title: Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o podmínkách přístupu k veřejné regulované službě nabízené celosvětovým družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo

text:
|

52010PC0550

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 8.10.2010KOM(2010) 550 v konečném znění2010/0282 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo podmínkách přístupu k veřejné regulované službě nabízené celosvětovým družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHUNařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008[1] stanoví podmínky pro další provádění dvou evropských programů družicové navigace, GALILEO a EGNOS. Ustanovení v příloze nařízení definují zvláštní cíle programů. Stanoví, že systém vytvořený na základě programu GALILEO bude nabízet pět služeb, mezi kterými je „veřejná regulovaná služba“ zvaná „Public Regulated Service“ nebo dále „PRS“, určená pouze vládou schváleným uživatelům pro citlivé aplikace, které vyžadují maximální nepřetržitost služby. Upřesňují, že PRS používá silné a šifrované signály.PRS je služba, ke které nemá veřejnost přístup a která je vyhrazena pouze pro Radu, Komisi, členské státy a případně pro řádně zmocněné agentury Evropské unie, třetí země a mezinárodní organizace. Její používání musí být kontrolováno z důvodů bezpečnosti a zabezpečení, na rozdíl od nezabezpečených služeb, které nabízejí dva evropské systémy GNSS. Je tedy nezbytné dohlížet na uživatele za pomoci takových prostředků jako je zavedení postupu schvalování, využívání šifrovacích klíčů, akreditace přijímačů atd. Navíc se jedná o službu, jejíž některé aplikace mohou být v politické a strategické rovině velice citlivé. Všechny tyto charakteristiky PRS vyžadují přesnou definici podmínek přístupu k PRS na základě právních předpisů.Již před přijetím nařízení (ES) č. 683/2008 požádala Rada ve složení pro dopravu ve svých závěrech, které přijala na svém zasedání dne 12. října 2006, Komisi, aby aktivně pokračovala v práci na vypracování politiky přístupu k PRS, zejména aby bylo možné definovat podmínky, za kterých budou členské státy organizovat a řídit své skupiny uživatelů, a to na základě již dokončených přípravných prací, a aby předložila ve vhodnou dobu své návrhy, aby je Rada mohla projednat a schválit. V těchto závěrech Rada ve složení pro dopravu připomněla, že používání PRS členskými státy by bylo volitelné a že veškeré provozní náklady této služby by hradili uživatelé na nekomerční bázi.Vzhledem ke lhůtám na realizaci různých kontrolních mechanismů a zatímco harmonogram stanovující poskytnutí prvních služeb je již znám, je nejen vhodné, ale přímo naléhavé definovat podmínky přístupu k PRS právními předpisy.2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADůI když návrh textu není formálně předmětem studie dopadů, je přesto výsledkem velice důkladné přípravné práce, do které byly ve značné míře zapojeny různé subjekty mající zájem o PRS, zejména členské státy, které budou hlavními odběrateli této služby.A. VYMEZENÍ PROBLÉMUAby se předešlo jakýmkoli nejasnostem, je třeba nejprve provést sémantické rozlišení jednak mezi odběrateli PRS, kterými jsou členské státy, Rada a Komise, případně agentury Evropské unie, třetí země a mezinárodní organizace, a jednak uživateli PRS, kterými jsou fyzické nebo právnické osoby řádně oprávněné odběrateli PRS k vlastnictví nebo užívání přijímače PRS.Zúčastněnými subjekty pro podmínky přístupu k PRS jsou tyto:- Komise, která řídí všechny aspekty týkající se bezpečnosti systémů podle ustanovení článku 13 nařízení (ES) č. 683/2008;- Rada, která je zejména odpovědná za provádění společné akce 2004/552/SZBP[2];- členské státy, které mají být hlavními odběrateli PRS a které jsou příjemci rozhodnutí, jež je předmětem tohoto návrhu;- evropská agentura GNSS zřízená nařízením (ES) č. xxx/2010, která na základě článku 16 nařízení (ES) č. 683/2008 a v souladu s obecnými zásadami formulovanými Komisí zajišťuje jednak bezpečnostní akreditaci evropských družicových navigačních systémů, jednak provoz bezpečnostního střediska systému Galileo. Toto bezpečnostní středisko je zejména jedinou kontaktní osobou Rady vůči všem odběratelům a uživatelům PRS pro realizaci pokynů vydávaných v souladu se společnou akcí 2004/552/SZBP;- podniky, které navrhují nebo vyrábějí přijímače PRS a musí se podrobit schvalovacím normám definovaným akreditačním úřadem pro bezpečnost, zřízeným v rámci evropské agentury GNSS.Bezpečnostní požadavky spojené s používáním PRS se přímo týkají bezpečnosti Unie a jejích členských států. Proto se podílejí na strategickém úkolu a rovněž se dotýkají zahraniční politiky Unie. Vyžadují zavedení rámce kontrolního dohledu nad uživateli, který je hlavním cílem tohoto návrhu.Tento rámec zahrnuje jak technické prostředky, jako například oprávnění pomocí šifrovacích klíčů, a institucionální prostředky, jakými jsou například postupy bezpečnostní akreditace nebo postupy vyplývající ze společné akce 2004/552/SZBP v případě krize. Je třeba vzít v úvahu skutečnost, že uživatelů PRS je potenciálně mnoho a že podle požadovaného použití mohou mít různé potřeby nebo mohou podléhat různým požadavkům na jejich spolehlivost.Je třeba, aby byl kontrolní rámec zaveden před začátkem počáteční fáze využití, který je plánován na rok 2014. Má vydržet po celou tuto fázi, tj. po několik desetiletí, a musí především umožňovat:- předvídat krizové situace; to zahrnuje trvalé a institucionalizované vztahy, zahrnující vhodný rozhodovací postup, mezi různými veřejnými a soukromými subjekty;- přísně vymezit podmínky používání přijímačů PRS, zejména prostřednictvím účinného řízení uživatelů;- úzce sledovat činnost podniků pověřených výrobou přijímačů PRS, zejména prostřednictvím stanovení závazných pravidel výroby.Pro splnění těchto cílů je zejména třeba upřesnit a formálně stanovit příslušnou odpovědnost Rady, Komise, členských států a všech ostatních subjektů z veřejného či soukromého sektoru. Rovněž je třeba definovat podmínky případného používání PRS mezinárodními organizacemi nebo třetími zeměmi, a podmínky pro vývoz zařízení PRS. Správa různých skupin uživatelů se rovněž jeví jako zásadní prvek zaváděného rámce, především aby se maximálně omezily negativní účinky případného selhání některé z těchto skupin. A konečně je zásadní definovat normy pro schvalování a výrobu, které budou stanoveny výrobcům přijímačů PRS, a zajistit jejich kontrolu ze strany Evropské unie. Výrobci musí být nejen schopni vyrábět vysoce zabezpečené přijímače, ale také vytvořit mechanismy bránící jejich kopírování v případě krádeže nebo ztráty.B. ZVOLENÝ PŘÍSTUP A ALTERNATIVNÍ ŘEŠENÍRůzné otázky spojené s podmínkami přístupu k PRS byly předmětem rozsáhlých jednání v radě pro bezpečnost zvané „GSB“, založené článkem 7 nařízení Rady (ES) č. 876/2002[3] a zrušené článkem 23 nařízení (ES) č. 683/2008. GSB byla založena pro řešení bezpečnostních otázek spojených se systémem GALILEO a skládala se z jednoho zástupce z každého členského státu Evropské unie a jednoho zástupce Komise. Bylo v ní také několik odborníků, kteří v rámci Evropské unie disponovali nezbytnými schopnostmi pro zajištění bezpečnosti a zabezpečení tak komplexních systémů, jakým je GALILEO. Radu nahradila skupina odborníků Komise[4].V rámci GSB se v roce 2006 a 2007 konaly čtyři „semináře PRS“, každého z nich se zúčastnilo na šedesát odborníků z členských států. Velice podrobné diskuse se týkaly všech bezpečnostních problémů spojených s používáním PRS, především technických otázek a charakteristik, institucionálních mechanismů, které je třeba zavést, harmonogram tohoto zavádění, okruhu používání PRS atd.Tato řada seminářů umožnila dosáhnout konsensu mezi účastníky pokud jde o nutnost rychlého zavedení vhodného právního rámce, ohledně obecných zásad pro podmínky přístupu k PRS, bezpečnostních norem, které musí být splněny na technické úrovni, a různých etap jejich realizace. Návrh textu zahrnuje výsledky těchto prací. Převádí je do právní podoby a přizpůsobují je novému schématu správy evropských družicových navigačních programů, zavedenému nařízením (ES) č. 683/2008.Hlavní body návrhu jsou uvedeny dále v bodě 3. Vycházejí z přesvědčení, které sdílejí všechny členské státy, že podmínky přístupu k PRS musí dodržovat minimální bezpečnostní normy a postupy schvalování společné pro všechny členské státy, aby byl zaručen vysoký stupeň bezpečnosti. Text se nevěnuje otázce povahy užívání PRS, která je ponechána na suverénním posouzení každého členského státu, ale definuje společná kritéria umožňující odběratelům PRS zvolit si zabezpečeným způsobem své uživatele.U zvoleného řešení jsou technické funkce přímo spojené s infrastrukturou centralizovány na evropské úrovni prostřednictvím činnosti bezpečnostního střediska, provozovaného evropskou agenturou GNSS, zatímco na vnitrostátní úrovni jsou decentralizované funkce kontroly odběratelů a uživatelů, aby bylo možné zohlednit místní omezení. Stanovené právní mechanismy zajišťují soudržnost mezi dvěma úrovněmi funkcí a harmonizaci přijímání rozhodnutí, především díky minimálním společným normám, kterým se musí všechny subjekty podřídit.Je třeba zdůraznit, že během přípravných prací prováděných GSB a v rámci „seminářů PRS“ byla pečlivě zvážena všechna možná řešení. Nakonec bylo zvoleno to, které nejlépe splňovalo jak zájmy Evropské unie a členských států, tak požadavky v oblasti bezpečnosti a zabezpečení. Bylo tak zamítnuto několik alternativních řešení, například:- Žádné opatření. Kromě toho, že toto řešení neodpovídá závěrům přijatým Radou dne 12. října 2006, v praxi by znamenalo upustit od jakéhokoli používání PRS, což by rovněž bylo v rozporu s ustanoveními přílohy nařízení (ES) č. 683/2008. Ani Komise, která je odpovědná za bezpečnost systému, ani Rada, odpovědná za provádění společné akce 2004/552/SZBP, a především ani členské státy nemohly vážně uvažovat o využívání PRS bez toho, že by byl předem definován rámec zaručující vysoký stupeň bezpečnosti jeho používání.