				|

		52011PC0608

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) /* KOM/2011/0608 v konečném znění - 2011/0269 (COD) */

			   	{SEC(2011)1130
final}
{SEC(2011)1131
final}
DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
·
Obecné souvislosti
Ve svém sdělení „Rozpočet – Evropa 2020“[1] Komise zdůraznila, že je nutné
účinně řešit řadu výzev, které představují závažnou
hrozbu pro sociální soudržnost a konkurenceschopnost. Těmito
naléhavými výzvami jsou zejména: nedostatky v úrovni kvalifikace, slabé
výkony v aktivní politice na trhu práce a na poli vzdělávacích
systémů, sociální vyloučení marginalizovaných skupin a nízká mobilita
pracovních sil.
V této souvislosti se uznává potřeba
poskytnout během trvání víceletého finančního rámce 2014–2020
zvláštní jednorázovou podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni
v důsledku rozsáhlých strukturálních změn způsobených zvyšující
se globalizací výroby a obchodu. Stejně jako v programovém období
2007–2013 by tato zvláštní podpora měla být poskytována
prostřednictvím Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci
(dále jen „EFG“), jednoho ze stávajících zvláštních nástrojů, jehož
použití nemá vliv na stropy výdajů víceletého finančního rámce.
Ve stejném sdělení Komise uvedla, že Unie by
pomocí EFG také mohla poskytovat podporu v případě rozsáhlého
propouštění v důsledku vážného narušení místního, regionálního
či národního hospodářství vyvolaného neočekávanou krizí. Oblast
působnosti EFG bude dále rozšířena na poskytování přechodné
podpory zemědělcům s cílem usnadnit jejich
přizpůsobení nové tržní situaci vyplývající ze skutečnosti, že
Unie uzavřela obchodní dohody týkající se zemědělských
produktů.
·
Odůvodnění a cíle návrhu
Evropský fond pro přizpůsobení se
globalizaci (EFG) byl nejprve zřízen na dobu trvání programového období
2007–2013 nařízením (ES) č. 1927/2006[2]
s cílem poskytnout Unii nástroj, jímž by projevila solidaritu s pracovníky,
kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve
struktuře světového obchodu způsobených globalizací v
případě, že tato propouštění mají značný negativní dopad na
regionální nebo místní ekonomiky, a poskytla jim podporu. Spolufinancováním
aktivních opatření politiky trhu práce se EFG snaží usnadnit opětovné
začlenění pracovníků v oblastech, odvětvích, na územích
nebo na pracovních trzích, které utrpěly otřes v souvislosti s vážným
narušením hospodářství.
Vzhledem k rozsahu a rychlosti vývoje
finanční a hospodářské krize v roce 2008 Komise v Plánu
evropské hospodářské obnovy[3]
naplánovala revizi nařízení (ES) č. 1927/2006. Kromě
některých trvalých změn na základě prvních let provádění
EFG bylo hlavním cílem tohoto přezkumu[4]
rozšířit s platností ode dne 1. května 2009 do 30. prosince 2011
oblast působnosti EFG s cílem umožnit prokázat solidaritu Unie
a poskytovat podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v
přímém důsledku finanční a hospodářské krize, a zvýšit míru
spolufinancování z 50 % na 65 %, čímž se sníží zátěž pro členské
státy. Komise s přihlédnutím k současné hospodářské situaci a k
potřebě fiskální konsolidace navrhla[5]
prodloužit dočasnou krizovou odchylku do 31. prosince 2013, tj. do konce
období provádění nařízení (ES) č. 1927/2006.
Hlavním cílem tohoto návrhu je zajistit, aby EFG
nadále fungoval v příštím programovém období v souladu se základními
zásadami stanovenými ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020,
který rozšířil oblast působnosti EFG i na zemědělce.
V souladu s hlavním cílem nařízení (ES)
č. 1927/2006 má návrh projevit solidaritu na úrovni Unie s
propuštěnými pracovníky postiženými výjimečnými okolnostmi
a poskytnout podporu při jejich rychlém znovuzačlenění do
zaměstnání v souladu s cíli strategie Evropa 2020.
Konkrétně bude EFG poskytovat podporu v případech,
kdy pracovníci byli propuštěni v důsledku významných změn ve
struktuře světového obchodu v souladu s původní oblastí
působnosti EFG, jak je stanoveno v článku 1 nařízení (ES)
č. 1927/2006. EFG bude rovněž moci být použit v
případě neočekávané krize, jež povede k vážnému narušení
místního, regionálního nebo národního hospodářství. Touto
neočekávanou krizí by mohla být například významná recese u
důležitých obchodních partnerů, zhroucení finančního systému
srovnatelné s tím, k němuž došlo v roce 2008, vážné problémy se
zásobováním energií nebo primárními komoditami, přírodní katastrofa atd.
EFG bude rovněž k dispozici, aby pomáhal zemědělcům
přizpůsobit se nové tržní situaci, která vznikla jako následek
obchodní dohody uzavřené Unií, například dohody o
zemědělských produktech. Příklady takových možných budoucích
obchodních dohod jsou dohody vyjednávané se zeměmi unie Mercosur nebo v
kontextu Světové obchodní organizace v rámci rozvojového programu z Dohá.
Aby bylo zajištěno, že EFG zůstane
platným nástrojem na evropské úrovni, je možné uplatnit žádost o podporu
pracovníků prostřednictvím EFG, jakmile počet propuštěných
zaměstnanců dosáhne minimální prahové hodnoty. Zkušenosti
s fungováním nařízení (ES) č. 1927/2006 ukázaly, že prahová
hodnota 500 propuštěných zaměstnanců během daného
referenčního období je přijatelná, zejména s ohledem na možnost podat
žádosti pro nižší počet propuštěných zaměstnanců na malých
pracovních trzích nebo za mimořádných okolností.
V zemědělském odvětví by použití
EFG probíhalo na jiném základě. Informace ex ante o
odvětvích a/nebo produktech, které pravděpodobně budou postiženy
zvýšením dovozu v přímém důsledku uzavření obchodních dohod,
budou k dispozici v analýze provedené útvary Komise pro obchodní jednání. Poté,
co bude obchodní dohoda parafována, útvary Komise dále prověří
odvětví nebo produkty, u nichž se očekává podstatné zvýšení dovozu do
Unie a výrazný pokles cen, a posoudí pravděpodobný dopad na příjmy
v příslušných odvětvích. Na tomto základě by Komise
určila zemědělská odvětví nebo produkty a tam, kde je to na
místě, i regiony, které jsou způsobilé pro možnou podporu z EFG.
Členské státy by měly možnost předložit žádosti o
příspěvek z EFG, pokud budou moci prokázat, že ve způsobilých
odvětvích dochází k významným obchodním ztrátám, že jsou postiženi
zemědělci působící v těchto odvětvích a že
určily dotčené zemědělce a zaměřily na ně
pomoc.
S cílem zajistit, aby byla podpora z EFG dostupná
pracovníkům nezávisle na jejich pracovní smlouvě nebo pracovním
poměru, je rozsah pojmu „pracovník“ rozšířen tak, aby zahrnoval nejen
pracovníky s pracovní smlouvou na dobu neurčitou jako v nařízení
(ES) č. 1927/2006, ale také pracovníky se smlouvami na dobu určitou,
pracovníky dočasně najímané přes agentury a vlastníky-vedoucí
pracovníky mikropodniků, malých a středních podniků a osoby
samostatně výdělečně činné (včetně
zemědělců).
Protože je přístup k podpoře
z EFG podmíněn tím, že zaměstnanci musí být propuštěni,
nebo u zemědělců tím, že upravují tu část své
činnosti, jež byla postižena příslušnou obchodní dohodou, obsahuje
návrh zvláštní ustanovení o tom, jakým způsobem by se mělo
propouštění zohledňovat pro každého zaměstnance.
Účelem EFG je přispívat k cílům
strategie Evropa 2020 v oblasti růstu a zaměstnanosti. Proto se
zaměřuje na aktivní opatření na trhu práce usilující
o rychlý opětovný návrat propuštěných pracovníků do stálého
zaměstnání. Tento návrh stanoví, stejně jako nařízení (ES)
č. 1927/2006, finanční příspěvek z EFG určený na
soubor aktivních opatření na trhu práce. Nemůže přispívat na
financování pasivních opatření, neboť taková opatření nejsou
slučitelná s cíli strategie Evropa 2020 v oblasti růstu a
zaměstnanosti. Příspěvky mohou být zahrnuty, jen pokud jsou
zamýšleny jako pobídky pro usnadnění účasti propuštěných pracovníků
na aktivních opatřeních politiky trhu práce. Aby se zajistila rozumná
rovnováha mezi skutečně aktivními opatřeními politiky trhu práce
a „aktivovanými“ příspěvky, je podíl příspěvků v
koordinovaném souboru aktivních opatření na trhu práce omezený.
V případě zemědělců,
včetně všech členů domácnosti činných v daném
hospodářství, by se opatření zaměřovala na získání
odpovídajícího vzdělání a dovedností a využívání poradenských služeb,
díky nimž budou moci upravit své činnosti, včetně
uskutečňování nových činností, v rámci a/nebo mimo
zemědělství, a které pomohou v omezené míře podpořit
počáteční investice do změny nebo úpravy činností, aby se
mohli stát strukturálně více konkurenceschopnými a aby si dokázali
zajistit živobytí. Podpora by také mohla být věnována činnostem v
oblasti spolupráce s cílem vytvářet nové tržní možnosti, zejména pro
drobné zemědělce.
EFG je situován mimo
víceletý finanční rámec vzhledem k nepředvídatelné a naléhavé
povaze okolností, které opravňují jeho použití. Jeho účinnost nicméně
byla negativně ovlivněna délkou a procesními požadavky rozhodovacího
procesu. Co největší zkrácení časové prodlevy mezi datem podání
žádosti o podporu z EFG a datem platby a zjednodušení postupů by
mělo být záležitostí společného zájmu všech stran zúčastněných
v procesu poskytování prostředků z EFG: členské státy by
měly usilovat o předložení úplné žádosti co nejdříve,
jakmile budou splněna příslušná kritéria. Komise by měla brzy po
předložení úplné žádosti provést vyhodnocení a vyvodit závěry,
co se týče způsobilosti, a rozpočtový orgán by měl rychle
přijmout rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG. S cílem
