               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 25.11.2020
            COM(2020) 757 final
            2020/0334(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru
                  1
                (dále jen „dohoda“).

               2.Souvislosti návrhu

               2.1Dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru

               Cílem dohody je vytvořit společný letecký prostor založený na vzájemném přístupu na trhy stran s leteckou dopravou, a to za předpokladu rovnocenných podmínek hospodářské soutěže a při dodržování stejných pravidel, včetně oblasti bezpečnosti, ochrany před protiprávními činy, uspořádání letového provozu, sociálních aspektů a životního prostředí. Pravidla společného leteckého prostoru by měla vycházet z příslušných právních předpisů platných v Evropské unii, jak je stanoveno v příloze III této dohody, zejména pokud jde o bezpečnost, ochranu před protiprávními činy a uspořádání letového provozu.

               Dohoda vstoupila v platnost dne 2. srpna 2020.

               2.2Smíšený výbor

               Smíšený výbor se zřizuje článkem 22 dohody. Smíšený výbor je zodpovědný za správu této dohody a zajišťuje její řádné provádění.

               Za tímto účelem spolupracuje v řadě oblastí a vydává doporučení a přijímá rozhodnutí v případech výslovně stanovených touto dohodou. Mezi jeho hlavní úkoly v oblasti spolupráce patří: a) podporovat výměnu informací o nových iniciativách a vývoji v oblasti právních předpisů či regulace mezi odborníky, mimo jiné v oblasti ochrany před protiprávními činy, bezpečnosti, životního prostředí, infrastruktury letectví (včetně letištních časů), konkurenčního prostředí a ochrany spotřebitele; b) přezkoumávat tržní podmínky ovlivňující letecké služby podle této dohody; c) pravidelně přezkoumávat sociální důsledky dohody při jejím provádění, zejména v oblasti zaměstnanosti, a vhodně reagovat na obavy, jejichž oprávněnost se prokázala; d) posuzovat možné oblasti pro další rozvoj dohody a doporučovat změny této dohody; e) vzájemně dosahovat dohod ohledně návrhů, přístupů či dokumentů procesní povahy, které se přímo týkají fungování této dohody; f) zvažovat a rozvíjet technickou pomoc v oblastech upravených touto dohodou a g) podporovat spolupráci na příslušných mezinárodních fórech.

               V souladu s článkem 6 (Investice) dohody smíšený výbor také přezkoumává otázky týkající se dvoustranných investic s většinovým vlastnickým podílem nebo změny faktické kontroly leteckých dopravců stran.

               V souladu s čl. 22 odst. 3 dohody přijme smíšený výbor na základě rozhodnutí svůj jednací řád.

               2.3Zamýšlený akt smíšeného výboru

               Během svého prvního zasedání přijme smíšený výbor rozhodnutí o přijetí jednacího řádu smíšeného výboru (dále jen „zamýšlený akt“).

               Cílem zamýšleného aktu je přijmout v souladu s čl. 22 odst. 3 dohody jednací řád, který bude základem pro organizaci a fungování smíšeného výboru, aby bylo možné dohodu řádně provádět.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie, by měl vést k přijetí jednacího řádu smíšeného výboru zřízeného dohodou. Postoj by měl vycházet z návrhu rozhodnutí smíšeného výboru.

               4.Právní základ

               4.1Procesněprávní základ

               4.1.1Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“.

               4.1.2Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Smíšený výbor je orgán zřízený dohodou, v tomto konkrétním případě Dohodou mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru.

               Akt, který má smíšený výbor přijmout, je aktem s právními účinky, neboť bude pro smluvní strany závazný podle mezinárodního práva.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.

               S ohledem na výše uvedené je procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2Hmotněprávní základ

               4.2.1Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká letecké dopravy.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 100 odst. 2 SFEU.

               4.3Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 100 odst. 2 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění plánovaného aktu

               Vzhledem k tomu, že akt smíšeného výboru stanoví jeho jednací řád, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2020/0334 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru (dále jen „dohoda“), kterou Unie uzavřela rozhodnutím Rady (EU) 2020/948
                  2
               , vstoupila v platnost dne 2. srpna 2020.

               (2)Článkem 22 dohody se zřizuje smíšený výbor, jehož úkolem je zajistit správu a řádné provádění této dohody.

               (3)Ustanovení čl. 22 odst. 3 dohody stanoví, že smíšený výbor přijme svůj jednací řád.

               (4)Aby se zajistilo řádné provádění dohody, měl by být jednací řád smíšeného výboru přijat.

               (5)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru, neboť rozhodnutí smíšeného výboru, kterým přijme svůj jednací řád, bude pro Unii závazné. Postoj Unie ve smíšeném výboru by měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí smíšeného výboru,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie na prvním zasedání smíšeného výboru zřízeného článkem 22 Dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru, pokud jde o přijetí jednacího řádu smíšeného výboru, vychází z návrhu rozhodnutí smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Drobné změny návrhu rozhodnutí smíšeného výboru mohou zástupci Unie ve smíšeném výboru odsouhlasit bez dalšího rozhodnutí Rady.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2020/948 ze dne 26. června 2020 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru jménem Unie (Úř. věst. L 212, 3.7.2020, s. 3).

                     (2)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2020/948 ze dne 26. června 2020 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru jménem Unie (Úř. věst. L 212, 3.7.2020, s. 3).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 25.11.2020
            COM(2020) 757 final
            PŘÍLOHA

            rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru

               ROZHODNUTÍ č. 1/[rok] SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-GRUZIE ZŘÍZENÉHO DOHODOU MEZI EVROPSKOU UNIÍ A JEJÍMI ČLENSKÝMI STÁTY NA JEDNÉ STRANĚ A GRUZIÍ NA STRANĚ DRUHÉ O SPOLEČNÉM LETECKÉM PROSTORU

               ze dne ...,

               kterým se přijímá jeho jednací řád

               SMÍŠENÝ VÝBOR EU-GRUZIE,

               s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé o společném leteckém prostoru (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 22 odst. 3 této dohody,

               ROZHODL TAKTO:

               Jediný článek

               Přijímá se jednací řád smíšeného výboru uvedený v příloze tohoto rozhodnutí.

               V … dne …

               Za smíšený výbor

               vedoucí delegace Evropské unie

               [jméno]

               vedoucí delegace Gruzie

               [jméno]

               Příloha

               JEDNACÍ ŘÁD SMÍŠENÉHO VÝBORU

               SMÍŠENÝ VÝBOR

               Článek 1

               Vedoucí delegací

               1.
                     Jak je stanoveno v čl. 22 odst. 1 dohody, smíšený výbor se skládá ze zástupců stran.

               2.
                     Smíšenému výboru předsedají společně vedoucí delegací stran.

               Článek 2

               Zasedání

               1.
                     Podle čl. 22 odst. 4 dohody se smíšený výbor schází podle potřeby. O svolání zasedání může požádat kterákoli strana.

               2.
                     Zasedání smíšeného výboru se mohou odehrávat formou zasedání s fyzickou přítomností nebo jinými prostředky (např. prostřednictvím telefonické konference nebo videokonference).

               3.
                     Zasedání se pokud možno konají střídavě na místě v některém členském státě Evropské unie a v Gruzii, nedohodnou-li se strany jinak.

               4.
                     Jakmile se strany dohodnou na datu a místě zasedání, za Evropskou unii a její členské státy svolá zasedání Evropská komise a za Gruzii ministerstvo odpovědné za civilní letectví.

               5.
                     Nedohodnou-li se strany jinak, zasedání smíšeného výboru jsou neveřejná. V případě potřeby může být na konci zasedání po vzájemné dohodě vypracována tisková zpráva.

               Článek 3

               Delegace

               1.
                     Před každým zasedáním se vedoucí delegací navzájem informují o zamýšleném složení svých delegací pro účely daného zasedání.

               2.
                     Pokud se na tom smíšený výbor dohodne, k účasti na zasedáních mohou být jako pozorovatelé přizvány zúčastněné subjekty zastupující odvětví letecké dopravy.

               3.
                     Smíšený výbor může za účelem poskytnutí informací o konkrétních záležitostech přizvat k účasti na svých zasedáních i jiné zúčastněné strany nebo odborníky.

               Článek 4

               Sekretariát

               Funkci tajemníků smíšeného výboru zastávají společně jeden úředník Evropské komise a jeden úředník gruzínského ministerstva odpovědného za civilní letectví.

               Článek 5

               Pořad jednání jednotlivých zasedání

               1.
                     Vedoucí delegací stanoví vzájemnou dohodou předběžný pořad jednání každého zasedání. Tento předběžný pořad jednání předloží tajemníci členům delegací nejpozději patnáct dnů před datem zasedání.

               2.
                     Smíšený výbor přijme pořad jednání na začátku každého zasedání. Pokud se na tom smíšený výbor dohodne, mohou být do pořadu jednání zahrnuty i body neuvedené na předběžném pořadu jednání.

               3.
                     S ohledem na okolnosti nebo naléhavost konkrétní otázky mohou vedoucí delegací lhůty uvedené v odstavci 1 tohoto článku zkrátit.

               Článek 6

               Zápis z jednání

               1.
                     Po každém zasedání smíšeného výboru se vypracuje návrh zápisu z jednání. Obsahuje projednávané body a veškerá vydaná doporučení a přijatá rozhodnutí.

               2.
                     Do jednoho měsíce po zasedání předloží vedoucí hostitelské delegace návrh zápisu z jednání druhému vedoucímu delegace ke schválení písemným postupem.

               3.
                     Schválený zápis z jednání podepíší ve dvou vyhotoveních vedoucí delegací a každá strana zaeviduje jeden exemplář. Vedoucí delegací mohou rozhodnout, že tomuto požadavku vyhovují podpis a výměna elektronického vyhotovení.

               4.
                     Pokud některá ze stran nepožádá jinak, jsou zápisy ze zasedání smíšeného výboru veřejné.

               Článek 7

               Písemný postup

               Pokud je to nutné a řádně odůvodněné, mohou být rozhodnutí a doporučení smíšeného výboru přijímána písemným postupem. Za tímto účelem si vedoucí delegací vymění navrhovaná opatření, k nimž je smíšený výbor požádán o stanovisko, jež může být následně potvrzeno prostřednictvím výměny korespondence. Kterákoli ze stran však může požádat smíšený výbor, aby za účelem projednání určité otázky svolal zasedání.

               Článek 8

               Jednání výboru

               1.
                     Smíšený výbor vydává svá doporučení a přijímá svá rozhodnutí na základě vzájemné dohody.

               2.
                     Název rozhodnutí a doporučení smíšeného výboru se skládá ze slova „Rozhodnutí“ či „Doporučení“ a z pořadového čísla, data přijetí a uvedení předmětu.

               3.
                     Rozhodnutí a doporučení smíšeného výboru podepíší vedoucí delegací a připojí se k zápisu z jednání.

               4.
                     Rozhodnutí přijatá smíšeným výborem provádějí strany v souladu se svými vlastními vnitřními postupy.

               5.
                     Rozhodnutí přijatá smíšeným výborem mohou strany zveřejnit ve svých příslušných sbírkách úředních aktů. Každá strana může rozhodnout o zveřejnění jakéhokoli jiného aktu přijatého smíšeným výborem. Každá strana zaeviduje jeden exemplář všech rozhodnutí a doporučení.

               Článek 9

               Pracovní skupiny

               1.
                     Smíšený výbor může zřídit pracovní skupiny, které jsou smíšenému výboru nápomocny při plnění jeho povinností. Mandát pracovní skupiny je uveden v příloze rozhodnutí o zřízení pracovní skupiny.