- Absence kontroly uživatelů PRS ze strany členských států. Toto řešení by rovněž bylo neslučitelné s vysokou úrovní bezpečnosti, která je pro PRS požadována. Nelze o něm uvažovat kvůli citlivosti oblasti, která má dopady na bezpečnostní politiku členských států a Evropské unie.- Plně centralizované řízení, na úrovni Evropské unie, všech norem a postupů schvalování, akreditace a kontroly týkajících se podmínek přístupu k PRS, především pro výrobu přijímačů a distribuci přístupových klíčů. Toto řešení se ukázalo jako škodlivé pro rozvoj trhů spojených s používáním PRS a odporující principu subsidiarity. Unie v současnosti nemá potřebné technické kapacity k tomu, aby sama zajišťovala takové centralizované řízení, i když v dohledné době si pořídí know-how v oblasti akreditace, díky pracím evropské agentury GNSS. Tyto kapacity, především co se týká šifrovacích součástí, jsou dnes soustředěny v malém počtu členských států. Unie rovněž nedisponuje nástroji, které by umožňovaly centralizované řízení a kontrolu výroby přijímačů PRS, což je částečně průmyslová činnost, kterou mohou vykonávat pouze členské státy co se týče bezpečnostních hledisek;- Naopak plně decentralizované řízení stejných součástí na úrovni členských států. Rovněž toto řešení bylo zamítnuto, protože neumožňuje snadno definovat minimální normy společné pro všechny členské státy a navíc zajistit dodržování těchto norem se stejným stupněm náročnosti ve všech členských státech. V důsledku toho je třeba, aby orgány Unie definovaly společné normy a dohlížely na jejich dodržování.Zvolené řešení definitivně zavádí systém, který nejlépe spojuje centralizované řízení některých součástí na úrovni Unie, pokud je taková centralizace jak možná, tak žádoucí, a decentralizované řízení ostatních součástí v případě, kdy se členské státy jeví jako nejlepší subjekty pro jejich realizaci, i když infrastruktura patří Unii.C. DOPAD NA ČLENSKÉ STÁTY A OSTATNÍ ZÚČASTNĚNÉ SUBJEKTYRozhodnutí, které je předmětem tohoto návrhu, může mít dopad na členské státy, subjekty Evropské unie, mezinárodní organizace a třetí země, průmyslové podniky.Nejprve co se týče členských států, které jsou v principu jako první dotčené a zainteresované na používání PRS, je třeba zdůraznit, že rozhodnutí bude mít dopad pouze na ty státy, které chtějí využívat PRS a nebude mít žádný dopad, ani finanční, na ty státy, které si PRS využívat nepřejí. Členský stát, který bude chtít využívat PRS, musí především určit „odpovědný úřad PRS“, správce jeho uživatelů, případně zajistit výrobu přijímačů PRS a případně dohlížet na soulad se společnými normami pro výrobu přijímačů PRS na svém území. Je třeba poznamenat, že již existující útvar v členském státě může hrát roli „odpovědného úřadu PRS“.Aby mohla Komise posoudit potřeby členských států ohledně používání PRS, zaslala jim v roce 2008 dotazník. Odpovědi z tohoto dotazníku, které pro členské státy nejsou v žádném případě formálně závazné, jsou shrnuty ve dvou níže uvedených tabulkách. Neuvedené členské státy na dotazník neodpověděly:[pic][pic]Je třeba trvat na tom, že pokud různá potenciální použití PRS budou ponechána na rozhodnutí členských států, budou jejich požadavky v této oblasti splněny pouze tehdy, pokud budou slučitelné s dodržováním stanovených minimálních norem bezpečnosti. Potřeby členských států neslučitelné nebo málo slučitelné s dodržováním těchto norem nebudou pokryty PRS, nýbrž otevřenou službou, která nabízí ekvivalentní výkonnost, pokud jde o přesnost.Pro subjekty Evropské unie stanoví text stejná omezení pro používání jako pro členské státy. Jestliže obecné principy sjednané s členskými státy v rámci jednání předcházejících vypracování návrhu povolují plně „evropské“ používání PRS, toto se projevuje také stejnými podmínkami přístupu pro všechny odběratele. Dotčeným orgánům Unie, tedy Radě, Komisi a případně agenturám Unie přísluší rozhodnutí, zda chtějí využívat PRS a pro jaké účely. Rada a evropská agentura GNSS jsou určeny, aby hrály zvláštní roli v rámci společné akce 2004/552/SZBP.Co se týká mezinárodních organizací a třetích zemí, omezení pro používání PRS vyplývají z mezinárodních dohod, které musí předem uzavřít s Evropskou unií, pokud chtějí mít přístup k této službě. Jsou minimálně stejně omezující jako ty, které platí pro členské státy.Co se týká průmyslových podniků, je třeba nejprve uvést, že omezením spojeným s dodržováním závazných norem podléhají pouze ty, které se svobodně rozhodly zúčastnit se výběrového řízení na návrh a výrobu přijímačů PRS. Navíc, protože PRS je nová služba, která nemá v minulosti ekvivalent, ekonomický dopad jejího zavedení může být jen pozitivní, i přes omezení spojená s bezpečností.Navíc byly podniky opakovaně konzultovány ohledně podmínek používání PRS, především se studií PACIFIC zahájenou v rámci 6. rámcového programu pro výzkum a rozvoj. Z toho vyplývá, že podniky:- uznávají zvláštní bezpečnostní potřeby PRS;- jsou pro široké používání PRS v oblastech dotýkajících se bezpečnosti, zejména v oblasti obrany a činností policie;- v oblasti obrany stavějí do popředí potřebu interoperability s vojenským signálem GPS;- u policejních činností zdůrazňují kombinaci používání přijímačů PRS s jinými zabezpečenými telekomunikačními prostředky;- pokládají za nezbytné moci vyvážet přijímače PRS do třetích zemí, které budou oprávněny stát se odběrateli PRS.Návrh textu neobsahuje prvky, které by byly v rozporu s přáním podniků, ačkoli předpokládá přesně vymezený rámec zaručující vysoký stupeň bezpečnosti u podmínek pro výrobu a používání přijímačů PRS subjekty ze soukromého sektoru.D. EXISTENCE OPRAVDOVÉHO KONSENSUJak již bylo uvedeno výše, návrh textu je výsledkem velice důkladné přípravné práce, do které byly v letech 2006 a 2007 zapojeny různé subjekty mající zájem o PRS, především členské státy, které budou hlavními odběrateli PRS.Od roku 2007 probíhaly v různých subjektech četné diskuse o bezpečnosti programů a systémů, které pouze potvrdily konsensus dosažený ohledně různých řešení uvedených v tomto návrhu. Těmito orgány tvořenými zástupci členských států jsou především skupina odborníků na bezpečnost evropských systémů GNSS a pracovní podskupina speciálně určená pro PRS, kterou vytvořila uvedená skupina odborníků.Je třeba připomenout, že kvůli své citlivosti se otázky spojené s používáním PRS týkají kromě bezpečnosti těchto systémů také bezpečnosti samotných členských států. Není tedy ani politicky ani prakticky možné, aby zvolená řešení nebyla předmětem konsensu mezi členskými státy. Využití společné akce 2004/552/SZBP, která vychází z pravidla jednomyslnosti, je výslovně stanoveno článkem 11 návrhu všude tam, kde by mohla být ohrožena bezpečnost Evropské unie a jejích členských států.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHUPrávním základem návrhu Komise je článek 172 Smlouvy o fungování Evropské unie, bývalý článek 156 Smlouvy o založení Evropského společenství. Má formu návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, protože příjemci textu jsou pouze členské státy.Obsahuje tato hlavní opatření:- obecné zásady podmínek přístupu k PRS, především skutečnost, že Rada, Komise a členské státy mají neomezený a nepřetržitý přístup k PRS ve všech částech světa a že přístup agentur Evropské unie, třetích zemí a mezinárodních organizací k PRS vyžaduje uzavření dohody;- povinnost odběratelů PRS určit „odpovědný úřad PRS“ k řízení a kontrole výroby, držení a používání přijímačů PRS a stanovení minimálních společných norem, kterým se odpovědné úřady PRS podřídí;- vymezení podmínek pro výrobu a zabezpečení přijímačů PRS;- ustanovení o kontrole vývozu, kontrolních stanicích rozmístěných po světě a uplatnění společných akcí v rámci „druhého pilíře“.A konečně, i když text může mít dopady na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, musí být přesto přijat v rámci postupů stanovených Smlouvou o fungování Evropské unie na základě judikatury Soudního dvora vyplývající z rozsudku ze dne 20. května 2008 ve věci C-91/5 (Komise Evropských společenství proti Radě Evropské unie) zvanému „Lehké zbraně“.4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKYNávrh Komise nemá přímý dopad na rozpočet Evropské unie; zejména nezavazuje Unii k nové politice a různé kontrolní útvary Unie, na které se odvolává, již byly založeny jinými texty.5. DOPLŇUJÍCÍ INFORMACEPRS je služba, jejíž některé aplikace mohou být v politické a strategické rovině velice citlivé. Návrh Komise ovšem nemá upravovat vlastní potenciální použití PRS, ale podmínky přístupu k této službě. Má tak spíše technický než politický charakter.2010/0282 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo podmínkách přístupu k veřejné regulované službě nabízené celosvětovým družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu GalileoEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na článek 172 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,poté, co postoupila návrh legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [5],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[6],v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo)[7] stanoví ve své příloze, že zvláštní cíle programu Galileo mají umožnit, aby signály vysílané systémem mohly být využívány zejména k nabízení veřejné regulované služby (dále „PRS“) určené pouze vládou schváleným uživatelům pro citlivé aplikace, které vyžadují maximální nepřetržitost služby.