vyjednávání je přiložená dohoda parafovaná dne 28. ledna 2009.(3) Dohodu, kterou Komise sjednala, je nezbytné podepsat s ohledem na její možné uzavření k pozdějšímu datu,ROZHODLA TAKTO:Článek 11) Podpis Dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím na straně jedné a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé se schvaluje jménem Společenství s výhradou rozhodnutí Rady o uzavření uvedené dohody.2) Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.3) Předseda Rady je oprávněn určit osoby zmocněné k podpisu Dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím na straně jedné a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé jménem Evropského společenství.Článek 21) Dohoda bude v souladu s ustanovením jejího čl. 7 odst. 2 uplatňována na prozatímním základě, než budou dokončeny postupy pro její uzavření.2) Komise zaujme stanovisko Společenství v rámci smíšeného výboru zřízeného podle čl. 4 odst. 2 dohody, pokud jde o technické změny v dohodě podle čl. 7 odst. 5.Článek 3Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHADOHODAo vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Jordánského hášimovského královstvíEvropské společenství (dále jen „Společenství“) na straně jednéaJordánské hášimovské království (dále jen „Jordánsko“) na straně druhé,dále jen „strany“,S OHLEDEM NA Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na její článek 170 ve spojení s čl. 300 odst. 2 první větou a čl. 300 odst. 3 prvním pododstavcem;VĚDOMY SI významu vědy a techniky pro hospodářský a sociální rozvoj a odkazu uvedeného v článku 43 Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé, která vstoupila v platnost dne 1. května 2002;VĚDOMY SI evropské politiky sousedství a strategie EU pro posílení vztahů se sousedními zeměmi, v jejímž rámci se strany setkaly a dohodly se na akčním plánu, jednou z jehož priorit bylo „posílit spolupráci v oblasti vědy a techniky“. Společný akční plán evropské politiky sousedství je v souladu s exekutivním programem jordánské vlády pro iniciativu Kuluna Al Urdun a národní agendu na období 2007–2009 ( Executive Programme (2007–2009) for Kuluna Al Urdun/the National Agenda ), jehož cílem je rozvinout udržitelný proces sociálně-ekonomické reformy;VZHLEDEM K TOMU, že Společenství a Jordánsko se v řadě oblastí společného zájmu podílely na společném výzkumu, technologickém rozvoji a demonstračních aktivitách a že by bylo ku vzájemnému prospěchu, kdyby se na základě reciprocity každá ze stran podílela na výzkumných a rozvojových aktivitách strany druhé;S PŘÁNÍM vytvořit formální rámec pro spolupráci na vědecko-technickém výzkumu, který by umožnil rozšířit a zintenzívnit spolupráci v oblastech společného zájmu a podpořit využívání plodů této spolupráce s ohledem na vzájemné hospodářské a sociální zájmy obou stran;S PŘÁNÍM otevřít Evropský výzkumný prostor zemím, které nejsou součástí Společenství, a zejména partnerským středomořským zemím;Se dohodly takto:Článek 1Rozsah a zásady1. Strany se zavazují podporovat, rozvíjet a usnadňovat spolupráci mezi Společenstvím a Jordánskem v oblastech společného zájmu, v nichž se zabývají vědecko-technickými výzkumnými a rozvojovými činnostmi.2. Spolupráce spočívá na následujících zásadách:-  podpora společnosti založené na znalostech za účelem sociálního a hospodářského rozvoje obou stran,-  vzájemný prospěch založený na celkové rovnováze výhod,-  vzájemný přístup k činnostem v rámci výzkumných programů a projektů obou stran,-  včasná výměna informací, které mohou usnadnit činnosti spolupráce,-  náležitá výměna a ochrana práv duševního vlastnictví,-  účast a financování v souladu s příslušnými právními předpisy stran.Článek 2Prostředky spolupráce1. Právní subjekty usazené v Jordánsku, jak jsou vymezeny v příloze I, včetně fyzických osob nebo soukromých či veřejnoprávních subjektů, se mohou podílet na nepřímých činnostech spolupráce rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (dále jen „rámcový program“) za podmínek, které stanoví nebo na které odkazují přílohy I a II.Právní subjekty usazené v členských státech Evropského společenství, jak jsou vymezeny v příloze I, se mohou podílet na výzkumných programech a projektech Jordánska v otázkách obdobných těm, které jsou obsaženy v rámcovém programu, za stejných podmínek jako jordánské právní subjekty a za podmínek, které stanoví nebo na které odkazují přílohy I a II.2. Spolupráce se může rozvíjet rovněž následujícími formami a prostředky:-  pravidelné diskuse o orientaci a prioritách výzkumné politiky a plánování v Jordánsku a Společenství,-  diskuse o možnostech a rozvoji spolupráce,-  včasné poskytování informací o provádění programů a výzkumných projektů Jordánska a Společenství a o výsledcích činnosti prováděné v rámci této dohody,-  společná setkání,-  návštěvy a výměnné programy vědeckých pracovníků, inženýrů a techniků, též za účelem vzdělávání,-  výměna a vzájemné poskytování zařízení, materiálů a zkušebních služeb,-  kontakty mezi vedoucími programů nebo projektů Jordánska a Společenství,-  účast odborníků na seminářích, symposiích a workshopech,-  výměna informací o postupech, právních předpisech, pravidlech a programech, které jsou významné pro spolupráci na základě této dohody,-  odborná příprava v oblasti výzkumu a technického rozvoje,-  vzájemný přístup k vědecko-technickým informacím v rozsahu této spolupráce,-  veškeré další způsoby, které přijme Smíšený výbor ES a Jordánska pro vědecko-technickou spolupráci v souladu s článkem 4 a které jsou v souladu s platnými politikami a postupy obou stran.Článek 3Posílení spolupráce1. Strany vyvinou v rámci svých platných právních předpisů veškeré úsilí pro usnadnění volného pohybu a pobytu výzkumných pracovníků, kteří se účastní činností upravených touto dohodou, a pro umožnění přeshraniční přepravy zboží určeného pro použití při těchto činnostech.2. Jestliže Společenství v souladu s vlastními pravidly jednostranně udělí finanční podporu jordánskému právnímu subjektu, který se podílí na nepřímých činnostech spolupráce Společenství, zajistí Jordánsko, aby na tuto transakci nebyla uvalena žádná daň ani poplatek.Článek 4Správa dohodySmíšený výbor ES a Jordánska pro vědecko-technickou spolupráci1. Koordinaci a zprostředkování činností podle této dohody zajistí za Jordánsko Vyšší rada pro vědu a techniku a za Společenství Evropská komise, které budou jednat jako výkonné orgány stran (dále jen „výkonné orgány“).2. Výkonné orgány vytvoří společný výbor nazvaný „Smíšený výbor ES a Jordánska pro vědecko-technickou spolupráci“ (dále jen „smíšený výbor“), který bude mít na starosti:-  zajišťování, hodnocení a kontrolu provádění této dohody, změny jejích příloh a schvalování nových příloh tak, aby byl zohledněn vývoj vědecké politiky obou stran, za podmínky, že každá ze stran dodrží své vnitřní postupy k tomuto účelu,-  každoroční určování potenciálních odvětví pro další rozvoj a zlepšení spolupráce a prozkoumávání opatření k tomuto účelu,-  pravidelné projednávání budoucího směřování a priorit výzkumné politiky a plánování v Jordánsku a ve Společenství a možnosti budoucí spolupráce v rámci této dohody,-  vydávání doporučení stranám s ohledem na provádění této dohody, včetně stanovení a doporučení dalších činností spolupráce uvedených v čl. 2 odst. 2 a konkrétních opatření ke zlepšení vzájemného přístupu stanoveného v čl. 1 odst. 2.3. Smíšený výbor, skládající se ze zástupců výkonných orgánů, přijme svůj jednací řád.4. Smíšený výbor se obvykle schází jednou ročně, střídavě na území Společenství a Jordánska. Kdykoli to bude nutné a strany se na tom dohodnou, budou konány mimořádné schůze. Závěry a doporučení smíšeného výboru se pro informaci zasílají Výboru pro přidružení Evropsko-středomořské dohody, uzavřené mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím.Článek 5FinancováníVzájemná účast na výzkumných aktivitách podle této dohody se stanoví na základě podmínek vymezených v příloze I a vztahují se na ni právní předpisy, pravidla, politiky a podmínky provádění programů platné na území každé strany.Pokud jedna ze stran v souvislosti s nepřímými činnostmi spolupráce poskytne finanční podporu účastníkům druhé strany, osvobodí se jakékoli granty a finanční nebo jiné příspěvky financující strany pro účastníky druhé strany na podporu uvedených činností od daní a cel.Článek 6Šíření a využívání výsledků a informacíNa šíření a využívání dosažených či vzájemně poskytnutých výsledků, informací, správy, přiznávání a výkonu práv duševního vlastnictví vycházejících z výzkumných činností podniknutých podle této dohody se vztahují podmínky stanovené v příloze II.