Důležité právní upozornění

|

52006PC0866

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů  /* KOM/2006/0866 konecném znení - COD 2006/0290 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 22.12.2006KOM(2006) 866 v konečném znění2006/0290 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. PŘEDMĚTDůsledkem usnadnění obchodu, představujícího hlavní prvek obchodní politiky rozšířené Evropské unie při dobývání nových trhů, je nárůst mezinárodní hospodářské a finanční zločinnosti, jež poškozuje finanční zájmy Evropských společenství, a prohibiční, omezovací a kontrolní opatření zavedená v rámci určitých politik Společenství.Z podvodů a jiné nezákonné činnosti poškozující finanční zájmy Společenství se oblíbenou činností podvodných organizací staly, vzhledem k částkám, které jsou ve hře, operace v rozporu s celními a zemědělskými předpisy. Dovozní cla, zemědělské poplatky a dovozní DPH, jež členské státy vybírají při plnění celních formalit, tvoří téměř jednu čtvrtinu příjmů rozpočtu Společenství. V této souvislosti se podvodné organizace často snaží se kontrole vyhnout nebo obejít placení cel a poplatků anebo také neprávem využívat snížení nebo zastavení jejich úhrady.Co se týče výdajů, je předmětem všech možných snah podvodných organizací rovněž rozpočet Společenství určený k platbě vývozních náhrad pro zemědělské výrobkya zpracované výrobky, které celní orgány kontrolují při plnění celních formalit a při výstupu z celního území Společenství.Ve snaze dosáhnout co nejvyššího zisku tyto organizace také obcházejí antidumpingová opatření a prohibiční nebo omezovací opatření. I když obcházení těchto opatření nemá přímý vliv na rozpočet Společenství, může ve svých důsledcích způsobit škodu na hospodářství, zaměstnanosti a zdraví spotřebitelů, a tudíž nepřímo poškodit rozpočet Společenství (např. krize BSE).Aby bylo možné lépe obsáhnout nesrovnalosti v této oblasti a doplnit „prevenční“ systém spojený s lepší organizací celních kontrol, přijalo Evropské společenství nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů.Toto nařízení tvoří právní základ vzájemného podávání žádostí o pomoc mezi těmito orgány v boji proti nesrovnalostem a podvodům na výše uvedených předpisech Společenství, majícím finanční dopad na rozpočet Společenství nebo dopad na obchodní politiku Společenství.V rámci tohoto právního prostředku bylo rovněž možné vyvinout zvláštní databázi pod názvem celní informační systém (CIS). Tento systém, jehož provoz byl zahájen dne 24. března 2003, umožňuje dotčeným správním orgánům, aby upozorňovaly své evropské partnery na rizika protiprávních operací předáváním informací za účelem pozorování, zpravodajství, skrytého sledování nebo zvláštních kontrol.2. HLAVNÍ USTANOVENÍI přes dobré výsledky dosažené v oblasti boje proti podvodům u celnícha zemědělských předpisů Společenství, existuje mnoho důvodů, které vyžadují změnu nařízení (ES) č. 515/97.( Potřeba operativnější spolupráce:Vzhledem k posunu a rozšíření pozemních a námořních hranic po rozšíření Evropské unie a s tím spojenému dvojnásobnému zesílení a diverzifikaci podvodných činností, je důležité přizpůsobit stávající právní úpravu, aby podvodné organizace nemohly této situace dále zneužívat. S ohledem na nadnárodní a mnohotvárnou povahu hospodářské a finanční kriminality lze podvodům v těchto oblastech zamezit v nejvyšší možné míře jedině posílením spolupráce mezi členskými státy a jejich spolupráces Komisí a větším zdůrazněním operativního rozměru této spolupráce. Subjekty zapojené do boje proti podvodům, kterým je nutné poskytnout solidní a vhodný právní základ, dospěly k potřebě větší koordinace a podpory na evropské úrovni.( Změna právního prostředí a institucionální rovnováhy:V době přijímání nařízení (ES) č. 515/97 Smlouva neobsahovala žádný zvláštní článek týkající se celní spolupráce Společenství. Ani obecná povinnost spolupráce členských států podle článku 5 Smlouvy o ES a koordinace akcí členských států v rámci ochrany finančních zájmů Společenství podle článku 209 A. Smlouvy o ES nedávaly Společenství pravomoc vydávat opatření, a to ani v oblasti celní spolupráce.