(2) Ve svých závěrech, které přijala na svém zasedání dne 12. října 2006, požádala Rada ve složení pro dopravu Komisi, aby aktivně pokračovala v práci na vypracování politiky přístupu k PRS, aby bylo především možné definovat podmínky, za kterých budou členské státy organizovat a řídit své skupiny uživatelů, a to na základě již dokončených přípravných prací, a aby předložila ve vhodnou dobu své návrhy, aby je Rada mohla projednat a schválit. V těchto závěrech Rada ve složení pro dopravu připomněla, že používání PRS členskými státy by bylo volitelné a že veškeré provozní náklady této služby by hradili uživatelé na nekomerční bázi.(3) Rada opakovaně uvedla, že systém vytvořený na základě programu Galileo je systém civilní pod civilní kontrolou, tj. prováděný podle civilních standardů na základě civilních požadavků a pod kontrolou institucí Unie.(4) PRS je z různých služeb nabízených evropskými systémy družicové navigace službou, která je zároveň nejvíce zabezpečená a nejvíce citlivá. Musí odběratelům zajišťovat nepřetržitost služby i v nejvážnějších krizových situacích. Důsledky porušení bezpečnostních pravidel při používání této služby nejsou omezeny na příslušného uživatele, ale potenciálně se vztahují i na jiné uživatele. Používání a řízení PRS tak spadají do společné odpovědnosti členských států za bezpečnost Evropské unie i za jejich vlastní bezpečnost. V tomto kontextu musí být přístup k PRS jasně omezený na určité kategorie uživatelů, kteří jsou pod stálou kontrolou.(5) Dále je třeba definovat podmínky přístupu k PRS a pravidla jejího řízení, zejména s upřesněním obecných zásad pro tento přístup, funkce různých řídicích a kontrolních útvarů, podmínky spojené s výrobou a zabezpečením přijímačů, režim kontroly vývozu.(6) Co se týče obecných zásad přístupu k PRS, cíl této služby a její charakteristiky stanoví, že její použití je přísně vyhrazeno Radě, Komisi, státům, agenturám Unie a řádně oprávněným mezinárodním organizacím, Rada, Komise a členské státy k ní mohou mít volný, neomezený a nepřetržitý přístup ve všech částech světa. Navíc musí být každý členský stát schopen samostatně rozhodovat, kdo jsou oprávnění uživatelé PRS a jaká použití z toho vyplývají, včetně použití spojených s bezpečností, v souladu s minimálními bezpečnostními normami.(7) Dále, aby se ve světovém měřítku podpořilo používání evropské technologie pro zabezpečené vládní aplikace v oblasti družicové navigace, je třeba stanovit podmínky, za kterých mohou některé třetí státy a mezinárodní organizace používat PRS, přičemž prvořadou otázkou je dodržování bezpečnostních požadavků.(8) Obecně musí Unie a členské státy udělat vše pro to, aby zajistily bezpečnost a zabezpečení systému vytvořeného na základě programu Galileo a technologií a vybavení PRS, aby se předešlo používání signálů vysílaných pro PRS neoprávněnými fyzickými nebo právnickými osobami a aby se zabránilo nepřátelskému použití PRS proti nim.(9) V tomto ohledu je třeba, aby členské státy stanovily režim sankcí uplatněných v případě nedodržení povinností vyplývajících z tohoto rozhodnutí a aby dbaly na dodržování těchto sankcí. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.(10) Co se týká řídicích a kontrolních orgánů, ukazuje se, že řešení spočívající v tom, že každý odběratel jmenuje „odpovědný úřad PRS“ k řízení a kontrole svých uživatelů, je nejlepší i pro zajištění účinného řízení užívání PRS a usnadňuje vztahy mezi různými subjekty pověřenými bezpečností a zaručuje trvalou kontrolu uživatelů, především uživatelů vnitrostátních, při dodržení minimálních společných norem. Je třeba poznamenat, že odpovědný úřad PRS nemusí být nezbytně spojen s určitým členským státem a že několik různých odběratelů může jmenovat stejný odpovědný úřad PRS.(11) Navíc jeden z úkolů bezpečnostního střediska uvedeného v čl. 16 písm. a) bodě ii) nařízení (ES) č. 683/2008 má spočívat v zajištění technického rozhraní mezi různými subjekty pověřenými bezpečností PRS.(12) Rada by rovněž mohla hrát určitou úlohu v řízení PRS prostřednictvím jednak uplatnění společné akce Rady 2004/552/SZBP ze dne 12. července 2004 o aspektech provozu Evropského družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie[8], jednak schválením mezinárodních dohod opravňujících třetí země nebo mezinárodní organizace k přístupu k PRS.(13) Co se týče výroby a zabezpečení přijímačů, bezpečnostní požadavky vyžadují, aby byl tento úkol svěřen pouze členskému státu, který využívá PRS nebo podnikům sídlícím na území členského státu, který využívá PRS. Subjekt vyrábějící přijímače musí být předem řádně schválen evropskou agenturou GNSS, stanovenou nařízením (ES) č. xxx/2010[9] a musí se podrobit pravidlům definovaným akreditačním orgánem založeným v rámci této agentury. Odpovědné úřady PRS mají za úkol trvale kontrolovat jak dodržování akreditačních norem vydaných tímto akreditačním orgánem, tak zvláštních technických požadavků vyplývajících z minimálních společných norem.(14) Co se týče kontroly vývozů, je třeba omezit vývoz vybavení nebo technologií souvisejících s používáním PRS mimo Evropskou unii pouze na třetí země, které jsou řádně oprávněny k přístupu k PRS na základě mezinárodní dohody uzavřené s Unií.(15) Komise by měla být zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, aby na jedné straně definovala pravidla pro ochranu utajovaných informací týkajících se PRS a mohla, na straně druhé, měnit minimální společné normy.(16) Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, tedy definování podmínek, za kterých mohou mít státy, Rada, Komise, agentury Unie a mezinárodní organizace přístup k PRS, není možné uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států a může jich být z důvodu rozsahu akce lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1PředmětToto rozhodnutí definuje podmínky, za kterých mohou mít státy, Rada, Komise, agentury Unie a mezinárodní organizace přístup k veřejné regulované službě (dále „PRS“) nabízené globálním družicovým navigačním systémem (GNSS) vytvořeným na základě programu Galileo.Článek 2Obecné zásady v oblasti přístupu k PRS1. Odběrateli PRS jsou Rada, Komise a členské státy a také řádně oprávněné agentury Unie, třetí země a mezinárodní organizace.2. Rada, Komise a členské státy mají k PRS neomezený a nepřetržitý přístup ve všech částech světa.3. Je na rozhodnutí Rady, Komise a každého členského státu, zda PRS použijí.4. Uživatelé PRS jsou fyzické nebo právnické osoby, řádně oprávněné odběrateli PRS k tomu, aby vlastnily nebo používaly přijímač PRS.5. Rada a Komise rozhodnou o kategoriích svých pracovníků oprávněných držet nebo používat přijímač PRS, v souladu s minimálními společnými normami uvedenými v čl. 6 odst. 6. Členský stát, který využívá PRS, samostatně rozhodne o kategoriích fyzických osob pobývajících na jeho území a právnických osob sídlících na jeho území, které jsou oprávněné držet nebo používat přijímač PRS a o použitích, která jsou s ním prováděna, v souladu s minimálními normami uvedenými v čl. 6 odst. 6. Používání může zahrnovat použití spojené s bezpečností.6. Agentura Unie může použít PRS pouze v rámci a za podmínek stanovených správní dohodou uzavřenou mezi Komisí a touto agenturou.7. Třetí země nebo mezinárodní organizace mohou PRS použít pouze tehdy, pokud současně:-  existuje bezpečnostní dohoda mezi Unií na jedné straně a touto třetí zemí nebo touto mezinárodní organizací na straně druhé;-  a existuje dohoda mezi Unií na jedné straně a touto třetí zemí nebo touto mezinárodní organizací na straně druhé, která byla uzavřena podle postupu stanoveného v článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie a stanovuje podmínky používání PRS touto třetí zemí nebo touto mezinárodní organizací.Článek 3Oprávnění k přístupu spojené s fungováním systémuAniž by byl dotčen článek 2 a za účelem zajištění správného fungování systému, následující subjekty mají oprávnění mít přístup k technologii PRS a držet nebo používat přijímače PRS, při dodržení zvláštních bezpečnostních pravidel definovaných Komisí a za přísného dodržování pokynů vydaných Komisí:-  Komise, pokud působí jako správce programu Galileo;-  provozovatelé systému vytvořeného na základě programu Galileo, pouze pro účely dodržení specifikace, které se musí podřídit;-  evropská agentura GNSS, aby mohla plnit jí svěřené úkoly;-  Evropská kosmická agentura, výhradně pro účely výzkumu, rozvoje a rozmístění infrastruktury.Článek 4Ochrana utajovaných informací1.  Členské státy ručí za ochranu utajovaných informací týkajících se PRS.2.  Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článků 12, 13 a 14 definuje pravidla pro ochranu utajovaných informací o PRS, především pravidla spojená s nutností pro fyzickou nebo právnickou osobu získat přístup k utajovaným informacím, aby mohla vykonávat určitou funkci nebo úkol. Každý členský stát oznámí Komisi zvláštní ustanovení, která přijme pro provedení tohoto odstavce.3.  Pokud se ukáže, že údaje týkající se PRS byly vyzrazeny třetím osobám, které nejsou oprávněny je znát, Komise provede šetření, informuje Radu a Parlament o výsledcích svých šetření a přijme příslušná opatření k nápravě důsledků tohoto neoprávněného šíření.Článek 5SankceČlenské státy stanoví režim sankcí za porušení vnitrostátních ustanovení přijatých na základě tohoto rozhodnutí. Sankce jsou účinné, přiměřené a odstrašující.Článek 6Odpovědný úřad PRS4.  Každý odběratel PRS, který využívá PRS, určí úřad, jenž je nazýván odpovědným úřadem PRS. Několik odběratelů PRS může určit společný odpovědný úřad PRS.5.  