Článek 7Závěrečná ustanovení1. Přílohy I a II tvoří nedílnou součást této dohody. Veškeré otázky či spory spojené s výkladem nebo plněním této dohody se řeší vzájemnou dohodou obou stran.2. Tato dohoda vstoupí v platnost poté, co se obě strany vzájemně informují o dokončení svých vnitřních postupů potřebných pro její uzavření. Než strany dokončí uvedené postupy, uplatňují tuto dohodu prozatímně ode dne podpisu. Pokud jedna ze stran oznámí druhé, že dohodu neuzavře, ujednává se tímto, že projekty a činnosti zahájené v rámci tohoto prozatímního uplatňování, které budou probíhat ještě v době výše uvedeného oznámení, budou pokračovat až do dokončení v souladu s podmínkami stanovenými touto dohodou.3. Každá strana může tuto dohodu kdykoli vypovědět se lhůtou šesti měsíců. Projekty a činnosti probíhající v době ukončení platnosti této dohody pokračují do dokončení v souladu s podmínkami stanovenými touto dohodou.4. Tato dohoda zůstane v platnosti, dokud jedna ze stran písemně neoznámí druhé straně svůj úmysl tuto dohodu ukončit. V takovém případě dohoda pozbývá platnosti šest měsíců po doručení tohoto oznámení.5. Jestliže se jedna ze stran rozhodne změnit své výzkumné programy a projekty uvedené v čl. 1 odst. 1, oznámí výkonný orgán této strany výkonnému orgánu druhé strany přesný obsah těchto změn. Odchylně od odstavce 3 tohoto článku může být platnost této dohody ukončena za vzájemně dohodnutých podmínek, jestliže kterákoli ze stran oznámí druhé straně svůj úmysl ukončit platnost této dohody do jednoho měsíce po přijetí změn uvedených výše v tomto odstavci.6. Tato dohoda se na jedné straně vztahuje na území, na které se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství, a to za podmínek stanovených v uvedené smlouvě, a na straně druhé na území Jordánského hášimovského království. Tím není vyloučena spolupráce na otevřeném moři, ve vesmíru a na území třetích zemí v souladu s mezinárodním právem.NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zástupci řádně zplnomocnění Evropským společenstvím a Jordánským hášimovským královstvím k této dohodě své podpisy.V …. ve dvou prvopisech dne … ….. v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a arabském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.ZA EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ: | ZA JORDÁNSKÉ HÁŠIMOVSKÉ KRÁLOVSTVÍ: |PŘÍLOHA IPodmínky účasti právních subjektů členských států usazených v členských státech Evropské unie a v JordánskuPro účely této dohody se právním subjektem rozumí jakákoli fyzická osoba nebo právnická osoba ustavená podle práva státu, ve kterém sídlí, podle evropského práva nebo podle mezinárodního práva, mající právní subjektivitu a oprávněná k jakýmkoli právům a povinnostem ve svém jménu.I. Podmínky pro účast právních subjektů usazených v Jordánsku na nepřímých akcích rámcového programu1. Na účast právních subjektů usazených v Jordánsku na nepřímých akcích rámcového programu se vztahují podmínky stanovené Evropským parlamentem a Radou podle článku 167 Smlouvy o založení Evropského společenství.Kromě toho se mohou právní subjekty usazené v Jordánsku účastnit nepřímých akcí probíhajících v souladu s článkem 164 Smlouvy o založení Evropského společenství.2. Společenství může právním subjektům usazeným v Jordánsku a účastnícím se nepřímých akcí uvedených v odstavci 1 výše poskytnout finanční prostředky za podmínek stanovených rozhodnutím přijatým Evropským parlamentem a Radou (nařízení (ES) č. 1906/2006 Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007 až 2013)[2]) v souladu s článkem 167 Smlouvy o založení Evropského společenství, finančními nařízeními Evropského společenství a veškerými dalšími příslušnými právními předpisy Společenství.3. Grantová smlouva, kterou uzavře Společenství s jakýmkoli právním subjektem usazeným v Jordánsku za účelem uskutečnění nepřímé akce, stanoví kontroly a audity, které mají být prováděny Komisí nebo Účetním dvorem Evropských společenství nebo pod jejich vedením.V duchu spolupráce a oboustranných zájmů zajistí příslušné jordánské úřady veškerou přiměřenou a proveditelnou podporu, která bude za daných okolností potřebná či užitečná pro uskutečnění takových kontrol a auditů.II. Podmínky účasti právnických osob usazených v členských státech Evropské unie na výzkumných programech a projektech Jordánska1. Každý právní subjekt usazený ve Společenství, vytvořený podle vnitrostátního práva některého z členských států Evropské unie nebo podle práva Společenství, se může účastnit projektů v rámci jordánských programů výzkumu a rozvoje společně s jordánskými právními subjekty.2. S výhradou odstavce 1 výše a přílohy II se práva a povinnosti právních subjektů usazených ve Společenství, které se podílejí na jordánských výzkumných projektech v rámci programů výzkumu a rozvoje, a podmínky pro předkládání a hodnocení návrhů, udělování zakázek a uzavírání smluv u takových projektů řídí jordánskými zákony, předpisy a vládními nařízeními vztahujícími se na fungování výzkumných a rozvojových programů, které platí stejně i pro jordánské právní subjekty a zajišťují rovné zacházení, s ohledem na povahu spolupráce mezi Jordánskem a Společenstvím v této oblasti.Financování právních subjektů usazených ve Společenství a účastnících se příslušných jordánských projektů v rámci programů výzkumu a rozvoje se řídí jordánskými zákony, předpisy a vládními nařízeními vztahujícími se na fungování uvedených programů, které se vztahují na nejordánské právní subjekty.III. Informace o příležitostech pro účastJordánsko a Evropská komise pravidelně zpřístupňují informace o současných programech a příležitostech pro účast ve prospěch právních subjektů usazených v obou stranách.PŘÍLOHA IIZásady přiznávání práv k duševnímu vlastnictvíI. PoužitelnostPro účely této dohody má pojem „duševní vlastnictví“ význam vymezený v článku 2 Úmluvy o zřízení Světové organizace duševního vlastnictví podepsané ve Stockholmu dne 14. července 1967.Pro účely této dohody se „znalostmi“ rozumějí výsledky včetně informací bez ohledu na to, zda je lze chránit či nikoli, dále autorská práva nebo práva vztahující se k takovým informacím v důsledku udělení patentů, průmyslových vzorů, odrůd rostlin, dodatečných ochranných certifikátů nebo podobných forem ochrany či v důsledku žádostí o jejich vydání.II. Práva duševního vlastnictví právních subjektů stran účastnících se nepřímých činností spolupráce1. Každá strana zajistí, aby její zacházení s právy a závazky duševního vlastnictví právních subjektů usazených na území druhé strany účastnících se nepřímých činností spolupráce prováděných na základě této dohody a související práva a povinnosti vyplývající z této účasti byly v souladu s příslušnými právními předpisy a mezinárodními úmluvami, jež se na strany vztahují, včetně Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví, přílohy 1C Dohody o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše, jakož i Pařížského aktu ze dne 24. července 1971 Bernské úmluvy o ochraně literárních a uměleckých děl a Stockholmského aktu ze dne 14. července 1967 Pařížské úmluvy o ochraně průmyslového vlastnictví.2. Každá strana zajistí, aby se účastníkům nepřímých činností spolupráce druhé strany dostalo stejného zacházení, pokud jde o duševní vlastnictví, jakého se dostává účastníkům první strany podle příslušných pravidel účasti každého výzkumného programu nebo projektu nebo podle platných právních předpisů této strany.III. Práva stran na duševní vlastnictví1. Nedohodnou-li se strany výslovně jinak, platí pro znalosti vytvořené stranami v průběhu činností vykonávaných v souladu s článkem 2 této dohody následující pravidla:a) Strana, která vytvoří takové znalosti, se stává jejich vlastníkem. V případech, kdy nelze přesně určit podíl stran na výsledcích práce, jsou strany spoluvlastníky těchto znalostí.b) Strana, která vlastní znalosti, uděluje druhé straně pro výkon činností uvedených v článku 2 této dohody k těmto znalostem přístupová práva. Tato přístupová práva se udělují bezúplatně.2. Nedohodnou-li se strany jinak, platí pro vědecká díla písemné povahy stran následující pravidla:a) Uveřejní-li strana v časopisech, článcích, zprávách, knihách, jakož i videozáznamech a softwaru, vědecké a technické údaje, informace a výsledky pocházející z činností vykonávaných podle této dohody a týkající se těchto činností, uděluje se druhé smluvní straně celosvětová, nevýlučná, neodvolatelná licence, která nepodléhá licenčnímu poplatku, k překládání, rozmnožování, úpravě, přenášení a veřejné distribuci těchto děl.b) Na veškerých kopiích údajů a informací chráněných autorským právem, na které se vztahuje ochrana podle tohoto oddílu, musí být uvedeno jméno autora (autorů) díla, pokud autor výslovně neodmítne být jmenován. Kromě toho na nich musí být uvedeno jasně viditelné poděkování za společnou podporu obou stran.3. Nedohodnou-li se strany jinak, platí pro nezveřejňované informace stran následující pravidla:a) Když jedna strana sděluje informace o činnostech vykonávaných podle této dohody druhé straně, je sdělující strana povinna uvést, u kterých informací si nepřeje, aby byly zveřejňovány, a to pomocí insignií nebo poznámek o důvěrnosti.b) Strana, která informace obdrží, může na vlastní odpovědnost sdělit nezveřejněné informace orgánům či osobám působícím pod její kontrolou pro specifické účely provádění této dohody.c) Na základě předchozího písemného souhlasu strany, která poskytuje nezveřejněné informace, může strana, jíž jsou poskytovány, tyto informace šířit nad rámec toho, co jinak umožňuje písmeno b). Strany spolupracují na vytvoření postupů pro vyžádání a získání předchozího písemného souhlasu nezbytného pro takové další rozšiřování a každá strana poskytne tento souhlas v rozsahu, který jí umožňuje její vnitřní politika a vnitrostátní právní předpisy.d) Nezveřejněné a jiné důvěrné informace jiné povahy než dokumentární, poskytnuté na seminářích a jiných setkáních zástupců obou stran uspořádaných podle této dohody, nebo informace vycházející z vyslání zaměstnanců, používání zařízení či nepřímých akcí, zůstávají utajené v případě, že příjemce těchto nezveřejněných nebo jiných důvěrných či výsadních informací byl upozorněn na důvěrnou povahu informací sdělených v okamžiku tohoto sdělení v souladu s písmenem a).e) Každá ze stran se vynasnaží zajistit, aby byly nezveřejněné informace, které jí byly předány v souladu s písmeny a) a d), kontrolovány v souladu s touto dohodou. Jestliže některá ze stran zjistí, že nebude schopna, nebo že lze přiměřeně očekávat, že nebude schopna plnit ustanovení písmen a) a d) o nešíření informací, neprodleně o tom uvědomí druhou stranu. Obě strany se pak společně pokusí najít vhodné řešení.LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování dohody o vědecko-technické spolupráci mezi Evropským společenstvím na straně jedné a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé.2. RÁMEC ABM / ABBStrategie politiky a koordinace zejména generálních ředitelství RTD, JRC, ENTR, INFSO a TREN.3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:Náklady spojené s prováděním dohody (workshopy, semináře, zasedání, videokonference) budou účtovány správním rozpočtovým liniím pro specifické programy rámcového programu Evropského společenství (XX.01.05.03).3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:Od data, kdy se obě strany vzájemně informují o dokončení svých vnitřních postupů potřebných pro uzavření dohody. Strany tuto dohodu uplatňují prozatímně od data podpisu a zůstane v platnosti, dokud jedna ze stran písemně neoznámí druhé straně svůj úmysl tuto dohodu ukončit, jak je stanoveno v čl. 7 odst. 4 dohody.3.3. Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby doplňte řádky):Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek do ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |XX.01.05.03 | Pov./ Nepov. | Rozl[3]./ Nerozl[4]. | NE | ANO | ANO | č. [1A] |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 5 a násl. | Celkem |Provozní výdaje[5] |Položky závazků (PZ) | 8.1 | a |Položky plateb (PP) | b |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[6] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4 | c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |Položky plateb | b+c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[7] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 | d |Administrativní náklady kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 | e |Celkové orientační finanční náklady zásahuPZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |SpoluúčastPokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky):v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem |…………………… | f |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f |4.1.2. Soulad s finančním plánemX Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[8] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmůX Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy.( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:Pozn.: Veškeré podrobnosti a poznámky ke způsobu výpočtu účinku na příjmy je třeba uvést v samostatné příloze.v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí [Rok n-1] | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLEPodrobné souvislosti návrhu jsou vyžadovány v důvodové zprávě. Tato část legislativního finančního výkazu by měla obsahovat tyto zvláštní doplňující informace:5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuToto rozhodnutí umožní oběma stranám posílit svou spolupráci v oblastech společného vědecko-technického zájmu a dovést ji na vyšší úroveň.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieDohoda je založena na zásadách vzájemného prospěchu, oboustranných možností vzájemného přístupu stran ke svým programům a činnostem týkajícím se účelu dohody, nediskriminace, účinné ochrany duševního vlastnictví a rovnoměrného sdílení práv duševního vlastnictví. Návrh je rovněž v souladu se správními výdaji hrazenými Společenstvím, do kterých spadají služební cesty odborníků a úředníků EU, workshopy, semináře a zasedání organizovaná v Evropském společenství a v Jordánsku.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMToto rozhodnutí Jordánsku i Evropskému společenství umožní požívat vzájemné výhody vyplývající z vědecko-technického pokroku dosaženého prostřednictvím jejich specifických výzkumných programů. Rozhodnutí umožní výměnu konkrétních znalostí a převod know-how ve prospěch vědecké obce, průmyslu a občanů.5.4. Způsob provádění (orientační)Uveďte způsob[10] realizace akce.ٱ Centralizované řízeníٱX přímo ze strany Komiseٱ nepřímo na základě pověření pro:ٱ výkonné agenturyٱ subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízeníٱ vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službouSdílené nebo decentralizované řízeníٱ spolu s členskými státyٱ spolu s třetími zeměmiSpolečné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémÚtvary Komise budou pravidelně hodnotit všechny činnosti prováděné v rámci dohody o spolupráci, které budou rovněž podrobeny pravidelnému společnému hodnocení vypracovanému Společenstvím i Jordánskem. Toto hodnocení bude zahrnovat:a) ukazatele výkonnosti – počet služebních cest a zasedání; počet různých oblastí činností spolupráce;b) shromažďování informací – na základě informací ze specifických programů rámcového programu a informací, které Jordánsko poskytne smíšenému výboru, jak stanoví dohoda.6.2. HodnoceníKomise bude akce zahrnuté v této dohodě o spolupráci pravidelně hodnotit.6.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníStrany dohody nejméně každé dva roky vypracují hodnocení týkající se jejího uplatňování na zasedáních smíšeného výboru uvedeného v článku 4 dohody.7. OPATřENÍ PROTI PODVODůMVyžaduje-li provádění rámcového programu účast externích dodavatelů či poskytnutí finančních příspěvků třetím stranám, provede Komise dle potřeby finanční audity, zejména má-li důvod pochybovat o realistické povaze prováděné činnosti nebo činnosti uvedené ve zprávách o činnosti.Finanční audity Společenství budou prováděny buď zaměstnanci Společenství, nebo účetními odborníky schválenými v souladu s právními předpisy strany, u které má audit proběhnout. Účetní odborníky vybere Společenství podle vlastního uvážení, přičemž se vyhne rizikům možného střetu zájmů, na který může strana podléhající auditu poukázat.Komise dále zajistí, aby při provádění výzkumných činností byly finanční zájmy Evropských společenství chráněny prostřednictvím účinných kontrol a v případě nesrovnalostí prostřednictvím odrazujících a úměrných opatření a sankcí. Aby bylo možné tohoto cíle dosáhnout, budou do všech smluv používaných při provádění rámcového programu začleněna ustanovení o kontrolách, opatřeních a sankcích s odkazem na nařízení č. 2988/95, 2185/96 a 1073/99.Ve smlouvách budou muset být uvedeny zejména následující body:- zavedení konkrétních smluvních ustanovení na ochranu finančních zájmů ES při provádění kontrol v souvislosti s vykonávanou činností,- účast správních kontrolorů v oblasti boje proti podvodům v souladu s nařízeními č. 2185/96 a 1073/99;- uplatňování správních sankcí ve všech případech záměrných či nedbalostních nesrovnalostí při provádění smluv v souladu s rámcovým nařízením č. 2988/95, včetně režimu černé listiny;- vymahatelnost případných inkasních příkazů v případě nesrovnalostí a podvodů v souladu s článkem 256 Smlouvy o ES.Dále budou příslušní zaměstnanci GŘ pro výzkum jako běžné opatření provádět kontrolní program s ohledem na vědecká a rozpočtová hlediska. Místní kontroly provádí Evropský účetní dvůr.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[12] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Zaměstnanci financovaní[13] podle čl. XX 01 02 |Ostatní zaměstnanci[14] financovaní podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceSpráva dohody vyžaduje služební cesty a účast na zasedáních ze strany odborníků a úředníků EU a Jordánska.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)(V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst podle původu)X Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |- interní (intra muros) |- externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. |Úředníci a dočasní zaměstnanci (XX 01 01) |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci(122 000 EUR ročně na úředníky)8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částkyv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference |XX 01 02 11 03 – Výbory[16] |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 – Informační systémy |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) |Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[1] Úř. věst. C, s…[2] Úř. věst. L 391, 30.12.2006, s. 1.[3] Rozlišené položky, dále jen „RP”.[4] Nerozlišené položky, dále jen „NP“.[5] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[6] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[7] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[8] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[9] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[10] Zvolíte-li více než jeden způsob, uveďte další podrobnosti v části „příslušné poznámky“ tohoto bodu.[11] Jak je popsáno v bodě 5.3.[12] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[13] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[14] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[15] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[16] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 28.9.2016
            COM(2016) 622 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základěžádosti Estonska EGF/2016/003 EE/ropa a chemické látky