Článek 135 Smlouvy o založení Evropského společenství týkající se celní spolupráce a článek 280 týkající se ochrany finančních zájmů Společenství nyní dávají Společenství pravomoc pro tyto oblasti. Tato pravomoc však musí být uplatňována v souladu s článkem 5 Smlouvy o založení Evropského společenství, tudíž pouze tehdy a do té míry, pokud sledovaných cílů nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto, z důvodu jejich rozsahu či účinků, jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství. Návrh nařízení odpovídá těmto kritériím.Cílem nového návrhu nařízení je také poskytnout právní základ pro evidenci jednotlivých případů vyšetřování celních orgánů (FIDE) Společenství na jedné straně a na druhé straně pro návrhy vypracované na základě potřeb, jež členské státya Evropská komise vyjádřily ve snaze posílit spolupráci mezi orgány odpovědnými za dozor nad řádným používáním celních a zemědělských předpisů.Tento návrh musí rovněž přihlédnout k určitému vývoji institucí, a to zejména k posílení spolupráce s orgány a agenturami Evropské unie a s mezinárodními organizacemi.SubsidiaritaVnitrostátní orgány nejsou samy schopny zavést technickou infrastrukturu na úrovni Společenství a zajistit plnou a integrovanou evropskou koordinaci vzájemné správní pomoci v oblasti cel a zemědělství. Je proto nutné vytvořit platformu služeb ke zlepšení operativní spolupráce mezi těmito orgány. Kromě misí Společenství ve třetích zemích spadá faktické provádění správního šetření do pravomoci každého členského státu.ProporcionalitaCíl tohoto návrhu nařízení zůstává stejný. Stejně jako nařízení (ES) č. 515/97, které mění, i návrh nařízení má za cíl řádné používání celních a zemědělských předpisů, pro které má Evropská komise jasně vymezenou věcnou příslušnost stejně tak jako celní orgány a další příslušné orgány členských států.3. OBSAH NÁVRHU3.1. Přizpůsobení definice celních předpisů definici ve smyslu Neapolské úmluvy II (čl. 2 odst. 1 první odrážka)Definice celních předpisů podle nařízení (ES) č. 515/97 byla přizpůsobena definici Úmluvy o vzájemné pomoci a spolupráci mezi celními orgány (Neapolská úmluva II), vypracované na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, v zájmu posílení souladu mezi nástroji Společenství a nástroji podle hlavy VI Smlouvy o EU, co se týče stíhání operací, které jsou v rozporu s celními předpisy Společenství.Aniž jsou dotčena ustanovení nařízení Rady (ES) č. 1798/2003 ze dne 7. října 2003o správní spolupráci v oblasti DPH[1], platí celní předpisy při vstupu a výstupu zboží z celního území Společenství, i když je toto zboží osvobozeno od cla nebo podléhá nulovému clu. V souvislosti s uplatňováním prohibičních, omezovacích nebo kontrolních opatření na vnější hranici Společenství, zejména odhalování pančovaného alkoholua padělaných cigaret nebo nedovoleného obchodování se zbožím dvojího užití nebo látek sloužících k výrobě drog, musí mít celní orgány možnost výměny informací, které dovolují v jiném členském státě prostřednictvím identifikačního čísla pro účely DPH rychle ověřit, zda podnik založený v tomto členském státě stále vyvíjí svou činnost. Celní orgány, které mají také úkol zajišťovat formality a/nebo vybírat DPH a/nebo spotřební daň během plnění celních formalit, musí mít také možnost na základě účinné celní spolupráce předcházet fiktivním vývozům výrobků s vysokou daní do třetích zemí a tyto vývozy odhalovat.