Úkolem odpovědného úřadu PRS, jmenovaného určitým státem, je řídit a kontrolovat výrobu, držení a používání přijímačů PRS fyzickými osobami žijícími na území tohoto státu a právnickými osobami sídlícími na území tohoto státu.6.  Úkolem odpovědného úřadu PRS určeného Radou, Komisí, agenturou Unie nebo mezinárodní organizací je řídit a kontrolovat držení a používání přijímačů PRS příslušnými pracovníky těchto institucí, agentur a organizací.7.  Jakožto provozovatel bezpečnostního střediska uvedeného v čl. 16 písm. a) bod ii nařízení (ES) č. 683/2008 (dále „bezpečnostní středisko“) může být evropská agentura GNSS odběratelem PRS jmenována jako odpovědný úřad PRS.8.  Držitelé a uživatelé přijímačů PRS jsou sdruženi do kategorií uživatelů odpovědným úřadem PRS, pod který spadají. Odpovědný úřad PRS určuje přístupová práva k PRS pro každou kategorii uživatelů.9.  Odpovědné úřady PRS se podřídí minimálním společným normám pro řízení a kontrolu držitelů, uživatelů a výrobců přijímačů PRS. Tyto minimální společné normy jsou uvedeny v příloze. Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci, v souladu s články 12, 13 a 14, měnit zcela nebo částečně tuto přílohu, aby vzala v úvahu vývoj programu, zejména po technické stránce, a vývoj potřeb v oblasti bezpečnosti.10.  Komise za pomoci členských států a evropské agentury GNSS zajistí dodržování minimálních společných norem odpovědnými úřady PRS, zejména prováděním auditů či inspekcí.11.  Pokud se odpovědný úřad PRS nepodřídí minimálním společným normám, může Komise požadovat, aby tento úřad použil technické prostředky evropské agentury GNSS.Článek 7Úloha bezpečnostního střediskaBezpečnostní středisko zajišťuje technické rozhraní mezi odpovědnými úřady PRS, Radou jednající v souladu se společnou akcí 2004/552/SZBP a kontrolními středisky. Informuje Komisi o všech událostech, které by mohly narušit správné fungování PRS.Článek 8Výroba a zabezpečení přijímačů a bezpečnostních modulů12.  Každý členský stát, který využívá PRS, může buď sám zajistit, nebo pověřit podniky sídlící na území některého členského státu, který využívá PRS, výrobou přijímačů PRS a přidružených bezpečnostních modulů. Rada nebo Komise mohou pověřit členský stát, který využívá PRS nebo podniky sídlící na území členského státu, který využívá PRS, výrobou přijímačů PRS a přidružených bezpečnostních modulů.13.  Subjekty uvedené v prvním odstavci, pověřené výrobou přijímačů PRS a přidružených bezpečnostních modulů, mohou vyrábět tato vybavení až poté, co tím byly řádně pověřeny akreditačním orgánem pro bezpečnost evropských systémů družicové navigace, zřízeným v rámci evropské agentury GNSS. Oprávnění k výrobě vybavení mají omezenou platnost a lze je obnovit.14.  Subjekty uvedené v prvním odstavci, pověřené výrobou přijímačů PRS a přidružených bezpečnostních modulů, se podřídí jak pravidlům definovaným akreditačním úřadem pro bezpečnost evropských systémů družicové navigace, vytvořeným v rámci evropské agentury GNSS, která zahrnují především zásadu dvojího hodnocení bezpečnostních modulů, tak minimálním společným normám uvedeným v čl. 6 odst. 6, pokud se týkají jejich činnosti.15.  V oblasti svých pravomocí zajistí odpovědné úřady PRS dodržování pravidel a norem uvedených v odstavci 3.16.  Akreditační úřad pro bezpečnost evropských systémů družicové navigace může kdykoli subjektu uvedenému v odstavci 1 odebrat povolení, které mu udělil k výrobě přijímačů PRS a přidružených bezpečnostní modulů, pokud se ukáže, že opatření uvedená v odstavci 3 nebyla dodržena.Článek 9Kontrola vývozuVývoz vybavení nebo technologií spojených s používáním PRS mimo Unii, ať jsou či nejsou tato vybavení nebo technologie uvedeny na seznamu v příloze I nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití[10], je povoleno pouze v rámci dohod uvedených v čl. 2 odst. 7 nebo za podmínek umístění a fungování referenčních stanic uvedených v článku 10.Článek 10Referenční stanice obsahující vybavení PRSTřetí země, na jejímž území je instalována referenční stanice obsahující vybavení PRS a patřící do systému vytvořeného na základě programu Galileo, není pouze na základě této skutečnosti pokládána za odběratele PRS. Komise s těmito třetími zeměmi stanoví podmínky umístění a fungování referenční stanice obsahující vybavení PRS.Článek 11Použitelnost společné akce 2004/552/SZBPVe všech případech, kdy by použití tohoto rozhodnutí mohlo ohrozit bezpečnost Unie nebo jejích členských států, se použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP.Článek 12Výkon přenesení pravomoci17.  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článcích 4 a 6 je Komisi svěřena na dobu neurčitou.18.  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise bezodkladně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.19.  Pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci jsou Komisi svěřeny podle podmínek stanovených v článcích 13 a 14.Článek 13Zrušení přenesení pravomoci1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesenou pravomoc uvedenou v článku 12 kdykoli zrušit.2. Orgán, který zahájil interní postup rozhodování, zda zrušit přenesení pravomoci, se před přijetím konečného rozhodnutí snaží informovat v přiměřené lhůtě druhý orgán a Komisi o přenesených pravomocích, jež by mohly být zrušeny, včetně důvodů takového zrušení.3. Rozhodnutí o zrušení ukončuje přenesení pravomocí vyjmenovaných v daném rozhodnutí. Nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu datu, které v něm bude upřesněno. Neovlivní platnost již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.Článek 14Námitky proti aktům v přenesené pravomoci1. Evropský parlament a Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlužuje o jeden měsíc.2. Pokud po uplynutí této lhůty Evropský parlament ani Rada proti aktu v přenesené pravomoci námitky nevyslovily, bude akt zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupí v platnost dnem stanoveným v tomto věstníku. Akt přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada Komisi informovaly o svém záměru námitky nevyslovit.3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost v případě, že proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán vyslovující námitky proti aktu v přenesené pravomoci vysvětlí důvody takového jednání.Článek 15Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Článek 16UrčeníToto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyněPřílohaMinimální společné normy, kterým se podřídí úřady PRS odpovědné za řízení a kontrolu držitelů, uživatelů a výrobců přijímačů PRS.20.  Každý odpovědný úřad PRS má operační strukturu zvanou kontaktní bod platformy (POCP), trvale spojenou s bezpečnostním střediskem.21.  Každý odpovědný úřad PRS provádí v oblasti své pravomoci následující úkoly:a) řízení uživatelů PRS pokrývající všechny technické a provozní aspekty, zejména kompatibilitu bezpečnostních modulů přijímačů PRS;b) řízení šifrovacích klíčů, zejména jejich objednávání a dodávku;c) sledování a řízení elektromagnetických interferencí zasahujících službu PRS;d) řízení všech událostí ovlivňujících bezpečnost PRS;e) hlasové výměny a výměny šifrovaných údajů, především s uživateli a bezpečnostním střediskem;f) řízení rozhraní s uživateli PRS.22.  Každý odpovědný úřad PRS vypracuje podrobné provozní předpisy umožňující správné uplatnění tohoto rozhodnutí, především vzhledem k různým kategoriím uživatelů.23.  Každý odpovědný úřad PRS má k dispozici prostředky umožňující zjistit, lokalizovat, zmírnit nebo neutralizovat jakoukoli elektromagnetickou interferenci (zejména rušení nebo překrývání), která může být pokládána za hrozbu pro systém nebo jeho služby.24.  Každý odpovědný úřad PRS trvale informuje bezpečnostní středisko o kategoriích uživatelů, které spadají do jeho pravomoci a o bezpečnostních modulech přiřazených ke každé kategorii.25.  Pokud se odpovědný úřad PRS dozví o neúmyslném incidentu narušujícím bezpečnost PRS, jako je krádež nebo ztráta základního přijímače, použije prostředky umožňující zjistit a napravit takový incident a oznámit ho bezpečnostnímu středisku.26.  Odpovědné úřady PRS provedou vyhodnocení rizik spojených s prováděním jejich úkolu a přijmou příslušná nápravná a preventivní opatření.27.  Pokud jde o výrobu přijímačů PRS nebo bezpečnostních modulů, odpovědné úřady PRS se opírají o technické prováděcí podmínky a postupy, které jsou podrobně uvedeny v následujících dokumentech:a) požadavky na bezpečnost přijímače PRS (SSRS-PRS);b) požadavky na bezpečnost propojení přijímačů PRS (SSIRS-PRS);c) koncepce provozu přijímačů PRS (Conops-PRS);d) provozní postupy pro využívání zabezpečených přijímačů PRS (Secops-PRS);e) profil ochrany bezpečnostního modulu PRS (PP-PRS-SM).28.  Odpovědný úřad PRS nemůže měnit software nebo elektronické okruhy bezpečnostního modulu bez předchozího souhlasu bezpečnostního střediska.[1] Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo).[2] Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 30. Společná akce Rady 2004/552/SZBP ze dne 12. července 2004 o aspektech provozu Evropského družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie.[3] Úř. věst. L 138, 21.5.2002, s. 1. Nařízení Rady (ES) č. 876/2002 ze dne 21. května 2002 o zřízení společného podniku Galileo.[4] Úř. věst. L 101, 21.4.2009, s. 22. Rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2009, kterým se zřizuje skupina odborníků pro bezpečnost evropských systémů GNSS.[5] Úř. věst. C, , s. .[6] Úř. věst. C, , s. .[7] Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1.[8] Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 30.[9] Úř. věst. L xxx, aa.bb.2010, s. tt.[10] Úř. věst. L 134, 29.5.2009, s. 1.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0754