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               SOUVISLOSTI NÁVRHU

               1.Pravidla pro poskytování finančních prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  1
                (dále jen „nařízení o EFG“).

               2.Dne 11. května 2016 předložilo Estonsko žádost EGF/2016/003 EE/ropa a chemické látky týkající se finančního příspěvku z EFG v důsledku propouštění
                  2
                v hospodářských odvětvích, která jsou v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazena do oddílu 19 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktů) a do oddílu 20 (Výroba chemických látek a chemických přípravků) v Estonsku.

               3.Po posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu se všemi příslušnými ustanoveními nařízení o EFG k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG jsou splněny.

               SHRNUTÍ ŽÁDOSTI

                        Žádost o prostředky z EFG

                        EGF/2016/003 EE/ropa a chemické látky

                        Členský stát

                        Estonsko

                        Dotčený region / dotčené regiony (úroveň NUTS
                           3
                         2)

                        EE00–Eesti
                           4

                        Datum podání žádosti

                        11. května 2016

                        Datum potvrzení přijetí žádosti

                        11. května 2016

                        Datum žádosti o poskytnutí dodatečných informací

                        25. května 2016

                        Lhůta pro poskytnutí dodatečných informací

                        6. července 2016

                        Lhůta pro vyhotovení posouzení

                        28. září 2016

                        Kritérium pro pomoc

                        Čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG

                        Počet dotčených podniků

                        3

                        Sektor ekonomické činnosti

                        (oddíl NACE Revize 2)
                           5

                        Oddíl 19 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktů)

                        Oddíl 20 (Výroba chemických látek a chemických přípravků)

                        Referenční období (devět měsíců):

                        Od 1. srpna 2015 do 1. května 2016

                        Celkový počet propuštěných pracovníků

                        1 550

                        Celkový počet způsobilých příjemců pomoci

                        1 550

                        Celkový počet cílových příjemců pomoci

                        800

                        Počet cílových mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“)

                        0

                        Rozpočet na individualizované služby (v EUR)

                        1 740 070

                        Rozpočet na provádění EFG
                           6
                         (v EUR)

                        145 527

                        Celkový rozpočet (v EUR)

                        1 885 597

                        Příspěvek z EFG (60 %) (v EUR)

                        1 131 358

               POSOUZENÍ ŽÁDOSTI

               Postup

               4.Estonsko podalo žádost EGF/2016/003 EE/ropa a chemické látky dne 11. května 2016, tedy do dvanácti týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria pro pomoc stanovená v článku 4 nařízení o EFG. Komise potvrdila přijetí dne 11. května 2016 a vyžádala si od Estonska další informace dne 25. května 2016. Tyto dodatečné informace byly poskytnuty do šesti týdnů od uvedeného požadavku. Lhůta dvanácti týdnů od obdržení úplné žádosti, během níž má Komise dokončit své posouzení, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, uplyne dne 28. září 2016.