pokrýt potřeby, které vznikají na začátku roku, bude Komise v rámci
ročního rozpočtového procesu i nadále navrhovat minimální
částku v položkách plateb pro příslušnou rozpočtovou linii.
Vzhledem
k nepředvídatelné povaze potřeb, které vzniknou
v souvislosti s podporou z fondu, je nezbytné vyhradit část
maximální roční částky na žádosti, které získají finanční
příspěvky po 1. září každého roku. Pokud potřeby
podpory z fondu překročí částku, která zůstává k
dispozici, bude se v návrzích Komise odrážet poměr stanovený pro
podporu zemědělství během trvání víceletého finančního
rámce.
Pomoc z EFG bude doplňovat úsilí
členských států na celostátní, regionální a místní úrovni. Z
důvodu řádného finančního řízení nemůže EFG nahradit
opatření, na něž se již vztahují fondy a programy EU zahrnuté ve
víceletém finančním rámci . Finanční příspěvek z EFG
nemůže ani nahradit opatření, za něž jsou podle vnitrostátních právních
předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné propouštějící
podniky.
Rozpočtový proces v návrhu vyplývá přímo
z bodu 13 předlohy interinstitucionální dohody[6]. Kdykoli to bude možné, proces bude zkrácen
a zefektivněn.
S ohledem na skutečnost, že se opatření
spolufinancovaná prostřednictvím EFG provádějí formou sdíleného
řízení s členskými státy, bude platební mechanismus pro finanční
příspěvky i nadále v souladu s mechanismy, které se používají pro
tento způsob řízení rozpočtu Unie. Současně by
měly způsoby financování odrážet rozsah činností, které mají
provést členské státy, jak je navrženo v jejich žádostech.
Míra spolufinancování bude upravena, s 50%
příspěvkem na náklady balíku a na jeho provádění jako norma a s
možností tuto sazbu zvýšit na 65 % v případě žádostí
předložených těmi členskými státy, na jejichž území je
alespoň jeden region na úrovni NUTS II způsobilý v rámci cíle
strukturálních fondů „Konvergence“. Účelem této úpravy je zajistit,
aby vyjádření solidarity Unie s pracovníky v těchto členských
státech a regionech nebrzdil nedostatek zdrojů na spolufinancování ze
strany členského státu, což dosvědčují vyšší sazby
spolufinancování stanovené v rámci strukturálních fondů. Komise ve
svém posouzení takových žádostí rozhodne, zda je vyšší sazba spolufinancování v
konkrétním případě navrhovaném členským státem
opodstatněná.
Jednou z klíčových myšlenek na období
2014–2020 je myšlenka, že výdaje na úrovni Unie by měly být
zaměřeny na výsledky, čímž by se zajistilo, aby díky realizaci
a dopadu výdajů pokročilo provádění strategie Evropa 2020 a
dosažení jejích cílů. Pro výdaje související s EFG se ve víceletém
finančním rámci stanoví cíl, že alespoň 50 % pracovníků
podporovaných prostřednictvím EFG by mělo po 12 měsících nalézt
nové a stálé zaměstnání. Aby Komise mohla sledovat, zda členské státy
úspěšně usilují o plnění tohoto cíle, předloží členské
státy průběžnou zprávu o využívání podpory z EFG po 15
měsících. Ve stejném přístupu zaměřeném na výsledky návrh
stanoví, že členské státy mohou po schválení Komisí změnit plánovaná
aktivní opatření politiky trhu práce, pokud se v průběhu období
provádění v délce 24 měsíců jiná opatření stanou
důležitější a slibnější k dosažení vyšší míry znovuzačlenění
do zaměstnání.
·
Platné předpisy vztahující se na oblast
návrhu
Jak je uvedeno ve sdělení[7] o víceletém finančním rámci,
strukturální fondy, zahrnující Evropský sociální fond (ESF) a Evropský fond pro
regionální rozvoj (EFRR), budou poskytovat finanční prostředky pro
strukturální akce zaměřené na hospodářskou, sociální a územní
soudržnost. Tyto prostředky budou zaměřeny na klíčové
priority strategie Evropa 2020, jako je podpora zaměstnanosti, investice
do dovedností, vzdělání a celoživotního učení, sociální
začleňování a boj proti chudobě, jakož i na posílení institucionální
kapacity a účinné veřejné správy. ESF i EFRR sestávají z víceletých
programů na podporu strategických, dlouhodobých cílů, zejména
předvídání a řízení změn a restrukturalizace. EFG je oproti tomu
zřízen za účelem poskytování pomoci za mimořádných okolností a
mimo rámec víceletého plánování.
Jak je uvedeno ve stejném sdělení,
společná zemědělská politika (SZP) si zachová svou stávající
strukturu dvou pilířů a bude i nadále poskytovat přímou podporu
zemědělcům a podporovat tržní opatření zcela financovaná z
rozpočtu Unie. Bude také nadále vytvářet zvláštní veřejné statky
v oblasti životního prostředí, zlepšovat konkurenceschopnost
zemědělství a lesnictví a podporovat diverzifikaci hospodářské
činnosti a kvalitu života ve venkovských oblastech v rámci druhého
pilíře, a zejména v rámci podpory poskytované prostřednictvím
Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV).
Podobně jako strukturální fondy tvoří i EZFRV víceleté programy na
podporu strategických, dlouhodobých cílů.
Na druhé straně EFG je zřízen s cílem
projevovat solidaritu ze strany Evropské unie prostřednictvím
časově omezené podpory pracovníkům, kteří byli
propuštěni, a zemědělcům, kteří museli
změnit nebo upravit svou předchozí zemědělskou
činnost, a to za výjimečných okolností a mimo obvyklou praxi
víceletého plánování.
S cílem podpořit účinné využívání nástrojů
hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie bude výběr nástroje
založen na posouzení, zda je propouštění způsobeno strukturálními
faktory, nebo dočasným zhoršením stavu zaměstnanosti
zapříčiněným faktory definovanými v nařízení.
·
Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
EFG přispívá k plnění cílů
strategie Evropa 2020, která by měla Unii umožnit, aby z krize vyšla
silnější a aby nasměrovala své hospodářství k inteligentnímu,
a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění doprovázenému
vysokou úrovní zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti. Ve svém
sdělení „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst
podporující začlenění“[8]
Komise zdůrazňuje úlohu EFG v rámci stěžejní iniciativy
„Průmyslová politika pro éru globalizace“, a to zejména s ohledem na
rychlý přesun dovedností do odvětví a trhů, které se rychle
rozvíjejí.
·
Dopad na základní práva
Návrh nemá žádný dopad na základní práva.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
·
Konzultace se zúčastněnými stranami
Konaly se dvě konference
zúčastněných stran s cílem projednat budoucnost EFG, a to ve
dnech 25.–26. ledna 2011[9] a
8. března 2011[10] .
Na základě dotazů[11] položených odborníkům z členských
států ohledně budoucnosti EFG prostřednictvím dvou
dotazníků, jež jim byly zaslány dne 26. srpna 2010 a 12. října
2010, a evropským organizacím sociálních partnerů prostřednictvím
dotazníku, který jim byl zaslán dne 2. února 2011, byly shromážděny
důkazy o přijetí EFG. Odpovědělo 25 členských
států; organizací sociálních partnerů odpovědělo
poměrně málo, účastnily se však aktivně konferencí.
Odborníci z členských států byli dále konzultováni na setkání odborníků
v Portu ve dnech 29. až 30. září 2010[12]
a v Bruselu dne 9. března 2011[13].
Hlavním výsledkem těchto konzultací byla široká podpora nástroje pro
rychlou pomoc v krizi v případě rozsáhlého propouštění. Všichni
však ostře kritizovali složitost postupu a pomalost stávajícího
rozhodovacího procesu.
·
Sběr a využití výsledků odborných
konzultací
Nebylo třeba využít externích odborných
konzultací.
·
Posouzení dopadů
Posouzení dopadů EFG je zahrnuto do posouzení
dopadů[14]
finančních nástrojů Generálního ředitelství pro
zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, kterými
jsou Evropský sociální fond (ESF), EFG, program PROGRESS, síť EURES a
nástroj mikrofinancování PROGRESS.
Při posouzení dopadů se zvažovaly
tři možnosti EFG:
–
Možnost 1 – Žádná změna politiky, tj. EFG bude i nadále fungovat bez vlastního rozpočtu. V
návaznosti na každou žádost musí rozpočtový orgán přijmout
rozhodnutí, zda si daná konkrétní situace zasluhuje podporu. Hlavní nevýhodou
je dlouhá prodleva zapříčiněná správními postupy v souvislosti s rozhodovacím
procesem. Hlavní výhody představují pružnost nástroje, zejména vezmeme-li
v úvahu značně nepředvídatelnou povahu výdajů;
povědomí, které vytváří v Evropském parlamentu, pokud jde o hromadné
propouštění, značná viditelnost každé žádosti, jakož i podstatné
zviditelnění samotného EFG.
–
Možnost 2 – Začlenění aktivit EFG
do ESF. Hlavní nevýhody představují
potřeba jasného rozpočtového přídělu během
programového období navzdory „neplánovatelné“ povaze hromadného
propouštění, případný konflikt s kritérii celkového
přidělení prostředků užívanými v politice soudržnosti a
snížení politické viditelnosti podpory ze strany Unie, protože by nebyl zapojen
rozpočtový orgán. Hlavními výhodami této možnosti jsou větší
soudržnost a doplňkovost s ESF, zkrácení rozhodovacího procesu a
zjednodušení a zefektivnění žádostí o příspěvek z EFG,
jelikož EFG by mohl využívat struktury, postupy, systémy řízení a kontroly
ESF, jakož i zjednodušení ESF v oblastech, jako jsou způsobilé
náklady.
–
Možnost 3 – EFG jako samostatný fond s
vlastním rozpočtovým přídělem.
Hlavní nevýhody představují ztráta rozpočtové flexibility, protože by
byla vyčleněna pevná částka pro proměnné výdaje,
mechanismus poskytování pomoci (negativní dopad na mechanismus poskytování
pomoci ve srovnání s možností 2, jelikož EFG by nevyužíval struktury,
postupy a zjednodušení ESF) a rovněž riziko určitého překrývání
s ESF. Hlavní výhodou je vysoký stupeň viditelnosti evropské solidarity.