               2.
                     Pracovní skupiny se skládají ze zástupců stran.

               3.
                     Pracovní skupiny pracují pod vedením smíšeného výboru, jemuž po každém svém zasedání podávají zprávu. Pracovní skupiny nepřijímají rozhodnutí, ale mohou Smíšenému výboru předložit doporučení.

               4.
                     Smíšený výbor může kdykoli rozhodnout o zrušení jakékoli stávající pracovní skupiny, o změně jejího mandátu nebo o zřízení nových pracovních skupin, aby mu napomáhaly při plnění jeho povinností.

               Článek 10

               Výdaje

               1.
                     Každá smluvní strana hradí výdaje, které jí vznikají v důsledku účasti na zasedáních smíšeného výboru a pracovních skupin, a to jak výdaje na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak výdaje za poštovné a telekomunikace.

               2.
                     Jakékoli ostatní výlohy spojené s vlastní organizací zasedání nese smluvní strana, jež zasedání pořádá.

               Článek 11

               Změny jednacího řádu

               Smíšený výbor může tento jednací řád kdykoli změnit rozhodnutím přijatým v souladu s článkem 22 dohody.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 25.11.2020
            COM(2020) 774 final
            2020/0343(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
            kterým se Komise zmocňuje hlasovat pro navýšení základního kapitálu Evropského investičního fondu

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Od zřízení Evropského investičního fondu je Unie, zastoupená Komisí, jeho akcionářem. V současné době vlastní 29,7 % akcií. Většinu z nich (58,9 %) vlastní Evropská investiční banka. Zbývajících 11,4 % vlastní jiné finanční instituce.

                  S ohledem na očekávaný dopad krize COVID-19 a s cílem přispět k reakci Unie a Evropského investičního fondu na tuto krizi prováděním očekávaného Programu InvestEU v rámci víceletého finančního rámce na období 2021–2027 se správní rada Evropského investičního fondu [rozhodla] navrhnout valné hromadě navýšení kapitálu, přičemž Komise, která zastupuje Unii jako akcionáře Evropského investičního fondu, musí být na valné hromadě schopna o tomto navýšení hlasovat.

               Evropský investiční fond vypočítal okamžitou potřebu navýšení schváleného kapitálu o 2 870 000 000 EUR, což odpovídá hotovostní injekci ve výši 1 250 000 000 EUR. Aby bylo možné účinně reagovat na krizi způsobenou onemocněním COVID-19, mělo by být navýšení kapitálu provedeno co nejdříve.

               Cílem tohoto návrhu je umožnit Komisi, zastupující Unii na valné hromadě, hlasovat pro navýšení základního kapitálu Evropského investičního fondu.

                  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí Program InvestEU [2020/0108 (COD), nařízení o Programu InvestEU], předložený Komisí, stanoví v článku 32 účast Unie na navýšení kapitálu a původně měl sloužit implicitně jako právní základ pro to, aby Komise hlasovala pro navýšení kapitálu na valné hromadě Evropského investičního fondu. Jelikož však existuje určitá nejistota ohledně doby vstupu nařízení o Programu InvestEU v platnost, musí být předem přijato samostatné rozhodnutí, kterým se Komise zmocní hlasovat pro navýšení kapitálu na valné hromadě, aby bylo možné upisovací období pro navýšení kapitálu včas zahájit.

                  Akcionáři Evropského investičního fondu jiní než Unie tak budou moci poskytnout potřebnou kapitálovou podporu bezprostředně po zahájení upisovacího období, a to i v případě, že bude trvat delší dobu, aby všichni akcionáři mohli rozhodnout o své účasti v souladu se svými pravidly a postupy. Unie se následně může podílet na navýšení kapitálu a upsat akcie poté, co právní základ pro její účast (nařízení o Programu InvestEU) vstoupí v platnost a v souladu s ním, jakmile (a pokud) bude Evropským parlamentem a Radou přijat. V souladu s čl. 5 odst. 3 stanov Evropského investičního fondu bude každý člen oprávněn upisovat podíl na tomto navýšení odpovídající poměru, který existoval mezi akciemi upsanými tímto členem a celkovým počtem upsaných akcií Evropského investičního fondu před navýšením základního kapitálu.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Dodatečný kapitál umožní Evropskému investičnímu fondu, aby z pozice klíčového prováděcího partnera, již předpokládá nařízení o Programu InvestEU, prováděl očekávaný Program InvestEU, a přispěje tak ke zlepšení konkurenceschopnosti a sociálně-ekonomické konvergence a soudržnosti Unie a zároveň podpoří oživení po hospodářské krizi vyvolané onemocněním COVID-19, zejména pokud jde o podporu inovativních malých a středních podniků. Součástí budou příspěvky v oblasti inovací a digitalizace k účinnému využívání zdrojů v souladu s cíli oběhového hospodářství, k udržitelnosti a inkluzivnosti hospodářského růstu Unie a k odolnosti a integraci kapitálových trhů Unie, mimo jiné prostřednictvím řešení, která budou odstraňovat roztříštěnost kapitálových trhů Unie a diverzifikovat zdroje financování pro podniky v Unii. Navýšení kapitálu navíc umožní další rozvoj úlohy Evropského investičního fondu při řízení vnitrostátních a regionálních programů, čímž přispěje k naplňování cílů politiky EU, jako jsou zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování, podpora regionálního rozvoje a podpora cílů unie kapitálových trhů.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Rozhodnutí Rady 94/375/ES obsahuje zvláštní ustanovení o navyšování kapitálu v článku 3, podle něhož o stanovisku Unie k případnému zvýšení základního kapitálu fondu a k její účasti na něm rozhoduje Rada jednomyslně na návrh Komise a po konzultaci Evropského parlamentu. Toto ustanovení se však nepovažuje za přípustný právní základ pro nové rozhodnutí týkající se hlasování Unie o navýšení základního kapitálu Evropského investičního fondu a účasti Unie na tomto navýšení, a to vzhledem k vývoji judikatury Soudního dvora, pokud jde o „sekundární právní základy“
                     1
                  . Místo toho je třeba navrhnout právní základ v primárním právu.

                  S ohledem na cíle a činnosti Evropského investičního fondu uvedené v jeho stanovách a v rozhodnutích, která v souladu se stanovami přijaly jeho řídící orgány, a ve světle hlavního cíle sledovaného navýšením základního kapitálu, jímž je podpora malých a středních podniků, inovací a pracovních míst souběžně s řešením dalších naléhavých potřeb, jako je změna klimatu, podpora reagující na krizi COVID-19 a digitalizace hospodářství EU, zejména prostřednictvím provádění očekávaného Programu InvestEU, čímž se podpoří opatření na podporu průmyslu Unie, se za vhodný právní základ pro navrhované zmocnění, aby Komise hlasovala pro navýšení kapitálu, považuje čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

                  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 562/2014/EU ze dne 15. května 2014 o účasti Evropské unie na zvýšení základního kapitálu Evropského investičního fondu (Úř. věst. L 156, 24.5.2014, s.1) se rovněž zakládalo na čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Unie, zastoupená Komisí, má jako akcionář Evropského investičního fondu výlučnou pravomoc hlasovat o rozhodnutích o navýšení kapitálu Evropského investičního fondu.

               •Proporcionalita

                  Dodatečný schválený kapitál v rozsahu upsaném akcionáři Evropského investičního fondu zajistí Evropskému investičnímu fondu kapitál, který potřebuje, aby přispěl k plnění cílů EU.

               3.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Návrh nemá žádné rozpočtové důsledky, neboť hlasování o navýšení kapitálu Evropského investičního fondu na valné hromadě neukládá Unii povinnost upsat akcie. Rozpočtové důsledky budou vyplývat pouze z nařízení o Programu InvestEU, které poskytuje právní základ pro účast Unie na navýšení kapitálu.

               2020/0343 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

               kterým se Komise zmocňuje hlasovat pro navýšení základního kapitálu Evropského investičního fondu

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 173 odst. 3 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru
                  2
               , ––

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Podle čl. 5 odst. 2 stanov Evropského investičního fondu (dále jen „fond“) může o navýšení schváleného základního kapitálu rozhodnout valná hromada většinou 85 % odevzdaných hlasů.

               (2)Vzhledem k očekávanému dopadu krize COVID-19 a s cílem přispět k reakci Unie a fondu na krizi prováděním očekávaného Programu InvestEU
                  3
               , jako součásti víceletého finančního rámce na období 2021–2027, a dalším rozvojem úlohy Evropského investičního fondu při řízení vnitrostátních a regionálních programů fond vypočítal okamžitou potřebu navýšit svůj schválený kapitál o 2 870 000 000 EUR.

               (3)Správní rada fondu [se rozhodla] předložit valné hromadě žádost o schválení navýšení schváleného základního kapitálu fondu o 2 870 000 000 EUR vydáním 2 870 nových akcií a o schválení platebních podmínek a dalších způsobů takového navýšení kapitálu. V případě schválení navýšení základního kapitálu bude mít každá nová akcie nominální hodnotu 1 000 000 EUR a každá upsaná akcie bude splacena do výše 20 % své nominální hodnoty. Valná hromada může požadovat platbu zbývajících 80 % za podmínek stanovených v čl. 7 odst. 3 stanov fondu. Všechny akcie, ať již existující nebo nově vydané, budou mít stejnou hodnotu a budou mít ve všech ohledech stejná práva.

               (4)Správní rada navrhla, aby nově schválené akcie byly k upisování k dispozici během jediného upisovacího období, které začne bezprostředně po schválení navýšení kapitálu valnou hromadou a skončí dne 30. září 2021. Unie se bude moci podílet na upisování za podmínek stanovených v rozhodnutí valné hromady, jakmile vstoupí v platnost právní základ, kterým se schválí účast Unie na navýšení kapitálu.

               (5)Aby mohl zástupce Unie na valné hromadě hlasovat o navýšení kapitálu co nejdříve, mělo by být toto rozhodnutí přijato bezodkladně. Považuje se tedy za vhodné stanovit výjimku ze lhůty osmi týdnů a lhůty deseti dní uvedených v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii.

               (6)Z téhož důvodu by proto toto rozhodnutí mělo rovněž vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Komise zastupující Unii se zmocňuje hlasovat na valné hromadě Evropského investičního fondu pro navrhované navýšení kapitálu o 2 870 000 000 EUR.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 6. května 2008, Evropský parlament v. Rada Evropské unie, C-133/06, ECLI:EU:C:2008:257.

                     (2)

                        Úř. věst. C , ,s. .

                     (3)

                        Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí Program InvestEU, 2020/0108 (COD).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.11.2020
            COM(2020) 781 final
            2020/0346(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě ministrů Energetického společenství a ve stálé skupině na vysoké úrovni Energetického společenství (Tivat, Černá Hora, 16. a 17. prosince 2020)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí, kterým se stanoví postoj, který má být jménem Unie zaujat v Radě ministrů Energetického společenství a ve stálé skupině na vysoké úrovni Energetického společenství v souvislosti s řadou aktů, které mají pro EU právní účinky ve smyslu čl. 218 odst. 9 SFEU a které tyto dva orgány zamýšlejí přijmout ve dnech 16. a 17. prosince 2020. Zahrnuje rovněž body programu Rady ministrů, které nespadají do oblasti působnosti čl. 218 odst. 9 SFEU, vyžadují však politické schválení ze strany Rady (žádost o toto schválení bude vznesena samostatně).