Návrh rozhodnutí Rady, kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh karafiát (Dianthus caryophyllus L., linie 123.8.12) geneticky modifikovaný pro barvu květu  /* KOM/2008/0754 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 18.11.2008KOM(2008) 754 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh karafiát (Dianthus caryophyllus L., linie 123.8.12) geneticky modifikovaný pro barvu květu(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. V souladu s článkem 13 směrnice 2001/18/ES obdržely orgány Nizozemska v říjnu 2006 od společnosti Florigene Ltd z Melbourne v Austrálii oznámení týkající se uvedení geneticky modifikovaného karafiátu ( Dianthus caryophyllus L., linie 123. 8.12) na trh.2 Oznámení se vztahuje na dovoz, distribuci a maloobchodní prodej karafiátu Dianthus caryophyllus L., linie 123.8.12, jako u jiných karafiátů.3. Postupem podle článku 14 směrnice 2001/18/ES vypracoval příslušný orgán Nizozemska hodnotící zprávu, jež došla k závěru, že geneticky modifikovaný karafiát (Dianthus caryophyllus L., linie 123.8.12) by měl být uveden na trh pro účely dovozu, distribuce a maloobchodního prodeje jako jiné karafiáty.4. Komise předala hodnotící zprávu všem dalším členským státům, přičemž některé z nich vznesly a zastávaly námitky vůči uvedení produktu na trh, pokud jde o plán monitorování, alergenicitu, toxicitu a detekci produktu.5. Vzhledem k těmto námitkám byl konzultován Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA), který v březnu 2008 vydal stanovisko, v němž na dospěl k závěru, že na základě předložených důkazů není pravděpodobné, že by řezané květy geneticky modifikovaného karafiátu (Dianthus caryophyllus L., linie 123.8.12) měly v souvislosti s navrhovaným použitím pro okrasné účely nepříznivý účinek na zdraví lidí a zvířat nebo na životní prostředí. Evropský úřad pro bezpečnost potravin též zjistil, že rozsah plánu monitorování, který držitel souhlasu předložil, je v souladu se zamýšleným použitím karafiátu.6. Po Komisi se tedy v souladu s článkem 18 směrnice 2001/18/ES požaduje, aby postupem podle čl. 30 odst. 2 směrnice přijala rozhodnutí, podle něhož se použijí články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí.7. Návrh opatření, jež mají být přijata, byl v souladu s čl. 5 odst. 2 rozhodnutí 1999/468/ES předložen k posouzení výboru zřízenému článkem 30 směrnice 2001/18/ES.8. Výbor, který byl konzultován dne 15. září 2008, nezaujal stanovisko, a proto Komise v souladu s čl. 5 odst. 4 rozhodnutí 1999/468/ES Radě neprodleně předloží návrh opatření, která mají být přijata, a uvědomí o tom Evropský parlament. Evropský parlament může v souladu s článkem 8 výše uvedeného rozhodnutí uznat za vhodné zaujmout stanovisko.9. Ustanovení čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES uvádí, že Rada se může s ohledem na tento případný postoj usnést o návrhu kvalifikovanou většinou ve lhůtě stanovené v souladu s čl. 30 odst. 2 směrnice 2001/18/ES na tři měsíce. Pokud se Rada v této tříměsíční lhůtě kvalifikovanou většinou usnese, že s návrhem nesouhlasí, Komise jej znovu projedná; pokud však po uplynutí této lhůty Rada navrhovaná prováděcí opatření nepřijala ani nevyjádřila nesouhlas s návrhem na prováděcí opatření, navrhovaná prováděcí opatření přijme Komise.NávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh karafiát ( Dianthus caryophyllus L., linie 123.8.12) geneticky modifikovaný pro barvu květu(Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS[1], a zejména na čl. 18 odst. 1 první pododstavec uvedené směrnice,po konzultaci s Evropským úřadem pro bezpečnost potravin,vzhledem k těmto důvodům:(1) Podle směrnice 2001/18/ES uvedení produktu, který obsahuje geneticky modifikované organismy nebo kombinaci geneticky modifikovaných organismů nebo se z nich skládá, na trh podléhá písemnému souhlasu příslušného orgánu členského státu, který obdržel oznámení o uvedení tohoto produktu na trh podle postupu uvedené směrnice.(2) V březnu 2007 podala společnost Florigene Ltd, Melbourne, Austrálie, příslušnému orgánu Nizozemska oznámení o uvedení geneticky modifikovaného karafiátu ( Dianthus caryophyllus L., linie 123.8.12) na trh.(3) Oznámení se vztahuje na dovoz, distribuci a maloobchodní prodej karafiátu Dianthus caryophyllus L., linie 123.8.12, jako u jiných karafiátů.(4) Postupem podle článku 14 směrnice 2001/18/ES vypracoval příslušný orgán Nizozemska hodnotící zprávu, která byla předložena Komisi a příslušným orgánům ostatních členských států. Z této hodnotící zprávy vyplývá, že neexistují důvody, na jejichž základě by souhlas s uvedením řezaných květů geneticky modifikovaného karafiátu ( Dianthus caryophyllus L., linie 123.8.12) na trh pro okrasné účely měl být odepřen, jsou-li splněny určité podmínky.(5) Příslušné orgány některých členských států vznesly proti uvedení tohoto produktu na trh námitky.(6) Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“)[2] dospěl ve stanovisku přijatém dne 12. března 2008 (zveřejněném dne 26. března 2008) k závěru, že na základě předložených důkazů není pravděpodobné, že by řezané květy geneticky modifikovaného karafiátu ( Dianthus caryophyllus L., linie 123.8.12) měly v souvislosti s navrhovaným použitím pro okrasné účely nepříznivý účinek na zdraví lidí a zvířat nebo na životní prostředí. Evropský úřad pro bezpečnost potravin též zjistil, že rozsah plánu monitorování, který oznamovatel předložil, je v souladu se zamýšleným použitím karafiátu.(7) Z přezkoumání úplného oznámení, dodatečných informací poskytnutých oznamovatelem, konkrétních námitek vznesených členskými státy a stanoviska EFSA nevyplývá, že by uvedení řezaných květů geneticky modifikovaného karafiátu ( Dianthus caryophyllus L., linie 123.8.12) na trh v souvislosti s navrhovaným použitím pro okrasné účely mělo mít nepříznivý účinek na zdraví lidí nebo zvířat nebo na životní prostředí.(8) Geneticky modifikovanému karafiátu ( Dianthus caryophyllus L., linie 123.8.12) byl přidělen jednoznačný identifikační kód pro účely nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 ze dne 22. září 2003 o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a sledovatelnosti potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných organismů a o změně směrnice 2001/18/ES[3] a nařízení Komise (ES) č. 65/2004 ze dne 14. ledna 2004, kterým se zřizuje systém tvorby a přiřazování jednoznačných identifikačních kódů pro geneticky modifikované organismy[4].(9) S ohledem na stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin není pro zamýšlené použití nutné zavádět zvláštní podmínky, pokud jde o manipulaci s produkty nebo o balení produktů a ochranu konkrétních ekosystémů, životního prostředí nebo zeměpisných oblastí.(10) V navrženém označení, na obalu nebo v průvodním dokumentu, by mělo být uvedeno znění, které hospodářské subjekty a konečného uživatele upozorní, že řezané květy druhu Dianthus caryophyllus L., linie 123.8.12, nelze používat k lidské spotřebě, výživě zvířat ani k pěstování.(11) V lednu 2008 byla referenční laboratoří Společenství zřízenou nařízením (ES) č. 1829/2003[5] ověřena, testována a v této laboratoři validována pro karafiát Dianthus caryophyllus L., linie 123.8.12, detekční metoda vyžadovaná podle přílohy IIIB oddílu D bodu 12 směrnice 2001/18/ES.(12) Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 30 odst. 1 směrnice 2001/18/ES,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1 SouhlasPříslušný orgán Nizozemska poskytne v souladu s tímto rozhodnutím písemný souhlas s uvedením produktu popsaného v článku 2 na trh podle oznámení společnosti Florigene Ltd, Melbourne, Austrálie (č. j. C/NL/06/01).V souladu s čl. 19 odst. 3 směrnice 2001/18/ES musí být v souhlasu výslovně uvedeny podmínky pro jeho udělení, které jsou stanovené v článku 3 a 4.Článek 2 Produkt1. Geneticky modifikovanými organismy, jež mají být uvedeny na trh jako produkt (dále jen „produkt“), jsou řezané květy karafiátu ( Dianthus caryophyllus L.) s modifikovanou barvou květu, odvozené z buněčné kultury Dianthus caryophyllus L. a transformované pomocí bakterií Agrobacterium tumefaciens , kmenem AGL0, za použití vektoru pCGP1991, jejichž výsledkem je linie 123.2.8.12.Produkt obsahuje následující DNA ve třech kazetách:a) Kazeta 1Gen petúnie dfr z Petunia X Hybrida kódující dihydroflavonol 4-reduktázu (DFR), klíčový enzym biosyntetické dráhy anthokyanu. Gen dfr je řízen vlastním promotorem a terminátorem.b) Kazeta 2Promotor genu hledíku většího kódující chalkon syntázu, cDNA odpovídající flavonoid 3'5' hydroxyláze (F3'5'H) petúnie klíčového enzymu biosyntetické dráhy anthokyanu, terminátor z genu petúnie kódující homolog transportního proteinu fosfolipidů.Simultánní exprese obou genů dfr i f3’5’h v karafiátu má za následek modifikovanou syntézu flavonoidů v květech a následnou tvorbu modrého pigmentu delfinidin.c) Kazeta 3Promotor 35S viru mozaiky květáku, nepřepisovaná oblast z cDNA odpovídající genu petúnie kódujícímu protein 5 vážící chlorofyl a/b, gen SuRB ( als ) kódující mutovaný protein acetolaktát syntázy (ALS), který způsobuje toleranci vůči sulfonyluree, odvozený z organismu Nicotiana tabacum , včetně jeho terminátoru.Tento gen byl použit pro selekci in vitro .2. Souhlas se vztahuje na potomstvo získané prostřednictvím vegetativní reprodukce geneticky modifikovaného karafiátu ( Dianthus caryophyllus L., linie 123.8.12).Článek 3 Podmínky pro uvedení na trhProdukt může být použit pouze k okrasným účelům a není povoleno jeho pěstování. Produkt smí být uveden na trh za těchto podmínek:a) lhůta platnosti souhlasu je 10 let ode dne udělení souhlasu;b) jednoznačný identifikátor produktu je FLO- 4Ø689-6;c) aniž je dotčen článek 25 směrnice 2001/18/ES, je metodika detekce a identifikace produktu, včetně experimentálních údajů dokazujících specifičnost metodiky validované referenční laboratoří Společenství jako jednou laboratoří veřejně k dispozici na adrese http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eud) aniž je dotčen článek 25 směrnice 2001/18/ES, zpřístupní držitel souhlasu kdykoli na požádání příslušným orgánům a kontrolním útvarům členských států, jakož i kontrolním laboratořím Společenství pozitivní i negativní kontrolní vzorky produktu nebo jeho genetického materiálu nebo referenčních materiálů;e) na etiketě produktu nebo v průvodním dokumentu se uvedou slova „Tento produkt je geneticky modifikovaný“ nebo „Tento produkt je geneticky modifikovaný karafiát“ a slova „nevhodné k lidské spotřebě a výživě zvířat a k pěstování“.Článek 4 Monitorování1. Během lhůty platnosti souhlasu držitel souhlasu zajistí, aby byl zaveden a prováděn plán monitorování, který je součástí oznámení a sestává z plánu všeobecného sledování pro kontrolu veškerých nežádoucích účinků na zdraví lidí nebo zvířat nebo na životní prostředí, jež vznikají při manipulaci s produktem uvedeným v čl. 2 odst. 1 nebo při jeho užívání.2. Držitel souhlasu poskytne hospodářským subjektům a uživatelům přímé informace o bezpečnosti a všeobecných vlastnostech produktu a o podmínkách monitorování, včetně vhodných opatření na úrovni řízení, jež mají být přijata v případě náhodného pěstování.3. Držitel souhlasu předkládá Komisi a příslušným orgánům členských států výroční zprávy o výsledcích všech monitorovacích činností. První výroční zprávu předloží rok po udělení konečného souhlasu.4. Aniž je dotčen článek 20 směrnice 2001/18/ES, držitel souhlasu případně a se souhlasem Komise a příslušného orgánu členského státu, který přijal původní oznámení, a/nebo příslušný orgán členského státu, který přijal původní oznámení, přepracuje oznámený plán monitorování, a to se souhlasem Komise a podle výsledků monitorovacích činností. Návrhy pozměněného plánu monitorování se předkládají příslušným orgánům členských států.5. Držitel souhlasu bude schopen Komisi a příslušným orgánům členských států prokázat:a) že stávající monitorovací sítě, včetně vnitrostátních botanických průzkumných sítí a útvarů na ochranu rostlin, stanovené v plánu monitorování, který tvoří součást oznámení, shromažďují informace vztahující se k monitorování produktů; dále pakb) že se stávající monitorovací sítě uvedené v písmenu a) dohodly, že zmíněné informace držiteli souhlasu zpřístupní přede dnem předložení zpráv o monitorování Komisi a příslušným orgánům členských států podle odstavce 3.Článek 5 UrčeníToto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1830/2003 (Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 24).[2] The EFSA Journal(2008) 662, 1–21, „Stanovisko Vědecké komise pro geneticky modifikované organismy vyžádané Komisí v souvislosti s oznámením společnosti Florigene (č.j. C/NL/06/01) týkajícím se uvedení na trh geneticky modifikovaného karafiátu Moonacqua 123.8.12 s modifikovanou barvou květu pro dovoz řezaných květů pro okrasné účely podle části C směrnice 2001/18/ES“.[3] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 24.[4] Úř. věst. L 10, 16.1.2004, s. 5–10.[5] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1981/2006 (Úř. věst. L 368, 23.12.2006, s. 99).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 1.6.2017
            COM(2017) 263 final
            2017/0108(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se stanoví zjednodušený postup pro stanovení postojů Unie v rámci rady členů Mezinárodní rady pro olivy