Posouzení ukázalo, že pokud jde o rychlost
poskytování pomoci z EFG, jsou výhodnější možnosti 2 a 3. Tyto možnosti
však představují vyšší riziko snížení účinnosti z důvodu
nevyužívání přidělených zdrojů. Zapojení tvůrců
politik do možnosti 1 zajišťuje nejvyšší úroveň veřejného úsilí
Unie o dobré životní podmínky propuštěných pracovníků. Proto je
upřednostňována možnost 1, neboť nabízí nezbytnou flexibilitu
umožňující účinné využívání zdrojů, aniž by to mělo vliv na
víceletý finanční rámec. Představuje prostor pro další zjednodušení
mechanismu poskytování pomoci, a tudíž možnost zlepšit účinnost pomoci
poskytované propuštěným pracovníkům a zemědělcům,
kteří byli postiženi globalizací.
Pokud jde o finanční režim, tento
návrh je založen na možnosti 1, tj. zvláštním nástroji působícím mimo
víceletý finanční rámec. Specifický obsah ustanovení a zejména
přizpůsobení pravidel EFG tak, aby se vztahovala na
zemědělce, bylo dále posouzeno v hodnocení ex ante
doprovázejícím tento návrh.
V hodnocení ex ante[15] se zvažovaly tři možnosti:
–
Možnost 1 – Žádná změna politiky, tj. EFG bude i nadále fungovat podle svých současných pravidel
pozměněných tzv. „krizovou odchylkou“ a podle souboru
způsobilých akcí;
–
Možnost 2 – Rozšíření způsobilosti
na další obyvatele, tj. EFG bude i nadále fungovat
podle svých současných pravidel pozměněných tzv. „krizovou
odchylkou“ a podle souhrnu způsobilých akcí jako v možnosti 1, avšak
kritéria pro pomoc budou rozšířena na pracovníky dočasně
najímané přes agentury a na pracovníky se smlouvami na dobu určitou;
–
Možnost 3 – Další rozšíření
způsobilosti na další obyvatele a soubor způsobilých akcí, tj. EFG rozšíří možnost 2, přičemž mezi způsobilé
obyvatele budou zahrnuti vlastníci-vedoucí pracovníci mikropodniků, malých
a středních podniků a osoby samostatně výdělečně
činné (včetně zemědělců) a soubor
způsobilých akcí bude rozšířen tak, aby byly zohledněny zvláštní
požadavky vlastníků-vedoucích pracovníků.
Na základě posouzení výhod a nevýhod tří
výše uvedených možností tento návrh rozšiřuje podporu na tu část
pracovní síly, které se negativně dotkla globalizace hospodářských
činností, náhlá krize nebo obchodní dohody, ať už se jedná o stálého
či dočasného zaměstnance, nebo vlastníka-vedoucího pracovníka
či osobu samostatně výdělečně činnou.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
·
Shrnutí navrhovaných opatření
Cílem návrhu je zajistit, aby EFG nadále fungoval
v příštím programovém období v souladu se základními zásadami
stanovenými pro víceletý finanční rámec 2014–2020. EFG by měl umožnit
Unii projevovat solidaritu na úrovni Unie a poskytovat podporu
pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku globalizace
obchodu, následkem neočekávané krize nebo v důsledku obchodních dohod
s dopadem na zemědělské odvětví.
·
Právní základ
Smlouva o fungování Evropské unie, a zejména
čl. 175 třetí pododstavec a články 42 a 43 této smlouvy.
Ustanovení čl. 175 odst. 3 umožňuje
Evropskému parlamentu a Radě přijímat opatření v souladu s
běžným legislativním postupem a po konzultaci s Hospodářským a
sociálním výborem a Výborem regionů, ukáží-li se jako nezbytná specifická
opatření mimo rámec strukturálních fondů a společné
zemědělské politiky a aniž jsou dotčena opatření, o nichž
bylo rozhodnuto v rámci jiných politik Unie.
Pokud jde konkrétně o ustanovení tohoto
nařízení týkající se podpory aktivních zemědělců, lze pomoc
z EFG považovat za podporu pro zemědělské činnosti a za
opatření přijaté v zájmu realizace konkrétního cíle
zemědělské politiky Unie. Proto články 42 a 43 Smlouvy o
fungování Evropské unie představují vhodný právní základ pro opatření
zaměřená na zemědělce.
·
Zásada subsidiarity
Zásada subsidiarity se uplatní, nespadá-li návrh
do výlučné pravomoci Unie.
Cíle projevit solidaritu na úrovni Unie za
výjimečných okolností s tou částí pracovních sil, které se
negativně dotkly globalizace, náhlá krize nebo obchodní dohody,
nemůže být uspokojivě dosaženo pouze na úrovni všech členských
států. Vzhledem ke skutečnosti, že EFG je vyjádřením solidarity
na úrovni členských států a mezi nimi, může být tohoto cíle
dosaženo lépe na úrovni Unie. Uvolnění finančního příspěvku
z EFG bude vyžadovat souhlas obou složek rozpočtového orgánu, což
vyjadřuje solidaritu Unie a členských států. Tímto způsobem
návrh přispěje k tomu, aby cíl solidarity Unie byl za
výjimečných okolností dosažitelnější zejména pro postiženou část
pracovní síly a pro občany Unie obecně.
·
Zásada proporcionality
V souladu se zásadou proporcionality
nepřesahují ustanovení tohoto návrhu rámec toho, co je nezbytné
k dosažení jeho cílů. Povinnosti uložené členským státům
odrážejí potřebu pomáhat postiženým pracovníkům přizpůsobit
se měnícím se okolnostem a k rychlému opětovnému začlenění
do zaměstnání. Administrativní zátěž Unie a vnitrostátních
orgánů byla omezena na to, co je nezbytné, aby Komise vykonávala svoji
odpovědnost za provádění rozpočtu Unie. Vzhledem k tomu, že
finanční příspěvek je členskému státu vyplacen podle zásady
sdíleného řízení, bude členský stát muset podat zprávu o využití
finančního příspěvku.
·
Volba nástrojů
Navrhovaný nástroj: nařízení.
Jiné prostředky by nebyly vhodné
z tohoto důvodu: cíle prokázat solidaritu na úrovni Unie může
být dosaženo pouze prostřednictvím přímo použitelného právního
nástroje.
4.           DOPAD NA ROZPOČET
EFG je jedním ze zvláštních nástrojů, které
nejsou zahrnuty do víceletého finančního rámce, s maximální částkou
pro období od ledna 2014 do 31. prosince 2020 ve výši 3 miliardy EUR,
přičemž částka na podporu zemědělství nesmí
překročit 2,5 miliardy EUR (v cenách roku 2011).
Jeho fungování se řídí bodem 13 předlohy
interinstitucionální dohody[16] mezi
Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových
záležitostech a o řádném finančním řízení.
Nesmí překročit maximální roční
částku ve výši 429 milionů EUR.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
2011/0269 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
o Evropském fondu pro přizpůsobení
se globalizaci (2014–2020)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 175, jakož i články 42 a 43 této
smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[17],
s ohledem na stanovisko Výboru
regionů[18],
v souladu s řádným
legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 Evropská rada souhlasila s
návrhem Komise zahájit novou strategii, Evropa 2020. Jednou ze tří priorit
strategie Evropa 2020 je růst podporující začlenění, kterého lze
dosáhnout posílením úlohy občanů pomocí vysoké úrovně
zaměstnanosti, prostřednictvím investic do získávání dovedností, boje
proti chudobě a modernizace pracovních trhů, odborné
přípravy a systémů sociální ochrany, díky nimž budou moci lidé
předvídat a zvládat změny a vybudovat soudržnější
společnost.
(2)
Evropský fond pro přizpůsobení se
globalizaci (EFG) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady
(ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu
pro přizpůsobení se globalizaci[19]
na dobu trvání finančního rámce od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013, aby
mohla Unie prokázat solidaritu s pracovníky, kteří byli
propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře
světového obchodu způsobených globalizací, a poskytnout podporu
při jejich rychlém znovuzačlenění do zaměstnání. Tento
počáteční cíl EFG stále platí.
(3)
Sdělení Komise Evropskému parlamentu,
Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru
regionů nazvané „Rozpočet – Evropa 2020“[20] uznává úlohu EFG jako pružného fondu, který
poskytuje pomoc propuštěným pracovníkům a pomáhá jim co
nejrychleji najít nové zaměstnání. Unie by měla nadále poskytovat po
dobu trvání víceletého finančního rámce od 1. ledna 2014 do 31. prosince
2020 zvláštní jednorázovou podporu k usnadnění opětovného profesního
začlenění pracovníků propuštěných v oblastech,
odvětvích, na územích nebo na pracovních trzích, které utrpěly
otřes způsobený vážným narušením hospodářství. Vzhledem ke svému
účelu, jímž je poskytnout podporu v naléhavých a neočekávaných
situacích, by měl EFG zůstat mimo víceletý finanční rámec.
(4)
Působnost nařízení (ES) č. 1927/2006
byla rozšířena v roce 2009 nařízením Evropského parlamentu a Rady
(ES) č. 546/2009[21] v
rámci Plánu evropské hospodářské obnovy tak, aby se vztahovala i na
pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku
celosvětové finanční a hospodářské krize. Aby mohl být EFG
použit v budoucích krizových situacích, mělo by do oblasti jeho
působnosti být zahrnuto propouštění v důsledku vážného narušení
hospodářství, které je způsobeno neočekávanou krizí srovnatelnou
s finanční a hospodářskou krizí, jež postihuje hospodářství od
roku 2008.
(5)
V souladu se sdělením „Rozpočet – Evropa
2020“ by měla být rozšířena oblast působnosti EFG, aby se
usnadnilo přizpůsobení zemědělců nové tržní situaci
vyplývající z dohod o mezinárodním obchodu v odvětví zemědělství
a vedoucí ke změně nebo k podstatné úpravě
zemědělských činností postižených zemědělců, a to
s cílem pomoci jim stát se strukturálně více konkurenceschopnými nebo
usnadnit jejich přechod k nezemědělským činnostem.
(6)
Aby se zachoval evropský rozměr EFG, žádost o
podporu by měla být uplatněna, pokud počet propuštěných
zaměstnanců dosáhne minimální prahové hodnoty. Na malých pracovních