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Smlouva o Energetickém společenství

               Cílem Smlouvy o Energetickém společenství je vytvořit stabilní regulační a tržní rámec a jednotný regulační prostor pro obchodování se síťovou energií, a to zaváděním dohodnutých částí acquis EU v oblasti energetiky u smluvních stran mimo EU. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. července 2006. Evropská unie je stranou Smlouvy o Energetickém společenství.
                  1
                Smlouva o Energetickém společenství označuje strany, které nejsou členy EU, za „smluvní strany“.

               2.2.Rada ministrů a stálá skupina na vysoké úrovni Energetického společenství

               Rada ministrů zajišťuje, aby bylo dosaženo cílů stanovených ve Smlouvě o Energetickém společenství. Stanovuje obecné zásady politiky, přijímá opatření a procesní předpisy. Každá strana má jeden hlas a hlasování v Radě ministrů se řídí různými pravidly v závislosti na předmětu hlasování. EU je jednou z devíti stran a má jeden hlas, též v závislosti na předmětu hlasování.

               Zamýšlené akty uvedené níže v oddíle 2.3 bodech 2.3.1 a 2.3.2 (článek 100 Smlouvy o Energetickém společenství), jakož i v bodě 2.3.5 (čl. 92 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství) se přijímají jednomyslně.

               Zamýšlené akty uvedené níže v oddíle 2.3 bodě 2.3.3 a v oddíle 2.4 bodě 4 (články 82 a 83 Smlouvy o Energetickém společenství) jsou přijímány dvoutřetinovou většinou.

               Zamýšlené akty uvedené níže v oddíle 2.3 bodě 2.3.4 (čl. 91 odst. 1 písm. a) Smlouvy o Energetickém společenství) jsou přijímány prostou většinou.

               Co se týče zamýšleného aktu uvedeného níže v oddíle 2.3 bodě 2.3.6, Rada ministrů jmenuje členy poradního výboru na základě konsensu.

               Co se týče zamýšleného aktu uvedeného níže v oddíle 2.4 bodech 1, 2 a 3, Rada ministrů přijímá rozhodnutí na základě konsensu.

               Stálá skupina na vysoké úrovni je důležitým pomocným orgánem Rady ministrů. Kromě jiných úkolů může přijmout opatření, pokud ji k tomu Rada ministrů zmocní. EU je ve stálé skupině na vysoké úrovni zastoupena a má jeden hlas.

               Článek 47 Smlouvy o Energetickém společenství stanoví: „Rada ministrů zajistí, aby byly dosaženy cíle stanovené v této smlouvě. Jejím úkolem je […] b) přijímat opatření […]“

               Pokud jde o zamýšlený akt uvedený níže v oddíle 2.3 bodě 7, přijímá stálá skupina na vysoké úrovni dvoutřetinovou většinou odevzdaných hlasů.

               2.3Zamýšlené akty Rady ministrů a stálé skupiny na vysoké úrovni

               Rada ministrů dne 17. prosince 2020 a stálá skupina na vysoké úrovni dne 16. prosince 2020 přijmou několik aktů.

               Tento návrh rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU se týká postoje, který má být jménem Unie zaujat vůči těmto zamýšleným aktům Rady ministrů:

               2.3.1. Rozhodnutí 2020/.../MC-EnC o provádění nařízení Komise (EU) 2019/2146 ze dne 26. listopadu 2019, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 o energetické statistice, pokud jde o provádění aktualizací pro roční, měsíční a krátkodobé měsíční energetické statistiky

               2.3.2. Rozhodnutí 2020/.../MC-EnC o provádění prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/803 ze dne 17. května 2019 o technických požadavcích na obsah zpráv o kvalitě evropských statistik cen zemního plynu a elektřiny podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1952

               2.3.3. Rozhodnutí 2020/.../MC-EnC o stanovení seznamu projektů v zájmu Energetického společenství

               2.3.4. Rozhodnutí podle čl. 91 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství o tom, zda strana porušila své závazky ze Smlouvy o Energetickém společenství v těchto případech:

               a)Rozhodnutí 2020/…/MC-EnC o nesplnění závazku ze Smlouvy o Energetickém společenství ze strany Srbska ve věci ECS-13/17

               b)Rozhodnutí 2020/…/MC-EnC o nesplnění závazku ze Smlouvy o Energetickém společenství ze strany Bosny a Hercegoviny ve věci ECS-10/18

               2.3.5. Rozhodnutí podle čl. 92 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství:

               a)Rozhodnutí 2020/…/MC-EnC o přijetí opatření v reakci na vážné a dlouhodobé porušování závazků ze strany Bosny a Hercegoviny ve smyslu čl. 92 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství ve věcech ECS-8/11S, ECS-2/13S a ECS-6/16S

               b)Rozhodnutí 2020/…/MC-EnC proti Ukrajině o stanovení toho, že ve věci ECS-1/18S došlo k vážnému a dlouhodobému porušování ve smyslu čl. 92 odst. 1 Smlouvy

               c) Rozhodnutí 2020/…/MC-EnC proti Srbsku o stanovení toho, že ve věci ECS-10/17S došlo k vážnému a dlouhodobému porušování ve smyslu čl. 92 odst. 1 Smlouvy

               2.3.6. Jmenování členů poradního výboru v souladu s čl. 32 odst. 3 procesního předpisu 2008/01/MC-EnC o jednacím řádu pro řešení sporů ve znění procesního předpisu 2015/04/MC-EnC.

               Tento návrh rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU se týká postoje, který má být jménem Unie zaujat vůči těmto zamýšleným aktům stálé skupiny na vysoké úrovni:

               2.3.7. Procesní předpis, kterým se mění procesní předpis č. 01/2011 stálé skupiny na vysoké úrovni Energetického společenství ze dne 23. března 2011, jímž se stanoví pravidla rozhodčího řízení ve věcech úředníků podle článku 14 služebního řádu Energetického společenství.

               Účelem zamýšlených aktů Rady ministrů a stálé skupiny na vysoké úrovni (dále jen „zamýšlené akty“) je umožnit dosažení cílů stanovených ve Smlouvě o Energetickém společenství a fungování sekretariátu Energetického společenství ve Vídni, který mimo jiné poskytuje Radě ministrů správní pomoc.

               2.4.Další body programu

               Pro úplnost je třeba poznamenat, že kromě zamýšlených aktů bude na programu zasedání Rady ministrů a stálé skupiny na vysoké úrovni i řada dalších bodů. Pokud jde o tyto body, hodlá Komise zaujmout jménem Unie následující postoje:

               1.Obecné zásady politiky z roku 2020 pro cíle a klimatickou neutralitu do roku 2030 pro Energetické společenství a jeho smluvní strany

               Mezi hlavní cíle Smlouvy o Energetickém společenství patří vytvoření integrovaného a udržitelného celoevropského trhu s energií založeného na stabilním regulačním a tržním rámci, přilákání investic potřebných pro hospodářský rozvoj a sociální stabilitu, zlepšení situace v oblasti životního prostředí a podpoře využívání obnovitelné energie. Vzhledem k tomu, že energetika představuje jedno z hlavních odvětví přispívajících k emisím skleníkových plynů a vzhledem k silné provázanosti mezi energetickou politikou a klimatem je důležité posílit politický rámec v oblasti energetické účinnosti, obnovitelné energie a emisí skleníkových plynů v Energetickém společenství.

               Rada ministrů Energetického společenství přijala doporučení 2016/02/MC-EnC k přípravě provádění nařízení (EU) 525/2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a doporučení 2018/01/MC-EnC k přípravě vypracování integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu smluvními stranami Energetického společenství.

               Směrnice o energii z obnovitelných zdrojů z roku 2009 a směrnice o energetické účinnosti z roku 2012 byly přijaty a staly se součástí právního řádu Energetického společenství na základě rozhodnutí Rady ministrů, včetně cíle Energetického společenství jako celku v oblasti energetické účinnosti do roku 2020 (vyjádřeného jak ve spotřebě primární energie, tak v konečné spotřebě energie) a konkrétních cílů pro rok 2020 pro každou smluvní stranu v oblasti obnovitelné energie.

               V listopadu 2018 přijala Rada ministrů obecné zásady politiky pro cíle smluvních stran Energetického společenství do roku 2030. Obecné zásady představovaly politický konsensus ohledně stanovení tří odlišných cílů v oblasti energetiky a klimatu do roku 2030: cíl energetické účinnosti, cíl podílu obnovitelných zdrojů energie a cíl snižování emisí skleníkových plynů. Tyto cíle by měly být v souladu s cíli EU do roku 2030, představovat stejné ambice pro smluvní strany a zohledňovat přitom příslušné sociálně-ekonomické rozdíly, technologický vývoj a Pařížskou dohodu o změně klimatu.

               Politické dohody uzavřené v roce 2018 a na začátku roku 2019 mezi Radou Evropské unie a Evropským parlamentem umožnily, aby všechna pravidla zavedená v balíčku Čistá energie pro všechny Evropany vstoupila v platnost od června 2019. Tři cíle v oblasti energetiky a klimatu do roku 2030, tj. snížení emisí skleníkových plynů nejméně o 40 % ve srovnání s rokem 1990, zlepšení energetické účinnosti alespoň o 32,5 % a cíl v oblasti obnovitelné energie alespoň ve výši 32 %, jsou nyní plně zakotveny v právních předpisech EU, avšak v roce 2021 bude navržena revize, která tyto cíle zvýší na základě návrhu Komise ze dne 17. září 2020 snížit emise skleníkových plynů v EU do roku 2030 nejméně o 55 % ve srovnání s jejich úrovní v roce 1990.

               V návaznosti na přijetí doporučení 2018/01/MC-EnC a s ohledem na povinnosti smluvních stran v procesu přistoupení k EU a jejich závazky vyplývající z Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) a Pařížské dohody, spolu s jejich vnitrostátně stanovenými příspěvky, bude Rada ministrů Energetického společenství dne 17. prosince 2020 pokračovat v diskusi o cílech v oblasti energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů a snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030, které jsou stejně ambiciózní jako cíle Evropské unie do roku 2030 a které jsou v souladu se vyšší ambicí EU, jejímž cílem by podle pozměňovacího návrhu k navrhovanému evropskému právnímu rámci pro klima mělo být snížení emisí do roku 2030 nejméně o 55 % jakožto odrazového můstku pro dosažení klimatické neutrality, která je cílem stanoveným do roku 2050.

               Návrh obecných zásad politiky z roku 2020 pro cíle a klimatickou neutralitu do roku 2030 pro Energetické společenství a jeho smluvní strany bude výsledkem politického konsensu dosaženého v Radě ministrů a nabídne zásady politiky za účelem stanovení těchto cílů.

               Komise má v úmyslu jménem Evropské unie podpořit přijetí návrhu obecných zásad politiky z roku 2020. Drobné změny návrhu obecných zásad politiky z roku 2020 s ohledem na připomínky smluvních stran Energetického společenství může Komise schválit před zasedáním Rady ministrů nebo na tomto zasedání, aniž by bylo zapotřebí dalšího rozhodnutí Rady.

               2.Výroční zpráva o činnosti Energetického společenství za období 2019–2020

               Komise má v úmyslu jménem Evropské unie podpořit přijetí výroční zprávy za období 2019–2020.