               Způsobilost žádosti

               Dotčené podniky a příjemci pomoci

               5.Žádost se týká 1 550 pracovníků propuštěných v hospodářských odvětvích, která jsou v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazena do oddílu 19 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktů) a do oddílu 20 (Výroba chemických látek a chemických přípravků).

                        Podniky a počet propuštěných osob během referenčního období

                        Eesti Energia AS

                        532

                        Nitrofert AS

                        421

                        Viru Keemia Grupp AS (VKG)

                        597

                        Celkový počet podniků: 3

                        Celkový počet propuštěných osob:

                        1 550

                        Celkový počet osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost:

                        0

                        Celkový počet způsobilých pracovníků a osob samostatně výdělečně činných:

                        1 550

               Kritéria pro pomoc

               6.Estonsko předložilo žádost v souladu s kritérii pro pomoc stanovenými v čl. 4 odst. 2 odchylně od kritérií podle čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG, která vyžadují, aby v jednom členském státě v podnicích působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném v oddíle NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 během referenčního období v délce devíti měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500.

               7.Devítiměsíční referenční období v případě uvedené žádosti trvalo od 1. srpna 2015 do 1. května 2016.

               Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti

               8.Počet propuštěných pracovníků během referenčního období byl vypočítán následovně:

               –689 ode dne, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES
                  7
                písemně oznámil příslušnému orgánu veřejné moci plánované hromadné propouštění. Estonsko potvrdilo před datem dokončení posouzení ze strany Komise, že těchto 689 pracovníků bylo skutečně propuštěno,

               –471 ode dne podání jednotlivých výpovědí z pracovního poměru, kterými zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr,

               –390 ode dne skutečného skončení pracovního poměru nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání.

               Způsobilí příjemci pomoci

               9.Celkový počet způsobilých příjemců pomoci je 1550.

               Vztah mezi propouštěním a významnými změnami ve struktuře světového obchodu způsobenými globalizací

               10.Estonsko odůvodňuje vztah mezi propouštěním a významnými změnami ve struktuře světového obchodu způsobenými globalizací tím, že země je malá otevřená ekonomika silně závislá na vývozu zboží a služeb (téměř 80 % HDP v roce 2015 oproti 43,5 % v EU-28). Estonské hospodářství je silně postiženo nedávnými otřesy na globálním trhu s ropou a celkovým zhoršením postavení Evropy, pokud jde o mezinárodní obchod. Kraj Ida-Virumaa na severovýchodě Estonska byl zasažen obzvláště tvrdě, nejen kvůli odlehlé geopolitické poloze při ruských hranicích, ale zejména z důvodu vysoké koncentrace průmyslu závislého na cenách ropy a zemního plynu v této oblasti. Uvedená dvě odvětví, jež jsou předmětem této žádosti, byla zasažena různě.

               11.Co se týče odvětví výroby chemických látek a chemických přípravků, je výroba minerálních hnojiv vysoce energeticky náročná (ceny plynu představují až 80 % celkových výrobních nákladů). Z důvodu velkého zvýšení cen zemního plynu mají regiony s levným plynem nacházející se mimo Evropu konkurenční výhodu a umožňují výrobu hnojiv za mnohem nižší náklady než v Evropě. Další nepříznivý dopad na konkurenceschopnost tohoto odvětví v Evropě mají vyšší normy v oblasti životního prostředí. Podíl EU na celosvětové výrobě chemických látek se snížil z 30,9 % v roce 2004 na 17 % v roce 2014. EU postupně ztratila své vedoucí postavení v oblasti světového prodeje chemických látek do Číny, jež ve stejném období zvýšila svůj podíl z 9 % na téměř 35 %. Zbytek Asie rovněž získal tržní podíl, stejně jako USA, kde se díky dostupnosti levného plynu z břidlic podařilo dosáhnout poměrně levné výroby
                  8
               .

               12.Co se týče odvětví výroby koksu a rafinovaných ropných produktů, zejména odvětví ropy z břidlic, závisí výroba ropy z břidlic na světových cenách ropy. Jelikož výroba ropy z břidlic je poměrně nákladná, je výroba ekonomicky schůdná, pouze jsou-li ceny ropy vysoké
                  9
               . Podle estonského statistického úřadu se v důsledku klesajících cen ropy estonský vývoz nerostných paliv snížil o 25 % během prvních dvou měsíců roku 2016 ve srovnání se stejným obdobím v předchozím roce.

               13.K dnešnímu dni dosud nebylo odvětví výroby koksu a rafinovaných ropných produktů předmětem žádné žádosti o prostředky z EFG. Odvětví výroby chemických látek a chemických přípravků byl předmětem jedné žádosti o prostředky z EFG
                  10
               , jež souvisí s globalizací spojenou s obchodem.

               Události vedoucí k propouštění a ukončení činnosti

               14.V červenci 2015 uzavřela společnost Nitrofert, vyrábějící syntetický amoniak a močovinu, svůj výrobní závod. Toto rozhodnutí bylo přijato v důsledku výrazného zvýšení cen zemního plynu a poklesu cen minerálních hnojiv způsobeného především zesílenou celosvětovou konkurencí, zejména ze strany asijských konkurentů. Společnost Nitrofert se potýkala s problémy již od roku 2009, kdy bylo přijato první rozhodnutí přerušit výrobu. Následně byla výroba obnovena, avšak po pouhém roce byla opět zastavena. Vzhledem k tomu, že se neobjevily náznaky možného zlepšení situace, bylo přijato rozhodnutí o ukončení pracovních smluv všech 421 propuštěných zaměstnanců.

               V říjnu 2015 rozhodla společnost Eesti Energia, přední energetická společnost v pobaltských státech a největší společnost na světě zabývající se ropou z břidlic, o snížení produkce ropy z břidlic, jelikož jí v důsledku nižších cen ropy dramaticky klesly zisky. Toto rozhodnutí vedlo k hromadnému ukončení pracovních poměrů 114 zaměstnanců. V následujících měsících bylo propuštěno dalších 418 pracovníků.

               Třetí podnik, který podal žádost o příspěvek, je Viru Keemia Grupp (VKG), další výrobce ropy z břidlic v kraji Ida-Virumaa, jenž čelí podobným problémům způsobeným poklesem cen ropy. Společnost VKG uzavřela svůj závod v lednu 2016, což vedlo k propuštění 597 pracovníků.

               Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost

               15.Dopad propouštění na místní a regionální ekonomiku a zaměstnanost má být podle očekávání značný. Prudký pokles produkce ropy z břidlic ovlivnil i další odvětví, jako např. energetika, výroba, těžba a dobývání. V těžebním průmyslu se výroba snížila o 40 % v důsledku poklesu těžby roponosné břidlice způsobenému nízkou poptávkou, jež je důsledkem nízké ceny ropy a produktů z roponosné břidlice.

               16.Kraj Ida-Virumaa se potýká se značnými problémy v důsledku svého umístění a své demografické situace. Jedná se o poměrně odlehlou oblast nacházející se v severovýchodním Estonsku přímo u Baltského moře, přibližně 200 kilometrů východně od prosperujícího regionu hlavního města, což je příliš velká vzdálenost na dojíždění. Kraj na východě hraničí s Ruskou federací. V důsledku nižších mezd v Rusku, současné hospodářské situace v Rusku a omezení pracovních povolení není alternativou ani přeshraniční dojíždění. Kraje, jež přímo sousedí na západě a na jihu, jsou řídce osídlené venkovské oblasti. Nicméně kraj Ida-Virumaa je nejurbanizovanějším regionem v Estonsku. Více než 80 % obyvatel žije ve městech, která jsou obvykle monokulturními sídly vytvořenými kolem jednoho nebo dvou velkých výrobních závodů.

               17.Přibližně 80 % obyvatel kraje Ida-Virumaa představují etničtí Rusové, kteří se zde usadili v sovětské éře, aby pracovali v tehdy nově zřízených sovětských průmyslových zařízeních. Mnohé z těchto osob nemají estonskou státní příslušnost a stále používají ruštinu jako první a často i jediný jazyk.

               18.Od vyhlášení nezávislosti region čelí specifickým výzvám trhu práce v důsledku zhroucení nebo restrukturalizace velkých průmyslových závodů vzniklých v době sovětské okupace. To vedlo k výraznému zvýšení míry nezaměstnanosti v regionu (11,7 % v roce 2015 ve srovnání s celostátním průměrem 6,2 %). Jelikož ruština není v Estonsku úředním jazykem, možnost najít práci v jiných regionech Estonska nebo u nových podniků, které investují v kraji Ida-Virumaa, mají pouze osoby s dobrou znalostí estonštiny. Nedostatečná znalost národního jazyka, společně s kulturní bariérou, je jednou z největších překážek pro pracovníky, kteří byli propuštěni, při hledání práce v jiných částech země, ale rovněž i pro společnosti, jež chtějí investovat, nebo pro osoby, které se stěhují do daného regionu.

               19.Počet obyvatel regionu v roce 2015 dosahoval 150 000, což představuje pouze 9,5 % celostátní pracovní síly, avšak 17,3 % nezaměstnaných osob v Estonsku. Vzhledem k celkově obtížné situaci v oblasti zaměstnanosti v regionu, včetně omezeného počtu volných pracovních míst (míra volných pracovních míst jakožto podíl volných pracovních míst z celkového počtu pracovních míst v kraji Ida-Virumaa, činila 0,8 % ve srovnání s průměrnou hodnotou 1,2 % v Estonsku ve čtvrtém čtvrtletí roku 2015)
                  11
               , komplikuje hromadné propouštění pracovníků, kteří mají relativně podobné technické profily a ucházejí se o podobná pracovní místa, oživení trhu práce.

               20.Byla vytvořena strategie regionálního rozvoje, jež je popsána v dokumentu Akční plán pro kraj Ida-Virumaa na období 2015–2020
                  12
               . Jako potenciální rostoucí odvětví byly identifikovány logistika a cestovní ruch a byly zahájeny projekty v oblasti infrastruktury s cílem podpořit růst a vytvořit základ pro diverzifikaci hospodářské struktury. Dalšími odvětvími s potenciálem pro vytváření nových pracovních míst jsou produkce dřeva, kovů a stavebních materiálů. Navrhovaný balíček individualizovaných opatření, která mají být spolufinancována z EFG, plně podporuje akční plán tím, že nabízí vzdělávací opatření, jejichž cílem je, aby propuštění pracovníci byli k dispozici pro tato rostoucí odvětví.

               Vysvětlení mimořádných okolností, na nichž se zakládá přípustnost žádosti

               21.Jak je uvedeno výše, vzhledem k odlehlosti a jedinečné demografické situaci lze kraj Ida-Virumaa považovat za malý pracovní trh. Estonsko dále tvrdí, že žádost podle čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG měla být podána v každém případě, pokud jde o odvětví výroby chemických látek a chemických přípravků. V tomto odvětví se jednalo pouze o jednu společnost, avšak počet propuštěných pracovníků nedosáhl prahové hodnoty pro podání žádosti podle čl. 4 odst. 1 písm. a). Přestože došlo k propouštění ve dvou různých hospodářských odvětvích definovaných na úrovni oddílu NACE Revize 2, Estonsko místo toho, aby podalo dvě oddělené žádosti, rozhodlo spojit propouštění v jedné žádosti za region, jelikož k propouštění došlo na témže místě, ve stejném časovém období a zahrnulo propuštěné pracovníky s velmi podobným profesním profilem. Proto žádost, jež výjimečně kombinuje propouštění ve dvou různých odvětvích bez přímého vztahu mezi případy propouštění, kdy se však všechny vyskytují na témže malém pracovním trhu ve stejném okamžiku, nejen snižuje administrativní zátěž, ale přináší i synergický efekt a umožňuje zorganizovat společná opatření pro propuštěné pracovníky v obou odvětvích.

               Cíloví příjemci pomoci a navržené akce

               Cíloví příjemci pomoci

               22.Odhadovaný počet propuštěných pracovníků, u nichž se očekává, že se budou účastnit opatření, je 800. Hlavním důvodem tohoto poměrně nízkého počtu cílových příjemců pomoci je, že se tato opatření zaměřují na ty propuštěné pracovníky, kteří byli určeni jako obzvláště zranitelní na trhu práce. Někteří pracovníci prohlásili, že se opatření nemohou účastnit. Vzhledem k časovému rozpětí mezi prvním propouštěním a zahájením opatření Estonsko očekává, že některé méně zranitelné osoby by byly schopny najít si zaměstnání ještě před zahájením opatření. Rozdělení pracovníků, u nichž se očekává, že se budou účastnit opatření, podle pohlaví, státního občanství a věkových skupin je následující:

                        Kategorie

                        Počet
                           cílových příjemců pomoci (v procentech zaokrouhlených na jedno desetinné místo)

                        Pohlaví:

                        Muži:

                        565

                        (70,6 %)

                        Ženy:

                        235

                        (29,4 %)

                        Státní občanství:

                        Občané EU:

                        294

                        (36,8 %)

                        Občané zemí, které nejsou členy EU:

                        506

                        (63,3 %)

                        Věková skupina:

                        15–24 let:

                        31

                        (3,9 %)

                        25–29 let:

                        47

                        (5,9 %)

                        30–54 let:

                        380

                        (47,5 %)

                        55–64 let:

                        334

                        (41,8 %)

                        nad 64 let:

                        8

                        (1 %)

               Způsobilost navržených akcí

               23.Individualizované služby pro propuštěné pracovníky budou spočívat v následujících činnostech:

               –Podpora formálního studia – úhrada nákladů na odbornou přípravu: Toto opatření se zaměřuje na nezaměstnané osoby, které zahajují formální studium nebo v něm pokračují za účelem dokončení vzdělávání, rozšiřování dovedností a odborné přípravy. Maximální předpokládaná délka je 2,5 roku.