trzích, jako jsou trhy malých členských států nebo odlehlých
regionů, a za výjimečných okolností, mohou být žádosti
předkládány při nižším počtu propuštěných
zaměstnanců. Pokud jde o zemědělce, Komise by měla
vymezit nezbytná kritéria v souvislosti s důsledky každé
obchodní dohody.
(7)
Propuštění pracovníci by měli mít rovný
přístup k EGF nezávisle na typu jejich pracovní smlouvy nebo pracovního
poměru. Pracovníci se smlouvami na dobu určitou a pracovníci
dočasně najímaní přes agentury, kteří byli propuštěni,
jakož i vlastníci-vedoucí pracovníci mikropodniků, malých a středních
podniků a osoby samostatně výdělečně činné,
kteří ukončili svou činnost, a zemědělci, kteří
mění nebo upraví své činnosti dle nové tržní situace v důsledku
obchodních dohod, by proto měli být považováni za propuštěné
pracovníky pro účely tohoto nařízení.
(8)
Pokud jde o zemědělce, oblast
působnosti EFG by měla zahrnovat příjemce postižené
dvoustrannými dohodami uzavřenými Unií v souladu s článkem XXIV GATT
nebo vícestrannými dohodami uzavřenými v rámci Světové obchodní
organizace. To se týká zemědělců, kteří změní nebo
upraví své předchozí zemědělské činnosti v období, které
začíná po parafování těchto obchodních dohod a končí tři
roky po jejich plném provedení.
(9)
Finanční příspěvky z EFG by
měly být zejména zaměřeny na aktivní opatření na trhu
práce, jejichž cílem je rychlé opětovné začleňování
propuštěných pracovníků do zaměstnání, a to jak v rámci
původního odvětví jejich činnosti, tak mimo ně,
včetně zemědělství. Zahrnutí finančních
příspěvků do koordinovaného souboru individualizovaných služeb
by proto mělo být omezeno.
(10)
Při vypracování koordinovaného balíku
aktivních opatření politiky trhu práce by měly členské státy
podporovat opatření, která významně přispějí k
zaměstnatelnosti propuštěných pracovníků. Členské státy by
měly usilovat o opětovné zapojení do zaměstnání nebo do nové
činnosti u alespoň 50 % dotčených pracovníků do 12
měsíců ode dne podání žádosti.
(11)
Aby účinně a rychle podpořily
propuštěné pracovníky, měly by členské státy učinit vše pro
to, aby předložily úplné žádosti. Poskytování doplňujících informací
by mělo být mimořádné a časově omezené.
(12)
V souladu se zásadou řádného finančního
řízení by finanční příspěvky z EFG neměly nahrazovat
podpůrná opatření, která mají k dispozici propuštění pracovníci
v rámci strukturálních fondů Unie nebo jiných politik či
programů Unie.
(13)
Měla by být zahrnuta zvláštní ustanovení pro
informační a komunikační činnosti týkající
se případů podpory z EFG a jejích výsledků. Kromě
toho k dosažení větší účinnosti komunikace s širokou veřejností
a větší součinnosti mezi komunikačními činnostmi
prováděnými na základě iniciativy Komise by měly zdroje
přidělené na opatření v oblasti komunikace podle tohoto nařízení
rovněž přispět ke komunikaci orgánů EU týkající se politických
priorit Unie za předpokladu, že souvisejí s obecnými cíli tohoto
nařízení.
(14)
            Aby se zajistilo, že vyjádření
solidarity Unie s pracovníky nebrzdí nedostatek zdrojů na spolufinancování
ze strany členských států, měla by se míra spolufinancování
upravit, přičemž maximální podíl příspěvku na náklady
balíku a jeho provádění by měl činit 50 % jako norma, s
možností zvýšit tuto sazbu až na 65 % v případě žádostí
předložených těmi členskými státy, na jejichž území je
alespoň jeden region na úrovni NUTS II způsobilý v rámci cíle
strukturálních fondů „Konvergence“.
(15)
Aby se usnadnilo provádění tohoto
nařízení, výdaje by měly být způsobilé buď ode dne, kdy
členský stát nese administrativní výdaje pro provádění EFG, nebo ode
dne, kdy členský stát začne poskytovat individualizované služby,
nebo, v případě zemědělců, ode dne stanoveného
v právním aktu Komise v souladu s čl. 4 odst. 3.
(16)
Za účelem pokrytí potřeb vzniklých
během posledních měsíců každého roku je nezbytné zajistit, aby k
1. září zůstala k dispozici nejméně jedna čtvrtina
maximální roční částky EFG. Finanční příspěvky
poskytnuté během zbývající části roku by měly být
přidělovány s přihlédnutím k celkové horní hranici stanovené pro
podporu zemědělcům ve víceletém finančním rámci.
(17)
Interinstitucionální dohoda mezi Evropským
parlamentem, Radou a Komisí ze dne […………..] o spolupráci v rozpočtových
záležitostech a o řádném finančním řízení[22] (dále jen „interinstitucionální dohoda“)
určuje finanční rámec EFG.
(18)
V zájmu propuštěných pracovníků by
členské státy a orgány Unie, které se účastní rozhodování o EFG,
měly vyvinout co největší úsilí ke snížení doby zpracování
a zjednodušení postupů.
(19)
Aby mohla Komise nepřetržitě monitorovat
výsledky dosažené prostřednictvím pomoci z EFG, měly by členské
státy předkládat průběžné a závěrečné zprávy
o provádění EFG.
(20)
Členské státy musí zůstat odpovědné
za provádění finančního příspěvku a za řízení
a kontrolu opatření, na něž jsou poskytnuty finanční
prostředky Unie, v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom)
č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční
nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (dále jen
„finanční nařízení“)[23].
Členské státy by měly odůvodnit způsob použití
finančního příspěvku získaného z EFG.
(21)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže
být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich
může být z důvodu jejich rozsahu a účinků lépe dosaženo na
úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou
subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu
se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku
nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro
dosažení stanovených cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Cíle
Toto nařízení zřizuje Evropský fond
pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) na období víceletého
finančního rámce od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Cílem EFG je přispět k
hospodářskému růstu a zaměstnanosti v Unii tím, že jí umožní
prokázat solidaritu s pracovníky, kteří byli propuštěni v
důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu
způsobených globalizací, v důsledku obchodních dohod, které se
dotýkají zemědělství, nebo nečekané krize, a poskytnout
finanční podporu pro jejich rychlé znovuzačlenění do
zaměstnání nebo pro změnu či významnou úpravu jejich
zemědělských činností.
Cílem opatření, jež využívají
finanční příspěvky z fondu podle čl. 2 písm. a) a b), je
zajistit, aby minimálně 50 % pracovníků, kteří se
účastní těchto opatření, do jednoho roku od data žádosti znovu
nalezlo stálé zaměstnání.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na žádosti
členských států o finanční příspěvky poskytované:
(a)
pracovníkům, kteří byli propuštěni v
důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu
způsobených globalizací, jež se projevily zejména značným
nárůstem dovozu do Unie, rychlým poklesem podílu Unie na trhu v daném
odvětví nebo přemístěním činností do třetích zemí,
pokud má toto propouštění pracovníků značný negativní dopad na
místní, regionální nebo národní hospodářství;
(b)
pracovníkům, kteří byli propuštěni v
důsledku vážného narušení místního, regionálního či národního
hospodářství v důsledku neočekávané krize, za předpokladu,
že lze určit prokazatelnou vazbu mezi propouštěním a danou krizí;
(c)
pracovníkům, kteří změnili své
předchozí zemědělské činnosti nebo je upravili během období
začínajícího po parafování obchodní dohody ze strany Unie, která obsahuje
opatření s cílem liberalizace trhu pro příslušné zemědělské
odvětví, a končícího tři roky po úplném provedení
těchto opatření, a za předpokladu, že tato obchodní
opatření vedou ke značnému nárůstu dovozu zemědělského
produktu nebo produktů do Unie, s nímž je spojen významný pokles cen
těchto produktů na úrovni Unie, nebo, je-li to relevantní, na národní
či regionální úrovni.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí
následující definice pracovníka:
(a)
„pracovníkem“ se rozumí zaměstnanec s pracovní
smlouvou na dobu neurčitou, jehož pracovní smlouva nebo poměr je v
souladu s článkem 4; nebo
(b)
„pracovníkem“ se rozumí zaměstnanec v
pracovním poměru na dobu určitou, jak je definováno ve směrnici
Rady 1999/70/ES[24], jehož pracovní smlouva
nebo vztah je v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nebo b) a končí
a není obnoven/a ve lhůtě stanovené v uvedeném písmeni článku 4;
nebo
(c)
„pracovníkem“ se rozumí pracovník dočasně
najímaný přes agentury, jak je definováno v článku 3 směrnice
Evropského parlamentu a Rady 2008/104/ES[25], jehož
uživatelem je podnik v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nebo b) a jehož
přidělení uživateli končí a není obnoveno ve lhůtě
stanovené v uvedeném písmeni článku 4; nebo
(d)
„pracovníkem“ se rozumí vlastník-vedoucí pracovník
mikropodniků, malých a středních podniků a osoba
samostatně výdělečně činná (včetně
zemědělců) a všichni členové domácnosti činní v
daném hospodářství, za předpokladu, že, pokud se jedná o
zemědělce, již byli zapojeni do výroby postižené příslušnou
obchodní dohodou před tím, než byla provedena opatření týkající se
konkrétního odvětví.
Článek 4
Kritéria pro pomoc
1.
Finanční příspěvek z EFG se poskytne
v případě, že nastane některá z podmínek stanovených v čl.
2 písm. a), b) a c), jež zapříčiní:
(a)
propuštění během doby čtyř
měsíců nejméně 500 zaměstnanců jednoho podniku v