               3. Udělení finančního absolutoria řediteli za rok 2019 na základě zprávy o auditu za rok, který byl ukončen dne 31. prosince 2019, prohlášení auditora o věrohodnosti a zprávy Rozpočtového výboru

               Komise má v úmyslu jménem Evropské unie podpořit přijetí rozhodnutí 2020/1/MC-EnC o udělení finančního absolutoria řediteli sekretariátu Energetického společenství za rok 2019.

               4. Doporučení 2020/1/MC-EnC týkající se projektů společného zájmu mezi smluvními stranami a členskými státy Evropské unie

                  Dne 16. října 2015 přijala Rada ministrů Energetického společenství rozhodnutí o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě .
                  2
                Účelem tohoto opatření bylo vytvořit právní rámec pro určování priorit, pokud jde o klíčové projekty energetických sítí mezi různými smluvními stranami a mezi smluvními stranami a členskými státy EU.

                  Nařízení (EU) č. 347/2013 přijaté v rámci Energetického společenství stanoví komplexní rámec pro zjednodušení povolovacích a regulačních postupů a postupů rozdělování nákladů mezi smluvní strany. Rovněž vyžaduje, aby s výhradou splnění řady kritérií bylo přijato rozhodnutí Rady ministrů o stanovení seznamu prioritních infrastrukturních projektů, tzv. projektů v zájmu Energetického společenství, podle hlavy III Smlouvy o Energetickém společenství. Nařízení stanoví rovněž možnost použít jeho ustanovení na projekty společného zájmu, tj. na projekty, které dva sousední státy (smluvní strana na jedné straně, členský stát na straně druhé) uznávají jako důležité, ale které nemají právní postavení projektu v zájmu Energetického společenství. Konečnou lhůtou pro provedení hlavních ustanovení zmíněného nařízení a pro stanovení seznamu projektů v zájmu Energetického společenství byl 31. prosinec 2016.

                  Jak vyžadují ustanovení nařízení (EU) č. 347/2013 přijatého v rámci Energetického společenství, byly za účelem přípravy seznamu projektů v zájmu Energetického společenství a seznamu projektů společného zájmu vytvořeny dvě pracovní skupiny. Projekty, které předložili předkladatelé projektů, byly předmětem veřejné konzultace, kterou zahájil sekretariát Energetického společenství dne 30. března 2020. V průběhu roku 2020 byly projekty posuzovány, pokud jde o jejich způsobilost pro status projektů v zájmu Energetického společenství a projektů společného zájmu.

               U každého projektu byla provedena analýza nákladů a přínosů, jež vedla ke stanovení pořadí projektů na základě bodového hodnocení podle míry splnění příslušných kritérií. Na konci této procedury byl návrh předběžného seznamu projektů společného zájmu vytvořený na základě konsensu předložen stálé skupině na vysoké úrovni Energetického společenství a schválen dne 16. července 2020. Po vydání kladného stanoviska regulačního výboru Energetického společenství, které bylo přijato dne 28. července 2020, musí konečný seznam projektů společného zájmu schválit Rada ministrů na svém zasedání dne 17. prosince 2020.

               Seznam projektů společného zájmu je platný dva roky od data jeho přijetí a platí pouze v rámci nařízení (EU) č. 347/2013. Jakákoli budoucí úprava tohoto seznamu v rámci Energetického společenství by měla náležitě odrážet vývoj na úrovni EU a Energetického společenství, zejména pokud jde o cíle stanovené do roku 2030 a snižování emisí skleníkových plynů, ale i pokud jde o budoucí revizi nařízení (EU) č. 347/2013.

               Svým postojem by měla Rada ministrů jménem Unie návrh doporučení schválit.

               Komise v případě potřeby požádá Radu o schválení.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               3.1.Zamýšlené akty Rady ministrů

               3.1.1.Rozhodnutí 2020/.../MC-EnC o provádění nařízení Komise (EU) 2019/2146 ze dne 26. listopadu 2019, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 o energetické statistice, pokud jde o provádění aktualizací pro roční, měsíční a krátkodobé měsíční energetické statistiky

               Komise určila některé parametry energetických statistických údajů shromažďovaných podle nařízení č. 1099/2008, které bylo třeba aktualizovat, a tyto parametry byly v nařízení (EU) 2019/2146 následně upraveny. Změny spočívají zejména v podrobnějším členění statistických údajů o konečné spotřebě energie v průmyslu, v úpravách pojmů používaných v definicích obchodu se zemním plynem za účelem jejich sjednocení, v zavedení povinného vykazování některých položek a zajištění včasnějšího shromažďování měsíčních údajů o uhlí a elektřině. V zájmu zajištění řádného shromažďování statistických údajů u smluvních stran Energetického společenství je proto žádoucí, aby nařízení (EU) 2019/2146 bylo provedeno v rámci acquis Energetického společenství.

               Komise má v úmyslu jménem Evropské unie podpořit přijetí rozhodnutí.

               3.1.2.Rozhodnutí 2020/.../MC-EnC o provádění prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/803 ze dne 17. května 2019 o technických požadavcích na obsah zpráv o kvalitě evropských statistik cen zemního plynu a elektřiny podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1952

               Nařízení (EU) 2016/1952 stanoví rámec pro tvorbu srovnatelných evropských statistik cen zemního plynu a elektřiny. Podle tohoto nařízení mají členské státy každé tři roky podávat Komisi (Eurostatu) standardní zprávy o kvalitě údajů. Tyto zprávy musí obsahovat informace o rozsahu a shromažďování údajů, kritériích výpočtu, použité metodice a zdrojích použitých údajů a o veškerých jejich změnách. V zájmu zajištění řádného shromažďování statistických údajů u smluvních stran Energetického společenství je žádoucí, aby nařízení (EU) 2016/1952 bylo provedeno v rámci acquis Energetického společenství.

               Komise má v úmyslu jménem Evropské unie podpořit přijetí rozhodnutí.

               3.1.3. Rozhodnutí 2020/.../MC-EnC o stanovení seznamu projektů v zájmu Energetického společenství

                  Dne 16. října 2015 přijala Rada ministrů Energetického společenství rozhodnutí o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě.
                  3
                Účelem tohoto opatření bylo vytvořit právní rámec pro určování priorit, pokud jde o klíčové projekty energetických sítí mezi různými smluvními stranami a mezi smluvními stranami a členskými státy EU.

                  Nařízení (EU) č. 347/2013 přijaté v rámci Energetického společenství stanoví komplexní rámec pro zjednodušení povolovacích a regulačních postupů a postupů rozdělování nákladů mezi smluvní strany. Rovněž vyžaduje, aby s výhradou splnění řady kritérií bylo přijato rozhodnutí Rady ministrů o stanovení seznamu prioritních infrastrukturních projektů, tzv. projektů v zájmu Energetického společenství, podle hlavy III Smlouvy o Energetickém společenství. Konečnou lhůtou pro provedení hlavních ustanovení zmíněného nařízení a pro stanovení prvního seznamu projektů v zájmu Energetického společenství byl 31. prosinec 2016. Seznam bude každé dva roky aktualizován.

                  Jak vyžadují ustanovení nařízení (EU) č. 347/2013 přijatého v rámci Energetického společenství, byly za účelem přípravy seznamu projektů v zájmu Energetického společenství vytvořeny dvě pracovní skupiny. Projekty, které předložili předkladatelé projektů, byly předmětem veřejné konzultace, kterou zahájil sekretariát Energetického společenství dne 30. března 2020. V průběhu roku 2020 byly projekty posuzovány, pokud jde o jejich způsobilost pro status projektů v zájmu Energetického společenství. U každého projektu byla provedena analýza nákladů a přínosů, jež vedla ke stanovení pořadí projektů na základě bodového hodnocení podle míry splnění příslušných kritérií. Na konci této procedury byl návrh předběžného seznamu projektů v zájmu Energetického společenství vytvořený na základě konsensu předložen stálé skupině na vysoké úrovni Energetického společenství a schválen dne 16. července 2020. Po vydání kladného stanoviska regulačního výboru Energetického společenství ze dne 28. července 2020 musí konečný seznam projektů v zájmu Energetického společenství schválit Rada ministrů na svém zasedání dne 17. prosince 2020.

               Seznam projektů v zájmu Energetického společenství je platný dva roky od data jeho přijetí a platí pouze v rámci nařízení (EU) č. 347/2013. Jakákoli budoucí úprava tohoto seznamu v rámci Energetického společenství by měla náležitě odrážet vývoj na úrovni EU a Energetického společenství, zejména pokud jde o cíle stanovené do roku 2030 a snižování emisí skleníkových plynů, ale i pokud jde o budoucí revizi nařízení (EU) č. 347/2013.

                  Postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě ministrů, by měl podpořit přijetí rozhodnutí.

               3.1.4.  Rozhodnutí podle čl. 91 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství o tom, zda strana porušila své závazky ze Smlouvy o Energetickém společenství v těchto případech:

               Postup řešení sporů je stanoven v hlavě III kapitole 1 a v hlavě IV kapitole 1 jednacího řádu pro řešení sporů podle Smlouvy.
                  4

               a)Rozhodnutí 2020/…/Mc-EnC o nesplnění závazku ze Smlouvy o Energetickém společenství ze strany Srbska ve věci ECS-13/17

               Jak rozhodl Soudní dvůr Evropské unie, přístup třetích osob k přenosovým soustavám představuje „jedno ze základních opatření“,
                  5
                které musí smluvní strany provést, aby splnily své závazky vyplývající ze Smlouvy o Energetickém společenství. Podle čl. 32 odst. 1 směrnice o zemním plynu zabezpečí smluvní strany zavedení systému pro přístup třetích osob k plynárenské přepravní soustavě pro všechny uživatele soustavy, který bude používán objektivně a bez diskriminace na základě zveřejněných sazeb. Ustanovení čl. 16 odst. 1 a 2 nařízení o zemním plynu ukládá provozovateli přepravní soustavy povinnost zpřístupnit účastníkům trhu maximální kapacitu ve všech významných bodech s přihlédnutím k integritě soustavy a účinnosti provozu sítě a zavést a zveřejnit nediskriminační a transparentní mechanismy přidělování kapacity. Podle čl. 18 odst. 3 nařízení o zemním plynu ve spojení s bodem 3.2 odst. 1 písm. a) přílohy I uvedeného nařízení se významnými body rozumí všechny vstupní a výstupní body plynárenské přepravní soustavy provozované provozovatelem soustavy. Povinnosti týkající se přístupu třetích osob do plynárenské přepravní soustavy vyplývající z acquis Energetického společenství byly provedeny v srbském vnitrostátním právu zákonem o energetice a provozovatelé soustavy jsou povinni je provádět v souladu s pravidly.

               Sekretariát Energetického společenství se domnívá, že společnost Srbijagas, tj. společnost, která je v současné době provozovatelem plynárenské přepravní soustavy v Republice Srbsko a která je odpovědná za všechny vstupní a výstupní body srbské plynárenské přepravní soustavy, nesplnila tyto povinnosti tím, že ve vstupním bodě Horgoš nadále z otevřených postupů přidělování kapacity jednostranně vylučuje přeshraniční přepravní kapacity zemního plynu, takže nezajišťuje přístup třetích osob ve významném vstupním bodě. Dále vyslovuje námitky vůči srbským orgánům, které nevymáhají plnění příslušných povinností.