               –Úhrada nákladů na odbornou přípravu pro zaměstnavatele: Uplatní se, jestliže zaměstnavatel přijal jednoho z cílových příjemců pomoci. Podle předchozí dohody se zaměstnavatelem může uhradit 50 % nákladů na odbornou přípravu Fond pojištění pro případ nezaměstnanosti (PES), maximálně však 1 250 EUR. Odborná příprava musí probíhat během prováděcího období. Toto opatření rovněž zahrnuje náklady na získání dokladu o kvalifikaci.

               –Odborná příprava zaměřená na trh práce: Toto opatření bude trvat až jeden rok, kurzy však musí být dokončeny do konce prováděcího období. Tyto kurzy poskytnou nejen odbornou přípravu zaměřenou na získání specifických dovedností, ale také obecných nebo sociálních dovedností (tj. počítačové gramotnosti, školení v oblasti podnikání). Nebude možné, aby se tatáž osoba účastnila kurzů v rámci odborné přípravy zaměřené na trh práce a zároveň formálního studia. Opatření týkající se odborné přípravy zaměřené na trh práce zahrnuje náklady na získání dokladu o kvalifikaci, včetně osvědčení o odborné způsobilosti nebo řidičského průkazu, a bude rovněž pokrývat výdaje související se státními poplatky za jejich získání.

               –Výuka estonštiny: Pro účast na odborné přípravě budou způsobilí všichni cíloví příjemci, včetně těch, kteří již našli novou práci, avšak potřebují si zdokonalit jazykové dovednosti, pokud jde o estonštinu, aby si našli udržitelné zaměstnání.

               –Pracovní praxe: Cílem je poskytování praktických zkušeností cílovým příjemcům pomoci. Praxi poskytují zaměstnavatelé s cílem zlepšit znalosti a dovednosti potřebné pro opětovný vstup na trh práce v co nejkratším termínu.

               –Poradenství při řešení dluhů: Hlavním cílem je naučit zvládat situaci spojenou se snížením příjmů a značnými finančními závazky. To je důležité pro opětovné začlenění na trh práce a pro přijetí nového zaměstnání s případně nižší mzdou.

               –Psychologické poradenství: Toto opatření nabízí služby psychologického poradenství s cílem pomoci s odstraňováním osobních problémů a překážek pro zaměstnanost, s nimiž by se propuštění pracovníci mohli potýkat.

               –Stipendia pro účast na formálním studiu: Během studia obdrží každý účastník stipendium ve výši 260 EUR měsíčně. Aby byli účastníci motivovaní zahájit formální studium nebo v něm pokračovat, bude stipendium vypláceno během celého studijního období, avšak jen do konce prováděcího období. Tato částka bude snížena na 130 EUR měsíčně v případě, že si účastník najde zaměstnání, avšak bude si přát dokončit studium při zaměstnání.

               –Stipendia, příspěvky na dopravu a ubytování v souvislosti s výukou estonštiny: Je-li jazyková odborná příprava poskytována nezaměstnané osobě, bude jí vyplaceno stipendium, jakož i příspěvek na dopravu a ubytování.

               –Příspěvek na mobilitu: Je vyplácen nezaměstnaným osobám, které dosud nenašly vhodné pracovní místo v blízkosti svého domova a/nebo které pracují nejméně 20 kilometrů od svého bydliště. Příspěvek se vyplácí po dobu prvních 6 měsíců po nástupu do nového zaměstnání, avšak ne déle, než je trvání projektu. V případě smlouvy na dobu určitou se příspěvek rovněž vyplácí během prvních 6 měsíců, avšak nemůže být vyplácen déle než polovinu doby trvání smlouvy. Výše tohoto příspěvku činí 0,1 EUR na kilometr, avšak nejvýše 300 EUR za kalendářní měsíc. Platby se vypočítávají na základě nejkratší vzdálenosti mezi bydlištěm a pracovním místem.

               24.Navržené akce, které jsou zde popsány, představují aktivní opatření na trhu práce v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG. Tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.

               25.Estonsko poskytlo požadované informace o akcích, které jsou pro dotyčný podnik povinné podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv. Bylo potvrzeno, že finanční příspěvek z EFG nebude takové akce nahrazovat.

               26.Navrhovaný balíček opatření je v souladu s potřebami uvedenými ve strategii regionálního rozvoje Estonska na období 2014–2020
                  13
               , jakož i s akčním plánem kraje Ida-Virumaa na období 2015–2020
                  14
               . Estonsko dále prohlašuje, že koordinovaný balíček opatření je slučitelný s přechodem k udržitelnému hospodářství účinně využívajícímu zdroje a vykazuje velký potenciál k jeho usnadnění.

               Odhadovaný rozpočet

               27.Celkové odhadované náklady činí 1 885 597 EUR a zahrnují výdaje na individualizované služby ve výši 1 740 070 EUR a výdaje na přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti ve výši 145 527 EUR. Estonsko prohlašuje, že ponese téměř všechny výdaje na přípravná opatření a na samotné informační a propagační činnosti.

               28.Celkový požadovaný finanční příspěvek z EFG činí 1 131 358 EUR (60 % celkových nákladů).

                        Akce

                        Odhadovaný počet účastníků

                        Odhadované náklady na účastníka
                        (zaokrouhleno) (v EUR)

                        Odhadované celkové náklady

                        (v EUR)

                        Individualizované služby (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a c) nařízení o EFG)

                        Podpora formálního studia – úhrada nákladů na odbornou přípravu

                        47

                        5 750

                        270 250

                        Úhrada nákladů na odbornou přípravu pro zaměstnavatele

                        129

                        338

                        43 661

                        Odborná příprava zaměřená na trh práce

                        379

                        851

                        322 704

                        Výuka estonštiny

                        451

                        944

                        425 523

                        Pracovní praxe

                        273

                        649

                        177 117

                        Poradenství při řešení dluhů

                        51

                        116

                        5 901

                        Psychologické poradenství

                        50

                        416

                        20 791

                        Mezisoučet a):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb

                        –

                        1 265 947

                        (72,75 %)

                        Příspěvky a pobídky (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG)

                        Stipendia pro účast na formálním studiu

                        47

                        4 181

                        196 521

                        Stipendia a příspěvky na dopravu a ubytování v souvislosti s výukou estonštiny

                        301

                        393

                        118 177

                        Příspěvek na mobilitu

                        175

                        911

                        159 425

                        Mezisoučet b):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb:

                        –

                        474 123

                        (27,25 %)

                         Akce podle čl. 7 odst. 4 nařízení o EFG

                        1. Přípravné činnosti

                        –

                        100

                        2. Řízení

                        –

                        109 635

                        3. Informační a propagační činnosti

                        –

                        400

                        4. Kontrola a vykazování

                        –

                        35 392

                        Mezisoučet c):

                        Procentní podíl na celkových nákladech:

                        –

                        145 527

                        (7,7 %)

                        Celkové náklady (a + b + c):

                        –

                        1 885 597

                        Příspěvek z EFG (60 % celkových nákladů)

                        –

                        1 131 358

               29.Náklady na akce uvedené v tabulce výše jakožto akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG nepřesahují 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb. Estonsko potvrdilo, že tyto akce jsou podmíněny aktivní účastí cílových příjemců pomoci při hledání zaměstnání nebo profesní přípravě.