členském státě, včetně pracovníků propuštěných
dodavateli nebo výrobci, kteří jsou odběrateli uvedeného podniku;
(b)
propuštění během doby devíti
měsíců nejméně 500 pracovníků, zejména z malých a
středních podniků, působících v jednom hospodářském
odvětví definovaném na úrovni NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom
regionu nebo ve dvou sousedících regionech definovaných na úrovni NUTS II, nebo
ve více než dvou sousedících regionech definovaných na úrovni NUTS II za
předpokladu, že ve dvou kombinovaných regionech bylo propuštěno více
než 500 zaměstnanců.
2.
V případě malých pracovních trhů
nebo za mimořádných okolností, řádně odůvodněných
žadatelským členským státem, je možné žádost o finanční
příspěvek podle tohoto článku přijmout i přesto, že
kritéria uvedená v odst. 1 písm. a) nebo b) nejsou zcela splněna, pokud má
propuštění značný dopad na zaměstnanost a na místní
hospodářství. Členský stát uvede, které z kritérii pro pomoc
stanovených v odst. 1 písm. a) a b) není zcela splněno.
3.
Pokud jde o zemědělce, jestliže Komise po
parafování obchodní dohody a na základě jí dostupných informací, dat a
analýz shledá, že podmínky pro podporu v souladu s čl. 2 písm. c)
budou pravděpodobně splněny u významného počtu
zemědělců, přijme akty v přenesené pravomoci v souladu
s článkem 24 a určí způsobilá odvětví nebo produkty,
přičemž tam, kde je to relevantní, vymezí dotčené zeměpisné
oblasti, stanoví maximální částku pro potenciální podporu na úrovni Unie,
referenční období a podmínky způsobilosti pro
zemědělce a data způsobilosti pro výdaje; dále stanoví
lhůtu pro předkládání žádostí a, je-li to nezbytné, obsah těchto
žádostí v souladu s čl. 8 odst. 2.
4.
Pokud vlastníci-vedoucí pracovníci
mikropodniků, malých a středních podniků a osoby
samostatně výdělečně činné změní nebo
v případě zemědělců upraví své předchozí
činnosti, považují se tyto situace pro účely tohoto nařízení za
propouštění.
Článek 5
Stanovení počtu propuštěných
pracovníků
Pro stanovení počtu propuštěných
pracovníků ve smyslu čl. 4 odst. 1 se za propuštěné pracovníky
považují:
(a)
pracovníci s pracovní smlouvou na dobu
neurčitou nebo pracovníci se smlouvou na dobu určitou, jež je
ukončena před uplynutím sjednané doby jejího trvání, ode:
(1)
 dne jednotlivé výpovědi z pracovního
poměru, kterou zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje
jeho pracovní poměr; nebo
(2)
 dne skutečného skončení pracovního
poměru před uplynutím sjednané doby jeho trvání; nebo
(3)
 dne, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3
odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES[26] písemně oznámí
příslušnému orgánu veřejné moci plánované hromadné propouštění;
v tomto případě žadatelský členský stát poskytne Komisi
dodatečné informace o skutečném počtu propuštěných pracovníků
v souladu s čl. 4 odst. 1, a to předtím, než Komise dokončí
posouzení;
(b)
pracovníci zaměstnaní na dobu určitou a
pracovníci dočasně najímaní přes agentury,    buď ode:
(1)
dne skutečného skončení pracovní smlouvy,
nebo
(2)
 ukončení přidělení uživateli, nebo
(3)
 dne, kdy se tito pracovníci stávají
nezaměstnanými.
(c)
U vlastníků-vedoucích pracovníků
mikropodniků, malých a středních podniků a osob samostatně
výdělečně činných (včetně
zemědělců) se propuštění počítá buď ode dne ukončení
činnosti způsobeného jakoukoli podmínkou stanovenou v článku 2
a vymezeného v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo
správními předpisy, nebo ode dne uvedeného Komisí v jejím aktu
v přenesené pravomoci přijatém v souladu s čl. 4
odst. 3.
Členský stát ve své žádosti upřesní
pro každý podnik nebo osobu samostatně výdělečně
činnou způsob stanovení počtu propuštěných pracovníků.
Článek 6
Způsobilí pracovníci
Žadatelský členský stát může
poskytnout individualizované služby spolufinancované z EFG dotčeným
pracovníkům, mezi něž mohou patřit:
(a)
všichni pracovníci propuštění v souladu s
článkem 5, ve lhůtě stanovené v čl. 4 odst. 1, 2 nebo 3,
(b)
pracovníci, kteří byli propuštěni
před nebo po období stanoveném v čl. 4 odst. 1 písm. a) nebo odst. 2
v případech, kdy se žádost podle čl. 4 odst. 2 odchyluje od kritérií
stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a),
(c)
zemědělci, kteří změnili nebo
upravili své předchozí zemědělské činnosti
v návaznosti na parafování obchodní dohody ze strany Unie uvedené v aktu
v přenesené pravomoci přijatém v souladu s čl. 4 odst. 3.
Pracovníci uvedení v písmenu b) se považují za
způsobilé, pokud byli propuštěni po všeobecném oznámení plánovaného
propouštění a lze-li prokázat jednoznačnou příčinnou
souvislost s událostí, jež vedla k propouštění během
referenčního období.
Článek 7
Způsobilá opatření
1.
Finanční příspěvek může být
poskytnut na aktivní opatření na trhu práce, která jsou součástí
koordinovaného balíku individualizovaných služeb navržených s cílem usnadnit
opětovné profesní začlenění propuštěných pracovníků,
jimž je určena podpora, do zaměstnání nebo zahájení samostatné
výdělečné činnosti nebo, v případě
zemědělců, změnit či upravit jejich předchozí
činnosti.. Součástí koordinovaného balíku individualizovaných služeb
může být zejména:
(a)
pomoc při hledání zaměstnání, poradenství
pro volbu povolání, poradenské služby, mentorství, pomoc při
outplacementu, podpora podnikání, podpora samostatné výdělečné
činnosti a zakládání podniků nebo při změně či
úpravě činnosti (včetně investic do hmotných aktiv),
spolupráce, odborná příprava a rekvalifikace podle konkrétních
potřeb, včetně dovedností v oblasti informačních a
komunikačních technologií a osvědčení získaných zkušeností;
(b)
zvláštní časově omezená opatření,
jako jsou příspěvky při hledání zaměstnání, pobídky
zaměstnavatelů k přijímání pracovníků, příspěvky
na mobilitu, denní příspěvky nebo příspěvky na odbornou
přípravu (včetně náhrad pro pečovatele nebo pomocné služby
v zemědělském podniku), přičemž všechna jsou omezena
na dobu zdokumentovaného aktivního hledání zaměstnání nebo na celoživotní
vzdělávání či odbornou přípravu;
(c)
opatření zaměřená na povzbuzení
zejména znevýhodněných či starších pracovníků, aby zůstali
na trhu práce, nebo se na něj vrátili.
Náklady na opatření podle písmene b) nesmí
překročit 50 % celkových nákladů na koordinovaný balík
individualizovaných služeb uvedených v tomto odstavci.
Náklady na investice do hmotných aktiv na
samostatnou výdělečnou činnost a zakládání podniků
nebo při změně či úpravě činnosti nesmí
překročit 35 000 EUR.
2.
Pro finanční příspěvek z EFG
nejsou způsobilá tato opatření:
(a)
zvláštní časově omezená opatření,
jak je uvedeno v odst. 1 písm. b), která nejsou podmíněna aktivní
účastí cílových pracovníků při hledání zaměstnání
nebo odborné přípravě;
(b)
opatření, za něž jsou odpovědné
podniky na základě vnitrostátních právních předpisů nebo
kolektivních smluv.
3.
Z podnětu žadatelského členského státu
lze poskytnout finanční příspěvek na přípravné,
řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací
činnosti.
Článek 8
Žádosti
1.
Členský stát předloží Komisi úplnou
žádost ve lhůtě 12 týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria
stanovená v čl. 4 odst. 1 nebo 2, nebo případně před
termínem, který stanovila Komise v souladu s čl. 4 odst. 3. Za
výjimečných a řádně odůvodněných okolností může
žadatelský členský stát žádost doplnit dodatečnými informacemi do šesti
měsíců ode dne podání žádosti, přičemž poté Komise žádost vyhodnotí
na základě dostupných informací. Komise dokončí posouzení žádosti do
dvanácti týdnů ode dne obdržení úplné žádosti nebo (v případě
neúplné žádosti) šesti měsíců po datu původní žádosti, podle
toho, která z těchto skutečností nastane dříve.
2.
Žádost musí obsahovat tyto informace:
(a)
odůvodněnou analýzu vztahu mezi
propouštěním a velkými změnami ve struktuře světového
obchodu nebo vážným narušením místní, regionální nebo národní ekonomiky
způsobeným neočekávanou krizí nebo novou situací na zemědělském
trhu v členském státě vyplývající z dopadů obchodní dohody
parafované Evropskou unií v souladu s článkem XXIV GATT nebo vícestrannou
dohodou parafovanou v rámci Světové obchodní organizace, podle čl. 2
písm. c). Tato analýza musí vycházet ze statistických a dalších informací na
úrovni nejvhodnější k prokázání splnění kritérií pro pomoc
stanovených v článku 4;
(b)
posouzení počtu propuštěných
zaměstnanců v souladu s článkem 5 a vysvětlení
událostí, jež k těmto případům propouštění vedly;
(c)
určení případných propouštějících
podniků, dodavatelů nebo výrobců, kteří jsou
odběrateli daných podniků, odvětví a kategorií pracovníků,
jimž je určena podpora;
(d)
očekávaný dopad propouštění na místní,
regionální a národní hospodářství nebo zaměstnanost;
(e)
odhadovaný rozpočet pro každou ze
součástí koordinovaného balíku individualizovaných služeb na podporu
cílových pracovníků;
(f)
data, kdy bylo zahájeno poskytování
individualizovaných služeb postiženým pracovníkům a činnosti
vztahující se k provádění EFG, jak je stanoveno v čl. 7 odst. 1 a 3,
nebo na něž se jejich zahájení plánuje;
(g)
Postupy pro případnou konzultaci se sociálními
partnery nebo jinými relevantními organizacemi;
(h)
prohlášení o shodě požadované podpory z EFG s
procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu, jakož i
prohlášení, že individualizované služby nenahrazují opatření, za která
jsou odpovědné podniky na základě vnitrostátních právních