               Sekretariát Energetického společenství v předběžném šetření dospěl k závěru, že bezdůvodným vyloučením vstupního bodu Horgoš společností Srbijagas z neomezeného a nediskriminačního přístupu třetích osob a z otevřených postupů přidělování kapacity Srbská republika porušuje článek 32 směrnice 2009/73/ES a článek 16 nařízení (ES) č. 715/2009, čímž porušuje povinnosti ve smyslu článků 6, 10 a 11 Smlouvy o Energetickém společenství. Sekretariát Energetického společenství proto zaslal odůvodněnou žádost Radě ministrů.

               S ohledem na skutečnosti a argumenty uvedené v odůvodněné žádosti by měla Rada ministrů jménem Unie na základě svého postoje schválit rozhodnutí o tom, že ve věci ECS-13/17 došlo k porušení závazků, pakliže poradní výbor Energetického společenství včas předloží stanovisko podporující zjištění sekretariátu Energetického společenství, tj. před zasedáním Rady ministrů.

               Toto schválení by navíc mělo být učiněno pod podmínkou, že odůvodnění v odůvodněné žádosti se změní odstraněním obiter dictum v bodě 71 uvedené v odůvodněné žádosti, jež odkazuje na možné zneužití dominantního postavení. Toto obiter dictum není relevantní pro prokázání, že v daném případě došlo k porušení závazků, a hrozí, že vytvoří právní nejistotu.

               b) Rozhodnutí 2020/…/MC-EnC o nesplnění závazku ze Smlouvy ze strany Bosny a Hercegoviny ve věci ECS-10/18

               Ustanovení čl. 18 odst. 1 písm. c) Smlouvy o Energetickém společenství obsahuje zákaz státní podpory, který se podle článku 19 Smlouvy vztahuje i na veřejné podniky a podniky, jimž byla přiznána zvláštní nebo výlučná práva. Tato ustanovení spolu s článkem 6 Smlouvy smluvním stranám ukládají, aby odpovídající zákaz státní podpory zavedly do svého vnitrostátního právního řádu a zajistily jeho uplatňování.

               Sekretariát Energetického společenství v předběžném šetření dospěl k závěru, že Rada pro státní podporu Bosny a Hercegoviny nesprávně rozhodla, že záruka vydaná Federací Bosny a Hercegoviny ve prospěch Export-Import Bank of China k zajištění půjčky společnosti Elektroprivreda Bosne i Hercegovine, která je podnikem veřejných služeb, na projekt Tuzla 7 nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. c) Smlouvy o Energetickém společenství. Sekretariát posoudil rozhodnutí Rady pro státní podporu z hlediska souladu tohoto rozhodnutí s definicí státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU, přičemž posouzení se zabývalo těmito prvky: 1) podniku je poskytnuta výhoda, 2) státem ze státních prostředků, 3) jež zvýhodňuje určité podniky nebo určité energetické zdroje, 4) může narušit hospodářskou soutěž a 5) může ovlivnit obchod se síťovou energií mezi smluvními stranami. Sekretariát v předběžném šetření dospěl k závěru, že rozhodnutí Rady pro státní podporu není v souladu s definicí státní podpory a veřejná záruka představuje státní podporu. Jelikož je Rada pro státní podporu státním orgánem, lze její jednání přičíst Bosně a Hercegovině, která tím neplní své závazky vyplývající z článku 18 Smlouvy o Energetickém společenství. Sekretariát Energetického společenství předložil Radě ministrů odůvodněnou žádost, aby prohlásila, že Bosna a Hercegovina neplní své závazky vyplývající z článku 18 Smlouvy o Energetickém společenství.

               S ohledem na skutečnosti a argumenty uvedené v odůvodněné žádosti  by měla Rada ministrů jménem Unie na základě svého postoje schválit rozhodnutí o tom, že ve věci ECS-10/18 došlo k porušení závazků, jakmile Poradní výbor Energetického společenství v návaznosti na slyšení konané dne 9. prosince 2020 vydá stanovisko podporující zjištění sekretariátu Energetického společenství a zohledňující nejnovější vývoj v dané věci.

               3.1.5.Rozhodnutí podle čl. 92 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství:

               a)Rozhodnutí o přijetí opatření v reakci na vážné a dlouhodobé porušování závazků Bosny a Hercegoviny ve smyslu čl. 92 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství ve věcech ECS-8/11S, ECS-2/13S a ECS-6/16S

               i)Přijetí opatření vůči Bosně a Hercegovině podle čl. 92 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství ve věci ECS-8/11S

               Dne 16. října 2015 přijala Rada ministrů rozhodnutí 2015/10/MC-EnC, v němž uvedla, že Bosna a Hercegovina neprovedla rozhodnutí Rady ministrů 2013/04/MC-EnC a 2014/04/MC-EnC ve věci ECS-8/11, vztahující se k nedodržení ustanovení druhého energetického balíčku (zemní plyn) ze strany Bosny a Hercegoviny, a nenapravila tak vážná a dlouhodobá porušování závazků uvedená v těchto rozhodnutích. V dané době se jednalo o tyto nedostatky: ve Federaci Bosny a Hercegoviny nebyl zřízen regulační subjekt s celostátními pravomocemi a regulační subjekt příslušný pro oblast plynárenství, nebylo zavedeno řádné zákonné, funkční a oddělené účetnictví pro tyto subjekty, nebyly náležitým způsobem stanoveny a zveřejněny síťové sazby, problém představovaly výjimky pro novou infrastrukturu, nedošlo k otevření trhu a ve vnitrostátním právu nebyla provedena ustanovení tehdejšího nařízení o zemním plynu č. 1775/2005 a tehdejší směrnice o bezpečnosti dodávek 2004/67/ES. Rada ministrů přijala následující opatření podle článku 92 Smlouvy o Energetickém společenství:

               ·Bylo pozastaveno právo Bosny a Hercegoviny účastnit se hlasování o opatřeních a procesních předpisech přijatých podle hlavy V kapitoly VI Smlouvy (týkajících se rozpočtu) a sekretariát Energetického společenství byl požádán o pozastavení uplatňování pravidel pro úhradu nákladů spojených s účastí zástupců Bosny a Hercegoviny na všech schůzích pořádaných Energetickým společenstvím.

               Účinek opatření podle článku 92 byl omezen na jeden rok a v období od října 2016 do 31. března 2017 pozastaven, aby Bosna a Hercegovina mohla provést „Dohodu o odstranění vážného a dlouhodobého porušování Smlouvy o energetickém společenství v odvětví plynu“, která byla podepsána na zasedání Rady ministrů dne 14. října 2016.

               Jelikož Bosna a Hercegovina nepřijala žádné kroky k nápravě porušování smluvních podmínek, opatření přijatá na základě rozhodnutí 2015/10/MC-EnC dne 1. dubna 2017 znovu vstoupila v platnost. Dne 29. listopadu 2018 přijala Rada ministrů rozhodnutí 2018/17/MC-EnC o prodloužení opatření přijatých vůči Bosně a Hercegovině o jeden rok. Kromě toho pozastavila právo Bosny a Hercegoviny účastnit se hlasování o opatřeních přijatých podle hlavy II Smlouvy o přijetí nového acquis v odvětví plynu všemi orgány Energetického společenství. Dále pozastavila právo Bosny a Hercegoviny účastnit se hlasování o opatřeních podle článku 92 Smlouvy (sankce za porušování Smlouvy).

               Vzhledem k tomu, že Bosna a Hercegovina nepřijala žádná opatření k nápravě porušení uvedeného v rozhodnutí 2018/17/MC-EnC, předložil sekretariát Energetického společenství dne 8. října 2019 Radě ministrů odůvodněnou žádost ve smyslu článku 92 Smlouvy o další prodloužení sankcí. Rada ministrů na svém zasedání v roce 2019 tento požadavek z důvodu nejednomyslnosti neschválila, a platná opatření proto nebyla prodloužena. V roce 2019 bylo postojem Unie přijatým pro Radu ministrů podpořit žádosti sekretariátu Energetického společenství o jejich prodloužení.

               Ve své nové odůvodněné žádosti ze dne 22. září 2020 určené Radě ministrů ji sekretariát Energetického společenství žádá, aby znovu potvrdila, že ze strany Bosny a Hercegoviny dochází k vážnému a dlouhodobému porušování závazků vyplývajících ze Smlouvy, nebude-li prokázána snaha o jejich nápravu. Co se týče opatření, navrhuje:

               ·prodloužit dobu platnosti opatření dříve přijatých na základě rozhodnutí 2015/10/EnC a rozhodnutí 2016/16/MC-EnC (pozastavení hlasovacích práv v rozpočtových záležitostech a pozastavení pravidel proplácení) o dva roky ode dne přijetí rozhodnutí,

               ·přidat opatření spočívající v pozastavení práva Bosny a Hercegoviny účastnit se hlasování o rozhodnutích podle článku 91 Smlouvy až do zasedání Rady ministrů v roce 2022,

               ·prodloužit uplatňování opatření spočívající v pozastavení práva Bosny a Hercegoviny účastnit se hlasování o rozhodnutích podle článku 92 Smlouvy o Energetickém společenství až do zasedání Rady ministrů v roce 2022.

               Vzhledem k trvání a závažnosti zjištěných porušení jsou navrhovaná opatření vhodná a přiměřená do té míry, nakolik vycházejí z ustanovení čl. 92 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství. Postojem, který by měl být v Radě ministrů zaujat jménem Unie, by proto mělo být schválení návrhu rozhodnutí s výjimkou opatření podle čl. 3 odst. 1 rozhodnutí 2016/16/MC-EnC, jehož prodloužení by nemělo být schváleno.

               ii)Přijetí opatření vůči Bosně a Hercegovině podle čl. 92 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství ve věci ECS-2/13S

               Dne 14. října 2016 přijala Rada ministrů rozhodnutí 2016/03/MC-EnC ve věci ECS-02/13, kterým se stanoví, že došlo k porušení práva Energetického společenství, protože Bosna a Hercegovina nezabránila používání těžkých topných olejů, jejichž obsah síry přesahuje 1,00 % hmotnostní, na celém svém území a nezabránila používání plynových olejů, jejichž obsah síry přesahuje 0,1 % hmotnostního, na celém svém území. Bosna a Hercegovina tímto nedodržela ustanovení čl. 3 odst. 1 a čl. 4 odst. 1 směrnice 1999/32/ES ve spojení s článkem 16 Smlouvy.

               Vzhledem k tomu, že Bosna a Hercegovina nepřijala žádná opatření k nápravě porušení uvedeného v rozhodnutí 2016/03/MC-EnC, sekretariát Energetického společenství předložil Radě ministrů odůvodněnou žádost, jíž dal podnět k zahájení řízení podle článku 92 Smlouvy ve věci ECS-2/13S. Dne 29. listopadu 2018 Rada ministrů přijala rozhodnutí 2018/13/MC-EnC, v němž stanovila, že ze strany Bosny a Hercegoviny došlo k vážnému a dlouhodobému porušování práva Energetického společenství ve smyslu čl. 92 odst. 1 Smlouvy, protože Bosna a Hercegovina nenapravila porušení uvedená v rozhodnutí Rady ministrů z roku 2016. Přijetí opatření podle článku 92 Smlouvy odložila nicméně na rok 2019. Vzhledem k tomu, že nebylo dosaženo pokroku, sekretariát Energetického společenství předložil Radě ministrů odůvodněnou žádost z roku 2019, v níž žádá o uložení opatření podle článku 92 Smlouvy. Rada ministrů však z důvodu nejednomyslnosti rozhodnutí nepřijala a opatření nebyla uložena. Evropská unie v roce 2019 zavedení těchto opatření podpořila.