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Platnost mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2005
                  1
               , jež uplynula dne 31. prosince 2014, byla prodloužena do 31. prosince 2015. Na základě čl. 47 odst. 3 zůstává v platnosti do vstupu nové dohody v platnost.

               Dne 19. listopadu 2013 Rada zmocnila Komisi k zahájení jednání jménem Unie s cílem uzavřít novou mezinárodní dohodu o olivovém oleji a stolních olivách.

               V rámci Konference OSN, jež měla na programu jednání o následnické dohodě k mezinárodní dohodě o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2005, která proběhla v Palais des Nations v Ženevě ve dnech 5. až 9. října 2015, vypracovali zástupci 24 členských států Konference OSN o obchodu a rozvoji (UNCTAD) a dvou mezivládních organizací znění nové dohody.

               Znění dohody, která byla sjednána ve spolupráci s pracovní skupinou Rady pro komodity (PROBA), je v souladu se směrnicemi pro jednání vydanými Radou.

               V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2016/1892 ze dne 10. října 2016
                  2
                byla mezinárodní dohoda o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 s výhradou jejího uzavření k pozdějšímu datu podepsána jménem Unie dne 28. listopadu 2016 v sídle Organizace spojených národů v New Yorku.

               Nová dohoda vstoupila prozatímně v platnost dne 1. ledna 2017 v souladu s čl. 31 odst. 2 uvedené dohody a byla schválena rozhodnutím Rady [2017/…]
                  3
               .

               Podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie musí být postoj, který má být jménem Unie zaujat v orgánech zřízených mezinárodní dohodou, když jsou vyzvány, aby přijaly akty s právními účinky, s výjimkou aktů, jež doplňují nebo mění jejich institucionální rámec, přijat rozhodnutím Rady na návrh Komise.

               Dohodou se zřizuje rozhodovací orgán, který se nazývá „rada členů“ a jenž využívá veškeré pravomoci a plní všechny funkce nezbytné k dosažení cílů uvedené dohody. Aby rada členů snadněji přijímala rozhodnutí a zajišťovala účinné fungování dohody, je třeba stanovit obecné zásady pro postoj Unie, jakož i zjednodušený interní postup pro stanovení postoje, který má Unie zaujmout v rámci rady členů, pokud jde o některá rozhodnutí s právními účinky, jež nemění institucionální rámec dohody.

               2.NÁVRH

               S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise navrhuje, aby Rada stanovila zjednodušený postup, který Komisi umožní, aby objasnila některé postoje, jež se mají jménem Unie zaujmout v radě členů, pokud jde o některá rozhodnutí s právními účinky, jež nemění institucionální rámec dohody. Podmínky, jež je třeba dodržet, a postup, jímž se Komise řídí, jsou stanoveny v příloze. Postoje Unie týkající se rozhodnutí rady členů s právními účinky, v jejichž případě příloha nestanoví uplatnění zjednodušeného postupu, budou stanoveny Radou Evropské unie.

               3.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Tento návrh zjednodušeného postupu nemá žádné rozpočtové důsledky.

               2017/0108 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se stanoví zjednodušený postup pro stanovení postojů Unie v rámci rady členů Mezinárodní rady pro olivy

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této Smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne 19. listopadu 2013 Rada zmocnila Komisi k zahájení jednání jménem Unie s cílem uzavřít novou mezinárodní dohodu o olivovém oleji a stolních olivách
                  4
               .

               (2)Znění nové mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách bylo přijato dne 9. října 2015 zástupci 24 členských států Konference OSN o obchodu a rozvoji (UNCTAD) a dvěma mezivládními organizacemi v rámci Konference OSN pro sjednání následnické dohody k mezinárodní dohodě o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2005.

               (3)V souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2016/1892 ze dne 10. října 2016
                  5
                byla mezinárodní dohoda o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 (dále jen „dohoda“) s výhradou jejího uzavření k pozdějšímu datu podepsána jménem Unie dne 28. listopadu 2016 v sídle Organizace spojených národů v New Yorku.

               (4)Dohoda vstoupila prozatímně v platnost dne 1. ledna 2017 v souladu s čl. 31 odst. 2 uvedené dohody a byla schválena rozhodnutím Rady (EU) [2017/…]
                  6
               .

               (5)Aby rada členů Mezinárodní rady pro olivy (dále jen „rada členů“) snadněji přijímala rozhodnutí a zajišťovala účinné fungování dohody, je třeba stanovit obecné zásady pro postoj Unie, jakož i zjednodušený interní postup pro objasnění postoje, který má Unie zaujmout v rámci rady členů, pokud jde o některá rozhodnutí s právními účinky, jež nemění institucionální rámec dohody.

               (6)Za účelem získání odborných poznatků z členských států a s cílem zajistit co největší soulad mezi rozhodnutími rady členů a pravidly Unie, jež budou přijata akty v přenesené pravomoci nebo prováděcími akty reagujícími na rozhodnutí rady členů, je třeba, aby v rámci zjednodušeného postupu byli Komisi nápomocni zástupci členských států, kteří by měli být informováni již při přípravě postojů, jež mají být zaujaty jménem Unie. Pokud jde o normy pro mezinárodní obchod s olivovým olejem nebo stolními olivami a mezinárodní značku záruky kvality zajišťující dodržování mezinárodních norem Mezinárodní rady pro olivy, je třeba stanovit, že pokud počet členských států tvořících blokační menšinu stanovenou v čl. 238 odst. 3 písm. a) druhém pododstavci Smlouvy nesouhlasí s postojem Komise, zjednodušený postup se již neuplatní. V tomto případě by Komise měla předložit návrh rozhodnutí Radě v souladu s čl. 218 odst. 9 Smlouvy,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Má-li rada členů zřízená dohodou přijmout rozhodnutí o otázkách uvedených v bodech 2 a 3 části A přílohy, je postoj Unie stanoven podle obecných zásad uvedených v části A přílohy a objasněn Komisí za podmínek stanovených v části B přílohy a podle v ní uvedených postupů.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               Použije se do 31. prosince 2026.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 302, 19.11.2005, s. 47.

                     (2)
                  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1892 ze dne 10. října 2016 o podpisu mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 jménem Evropské unie a jejím prozatímním provádění (Úř. věst. L 193, 28.10.2016, s. 2).

                     (3)
                  Rozhodnutí Rady [2017/…] ze dne […] o uzavření mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 [Úř. věst. ….].

                     (4)
                  COM(2013) 646 final, 19.9.2013.

                     (5)
                  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1892 ze dne 10. října 2016 o podpisu mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 jménem Evropské unie a jejím prozatímním provádění (Úř. věst. L 293, 28.10.2016, s. 2).

                     (6)
                  Rozhodnutí Rady (EU) [2017/…] ze dne […] o uzavření mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2015 [Úř. věst. ….].

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 1.6.2017
            COM(2017) 263 final
            PŘÍLOHA

            návrhu
            rozhodnutí Rady, kterým se stanoví zjednodušený postup pro stanovení postojů Unie v rámci rady členů Mezinárodní rady pro olivy

               PŘÍLOHA

               A. Obecné zásady upravující postoj Unie k návrhům rozhodnutí rady členů uvedeným v článku 1.

               1.
                     Pokud jde o návrhy rozhodnutí rady členů uvedené v bodech 2 a 3, je třeba, aby postoj Unie byl formulován tak, aby tato rozhodnutí:

               a)
                     byla v zájmu Unie;

               b)
                     sloužila cílům, které Unie sleduje v rámci své obchodní politiky;

               c)
                     nebyla v rozporu s právem Unie ani s mezinárodním právem a aby nebyla v rozporu zejména s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013
                  1
               , aniž je dotčena pravomoc Komise přizpůsobit akty v přenesené pravomoci nebo prováděcími akty pravidla Unie rozhodnutím přijatým radou členů.

               2.Pokud se návrhy rozhodnutí rady členů týkají záležitostí uvedených v bodě 2.1, je postoj Unie v souladu s bodem 2.2.

               2.1 Dotčené záležitosti:

               a)
                     definice norem pro kritéria kvality a čistoty použitelné pro mezinárodní obchod členů v souladu s čl. 20 odst. 3 dohody;

               b)
                     používání mezinárodní nálepky záruky kvality zajišťující dodržování mezinárodních norem Mezinárodní rady pro olivy v souladu s článkem 21 dohody.

               2.2 Postoj Unie:

               a)
                     usiluje o zlepšení a jednotnost vnitrostátních právních předpisů členů a mezinárodních pravidel týkajících se fyzikálně-chemických a organoleptických vlastností olivových produktů s přihlédnutím k zájmu producentů, obchodníků a spotřebitelů;

               b)
                     odráží technický vývoj a výzkum v odvětví olivového oleje s cílem zlepšovat metody chemické analýzy a organoleptického hodnocení;

               c)
                     přispívá k zlepšování jakosti olivových produktů;

               d)
                     zabraňuje vytváření překážek bránících inovacím;

               e)
                     slouží společným zájmům všech členů.

               3.Pokud se návrhy rozhodnutí rady členů týkají záležitostí uvedených v bodě 3.1, je postoj Unie v souladu s bodem 3.2.

               3.1 Dotčené záležitosti:

               a)
                     přijetí nebo změna pravidel nezbytných pro fungování Mezinárodní rady pro olivy, jak je stanoveno v čl. 7 odst. 1 písm. c) bodu i), ii) a iii), v čl. 13 odst. 4 a v článku 21 dohody;

               b)
                     uplatnění postupů hlasování a zastupování na členy, kteří nezaplatili příspěvky, jak stanoví čl. 10 odst. 5 dohody, jakož i přijímání jakýchkoli rozhodnutí považovaných za nezbytná v důsledku nezaplacení, jak stanoví čl. 16 odst. 6 a 8 dohody;

               c)
                     řešení sporů ohledně výkladu nebo použití této dohody, jak stanoví článek 26 dohody;

               d)
                     stanovení podmínek souvisejících s přistoupením nového člena, jak stanoví čl. 29 odst. 1 dohody.

               3.2 Postoj Unie:

               a)
                     bere v úvahu globalizace trhu s produkty z oliv a úsilí o posílení a rozšíření organizace o nové členy, a to jak na straně nabídky, tak i poptávky;

               b)
                     zaměřuje se na mezinárodní činnosti, které se týkají základních společných zájmů, jako jsou mezinárodní obchodní normy a společné inspekční metody, jejichž prostřednictvím se má zlepšit a zajistit jakost;

               c)
                     zachovává průhledný rozhodovací proces, jenž odpovídá potřebám a cílům organizace s ohledem na zájmy všech členů;

               d)
                     dbá na to, aby se organizační aspekty nadále zlepšovaly;

               e)
                     podílí se na vytvoření organizační struktury, jež podporuje plnění cílů dohody;

               f)
                     dbá na důslednost a účinnost správy a kontroly rozpočtových a finančních prostředků, zajišťuje ochranu finančních zájmů Unie a organizace a zvyšuje transparentnost ve finanční oblasti.

               B. Zjednodušený interní postup pro objasnění postoje, který má Unie zaujmout v rámci rady členů.

               Před obhajobou postoje, který má Unie zaujmout v rámci rady členů Mezinárodní rady pro olivy, Komise uvedený postoj objasní a v přiměřené lhůtě informuje zástupce členských států o takto objasněném postoji Unie.

               Pokud u rozhodnutí uvedených v bodu 2 části A počet členských států tvořících blokační menšinu stanovenou v čl. 238 odst. 3 písm. a) druhém pododstavci Smlouvy nesouhlasí s objasněným postojem Komise, předloží Komise Radě návrh rozhodnutí v souladu s čl. 218 odst. 9 Smlouvy.

                     (1)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007, (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 7.4.2016
            COM(2016) 185 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (žádost Francie – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               SOUVISLOSTI NÁVRHU

               1.Pravidla pro poskytování finančních prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  1
                (dále jen „nařízení o EFG“).

               2.Dne 19. prosince 2015 předložila Francie žádost EGF/2015/010 FR/MoryGlobal o finanční příspěvek z EFG v souvislosti s propouštěním
                  2
                ve společnosti MoryGlobal SAS ve Francii.