předpisů nebo kolektivních smluv;
(i)
zdroje spolufinancování na vnitrostátní úrovni;
(j)
je-li to relevantní, také veškeré další požadavky,
které mohou být stanoveny v aktu v přenesené pravomoci přijatém
v souladu s čl. 4 odst. 3.
3.
Na základě informací uvedených v odstavci 2 a
všech dalších informací, které předloží žadatelský členský stát ve
lhůtě stanovené v odstavci 1, posoudí Komise na základě
konzultace s dotčeným členským státem, zda jsou splněny
podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku.
Článek 9
Doplňkovost, soulad a
koordinace
1.
Podpora propuštěným pracovníkům doplní
opatření členských států na celostátní, regionální a místní úrovni.
2.
Finanční příspěvek je omezen na to,
co je nezbytné k zajištění solidarity a podpory jednotlivým
propuštěným pracovníkům. Činnosti podporované EFG jsou v souladu
s předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy,
včetně pravidel pro poskytování státní pomoci.
3.
V souladu s jejich příslušnými
odpovědnostmi zajistí Komise a žadatelský členský stát koordinaci
pomoci z fondů Unie.
4.
Žadatelský členský stát zajistí, aby
specifická opatření, na něž se vztahuje finanční
příspěvek, neobdržela rovněž pomoc z jiných finančních
nástrojů Unie.
Článek 10
Rovnost mužů a žen a
nediskriminace
Komise a členské státy zajistí podporu
rovnosti mezi ženami a muži a začlenění hlediska rovnosti pohlaví do
různých etap provádění finančního příspěvku. Komise a
členské státy učiní příslušná opatření k předcházení
jakékoli diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu,
náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení,
věku nebo sexuální orientace a typu pracovní smlouvy nebo pracovního
poměru v přístupu k finančnímu příspěvku a
v průběhu provádění jeho různých etap.
Článek 11
Technická pomoc z
podnětu Komise
1.
EFG může z podnětu Komise
v mezích horního limitu 0,5 % z roční maximální částky
EFG financovat činnosti zahrnující přípravu, monitorování, sběr
dat a vytváření vědomostní základny pro provádění EFG.
Může rovněž financovat administrativní a technickou podporu,
činnosti v oblasti šíření informací a komunikace, jakož i audit,
kontrolu a hodnocení nezbytné k provádění tohoto nařízení.
2.
Rozpočtový orgán na základě návrhu Komise
poskytne na počátku každého roku částku na technickou pomoc
v mezích horního limitu stanoveného v odstavci 1.
3.
Úkoly stanovené v odstavci 1 jsou
prováděny v souladu s finančním nařízením a jeho
prováděcími pravidly použitelnými na tento způsob plnění
rozpočtu.
4.
Technická pomoc Komise zahrnuje poskytování
informací a poradenství členským státům při využívání,
monitorování a hodnocení EFG. Komise může informace o využívání
EFG poskytovat rovněž evropským a vnitrostátním sociálním
partnerům.
Článek 12
Informace, komunikace a
propagace
1.
Žadatelský členský stát poskytuje a
zveřejňuje informace týkající se financovaných opatření.
Informace jsou určeny pracovníkům, jimž je určena podpora,
místním a regionálním orgánům, sociálním partnerům, médiím a
široké veřejnosti. Mají zdůraznit úlohu Unie a zajistit
zviditelnění příspěvku z EFG.
2.
Komise zřídí webové stránky, které budou k
dispozici ve všech jazycích Unie a budou poskytovat informace o EFG a
pokyny k předkládání žádostí a informace o přijatých a
zamítnutých žádostech, a zdůrazní úlohu rozpočtového orgánu.
3.
Komise provede informační a komunikační
činnosti týkající se případů pomoci z EFG a jejích
výsledků.
4.
Zdroje přidělené na komunikační
opatření v rámci tohoto nařízení rovněž přispějí
k zahrnutí komunikace orgánů EU týkající se politických priorit
Evropské unie za předpokladu, že souvisejí s obecnými cíli tohoto
nařízení.
Článek 13
Stanovení finančního
příspěvku
1.           Na základě posouzení
provedeného v souladu s čl. 8 odst. 3 a s ohledem zejména na počet
pracovníků, jimž je určena podpora, Komise co nejdříve vyhodnotí
navržená opatření a odhadované náklady a navrhne výši případného
finančního příspěvku, který může být poskytnut v mezích
dostupných zdrojů. Tato částka nesmí přesáhnout
50 % celkové výše odhadovaných nákladů uvedených v čl. 8
odst. 2 písm. e) nebo 65 % těchto nákladů v
případě žádostí předložených členským státem, na jehož
území je alespoň jeden region na úrovni NUTS II způsobilý v rámci
cíle strukturálních fondů „Konvergence“. Komise ve svém hodnocení takových
případů rozhodne, zda je 65% míra spolufinancování
odůvodněná.
2.           Pokud na základě
hodnocení provedeného v souladu s čl. 8 odst. 3 dospěje Komise
k závěru, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí
finančního příspěvku podle tohoto nařízení, zahájí
okamžitě řízení stanovené v článku 15.
3.           Pokud na základě
hodnocení provedeného v souladu s čl. 8 odst. 3 dospěje Komise
k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního
příspěvku splněny nejsou, oznámí tuto skutečnost co
nejdříve žadatelskému členskému státu.
Článek 14
Způsobilost výdajů
Výdaje jsou způsobilé pro poskytnutí
finančního příspěvku od dnů stanovených v čl. 8 odst.
2 písm. h), kdy členský stát začne poskytovat individualizované
služby pracovníkům, kterým je pomoc určena, nebo kdy zahájí
administrativní výdaje na provádění EFG v souladu s čl. 7 odst.
1 a 3. V případě zemědělců jsou výdaje
způsobilé pro příspěvek ode dne stanoveného v aktu v
přenesené pravomoci přijatém v souladu s čl. 4 odst. 3.
Článek 15
Rozpočtový proces
1.           Podmínky pro EFG jsou v
souladu s ustanoveními bodu 13 interinstitucionální dohody.
2.           Prostředky týkající se
EFG jsou zařazeny do souhrnného rozpočtu Evropské unie na prozatímním
základě.
3.           Pokud Komise dospěje k
závěru, že jsou splněny podmínky pro uvolnění
prostředků z EFG, předloží návrh na jejich použití. Rozhodnutí
použít EFG přijmou společně obě složky rozpočtového
orgánu. Rada rozhoduje kvalifikovanou většinou a Evropský parlament
rozhoduje většinou hlasů svých členů a třemi
pětinami odevzdaných hlasů.
Současně s předložením návrhu
rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise
oběma složkám rozpočtového orgánu návrh na převod do
příslušných rozpočtových linií. V případě neshody budou
zahájeny třístranné rozhovory.
Převody související s EFG se provádějí v
souladu s finančním nařízením.
4.           Společně s návrhem
rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise
rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to
prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy
rozpočtový orgán přijme rozhodnutí o uvolnění
prostředků z EFG.
5.           Návrh uvedený v odstavci 3
obsahuje tyto prvky:
(a)
posouzení provedené v souladu s čl. 8 odst. 3
společně se shrnutím informací, na nichž je uvedené posouzení
založeno;
(b)
důkazy, že podmínky stanovené v článcích
4 a 9 jsou splněny; a dále
(c)
důvody ospravedlňující navrhované
částky.
6.           Ke dni 1. září každého
roku nejméně jedna čtvrtina z nejvyšší roční částky EFG
zůstane k dispozici, aby bylo možné pokrýt potřeby na konci
roku.
Článek 16
Vyplacení a použití
finančního příspěvku
1.
Po vstupu v platnost rozhodnutí o poskytnutí
finančního příspěvku v souladu s čl. 15 odst. 4 vyplatí
Komise členskému státu finanční příspěvek ve formě
předběžného financování ve výši nejméně 50 %
finančního příspěvku Unie členskému státu, a to v zásadě
do patnácti dnů, přičemž v případě potřeby
proběhne následně vyplacení formou průběžných a
konečných plateb. Předběžné financování se vyúčtuje
při ukončení poskytování finančního příspěvku v
souladu s čl. 18 odst. 3.
2.
Tento finanční příspěvek bude prováděn
v rámci sdíleného řízení mezi členskými státy a Komisí v souladu s
finančním nařízením.
3.
Podrobné podmínky financování, zejména míru
předběžného financování a způsoby průběžných a
konečných plateb, stanoví Komise v rozhodnutí o poskytnutí finančního
příspěvku uvedeném v čl. 15 odst. 4.
Průběžné platby se provádějí s
cílem uhradit výdaje vzniklé členským státům při provádění
způsobilých opatření, za podmínky, že Komisi bude předložen
výkaz výdajů podepsaný zástupcem akreditovaného veřejného subjektu podle
článku 21.
4.
Členský stát provede způsobilé akce
stanovené v článku 6 co nejdříve, avšak ne později než 24
měsíců od data žádosti, v souladu s čl. 8 odst. 1.
5.
Při provádění opatření zahrnutých v
balíku individualizovaných služeb může členský stát předložit
Komisi návrh na změnu zahrnutých opatření přidáním dalších
způsobilých opatření uvedených v čl. 7 odst. 1 písm. a) a c), za
předpokladu, že tyto změny jsou řádně odůvodněné
a celkově není překročena výše finančního
příspěvku podle odstavce 1. Komise zhodnotí navrhované změny a v
případě souhlasu uvědomí členský stát.
6.
Výdaje podle čl. 7 odst. 3 jsou způsobilé
do uplynutí lhůty pro předložení zprávy.
Článek 17
Používání eura
Veškeré částky v žádostech, rozhodnutích
o poskytnutí finančních příspěvků a zprávách v rámci
tohoto nařízení, jakož i v jakýchkoli jiných souvisejících dokumentech se
vyjadřují v eurech.
Článek 18
Průběžná a
závěrečná zpráva a ukončení pomoci
1.
Nejpozději 15 měsíců po datu žádosti
podle čl. 8 odst. 1 nebo k datu stanovenému v aktu v přenesené
pravomoci přijatém v souladu s čl. 4 odst. 3 předloží
členský stát Komisi průběžnou zprávu o provádění
finančního příspěvku obsahující informace o financování,
časovém rozvrhu a typech činností, které již byly vykonány, a