               Bosna a Hercegovina stále trvá na tom, že jí má být udělena obecná a bezpodmínečná výjimka z ustanovení směrnice 1999/32/ES. V červenci 2020 sice oznámila zřízení specializované pracovní skupiny pro kvalitu kapalných ropných paliv, sekretariát Energetického společenství však toto opatření nepovažuje za dostatečný krok k nápravě stávajícího porušování právního rámce. Sekretariát Energetického společenství proto dne 22. září 2020 předložil Radě ministrů odůvodněnou žádost, ve které žádá, aby:

               ·bylo potvrzeno, že nadále dochází k vážnému a dlouhodobému porušování závazků ve smyslu čl. 92 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství,

               ·byla přijata opatření podle článku 92 Smlouvy o Energetickém společenství, zejména pak aby až do zasedání Rady ministrů v roce 2022 bylo pozastaveno právo Bosny a Hercegoviny účastnit se hlasování o rozhodnutích podle článků 91 a 92 Smlouvy o Energetickém společenství.

               Vzhledem k trvání a závažnosti zjištěných porušení jsou navrhovaná opatření vhodná a přiměřená. Postojem, který má být zaujat jménem Unie v Radě ministrů, by proto mělo být schválení návrhu rozhodnutí.

               iii)Přijetí opatření vůči Bosně a Hercegovině podle čl. 92 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství ve věci ECS-6/16S

               Dne 14. října 2016 přijala Rada ministrů rozhodnutí 2016/07/MC-EnC ve věci ECS-06/16, kterým se stanoví, že ze strany Bosny a Hercegoviny došlo k porušení práva Energetického společenství, protože Bosna a Hercegovina do 1. ledna 2015 nepřijala a nezačala uplatňovat právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s třetím energetickým balíčkem v odvětvích plynu a elektrické energie
                  6
                podle čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Rady ministrů 2011/02/MC-EnC a protože tato opatření bez prodlevy neoznámila sekretariátu Energetického společenství. Nesplnila tímto ustanovení článků 6 a 89 Smlouvy a ustanovení čl. 3 odst. 1 a 2 rozhodnutí Rady ministrů 2011/02/MC-EnC.

               Vzhledem k tomu, že Bosna a Hercegovina nepřijala žádná opatření k nápravě porušení uvedeného v rozhodnutí 2016/07/MC-EnC, předložil sekretariát Energetického společenství dne 12. září 2018 Radě ministrů odůvodněnou žádost, jíž dala podnět k zahájení řízení podle článku 92 Smlouvy ve věci ECS-6/16S. Dne 29. listopadu 2018 Rada ministrů přijala rozhodnutí 2018/16/MC-EnC, v němž stanovila, že ze strany Bosny a Hercegoviny došlo k vážnému a dlouhodobému porušování práva Energetického společenství, protože Bosna a Hercegovina neprovedla rozhodnutí Rady ministrů 2016/07/MC-EnC, a nenapravila tudíž porušení uvedená v tomto rozhodnutí. Přijetí opatření podle článku 92 Smlouvy odložila nicméně na rok 2019.

               Vzhledem k tomu, že Bosna a Hercegovina nepřijala žádná opatření k nápravě porušení uvedeného v rozhodnutí 2018/17/MC-EnC a že situace ohledně dodržování výše uvedených závazků Bosny a Hercegoviny byla i nadále v nesouladu s acquis Energetického společenství, předložil sekretariát Energetického společenství dne 8. října 2019 Radě ministrů odůvodněnou žádost o přijetí opatření ve smyslu článku 92 Smlouvy. Rada ministrů však z důvodu nejednomyslnosti rozhodnutí v této věci nepřijala. Evropská unie svým postojem z roku 2019 podpořila přijetí opatření navržených sekretariátem Energetického společenství. Vzhledem k pokračujícímu neplnění ustanovení třetího energetického balíčku ze strany Bosny a Hercegoviny v odvětvích plynu a elektrické energie předložil dne 22. září 2020 sekretariát Radě ministrů novou odůvodněnou žádost. Žádá v ní, aby:

               ·bylo potvrzeno, že nadále dochází k vážnému a dlouhodobému porušování závazků ve smyslu čl. 92 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství,

               ·byla přijata opatření podle článku 92 Smlouvy, zejména pak aby až do zasedání Rady ministrů v roce 2022 bylo pozastaveno právo Bosny a Hercegoviny účastnit se hlasování o rozhodnutích podle článků 91 a 92 Smlouvy o Energetickém společenství.

               Vzhledem k trvání a závažnosti zjištěných porušení jsou navrhovaná opatření vhodná a přiměřená. Postojem, který má být zaujat jménem Unie v Radě ministrů, by mělo být schválení návrhu rozhodnutí.

               b)Rozhodnutí 2020/…/MC-EnC proti Ukrajině o stanovení toho, že ve věci ECS-1/18S došlo k vážnému a dlouhodobému porušování závazků  ve smyslu čl. 92 odst. 1 Smlouvy

               Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti se stala rozhodnutím Rady ministrů Energetického společenství 2015/08/MC-EnC ze dne 16. října 2015 součástí acquis Energetického společenství.

               Článek 1 rozhodnutí 2015/08 / MC-EnC vyžaduje, aby smluvní strany provedly směrnici 2012/27/EU ve svém vnitrostátním právním rámci a učinily tak ke dni 15. října 2017. Článek 1 rozhodnutí Rady ministrů 2015/08/MC-EnC rovněž vyžaduje, aby smluvní strany sekretariátu Energetického společenství sdělily znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které v oblasti působnosti rozhodnutí 2015/08/MC-EnC přijímají. Článek 6 Smlouvy ukládá smluvním stranám obecnou povinnost učinit veškerá vhodná obecná nebo zvláštní opatření, aby zajistily splnění závazků vyplývajících z této smlouvy. Článek 89 Smlouvy vyžaduje, aby smluvní strany provedly rozhodnutí, která jsou jim určena, ve svém vnitrostátním právu ve lhůtě, která je v rozhodnutí uvedena.

               Svým rozhodnutí 2018/06/MC-EnC ze dne 29. listopadu 2018 Rada ministrů stanovila, že Ukrajina nedodržuje Smlouvu o Energetickém společenství, protože do 15. října 2017 nepřijala právní a správní předpisy nezbytné k dosažení souladu se směrnicí 2012/27/EU o energetické účinnosti. Ukrajina tímto nesplnila ustanovení článků 6 a 89 Smlouvy a o Energetickém společenství a ustanovení článku 1 rozhodnutí Rady ministrů 2015/08/MC-EnC. Ve svém rozhodnutí Rada ministrů Ukrajinu vyzvala, aby tento nedostatek do 1. července 2019 napravila a aby pravidelně podávala zprávy sekretariátu a stálé skupině na vysoké úrovni. Sekretariát Energetického společenství konstatuje, že Ukrajina dosud nepřijala opatření nezbytná pro splnění svých závazků podle směrnice 2012/27/EU, jak je stanoveno v rozhodnutí Rady ministrů 2018/06/MC-EnC. Předložil proto Radě ministrů žádost o rozhodnutí, v němž stanoví, že ze strany Ukrajiny došlo k vážnému a dlouhodobému porušování Smlouvy o energetickém společenství ve smyslu čl. 92 odst. 1 Smlouvy.

               Svým postojem by Rada ministrů měla jménem Unie zohlednit pokrok, který již Ukrajina v této věci dosáhla, jakož i plánovanou technickou pomoc EU Ukrajině v oblasti energetické účinnosti, která má být poskytována od 1. prosince 2020 po dobu dvou let. Tato technická pomoc by měla Ukrajině umožnit účinným způsobem sladit své vnitrostátní právní předpisy se směrnicí 2012/27/EU. Proto by lhůta pro podávání zpráv a pro nápravu zjištěných porušení závazků měla uplynout ke dni zasedání Rady ministrů v roce 2021, a nikoli do 1. července 2021, jak navrhoval sekretariát Energetického společenství.

               Svým postojem by Rada ministrů měla jménem Unie schválit rozhodnutí Rady ministrů, kterým se stanoví, že ve věci ECS-1/18S došlo k vážnému a dlouhodobému porušování závazků, bude-li splněna podmínka, že lhůta pro podávání zpráv Ukrajiny Radě ministrů a pro nápravu porušování závazků ze strany Ukrajiny bude stanovena ke dni zasedání Rady ministrů v roce 2021.

               c) Rozhodnutí 2020/…/MC-EnC o nesplnění závazku ze Smlouvy o Energetickém společenství ze strany Srbska ve věci ECS-10/17S

               Oddělení provozovatelů přepravních soustav představuje jeden z klíčových pojmů zakotvených ve třetím energetickém balíčku. Vyžaduje účinné oddělení činností přepravy energie od zájmů výrobců a dodavatelů. V případě certifikace provozovatelů přepravní soustavy kontrolované osobou nebo osobami ze třetí země nebo třetích zemí se použije článek 11 směrnice o zemním plynu.
                  7
                V článku 10 směrnice o zemním plynu se stanoví, že před schválením a určením podniku jako provozovatele přepravní soustavy je třeba, aby byl tento podnik certifikován. Podmínkou certifikace podniku je splnění požadavků na oddělení distribučních činností třetího energetického balíčku, tj. článku 9 směrnice o zemním plynu.

               Směrnice o zemním plynu a nařízení
                  8
                o zemním plynu byly začleněny do acquis Energetického společenství rozhodnutím Rady ministrů 2011/02/MC-EnC ze dne 6. října 2011.

               Sekretariát Energetického společenství dospěl k závěru, že Republika Srbsko tím, že certifikovala společnost Yugorosgaz-Transport podle standardů ISO, nesplnila povinnosti, které pro ni vyplývají z článku 10, čl. 14 odst. 2 písm. a), čl. 14 odst. 2 písm. b) a čl. 14 odst. 2 písm. d) a článků 15 a 11 směrnice 2009/73/ES, jakož i článku 24 nařízení č. 715/2009, jak jsou začleněny do acquis Energetického společenství. V roce 2019 Rada ministrů ve svém rozhodnutí 2019/02/MC-EnC prohlásila, že Republika Srbsko nesplnila své povinnosti vyplývající ze směrnice o zemním plynu a nařízení o zemním plynu. Sekretariát oznámil, že Republika Srbsko dosud neprovedla rozhodnutí 2019/02/MC-EnC a nenapravila uvedené porušování acquis Energetického společenství. Sekretariát Energetického společenství proto Radu ministrů požádal, aby stanovila, že došlo k vážnému a dlouhodobému porušování závazků vyplývajících ze Smlouvy o energetickém společenství ve smyslu čl. 92 odst. 1 této smlouvy.

               S ohledem na skutečnosti a argumenty uvedené v žádosti sekretariátu Energetického společenství by měla Rada ministrů svým postojem jménem Unie schválit rozhodnutí, kterým se stanoví, že ve věci ECS-10/17S došlo k vážnému a dlouhodobému porušování stanovených podmínek.

               3.1.6.Jmenování členů poradního výboru v souladu s čl. 32 odst. 3 jednacího řádu podle procesního předpisu 2008/01/MC-EnC o jednacím řádu pro řešení sporů ve znění procesního předpisu 2015/04/MC-EnC

               Navržená jmenování by v souladu s čl. 32 odst. 3 jednacího řádu procesního předpisu 2008/01/MC-EnC o jednacím řádu pro řešení sporů ve znění procesního předpisu 2015/04/MC-EnC prodloužily mandáty současných členů a náhradníků poradního výboru o další funkční období do 31. prosince 2024.