               3.Po posouzení této žádosti dospěla Komise v souladu se všemi příslušnými ustanoveními nařízení o EFG k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG jsou splněny.

               SHRNUTÍ ŽÁDOSTI

                        Žádost o prostředky z EFG

                        EGF/2015/010 FR/MoryGlobal

                        Členský stát

                        Francie

                        Dotčený region / dotčené regiony (úroveň NUTS
                           3
                         2)

                        Propouštěním, které se týká 54 lokalit, je zasažena celá Francie.

                        Datum podání žádosti

                        19. listopadu 2015

                        Datum potvrzení příjmu žádosti

                        1. prosince 2015

                        Datum žádosti o poskytnutí dodatečných informací

                        3. prosince 2015

                        Lhůta pro poskytnutí dodatečných informací

                        14. ledna 2016

                        Lhůta pro vyhotovení posouzení

                        7. dubna 2016

                        Kritérium pro pomoc

                        Čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení o EFG

                        Primární podnik

                        MoryGlobal SAS

                        Počet dotčených podniků

                        1

                        Sektor ekonomické činnosti

                        (oddíl NACE Revize 2)
                           4

                        Oddíl 49 (Pozemní a potrubní doprava) a

                        Oddíl 52 (Skladování a vedlejší činnosti v dopravě)

                        Počet dceřiných společností, dodavatelů a výrobců, kteří jsou odběrateli uvedené společnosti

                        0

                        Referenční období (čtyři měsíce):

                        27. dubna 2015–27. srpna 2015

                        Počet pracovníků propuštěných během referenčního období (a)

                        2 093

                        Počet pracovníků propuštěných před referenčním obdobím nebo po něm (b)

                        39

                        Celkový počet propuštěných pracovníků (a + b)

                        2 132

                        Celkový počet způsobilých příjemců pomoci

                        2 132

                        Celkový počet cílových příjemců pomoci

                        2 132

                        Počet cílových mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy (tzv. „NEETs“)

                        0

                        Rozpočet na individualizované služby (v EUR)

                        8 528 000

                        Rozpočet na provádění EFG
                           5
                         (v EUR)

                        50 000

                        Celkový rozpočet (v EUR)

                        8 578 000

                        Příspěvek z EFG (60 %) (v EUR)

                        5 146 800

               POSOUZENÍ ŽÁDOSTI

               Postup

               4.Francie podala žádost EGF/2015/010 FR/MoryGlobal dne 19. listopadu 2015, tedy do dvanácti týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria pro pomoc stanovená v článku 4 nařízení o EFG. Komise potvrdila příjem žádosti dne 1. prosince 2015 a dne 3. prosince 2015, tedy do dvou týdnů ode dne podání žádosti, požádala Francii o poskytnutí dodatečných informací. Tyto dodatečné informace byly poskytnuty do šesti týdnů. Lhůta dvanácti týdnů od obdržení úplné žádosti, během níž má Komise dokončit své posouzení, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, uplyne dne 7. dubna 2016.

               Způsobilost žádosti

               Dotčené podniky a příjemci pomoci

               5.Žádost se týká 2 132 pracovníků propuštěných v podniku MoryGlobal SAS. Tento podnik působil zejména v hospodářském odvětví, které je v rámci NACE Revize 2 řazeno do oddílu 49 (Pozemní a potrubní doprava) a také v rámci oddílu 52 NACE Revize 2 (Skladování a vedlejší činnosti v dopravě). K propouštěním ze strany společnosti MoryGlobal SAS došlo v celé kontinentální Francii. Oblasti s nejvyšším počtem propuštěných se nachází v těchto regionech úrovně NUTS 2:

                        Regiony úrovně NUTS 2

                        Pracovníci

                        %

                        Střed (FR24)

                        336

                        16

                        Île-de-France (FR10)

                        242

                        11

                        Rhône-Alpes (FR71)

                        199

                        9

                        Pays-de-la-Loire (FR51)

                        178

                        8

                        Lotrinsko (FR41)

                        146

                        7

                        Alsasko (FR42)

                        140

                        7

               Kritéria pro pomoc

               6.Francie podala žádost podle kritérií pro poskytnutí pomoci stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení o EFG, které vyžaduje, aby během referenčního období v délce čtyř měsíců dosáhl počet propuštěných pracovníků nejméně 500 v jednom podniku v členském státě, včetně pracovníků propuštěných dodavateli uvedené společnosti a výrobci, kteří jsou jeho odběrateli, a/nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost.

               7.Čtyřměsíční referenční období v případě uvedené žádosti trvalo od 27. dubna 2015 do 27. srpna 2015. Během referenčního období bylo ze společnosti MoryGlobal propuštěno 2 093 pracovníků.

               Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti

               8.Všechny případy propuštění během referenčního období byly určeny podle data jednotlivých výpovědí z pracovního poměru, kterými zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr.

               Způsobilí příjemci pomoci

               9.Kromě již zmíněných pracovníků, patří ke způsobilým příjemcům pomoci také 39 pracovníků. Ačkoli byli tito pracovníci propuštěni po skončení referenčního období, lze prokázat jednoznačnou příčinnou souvislost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období..

               10.Celkový počet způsobilých příjemců pomoci je 2 132.

               Přímá souvislost mezi propouštěním a celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, která je předmětem nařízení (ES) č. 546/2009

               11.Za účelem prokázání souvislosti mezi propouštěním a celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, tvrdí Francie, že společnost MoryGlobal působila v oblasti kurýrních služeb, nákladní dopravy a dodávek, skladování a nájmu souvisejících materiálů a poskytovala tyto služby jak ve Francii, tak v zahraničí.

               12.V důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize klesla míra silniční přepravy zboží prováděná vozidly o hmotnosti vyšší než 3,5 tuny mezi lety 2007 a 2012 v EU o 13,7 % a ve Francii o 21 % (Eurostat). K tomuto poklesu došlo po celkovém poklesu fyzické produkce v Evropě, přičemž odvětví silniční dopravy v Evropě se doposud nezotavilo z hlavního poklesu činnosti, který utrpělo v důsledku hospodářské krize v roce 2009. V roce 2014 byla míra činnosti v silniční nákladní dopravě stále o více než 10 % nižší oproti míře činnosti v předkrizovém období.

               13.V důsledku snížení objemů, které mají být přepravovány, vypukla v rámci odvětví cenová válka, kterou ještě vyostřil vzestupný vývoj jednotlivých nákladů (pohonné hmoty, mzdy, materiály), což ve Francii od roku 2007 vedlo k nepřetržitému zhoršování provozní marže a řadě ztrát v daném odvětví.

               14.Následovala vlna úpadků v odvětví silniční přepravy zboží, která podle odhadů Banque de France mezi lety 2007 a 2013 ročně sílila o 35 %.

               15.Sektor pozemní a potrubní dopravy byl doposud předmětem tří žádostí o příspěvek z EFG: stávající žádost, žádost EGF/2014/017 FR/ Mory-Ducros
                  6
                a EGF/2011/001 AT/ Nieder- und Oberoesterreich
                  7
               ; každá z nich se zakládala na důsledcích celosvětové finanční a hospodářské krize.

               Události vedoucí k propouštění a ukončení činnosti

               16.Důvodem propouštění pracovníků byl úpadek a zavření společnosti.

               17.Současné potíže MoryGlobal pochází z let 2012/2013. V té době byla společnost známa pod jménem Mory-Ducros. V listopadu 2013 vyhlásila Mory-Ducros platební neschopnost a vstoupila do likvidačního řízení. Vzhledem k absenci ochotných kupujících a na žádost francouzských orgánů, předložila Arcole Industrie, jedna z akcionářských společností Mory-Ducros, nabídku na převzetí Mory-Ducros jménem MoryGlobal, tedy nové společnosti, kterou bylo třeba vytvořit za účelem převzetí části podniků Mory-Ducros a opětovného zaměstnání některých svých pracovníků (2 192 pracovníků z celkového počtu 4 911)
                  8
               .

               18.Již od svého vzniku čelila společnost MoryGlobal přetrvávajícím problémům v podobě zhoršující se situace na trhu zásilkových služeb spolu s úbytkem objemu zboží přepravovaného po silnici (mezi 3 % a 5 % v roce 2014), které vytvářely trvalý tlak na ceny a obtížné sociální prostředí. Tyto problémy vedly ke ztrátám ve výši 27,1 milionů EUR v období od února do září 2014 s prognózou ještě vyšších ztrát na konec roku 2014 (43 milionů EUR) a posléze k úpadku a zavření společnosti.

               19.Dne 10. listopadu 2014 zahájil obchodní soud v Bobigny řízení, jež mělo za cíl dosáhnout smírného vyrovnání s věřiteli. Na konci ledna 2015 pozastavila společnost MoryGlobal platby. Krátkodobá aktiva společnosti a zejména pak její potřeba hotovosti ve výši 8,5 milionů EUR nestačily na pokrytí krátkodobých závazků, zejména vůči subdodavatelům, bez nichž již společnost nemohla dále fungovat. Proto dne 10. února 2015 podala MorygGlobal prohlášení o zastavení plateb obchodnímu soudu v Bobigny, který zahájil příslušné soudní řízení. Společnost podala dne 17. března 2015 žádost o likvidaci, protože nebyla schopna vyplácet mzdy v plné výši. Obchodní soud v Bobigny rozhodl o soudní likvidaci s podmínkou pokračování činnosti do 30. dubna 2015, aby byly splněny potřeby pro postup hromadného propouštění.

               20.Tento dokument je následnou žádostí s cílem podpořit pracovníky Mory-Ducros
                  9
               , kteří začali pracovat pro MoryGlobal.

               Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost

               21.K propouštěním docházelo ve 22 departementech v rámci celé kontinentální Francie. Propouštění má značně negativní dopad na regionální hospodářství, zejména proto, že na stejných územích je třeba řešit situaci propuštěných pracovníků společností Mory-Ducros o rok dříve. Situaci je třeba si představit v kontextu rostoucí nezaměstnanosti v celé kontinentální Francii (v roce 2015 byla míra nezaměstnanosti o 3 procentní body vyšší než v roce 2008, kdy nastala hospodářská a finanční krize). Kromě toho mají některé dotčené regiony vyšší míru nezaměstnanosti, než činí národní průměr, například Sever – Pas de Calais-Picardie (+2,5 procentních bodů) a region Provence-Alpy-Azurové pobřeží (+1,5 procentních bodů)
                  10
               .

               Cíloví příjemci pomoci a navržené akce

               Cíloví příjemci pomoci

               22.Očekává se, že všichni propuštění pracovníci (2 132) se budou účastnit opatření. Členění zúčastněných podle pohlaví, státního občanství a věkových skupin je následující:

                        Kategorie

                        Počet
                           cílových příjemců pomoci

                        Pohlaví:

                        Muži:

                        1 740

                        (81,6 %)

                        Ženy:

                        392

                        (18,4 %)

                        Státní občanství:

                        Občané EU:

                        2 046

                        (96,0 %)

                        Občané zemí, které nejsou členy EU:

                        86

                        (4,0 %)

                        Věková skupina:

                        15–24 let:

                        2

                        (0,1 %)

                        25–29 let:

                        453

                        (21,2 %)

                        30-54 let:

                        1 268

                        (59,5 %)

                        55-64 let:

                        408

                        (19,1 %)

                        nad 64 let:

                        1

                        (0,0 %)

               Způsobilost navrhovaných opatření

               23.Individualizované služby spolufinancované z EFG mají za cíl poskytnout propuštěným pracovníkům pracovně-profesní poradenství pod dohledem týmu odborných poradců (Dispositif d’ Accompagnement renforce – DAR.).