míře opětovného začlenění do zaměstnání nebo do nových
činností dosažené 12 měsíců po datu žádosti.
Prozatímní zpráva kromě toho obsahuje
následující informace:
(a)
popis koordinovaného balíku individualizovaných
služeb a souvisejících nákladů, včetně toho, jak doplňují
opatření financovaná jinými vnitrostátními fondy nebo fondy Unie, jakož i
informace o činnostech, které jsou povinné pro dotyčné podniky na
základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních
smluv;
(b)
popis opatření přijatých a plánovaných
vnitrostátními, regionálními nebo místními orgány, fondy Unie, sociálními
partnery a podniky, včetně odhadu, jak přispívají k
začlenění pracovníků do zaměstnání nebo k nové
činnosti.
2.
Nejpozději šest měsíců po uplynutí
lhůty uvedené v čl. 16 odst. 4 předloží členský stát Komisi
závěrečnou zprávu o provádění finančního
příspěvku, včetně informací o druhu činností a
hlavních výsledcích, charakteristikách cílových pracovníků a jejich
postavení v zaměstnání společně s výkazem obsahujícím
odůvodnění výdajů a, je-li to možné, údaje o vzájemné
doplňkovosti daných opatření s opatřeními financovanými
prostřednictvím ESF.
3.
Komise nejpozději šest měsíců poté,
co obdržela veškeré informace požadované podle odstavce 2, ukončí
poskytování finančního příspěvku určením konečné
částky finančního příspěvku a případných vyrovnání
členským státem v souladu s článkem 22.
Článek 19
Dvouletá zpráva
1.
Do 1. srpna každého druhého roku a poprvé v roce
2015 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě kvantitativní a
kvalitativní zprávu o činnostech prováděných v rámci tohoto
nařízení a nařízení č. 1927/2006 v předchozích dvou letech.
Tato zpráva bude zaměřena zejména na výsledky dosažené
prostřednictvím EFG a bude obsahovat zejména informace týkající se
předložených žádostí, přijatých rozhodnutí, financovaných opatření
včetně jejich doplňkovosti s opatřeními financovanými
ostatními fondy Unie, zejména Evropského sociálního fondu (ESF)
a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), a
ukončení poskytovaného finančního příspěvku. Měla by
rovněž dokumentovat ty žádosti, které byly zamítnuty nebo omezeny
z důvodu nedostatečných prostředků nebo
nezpůsobilosti.
2.
Zpráva je předána pro informaci Evropskému
hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním
partnerům.
Článek 20
Hodnocení
1.
Komise z vlastního podnětu a v úzké spolupráci
s členskými státy provede:
(a)
do 30. června 2018 hodnocení účinnosti a
udržitelnosti dosažených výsledků v polovině období;
(b)
do 31. prosince 2022 hodnocení ex post s
pomocí externích odborníků s cílem zjistit dopad EFG a jeho přidanou
hodnotu.
2.
Výsledky hodnocení jsou pro informaci předány
Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu
výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.
Článek 21
Řízení a finanční
kontrola
1.
Aniž je dotčena odpovědnost Komise za
plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie, odpovídají za řízení
opatření, na něž se vztahuje podpora z EFG, jakož i za finanční
kontrolu těchto opatření v první řadě členské
státy. Mezi kroky, které k tomuto účelu podniknou, patří:
(a)
ověření, že byly zřízeny řídící
a kontrolní systémy a že jsou v praxi prováděny způsobem, který
zajišťuje účinné a správné využívání prostředků Unie
v souladu se zásadami řádného finančního řízení;
(b)
ověření, že financovaná opatření
byla řádně provedena;
(c)
zajištění, aby se financované výdaje zakládaly
na ověřitelných podkladech a aby byly správné a řádné;
(d)
předcházení nesrovnalostem, jejich odhalování
a náprava, jak je definováno v [nařízení Evropského parlamentu a Rady
(EU) č. …/… ze dne …, kterým se stanoví všeobecná ustanovení týkající se
Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu
soudržnosti a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1083/2006 o
strukturálních fondech], a vymáhání neoprávněně vyplacených
částek případně spolu s úroky z prodlení. Veškeré nesrovnalosti
oznámí Komisi a informují ji o vývoji správních a právních řízení.
2.
Členské státy akreditují subjekty
odpovědné za řádnou správu a řízení opatření podporovaných
z EFG v souladu s článkem 56 finančního nařízení
a s kritérii a postupy stanovenými ve všeobecném nařízení o
strukturálních fondech. Do 1. února následujícího rozpočtového roku
tyto akreditované subjekty poskytnou Komisi informace uvedené v čl. 56
odst. 5 finančního nařízení.
3.
Členské státy provedou požadované
finanční opravy, pokud je zjištěna nesrovnalost. Tyto opravy
provedené členským státem spočívají ve zrušení celého finančního
příspěvku nebo jeho části. Členský stát získá zpět
jakoukoli částku ztracenou v důsledku odhalené nesrovnalosti a
vrátí ji Komisi, přičemž není-li částka vrácena příslušným
členským státem v povolené lhůtě, přičítá se úrok z
prodlení.
4.
Komise v rámci své odpovědnosti za
provádění souhrnného rozpočtu Evropské unie učiní veškeré kroky
nezbytné k tomu, aby ověřila, zda jsou financované činnosti
prováděny v souladu se zásadami řádného a účinného
finančního řízení. Je odpovědností žadatelského členského
státu, aby zajistil, že má řádně fungující řídící a kontrolní
systémy. Komise se ujistí, že tyto systémy existují.
Za tímto účelem, aniž jsou dotčeny
pravomoci Účetního dvora nebo kontroly prováděné členskými státy
podle vnitrostátních právních a správních předpisů, mohou
úředníci nebo zaměstnanci Komise u opatření financovaných z EFG
provádět kontroly na místě, včetně kontroly výběrových
souborů, přičemž je oznámí alespoň jeden pracovní den
předem. Komise oznamuje kontroly žadatelskému členskému státu, aby
obdržela veškerou nezbytnou pomoc. Těchto kontrol se mohou účastnit
úředníci nebo zaměstnanci dotyčného členského státu.
5.
Členský stát zajistí, aby všechny podklady
týkající se vynaložených výdajů byly k dispozici Komisi a
Účetnímu dvoru po dobu tří let následujících po ukončení
finančního příspěvku obdrženého z EFG.
Článek 22
Vrácení finančního
příspěvku
1.
V případě, že částka skutečných
nákladů na opatření je nižší než odhadnutá částka uvedená v
souladu s článkem 15, přijme Komise rozhodnutí, a to
prostřednictvím prováděcího aktu, požadující po členském státu
vrácení odpovídající části obdrženého finančního příspěvku.
2.
Pokud členský stát neplní povinnosti uvedené v
rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, podnikne Komise
nezbytné kroky přijetím rozhodnutí prostřednictvím prováděcího
aktu s cílem požádat členský stát o vrácení celého obdrženého
finančního příspěvku nebo jeho části.
3.
Před přijetím rozhodnutí podle
odstavců 1 nebo 2 provede Komise vhodné posouzení dané věci, a
zejména poskytne členskému státu stanovenou lhůtu, ve které daný stát
předloží své připomínky.
4.
Pokud po provedení nezbytných ověření
Komise dospěje k závěru, že členský stát neplní své povinnosti
podle čl. 21 odst. 1, rozhodne, pokud není dosaženo dohody a pokud
členský stát neprovedl opravy ve lhůtě stanovené Komisí,
s přihlédnutím k případným připomínkám členského
státu, do tří měsíců po skončení lhůty uvedené
v odstavci 3 o provedení nezbytných finančních oprav a zruší
přitom celý finanční příspěvek na dotyčné
opatření z EFG nebo jeho část. Každá částka ztracená
v důsledku odhalené nesrovnalosti musí být získána zpět,
a není-li částka vrácena žadatelským členským státem
v povolené stanovené lhůtě, přičítá se úrok
z prodlení.
Článek 23
Finanční řízení
podpory pro zemědělce
Odchylně od článků 21 a 22
může být podpora pro zemědělce řízena a kontrolována v
souladu s nařízením (ES) č. ………… o financování, řízení a
monitorování společné zemědělské politiky.
Článek 24
Výkon přenesené
pravomoci
1.
Pravomoci přijímat akty v přenesené
pravomoci jsou Komisi uděleny podle podmínek stanovených v tomto
článku.
2.
Přenesení pravomoci uvedené v tomto
nařízení se uděluje na dobu neurčitou od data vstupu tohoto
nařízení v platnost.
3.
Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení
pravomoci uvedená v článku 4 kdykoli zrušit.
Rozhodnutím o zrušení se ukončuje
přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá
účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku
Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm
upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v
přenesené pravomoci.
4.
Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise
neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5.
Akt v přenesené pravomoci přijatý podle
čl. 4 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský
parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě 2 měsíců ode
dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada
před uplynutím této lhůty informují Komisi, že námitky nevysloví. Tato
lhůta se z podnětu Evropského parlamentu a Rady prodlužuje o 2
měsíce.
Článek 25
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1927/2006 se ruší s
platností od 1. ledna 2014.
Použije se i nadále pro žádosti
předložené do 31. prosince 2013.
Článek 26
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na všechny žádosti podané v období
od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu
a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne […].
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda/předsedkyně                                   předseda/předsedkyně
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro
přizpůsobení se globalizaci na období 2014−2020