               Období způsobilosti výdajů

               30.Estonsko začalo poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci dne 1. července 2016. Výdaje na akce proto budou způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 1. července 2016 do 1. července 2018, s výjimkou formálního studia o délce převyšující dva roky, které bude způsobilé do 1. ledna 2019.

               31.Estonsku začaly vznikat administrativní výdaje spojené s prováděním EFG dne 11. května 2016. Výdaje na činnosti v oblastech přípravy, řízení, informování, propagace, kontroly a výkaznictví jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 11. května 2016 do 1. ledna 2019.

               Doplňkovost s akcemi financovanými z vnitrostátních fondů nebo fondů Unie

               32.Zdrojem spolufinancování na vnitrostátní úrovni je nadace pro služby trhu práce a sociální dávky, z níž Estonský fond pojištění pro případ nezaměstnanosti (PES) poskytuje aktivní opatření na trhu práce v Estonsku. Jako zdroj předfinancování jsou dostupné další finanční prostředky ze státního rozpočtu.

               33.Estonsko potvrdilo, že výše popsaná opatření, která získají finanční příspěvek z EFG, neobdrží zároveň finanční příspěvky z jiných finančních nástrojů Unie.

               Postupy pro konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery a s místními a regionálními orgány

               34.Estonsko uvedlo, že koordinovaný balíček individualizovaných služeb byl vypracován na základě konzultací se všemi zúčastněnými stranami včetně sociálních partnerů, podniků a veřejných služeb zaměstnanosti. Dne 15. února 2016 uspořádaly odbory a sdružení zaměstnavatelů kraje Ida-Virumaa jednání u kulatého stolu zaměřené na možná řešení současné krize. Následně počátkem dubna 2016 proběhlo zasedání na Ministerstvu sociálních věcí, během nějž se diskutovalo o možné žádosti o spolufinancování z EFG. Účastníky zasedání na vysoké úrovni byli zástupci Estonské konfederace odborových svazů, Estonské konfederace zaměstnavatelů, Ministerstva hospodářství a komunikací a Estonského fondu pojištění pro případ nezaměstnanosti (PES). Další jednání se konalo na regionální úrovni v kraji Ida-Virumaa se zapojením všech příslušných regionálních aktérů.

               Řídicí a kontrolní systémy

               35.Žádost obsahuje popis řídicích a kontrolních systémů, který specifikuje povinnosti dotčených orgánů. Estonsko oznámilo Komisi, že finanční příspěvek bude řízen odborem strategie a správy rozpočtu Ministerstva sociálních věcí jakožto řídicím orgánem EFG, odborem finanční kontroly Ministerstva financí jakožto auditním orgánem EFG a odborem pro platby z Evropské unie Ministerstva financí jakožto certifikačním orgánem EFG. Některé úkoly řídicího orgánu budou svěřeny nadaci Innove jakožto zprostředkujícímu subjektu druhé úrovně.

               Závazky přijaté dotčeným členským státem

               36.Estonsko poskytlo všechny nezbytné záruky týkající se těchto bodů:

               –při přístupu k navrženým akcím a jejich provádění budou dodržovány zásady rovného zacházení a nediskriminace,

               –byly splněny požadavky stanovené vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU, které se týkají hromadného propouštění,

               –propouštějící podniky, které pokračují ve své činnosti i po propuštění pracovníků, dodržují své zákonné povinnosti upravující propouštění a své pracovníky příslušným způsobem zabezpečí,

               –navržené akce neobdrží finanční podporu z jiných fondů či finančních nástrojů Unie a zamezí se jakémukoliv dvojímu financování,

               –navržené akce se budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů,

               –finanční příspěvek z EFG bude v souladu s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu.

               ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Rozpočtový návrh

               37.EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
                  15
               .

               38.Po posouzení žádosti s ohledem na podmínky stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení o EFG a při zohlednění počtu cílových příjemců pomoci, navržených akcí a odhadovaných nákladů navrhuje Komise uvolnit z EFG částku 1 131 358 EUR, která představuje 60 % celkových nákladů na navržené akce, aby byl v souvislosti s příslušnou žádostí poskytnut finanční příspěvek.

               39.Návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme společně Evropský parlament a Rada, jak stanoví bod 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  16
               .

               Související akty

               40.Současně s tímto návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků ve výši 1 131 358 EUR do příslušné rozpočtové položky.

               41.Současně s přijetím tohoto návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou navržené rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na základě
                  žádosti Estonska EGF/2016/003 EE/ropa a chemické látky

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  17
               , a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,

               s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení
                  18
               , a zejména na bod 13 uvedené dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) má za cíl poskytovat podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni, a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat těmto osobám při jejich opětovném začlenění na trh práce.

               (2)EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
                  19
               .

               (3)Estonsko dne 11. května 2016 předložilo žádost o uvolnění prostředků z EFG v souvislosti s propouštěním v hospodářských odvětvích klasifikovaných podle statistické klasifikace ekonomických činností v Evropském společenství („NACE“) Revize 2 do oddílu 19 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktů) a oddílu 20 (Výroba chemických látek a chemických přípravků) v Estonsku (Estonská republika není rozdělena do regionů úrovně klasifikace územních statistických jednotek („NUTS“)
                  20
                2). Tato žádost byla doplněna o další informace poskytnuté v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1309/2013. Žádost splňuje požadavky na stanovení výše finančního příspěvku z EFG podle článku 13 nařízení (EU) č. 1309/2013.

               (4)V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 1309/2013 je možné žádost Estonska přijmout, neboť propuštění má závažný dopad na zaměstnanost a na místní, regionální a národní hospodářství.

               (5)V souvislosti s uvedenou žádostí Estonska by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na poskytnutí finančního příspěvku ve výši 1 131 358 EUR.

               (6)Aby byly příspěvky z EFG uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné ode dne jeho přijetí,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2016 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 1 131 358 EUR v prostředcích na závazky a na platby.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne [the date of its adoption]*.

                  21V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda / předsedkyně
                        předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  Ve smyslu článku 3 nařízení o EFG.

                     (3)
                  Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)
                  Estonská republika není rozdělena na regiony na úrovni NUTS 2.

                     (5)
                  Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (6)
                  V souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1309/2013.

                     (7)
                  Směrnice Rady 98/59/ES ze dne 20. července 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hromadného propouštění (Úř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 16).

                     (8)
                  http://fr.zone-secure.net/13451/186036/publication/contents/pdfweb.pdf

                     (9)

                     http://www.energiatalgud.ee/img_auth.php/6/64/EY._Estonian_oil_shale_mining_and_oil_production_macroeconomic_impacts_study.pdf

                     (10)
                  EGF/2013/009 PL/Zachem

                     (11)

                     http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=WSV014&lang=1

                     (12)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

                     (13)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/eesti_regionaalarengu_strateegia_2014-2020.pdf

                     (14)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

                     (15)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (16)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (17)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (18)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (19)
                  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (20)
                  Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (21)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.