               Komise má v úmyslu jménem Evropské unie navržená jmenování podpořit.

               3.2.Zamýšlené akty stálé skupiny na vysoké úrovni

               Výše uvedený bod (v oddíle 2.3) vyžaduje rozhodnutí stálé skupiny na vysoké úrovni, ve kterém bude postoj Evropské unie vyjádřen zástupcem Evropské komise.

               V roce 2011 přijala stálá skupina na vysoké úrovni procesní předpis č. 01/2011 PHLG-EnC, kterým se stanoví pravidla rozhodčího řízení ve věcech úředníků podle článku 14 služebního řádu Energetického společenství. Díky zkušenostem získaným při provádění tohoto procesního předpisu se ukázalo, že je třeba zlepšit stávající procesní pravidla, aby zajišťovala zásadu spravedlivého procesu a aby v rámci v sekretariátu Energetického společenství přispívala k produktivnímu pracovnímu prostředí. Navržené rozhodnutí stálé skupiny na vysoké úrovni upravuje v této souvislosti pravidla řízení před rozhodčím výborem, která stanoví procesní předpis č. 01/2011 PHLG-EnC. Navrhované změny obsahují tyto hlavní body:

               ·umožnit Komisi a ostatním smluvním stranám jmenovat stálé zástupce do rozhodčího výboru, který by měl být připraven řešit arbitrážní žádosti v krátké lhůtě,

               ·umožnit rozhodčímu výboru plnit své funkce v situaci, kdy někteří zástupci nebyli jmenováni včas,

               ·udělit rozhodčímu výboru pravomoc odmítnout schválit vypořádání sporu, má-li toto vypořádání finanční důsledky pro rozpočet Energetického společenství, které jsou zjevně neslučitelné se zásadou řádného finančního řízení a

               ·umožnit rozhodčímu výboru vydávat doporučení pro sekretariát Energetického společenství a o případných strukturálních nedostatcích rozhodčího řízení vyrozumět Radu ministrů.

               V zájmu efektivity a s výhradou přijetí navrhované změny procesního předpisu č. 01/2011 PHLG-EnC stálou skupinou na vysoké úrovni jmenovala Komise pana Manuela Kellerbauera stálým členem rozhodčího výboru zastupujícím Evropskou komisi a pana Larse Albatha stálým náhradníkem člena rozhodčího výboru zastupujícím Evropskou komisi. Tito dva úředníci Komise mají pro výkon svých funkcí patřičné odborné znalosti a nelze pochybovat o jejich nestrannosti nebo nezávislosti. Budou jednat zcela nezávisle a ve své funkci členů rozhodčího výboru nebudou podléhat žádným pokynům.

               Na základě toho by postojem, který má být zaujat jménem Evropské unie stálou skupinou na vysoké úrovni, mělo být schválení návrhu procesního předpisu stálé skupiny na vysoké úrovni, kterým se mění procesní předpis č. 01/2011 PHLG-EnC stálé skupiny na vysoké úrovni Energetického společenství ze dne 23. března 2011, kterým se stanoví pravidla rozhodčího řízení ve věcech úředníků podle článku 14 služebního řádu Energetického společenství. Na základě připomínek smluvních stran Energetického společenství nebo sekretariátu Energetického společenství mohou být před zasedáním stálé skupiny na vysoké úrovni nebo v jeho průběhu dohodnuty drobné změny návrhu rozhodnutí stálé skupiny na vysoké úrovni.

               S výhradou přijetí navrhované změny procesního předpisu č. 01/2011 PHLG-EnC stálou skupinou na vysoké úrovni by Rada rovněž měla potvrdit jmenování dvou uvedených úředníků Komise, které navrhla Evropská komise, stálým členem a stálým náhradníkem člena rozhodčího výboru, kteří zastupují Evropskou komisi.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody.“

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“.
                  9

               4.1.2.Uplatnění na stávající případ

               Rada ministrů a stálá skupina na vysoké úrovni jsou orgány zřízené smluvně, a to Smlouvou o energetickém společenství.

               Akty, které mají Rada ministrů a stálá skupina na vysoké úrovni přijmout, jsou akty s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazný podle mezinárodního práva v souladu s článkem 76 Smlouvy o Energetickém společenství, podle kterého je rozhodnutí právně závazné pro ty, jimž je určeno.

               Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění na stávající případ

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká energetiky.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 194 SFEU.

               4.3Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 194 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2020/0346 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě ministrů Energetického společenství a ve stálé skupině na vysoké úrovni Energetického společenství (Tivat, Černá Hora, 16. a 17. prosince 2020)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 194 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Smlouva o Energetickém společenství (dále jen „Smlouva“) byla Unií uzavřena rozhodnutím Rady 2006/500/ES ze dne 29. května 2006
                  10
                a vstoupila v platnost dne 1. července 2006.

               (2)Podle článků 47 a 76 Smlouvy může Rada ministrů přijmout opatření, která mohou mít formu rozhodnutí nebo doporučení.

               (3)Rada ministrů má na svém 18. zasedání dne 17. prosince 2020 přijmout řadu aktů uvedených v příloze 1 tohoto rozhodnutí.

               (4)Stálá skupina na vysoké úrovni má na svém 59. zasedání dne 16. prosince 2020 přijmout akt uvedený v příloze 2 tohoto rozhodnutí.

               (5)Je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat v Radě ministrů a stálé skupině na vysoké úrovni, jelikož zamýšlené akty budou mít pro Unii právní účinky.

               (6)Účelem zamýšlených aktů je umožnit dosažení cílů stanovených ve Smlouvě a fungování sekretariátu Energetického společenství ve Vídni, který mimo jiné poskytuje Radě ministrů správní pomoc,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na 18. zasedání Rady ministrů, které se bude konat dne 17. prosince 2020 v Tivatu v Černé Hoře, ohledně otázek spadajících do oblasti působnosti čl. 218 odst. 9 SFEU, je uveden v příloze 1 tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na 59. zasedání stálé skupiny na vysoké úrovni, které se bude konat dne 16. prosince 2020 v Tivatu v Černé Hoře, ohledně otázek spadajících do oblasti působnosti čl. 218 odst. 9 SFEU, je uveden v příloze 2 tohoto rozhodnutí.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Úř. věst. L 198, 20.7.2006, s. 15.

                     (2)

                        D/2015/09/MC-EnC.

                     (3)

                        D/2015/09/MC-EnC.

                     (4)

                        Procesní předpis 2008/01/MC-EnC o jednacím řádu pro řešení sporů podle Smlouvy ve znění procesního předpisu 2015/04/MC-EnC ze dne 16. října 2015 o změně procesního předpisu 2008/01/MC-EnC ze dne 27. června 2008 o jednacím řádu pro řešení sporů podle Smlouvy.

                     (5)

                        Rozsudek ze dne 22. května 2008, citiworks AG, C-439/06, ECLI:EU:C:2008:298, bod 44; rozsudek ze dne 9. října 2008, Sabatauskas a další, C-239/07, ECLI:EU:C:2008:551, bod 33; rozsudek ze dne 29. září 2016, Essent Belgium NV, C-492/14, ECLI:EU:C:2016:732, bod 76.

                     (6)

                        Směrnice 2009/72/ES, směrnice 2009/73/ES, nařízení (ES) č. 714/2009 a nařízení (ES) č. 715/2009.

                     (7)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES.

                     (8)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005.

                     (9)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (10)

                        Úř. věst. L 198, 20.7.2006, s. 15.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.11.2020
            COM(2020) 781 final
            PŘÍLOHY
            EMPTY
            Návrh rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě ministrů Energetického společenství a ve stálé skupině na vysoké úrovni Energetického společenství (Tivat, Černá Hora, 16. a 17. prosince 2020)

               PŘÍLOHA I

               Rada ministrů

               1.Rozhodnutí 2020/.../MC-EnC o provádění nařízení Komise (EU) 2019/2146 ze dne 26. listopadu 2019, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 o energetické statistice, pokud jde o provádění aktualizací pro roční, měsíční a krátkodobé měsíční energetické statistiky

               Postojem, který má být jménem Evropské unie zaujat, má být schválen návrh rozhodnutí v souladu s rozhodnutím Komise ze dne 26. listopadu 2020 (C(2020) 8439 final), kterým se stanoví návrh Komise Radě ministrů Energetického společenství na rozhodnutí Rady ministrů Energetického společenství o provádění nařízení Komise (EU) 2019/2146 ze dne 26. listopadu 2019, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 o energetické statistice, pokud jde o provádění aktualizací pro roční, měsíční a krátkodobé měsíční energetické statistiky.

               2.Rozhodnutí 2020/.../MC-EnC o provádění prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/803 ze dne 17. května 2019 o technických požadavcích na obsah zpráv o kvalitě evropských statistik cen zemního plynu a elektřiny podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1952

               Postojem, který má být jménem Evropské unie zaujat, má být schválen návrh rozhodnutí v souladu s rozhodnutím Komise ze dne 26. listopadu 2020 (C(2020) 8439 final), kterým se stanoví návrh Komise Radě ministrů Energetického společenství na rozhodnutí Rady ministrů Energetického společenství o provádění prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/803 ze dne 17. května 2019, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 o technických požadavcích na obsah zpráv o kvalitě evropských statistik cen zemního plynu a elektřiny podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1952.

               3.Rozhodnutí 2020/.../MC-EnC o stanovení seznamu projektů v zájmu Energetického společenství

               Postojem, který má být jménem Evropské unie zaujat, má být podpořeno přijetí návrhu rozhodnutí uvedeného v dodatku k této příloze.

               4.ROZHODNUTÍ PODLE ČL. 91 ODST. 1 SMLOUVY O ENERGETICKÉM SPOLEČENSTVÍ O PORUŠENÍ SMLOUVY O ENERGETICKÉM SPOLEČENSTVÍ V TĚCHTO PŘÍPADECH:

               Postojem, který má být jménem Evropské unie zaujat, má být schválen návrh rozhodnutí podle čl. 91 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství o porušení smlouvy v těchto případech:

               a)ve věci ECS-13/17 (Srbsko), pokud poradní výbor Energetického společenství vydá stanovisko podporující zjištění sekretariátu Energetického společenství před zasedáním Rady ministrů a pokud bude odstraněno  obiter dictum uvedené v bodě 71 odůvodněné žádosti;

               b)ve věci ECS-10/18 (Bosna a Hercegovina), jakmile poradní výbor Energetického společenství vydá v návaznosti na slyšení, které se uskuteční dne 9. prosince 2020, stanovisko podporující zjištění sekretariátu Energetického společenství a zohledňující nejnovější vývoj v dané věci.

               5.ROZHODNUTÍ PODLE ČL. 92 ODST. 1 SMLOUVY O ENERGETICKÉM SPOLEČENSTVÍ O PŘIJETÍ OPATŘENÍ V REAKCI NA VÁŽNÉ A DLOUHODOBÉ PORUŠOVÁNÍ SMLOUVY O ENERGETICKÉM SPOLEČENSTVÍ ZE STRANY BOSNY A HERCEGOVINY VE VĚCECH ECS-8/11S, ECS-2 /13S a ECS-6/16S; O UKRAJINĚ VE VĚCI ECS-1/18S A O SRBSKU VE VĚCI ECS-10/17S.