               24.Hlavním bodem sociálního plánu a Contrat de Sécurisation professionnelle (CSP) je poradenský mechanismus DAR. Sociální plán financovaný společností Mory-Global a AGS
                  11
               , nebo-li záručním systémem mezd, poskytuje propuštěným pracovníkům celou škálu opatření, k nimž patří vzdělávání, psychologická podpora, příspěvky pro začínající podniky, příspěvky na dojíždění nebo cestovní výdaje a náklady na ubytování za předpokladu, že se dotyční účastní odborné přípravy nebo aktivit spojených s hledáním zaměstnání, stejně jako příspěvky při hledání zaměstnání. CSP nabízí pomoc pracovníkům při návratu do zaměstnání prostřednictvím řady aktivních opatření (především odbornou přípravu) financovaných státem.

               25.Úkolem tří vybraných poskytovatelů (BPI, Sodie a AFPA Transitions) je poskytnout podporu a poradenství propuštěným pracovníkům a pomoci jim nalézt řešení, která jim umožní zůstat na trhu práce a nastoupit na nové pracovní místo. Stejní poskytovatelé již dříve zajišťovali individualizované služby pracovníkům propuštěným společností Mory-Ducros v roce 2014.

               26.Pro rozpočtové účely byly individualizované služby v rámci poradenského mechanismu DAR rozděleny do tří podskupin: první zahrnuje hromadné a individuální informační schůzky, druhá se zabývá změnou pracovního místa a třetí pomocí při přechodu do nového zaměstnání.

               27.Agentury jsou smluvně najímány k tomu, aby každému účastníkovi poskytly a) individuální profesní plán a b) dostatečný počet pracovních nabídek. Dále c) jim musí c) umožnit konzultaci s všeobecnými odborníky a/nebo odborníky, kteří se specializují na zakládání podniků a mají výborné znalosti trhu práce v daném regionu a kteří jsou k dispozici a reagují pohotově.

               28.Agentury budou poskytovat odborné pracovní semináře zaměřené na všeobecné dovednosti (např. příprava životopisu, příprava na pohovor, dovednosti při hledání zaměstnání a zakládání podniků), školení v používání internetu, veletrhy práce, setkání se zaměstnavateli nebo zástupci odvětví a setkání se zástupci vzdělávacích institucí.

               29.Navržené akce, které jsou zde popsány, představují aktivní opatření na trhu práce v rámci způsobilých akcí stanovených v článku 7 nařízení o EFG. Tyto akce nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.

               30.Francie poskytla požadované informace o akcích, které jsou pro dotyčný podnik povinné podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv. Francouzské orgány potvrdily, že finanční příspěvek z EFG nebude takové akce nahrazovat.

               Odhadovaný rozpočet

               31.Celkové odhadované náklady činí 8 578 000 EUR a zahrnují výdaje na individualizované služby ve výši 8 528 000 EUR a výdaje na přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti ve výši 50 000 EUR.

               32.Celkový požadovaný finanční příspěvek z EFG činí 5 146 800 EUR (60 % celkových nákladů).

                        Akce

                        Odhadovaný počet účastníků

                        Odhadované náklady na účastníka
                        (v EUR)

                        Celkové odhadované náklady

                        (v EUR)

                        Individualizované služby (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a c) nařízení o EFG)

                        Hromadné a individuální informační schůzky (Information collective e individuelle des salariés)

                        2 132

                        800

                        1 705 600

                        Změna pracovního místa: registrace, hodnocení dovedností, profesní projekt (Transition professionnelle: adhésion, bilan, project)

                        2 132

                        1 800

                        3 837 600

                        Pomoc při přechodu do nového zaměstnání (Phase accompagnement et reclassement)

                        2 132

                        1 400

                        2 984 800

                        Mezisoučet a):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb:

                        —

                        8 528 000

                        (100 %)

                        Příspěvky a pobídky (akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG)

                        Mezisoučet b):

                        Procento balíčku individualizovaných služeb:

                        —

                        0

                        (0,00 %)

                        Akce podle čl. 7 odst. 4 nařízení o EFG

                        1. Přípravné činnosti

                        —

                        0

                        2. Řízení

                        —

                        0

                        3. Informační a propagační činnosti

                        —

                        0

                        4. Kontrola a vykazování

                        —

                        50 000

                        Mezisoučet c):

                        Procentní podíl na celkových nákladech:

                        —

                        50 000

                        (0,58 %)

                        Celkové náklady (a + b + c):

                        —

                        8 578 000

                        Příspěvek z EFG (60 % celkových nákladů)

                        —

                        5 146 800

               33.Ve výše uvedené tabulce nejsou žádné náklady označeny jakožto akce podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení o EFG, tzn. jako akce, které nepřesahují 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb.

               Období způsobilosti výdajů

               34.Francie začala poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci dne 23. dubna 2015. Výdaje na akce jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 23. dubna 2015 do 19. listopadu 2017.

               35.Francii začaly vznikat administrativní výdaje spojené s prováděním EFG dne 1. září 2015. Výdaje na přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti jsou proto způsobilé pro finanční příspěvek z EFG od 1. září 2015 do 19. května 2018.

               Doplňkovost s akcemi financovanými z vnitrostátních fondů nebo fondů Unie

               36.Zdrojem předběžného financování nebo spolufinancování na vnitrostátní úrovni je rozpočet Ministerstva práce, zaměstnanosti, odborné přípravy a sociálního dialogu, který podléhá rozpočtové položce pro pomoc při hospodářských změnách a rozvoj zaměstnanosti.

               37.Francie potvrdila, že výše popsaná opatření, která získají finanční příspěvek z EFG, neobdrží zároveň finanční příspěvky z jiných finančních nástrojů Unie.

               Postupy pro konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery a s místními a regionálními orgány

               38.Francie uvedla, že koordinovaný balíček individualizovaných služeb byl vypracován na základě konzultací se zástupci cílových příjemců pomoci a sociálními partnery. V období od 7. do 17. dubna 2015 proběhla řada schůzek. Tyto schůzky se týkaly celého balíčku opatření, z nichž složka EFG (the Dispositif d'Accompagnement Renforcé — DAR —) tvoří jednu část.

               Řídicí a kontrolní systémy

               39.Žádost obsahuje popis řídicích a kontrolních systémů, který specifikuje povinnosti dotčených orgánů. Francie oznámila Komisi, že finanční příspěvek bude spravovat oddělení Délégation générale à l’ emploi et à la formation professionnelle (DGEFP) Ministerstva práce, zaměstnanosti, odborné přípravy a sociálního dialogu, zejména pak prostřednictvím oddělení Fonds national de l’ emploi (DGEFP - FNE). Platby budou provedeny v rámci DGEFP oddělením Affaires Financières (DGEFP - MAFI). Potvrzení budou vydávána Agence de Services et de paiement (ASP).

               Závazky přijaté dotčeným členským státem

               40.Francie poskytla všechny nezbytné záruky týkající se těchto bodů:

               –budou dodržovány zásady rovného zacházení a nediskriminace při přístupu k navrženým akcím a jejich provádění,

               –byly splněny požadavky stanovené vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU, které se týkají hromadného propouštění,

               –navržené akce neobdrží finanční podporu z jiných fondů či finančních nástrojů Unie a zamezí se jakémukoli dvojímu financování,

               –navržené akce se budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů,

               –finanční příspěvek z EFG bude v souladu s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu.

               ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Rozpočtový návrh

               41.EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
                  12
               .

               42.Po posouzení žádosti s ohledem na podmínky stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení o EFG a při zohlednění počtu cílových příjemců pomoci, navržených akcí a odhadovaných nákladů navrhuje Komise uvolnit z EFG částku 5 146 800 EUR, která představuje 60 % celkových nákladů na navržené akce, aby byl v souvislosti s příslušnou žádostí poskytnut finanční příspěvek.

               43.Návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme společně Evropský parlament a Rada, jak stanoví bod 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení
                  13
               .

               Související akty

               44.Současně s tímto návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků ve výši 5 146 800 EUR do příslušné rozpočtové položky.

               45.Současně s přijetím tohoto návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou navržené rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci
                  (žádost Francie – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
                  14
               , a zejména na čl. 15 odst. 4 uvedeného nařízení,

               s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení
                  15
               , a zejména na bod 13 uvedené dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) má za cíl poskytovat podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni, a osobám samostatně výdělečně činným, které přestaly vykonávat svou činnost v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize, nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat těmto osobám při jejich opětovném začlenění na trh práce.

               (2)EFG nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
                  16
               .

               (3)Dne 19. listopadu 2015 předložila Francie žádost EGF/2015/010 FR/MoryGlobal o finanční příspěvek z EFG v souvislosti s propouštěním ve společnosti MoryGlobal SAS ve Francii. Tato žádost byla doplněna o další informace poskytnuté v souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 1309/2013. Tato žádost splňuje požadavky na stanovení finančního příspěvku z fondu EFG podle článku 13 nařízení (EU) č. 1309/2013.

               (4)V souvislosti s uvedenou žádostí Francie by proto měly být z EFG uvolněny prostředky na poskytnutí finančního příspěvku ve výši 5 146 800 EUR.

               (5)Aby byly příspěvky z EFG uvolněny co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí použitelné ode dne jeho přijetí,

               PŘIJALI TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2016 se z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci uvolňuje částka ve výši 5 146 800 EUR v prostředcích na závazky a na platby.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne [the date of its adoption]
                  17*

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda / předsedkyně
                        předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  Ve smyslu článku 3 nařízení o EFG.

                     (3)
                  Nařízení Komise (EU) č. 1046/2012 ze dne 8. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), pokud jde o předání časových řad nového regionálního rozdělení (Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)
                  Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)
                  V souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 1309/2013.

                     (6)
                  COM(2015) 68.

                     (7)
                  COM(2011) 579.

                     (8)
                  Zdroj: Rozhodnutí obchodního soudu v Bobigny o soudním likvidačním řízení společnosti MoryGlobal (číslo zápisu 2015L01449).

                     (9)
                  Žádost EGF/2014/017 FR/ Mory-Ducros (COM(2015) 68) na podporu pracovníků propuštěných společností Mory-Ducros v roce 2014.

                     (10)
                  Zdroj : INSEE (

                     http://www.insee.fr/fr/themes/tableau.asp?reg_id=99&ref_id=TCRD_025

                  )

                     (11)
                  AGS znamená Association pour la gestion du régime de Garantie des créances des Salariés.

                     (12)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (13)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (14)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (15)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (16)
                  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (17)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.