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[27]

Aktivita
ABB: Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci uvedený v plánu
řízení GŘ EMPL pro rok 2010

1.3.
Povaha návrhu/podnětu

¨ Návrh/podnět
se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[28]
X Návrh/podnět se
týká prodloužení stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Návrh
spadá do sdělení „Rozpočet – Evropa 2020“ obsahujícího víceletý
finanční rámec 2014–2020.

1.4.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

Specifický cíl č. 1: zachovat účast
pracovníků, kteří byli propuštěni v důsledku změn ve
struktuře světového obchodu a neočekávaných krizí, na trhu
práce.
Specifický cíl č. 2: začlenit
zaměstnance v pracovním poměru na dobu určitou a pracovníky
dočasně najímané přes agentury do oblasti působnosti EFG.
Specifický cíl č. 3: začlenit
vlastníky-vedoucí pracovníky mikropodniků, malých a středních
podniků a osoby samostatně výdělečně činné
(včetně zemědělců).
Příslušné aktivity ABM/ABB: Evropský fond
pro přizpůsobení se globalizaci (EFG)

1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Tento
návrh umožní Evropské unii, aby prostřednictvím EFG při 50% míře
spolufinancování nadále podporovala aktivní opatření na trhu práce pro
pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku globalizace
obchodu a neočekávaných krizí. Tato sazba může být zvýšena na
65 % v případě, že členské státy, na jejichž území je
alespoň jeden region na úrovni NUTS II způsobilý v rámci cíle
strukturálních fondů „Konvergence“. Soubor způsobilých obyvatel je
rozšířen na zaměstnance s pracovním poměrem na dobu
určitou, pracovníky dočasně najímané přes agentury a
vlastníky-vedoucí pracovníky mikropodniků, malých a středních
podniků a osoby samostatně výdělečně činné
(včetně zemědělců).

1.4.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
-
počet obdržených žádostí o podporu z EFG,
-
počet propuštěných pracovníků, jimž je pomoc z EFG
určena,
-
počet propuštěných pracovníků, kteří se na základě
opatření podporovaných z EFG opět začlenili do
zaměstnání.

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v
krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Nařízení
(ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení
se globalizaci musí být přezkoumáno do konce roku 2013. Tento
přezkum, který se provede pomocí navrhovaného nařízení, umožní, aby
fond i nadále fungoval během období víceletého finančního rámce
2014–2020, aby rozšířil svou oblast působnosti tak, aby se vztahovala
na další způsobilé obyvatele, a aby mohly být změněny
některé technické detaily s cílem zlepšit jeho fungování.

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Unie
prostřednictvím EFG umožňuje doplnit vnitrostátní prostředky,
které jsou k dispozici k opětovnému profesnímu
začlenění pracovníků propuštěných v důsledku
globalizace obchodu nebo neočekávaných krizí. Zkušenosti doposud získané
v souvislosti s EFG ukazují, že zapojení Unie umožňuje poskytovat
více cílenou podporu, na delší období, často včetně opatření,
která by bez zapojení EFG nebylo možné poskytnout.

1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v
minulosti

Viz
zkušenosti získané v souvislosti s nařízením (ES) č. 1927/2006,
jak je uvedeno v důvodové zprávě.

1.5.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními
nástroji

EFG
je provázán s Evropským sociálním fondem a tato vazba je zdrojem synergie.

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

–
X Časově omezený návrh/podnět
–
X  Návrh/podnět s
platností od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020
–
¨  Finanční dopad od RRRR do RRRR
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
RRRR,
–
poté plné fungování.

1.7.
Předpokládaný způsob řízení[29]

¨ Přímé centralizované řízení Komisí
¨ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny:
–
¨  výkonným agenturám
–
¨  subjektům zřízeným Společenstvími[30]
–
¨  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označených v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
X Sdílené řízení
s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Upřesněte
četnost a podmínky.
Podle
článku 19 navrhovaného nařízení musí Komise předložit každý rok
Evropskému parlamentu a Radě kvantitativní a kvalitativní zprávu o činnostech
prováděných v rámci tohoto nařízení v předchozích dvou letech.
Tato zpráva obsahuje mimo jiné připomínky Komise k monitorovacím činnostem
během příslušných let.
V
souladu s článkem 20 navrhovaného nařízení provede Komise do konce
června 2018 v úzké spolupráci s členskými státy hodnocení v polovině
období, které se bude týkat účinnosti a udržitelnosti výsledků
dosažených v rámci EFG. Ke dni 31. prosince 2022 musí Komise s pomocí
externích odborníků provést hodnocení ex post s cílem zjistit dopad
EFG a jeho přidanou hodnotu.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

Rizika
jsou spojena se sdíleným řízením finančních prostředků
Společenství.

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

Požadavky
na řízení a finanční kontrolu jsou stanoveny v článku 20
navrhovaného nařízení.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí

Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Opatření
k prevenci, zjištění a nápravě nesrovnalostí jsou stanovena v
čl. 20 odst. 1 písm. d) a v čl. 20 odst. 2 navrhovaného nařízení.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové linie

·      Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Náklady [název………………………...……….] || RP/NRP ([31])   || zemí ESVO[32]   || kandidátských zemí[33]   || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 neuv. || 04.0501 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci 04.010414 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci – Výdaje na správu a řízení 40.0243 Rezerva na Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci || RP || NE || NE || NE || NE
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [Okruh ……………………………………..] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 neuv. || Budou se požadovat nové rozpočtové linie pro provedení části EFG ze strany GŘ AGRI || [RP…] || /NE || /NE || /NE || /NE

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo ||
 GŘ: EMPL ||   ||   || Rok 2014[34] || Rok 2015 || CELKEM
  Operační prostředky PM ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1) ||   ||   ||
 Platby || (2) ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1a) ||   ||   ||
 Platby || (2a) ||   ||   ||
 Prostředky správní povahy financované  z rámce na zvláštní programy[35] ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie ||   || (3) ||   ||   ||
 Prostředky CELKEM pro GŘ EMPL || Závazky || =1+1a +3 ||   ||   ||
 Platby || =2+2a +3 ||   ||   ||
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||
 Prostředky CELKEM z OKRUHU EMPL víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||
Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||
 Prostředky CELKEM z OKRUHŮ 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Roky 2017 až 2020 || CELKEM
 GŘ: EMPL + AGRI ||
  Lidské zdroje || 1,271 || 1,271 || 1,271 || 1,271 ročně || 8,897 ||
  Ostatní správní výdaje || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 ročně || 0,98 ||
 CELKEM ||   || 1,411 || 1,411 || 1,411 || 1,411 ročně || 9,877 ||
 Prostředky CELKEM z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) ||   ||   ||
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok N[36]   || Rok N+1 || CELKEM
 Prostředky CELKEM z OKRUHŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky ||   ||   ||
 Platby ||   ||   ||

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační prostředky

–
X  Návrh/podnět
nevyžaduje využití operačních prostředků
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2014 || Roky 2015−2020 || …vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM ||
 ||
 Druh výstupu[37]   || Průměrné náklady výstupu || Číslo Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[38]…   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

–
     Návrh/podnět nevyžaduje využití správních
prostředků
–
Ö            Návrh/podnět vyžaduje využití správních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2014 [39]   || Rok 2015 || Roky 2016−2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 1,271 || 1,271 || 1,271 ročně || 8,897
 Ostatní správní výdaje || 0,14 || 0,14 || 0,14 ročně || 0,98
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 1,411 || 1,411 || 1,411 ročně || 9,877
 Mimo OKRUH 5[40] víceletého finančního rámce   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||
 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.2.
 Odhadované
potřeby v oblasti lidských zdrojů

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
X  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
zdrojů, jak je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Stejné pro roky 2016 až 2020
 04 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 9 || 9 || Viz výše
 XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||
 04 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 2 || 2
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||
 XX 01 04 yy[41]   || - v ústředí[42]   ||   ||
 - při delegacích ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||
 CELKEM || 11 || 11 ||   || 11 ||
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby lidských a administrativních
zdrojů budou pokryty v rámci přídělů poskytnutých na
řízení této akce a/nebo převedených v rámci příslušného
GŘ a mohou být případně doplněny dalšími příděly,
které lze poskytnout řídícímu GŘ v rámci postupu pro roční
příděly v důsledku omezení rozpočtu.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci ||
 Externí zaměstnanci ||

3.2.4.
Soulad se stávajícím víceletým finančním
rámcem

–
X  Návrh/podnět je
v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové linie a odpovídající částky.
Neuplatní
se
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce[43].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
Neuplatní
se

3.2.5.
Příspěvky třetích stran

–
X Návrh/podnět
nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
–
Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
podle následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || …vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

–
X  Návrh/podnět
nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
¨  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
¨         dopad na vlastní zdroje
¨         dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém období || ||
 Rok 2012 || Rok 2013 || … vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) ||
 Článek …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové
rozpočtové linie.
Neuplatní
se
Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy.
Neuplatní
se
[1]               KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne
29.6.2011.
[2]               Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.
[3]               KOM(2008) 800 v konečném znění ze dne
26.11.2008.
[4]               Nařízení (ES) č. 546/2009, Úř.
věst. L 167, 29.6.2009, s. 26.
[5]               KOM(2011) 336 v konečném znění ze dne
10.6.2011.
[6]               KOM(2011) 403 v konečném znění ze dne
29.6.2011.
[7]               KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne
29.6.2011.
[8]               KOM(2010) 2020 v konečném znění ze dne
3.3.2010.
[9]               http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=320&furtherEvents=yes
[10]             http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=323&furtherEvents=yes
[11]             http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6578&langId=en
[12]             http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=285&furtherEvents=yes
[13]             http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=330&furtherEvents=yes
[14]             SEK(2011) xxx.
[15]             SEK(2011) yyy.
[16]             KOM(2011) 403 v konečném znění ze dne
29.6.2011.
[17]             Úř. věst C , , s. .
[18]             Úř. věst C , , s. .
[19]             Úř. věst. L 48, 22.2.2008, s. 82.
[20]             KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne
29.6.2011.
[21]             Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 27.
[22]             KOM(2011) 403 v konečném znění ze dne
29.6.2011.
[23]             Úř. věst. L
[24]             Úř. věst. L 175, 10.7.1999, s. 43.
[25]             Úř. věst. L 327, 5.12.2008, s. 9.
[26]             Úř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 16.
[27]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(Activity-Based Budgeting).
[28]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
finančního nařízení.
[29]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[30]             Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
[31]             RP = rozlišené prostředky, NRP = nerozlišené
prostředky.
[32]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[33]             Kandidátské země a případně potenciální
kandidátské země západního Balkánu.
[34]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět.
[35]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[36]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět.
[37]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např.: počet financovaných studentských výměn, počet
vybudovaných kilometrů silnic atd.).
[38]             Popsaný v oddíle 1.4.2 „Specifické cíle...“.
[39]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět.
[40]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[41]             Dílčí strop na externí pracovníky z operačních
prostředků (bývalé linie „BA“).
[42]             V podstatě na strukturální fondy, Evropský
zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský
fond.
[43]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.