               Postojem, který má být jménem Evropské unie zaujat, má být schválen návrh rozhodnutí podle čl. 92 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství o Bosně a Hercegovině ve věcech ECS-2/13 a ECS-6/16S. Co se týče rozhodnutí o Bosně a Hercegovině ve věci ECS-8/11S, postojem, který by měl být zaujat jménem Evropské unie v Radě ministrů, má být schválen  návrh rozhodnutí s výjimkou opatření podle čl. 3 odst. 1 rozhodnutí 2016/16/MC-EnC, jehož prodloužení by nemělo být schváleno.

               Postojem, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě ministrů, má být schváleno rozhodnutí Rady ministrů, kterým se stanoví, že došlo k vážnému a dlouhodobému porušování závazků, bude-li splněna podmínka, že lhůta pro podání zprávy Ukrajiny Radě ministrů a pro nápravu porušování závazků ze strany Ukrajiny bude stanovena ke dni zasedání Rady ministrů v roce 2021.

               Postojem, který mát být jménem Evropské unie zaujat v Radě ministrů, má být schváleno rozhodnutí o Srbsku ve věci ECS-10/17S, kterým se stanoví, že došlo k vážnému a dlouhodobému porušování závazků ve smyslu čl. 92 odst. 1 Smlouvy o Energetickém společenství.

               6.Jmenování členů poradního výboru v souladu s čl. 32 odst. 3 jednacího řádu podle procesního předpisu 2008/01/MC-EnC o jednacím řádu pro řešení sporů ve znění procesního předpisu 2015/04/MC-EnC

               Postojem, který má být jménem Evropské unie zaujat, mají být podpořena navržená jmenování.

               DODATEK K PŘÍLOZE I

               Rozhodnutí 2020/.../MC-EnC o stanovení seznamu projektů v zájmu Energetického společenství (dále jen „seznam Energetického společenství“)

               RADA MINISTRŮ ENERGETICKÉHO SPOLEČENSTVÍ,

               s ohledem na Smlouvu o založení Energetického společenství (dále jen „Smlouva)“, a zejména na články 2, 26, 27 a 82 této Smlouvy,

               s ohledem na rozhodnutí Rady ministrů Energetického společenství D/2015/09/MC-EnC o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě, a zejména na čl. 3 odst. 4 tohoto nařízení přijatého v rámci Energetického společenství,

               s ohledem na návrh sekretariátu Energetického společenství,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)
                     Dne 16. října 2015 přijala Rada ministrů Energetického společenství rozhodnutí
                  1
                o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě.

               (2)
                     Podle článku 82 Smlouvy navrhuje opatření některá ze stran nebo sekretariát.

               (3)
                     Projekty navržené na zařazení na seznam projektů v zájmu Energetického společenství posoudily příslušné skupiny a splňují kritéria stanovená v uvedeném nařízení.

               (4)
                     Návrh předběžného seznamu projektů v zájmu Energetického společenství schválily skupiny na zasedáních na technické úrovni. Po vydání kladného stanoviska regulačního výboru Energetického společenství ohledně důsledného uplatňování kritérií pro posouzení a provádění analýzy nákladů a přínosů byl navržený seznam projednán 56. zasedání stálé skupiny na vysoké úrovni Energetického společenství dne 16. července 2020 a toto rozhodnutí bylo dokončeno a schváleno uvedenou skupinou působící pro tento účel jako rozhodovací orgán.

               (5)
                     Projekty navržené k zařazení na seznam Energetického společenství byly konzultovány s organizacemi zastupujícími příslušné zúčastněné strany včetně výrobců, provozovatelů distribučních soustav, dodavatelů, organizací spotřebitelů a organizací na ochranu životního prostředí.

               (6)
                     Zařazením na seznam projektů v zájmu Energetického společenství nejsou dotčeny výsledky příslušných posouzení z hlediska ochrany životního prostředí ani výsledky povolovacího postupu. Podle čl. 5 odst. 8 přijatého nařízení může být projekt, který není v souladu s právními předpisy Energetického společenství, ze seznamu Energetického společenství odstraněn. Provádění projektů v zájmu Energetického společenství, včetně jejich souladu s právními předpisy Energetického společenství, by mělo být sledováno v souladu s článkem 5 uvedeného nařízení.

               (7)
                     Podle čl. 3 odst. 4 druhého pododstavce přijatého nařízení se seznam Energetického společenství stanoví každé dva roky formou rozhodnutí podle hlavy III Smlouvy,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

                  Přijímá se seznam projektů v zájmu Energetického společenství uvedený v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               Toto rozhodnutí je určeno smluvním stranám Energetického společenství.

               V Tivatu dne … 2020

               za předsednictví

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1. Úvod

               Dne 16. října 2015 přijala Rada ministrů Energetického společenství rozhodnutí o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě
                  2
               . Účelem tohoto opatření bylo vytvořit právní rámec pro určování priorit, pokud jde o klíčové projekty energetických sítí mezi různými smluvními stranami a mezi smluvními stranami a členskými státy EU.

               Nařízení (EU) č. 347/2013 přijaté v rámci Energetického společenství stanoví komplexní rámec pro zjednodušení povolovacích a regulačních postupů a postupů rozdělování nákladů mezi smluvní strany. Rovněž vyžaduje, aby s výhradou splnění řady kritérií bylo přijato rozhodnutí Rady ministrů o stanovení seznamu prioritních infrastrukturních projektů, tzv. projektů v zájmu Energetického společenství, podle hlavy III Smlouvy o Energetickém společenství. Konečnou lhůtou pro provedení hlavních ustanovení zmíněného nařízení a pro stanovení prvního seznamu projektů v zájmu Energetického společenství byl 31. prosinec 2016. Seznam je každé dva roky aktualizován.

               Jak vyžadují ustanovení nařízení (EU) č. 347/2013 přijatého v rámci Energetického společenství, byly za účelem přípravy seznamu projektů v zájmu Energetického společenství vytvořeny dvě pracovní skupiny. Projekty, které předložili předkladatelé projektů, byly předmětem veřejné konzultace, kterou zahájil sekretariát Energetického společenství dne 30. března 2020. V průběhu roku 2020 byly projekty posuzovány, pokud jde o jejich způsobilost pro status projektů v zájmu Energetického společenství. U každého projektu byla provedena analýza nákladů a přínosů, jež vedla ke stanovení pořadí projektů na základě bodového hodnocení podle míry splnění příslušných kritérií. Na konci tohoto postupu byl návrh předběžného seznamu projektů v zájmu Energetického společenství, ke kterému se došlona základě konsensu, předložen rozhodovacímu orgánu, jímž je stálá skupina na vysoké úrovni Energetického společenství, a dne 16. července 2020 byl schválen. Po vydání kladného stanoviska regulačního výboru Energetického společenství, které bylo přijato dne 28. července 2020, musí konečný seznam projektů v zájmu Energetického společenství schválit Rada ministrů na svém zasedání dne 17. prosince 2020.

               Příloha s příslušným seznamem projektů se stanoví na základě výše popsaného rozhodovacího procesu.

               2. Právní základ návrhu

               Podle článku 82 Smlouvy o Energetickém společenství Rada ministrů přijme opatření podle hlavy III na návrh jedné ze stran nebo sekretariátu.

               Podle čl. 7 odst. 5 písm. a) rozhodnutí stanoví Rada ministrů seznam projektů v zájmu Energetického společenství formou rozhodnutí podle hlavy III Smlouvy.

               Sekretariát předkládá navrhovaný seznam projektů v zájmu Energetického společenství v příloze na základě iniciativy skupiny pro elektrickou energii, skupiny pro plyn a ropu a po dohodě s útvary Evropské komise. Je-li sekretariát informován o jakýchkoli výhradách týkajících se souladu určitého projektu v zájmu Energetického společenství s právem Energetického společenství, může na základě těchto informací Radě ministrů navrhnout, aby byl projekt ze seznamu odstraněn v souladu s čl. 5 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě,j ve znění začleněném do acquis Energetického společenství.

               PŘÍLOHA

               Seznam projektů v zájmu Energetického společenství v odvětví elektrické energie

                        EL_01

                        Transbalkánský koridor

                        a

                        Nové 400 kV nadzemní vedení mezi rozvodnou Kragujevac 2 (Srbsko) a rozvodnou Kraljevo 3 (Srbsko) s navýšením napěťové hladiny v rozvodně Kraljevo 3 (Srbsko) na 400 kV

                        b

                        Nové 400 kV dvojité nadzemní vedení mezi rozvodnou Obrenovac (Srbsko) a rozvodnou Bajina Basta (Srbsko) s navýšením napěťové hladiny v rozvodně Bajina Basta (Srbsko) na 400 kV

                        c

                        Nové 400 kV propojení energetických soustav mezi rozvodnami Bajina Basta (Srbsko), Višegrad (Bosna a Hercegoviny) a Pljevlja (Černá Hora)

               Seznam projektů v zájmu Energetického společenství v odvětví plynu

                        Název projektu

                        Klastr

                        Gas_13

                        Plynovod Albánie–Kosovo
                           3* – ALKOGAP

                        Dodávky pro kosovský klastrkonkurenčních projektů

                        Gas_26

                        Propojovací plynovod Severní Makedonie–Kosovo

                        Dodávky pro kosovský klastr konkurenčních projektů

                        Gas_11

                        Propojovací plynovod Srbsko–Severní Makedonie

                        Dodávky pro severomakedonský klastrkonkurenčních projektů

                        Gas_09

                        Propojovací plynovod Bulharsko–Srbsko (projekt společného zájmu) jako projekt konkurující rozšíření plynovodu TurkStream v Srbsku (projekt společnosti Gastrans)

                        –

               Seznam projektů v zájmu Energetického společenství v odvětví ropy

                        Oil_01

                        Ropovod Ukrajina–Polsko (Brody – Adamowo)

               PŘÍLOHA II

               Stálá skupina na vysoké úrovni

               Procesní předpis 2020/…/phlg-enc, kterým se mění procesní předpis č. 01/2011 PHLG –EnC stálé skupiny na vysoké úrovni Energetického společenství, kterým se stanoví pravidla rozhodčího řízení ve věcech úředníků podle článku 14 služebního řádu

               Postojem, který má být zaujat jménem Evropské unie, má být schválen návrh procesního předpisu v souladu s rozhodnutím Komise ze dne 26. listopadu 2020 (C(2020) 8437 final), kterým se stanoví návrh Komise pro stálou skupinu Energetického společenství na vysoké úrovni na procesní předpis stálé skupiny Energetického společenství na vysoké úrovni, kterým se mění procesní předpis č. 01/2011 PHLG-EnC stálé skupiny na vysoké úrovni Energetického společenství ze dne 23. března 2011, kterým se stanoví pravidla rozhodčího řízení ve věcech úředníků podle článku 14 služebního řádu Energetického společenství.

               Na základě připomínek smluvních stran Energetického společenství nebo sekretariátu Energetického společenství mohou být před zasedáním stálé skupiny na vysoké úrovni nebo v jeho průběhu dohodnuty drobné změny návrhu procesního předpisu.

               Rada v této souvislosti s výhradou přijetí navrhované změny procesního předpisu č. 01/2011 PHLG-EnC stálou skupinou na vysoké úrovni potvrzuje Komisí předložené jmenování pana Manuela Kellerbauera stálým členem rozhodčího výboru zastupujícím Evropskou komisi a pana Larse Albatha stálým náhradníkem člena rozhodčího výboru zastupujícím Evropskou komisi.

                     (1)

                        Rozhodnutí D/2015/09/MC-EnC.

                     (2)

                        D/2015/09/MC-EnC.

                     (3)

                     *Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244 (1999) a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.