Ústřední kontaktní orgány a kontaktní útvary pověřené správní spoluprací v oblasti DPH zajišťují účinnou spolupráci s odpovídajícími orgány v ostatních členských státech. Spolupráce napříč členskými státy mezi těmito ústředními kontaktními orgány a kontaktními útvary na jedné straně a orgány odpovědnými za uplatňování nařízení (ES) č. 515/97 na straně druhé není možná z organizačních důvodů nebo z důvodů materiálního a operativního vybavení každého členského státu a také z důvodů spojených s komunikační sítí a s absencí pohotovostních služeb (v nocia o víkendu). Celní orgány jednoho státu mají však k dispozici alespoň základní minimum informací o existenci a statutu DPH hospodářského subjektu, takže mohou uspokojit urgentní žádosti celních orgánů ostatních členských států.3.2. Automatická výměna informací (Článek 15)Současná úprava automatické výměny u každého případu byla doplněna o úpravu automatické a/nebo strukturované výměny informací bez předchozí žádosti od členského státu adresáta. Tato úprava je obdobou úpravy zavedené v rámci nařízení Rady (ES) č. 1798/2003[2] ze dne 7. října 2003 o správní spolupráci v oblasti daně z přidané hodnoty a nařízení Rady (ES) č. 2073/2004[3] ze dne 16. listopadu 2004o správní spolupráci v oblasti spotřebních daní.3.3. Zavedení platformy služeb v celní oblasti3.3.1. Evropský rejstřík údajů (Článek 18a)Informatizace postupů celního řízení a sledování dopravních prostředků v reálném čase pomocí satelitních systémů vede k rostoucí dematerializaci informací vyměňovaných mezi celními orgány a/nebo hospodářskými subjekty. Z toho vyplývá růst počtu databází spravovaných veřejnými či soukromými poskytovateli služeb, jejichž činnost je spojena s oblastí logistiky a přepravy zboží.V rámci boje proti podvodům, jehož cílem je zejména odhalovat podezřelé zásilky zboží, které by mohly být předmětem operací v rozporu s celními nebo zemědělskými předpisy, a/nebo dopravní prostředky, včetně kontejnerů, za tímto účelem použitých, jsou poskytovatelé služeb většinou nakloněni myšlence poskytnout přístup odpovědným orgánům, pokud budou žádosti o přístup početně omezené a nepovedou ke vzniku práce navíc. Nápad poskytnout jednotný obecný přístup Komise (OLAF) k určitým databázím nebo internetovým stránkám má tedy zaručit poskytovatelům služeb, že nebudou od členských států dostávat několikrát a opakovaně tytéž žádosti. Je proto vhodné, a to rovněž z ekonomického hlediska, aby měla Komise (OLAF) možnost vyjednávat s poskytovateli služeb o sloučení údajů do jednotného rejstříku přístupného členským státům nebo přesměrovat přístup na stránky spravované těmito poskytovateli.Cílem tohoto rejstříku je za účelem analýzy sbírat údaje obvykle používané v rámci mezinárodního obchodu ve snaze již před fyzickou kontrolou zboží odhalit operace vykazující riziko nesrovnalostí s celními a zemědělskými předpisy.V rámci tohoto rejstříku by měla mít Komise bezplatné nebo placené oprávnění k předání celého nebo částečného obsahu těchto databází se souhlasem držitelů práv k těmto informacím a při dodržování právního prostředí použitelného v oblasti práv duševního vlastnictví. Takto získané informace bude možné indexovat a analyzovat.Evropský rejstřík by měl být k dispozici styčným důstojníkům členských států pověřeným v rámci stálé koordinační jednotky a příslušným orgánům uvedenýmv čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 515/97.3.3.2. Struktura koordinace operativní spolupráce (Článek 18b)Vytvoření Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie podle nařízení (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004[4], rozšíření mandátu Europolu o boj proti závažným formám mezinárodní trestné činnosti (rozhodnutí Rady ze dne 6. prosince 2001)a operativní činnost mezinárodních nebo regionálních organizací je nutné posílit spoluprací mezi Komisí, členskými státy a ostatními orgány a agenturami Evropské unie.Nový návrh se připojuje k podpoře myšlenky vyvinout za pomoci Komise rozhraní umožňující lepší koordinaci operativní spolupráce mezi členskými státy a jejich spolupráce s Komisí a užší operativní spojení s evropskými, regionálními či mezinárodními organizacemi a agenturami v mezích příslušných kompetencí zúčastněných orgánů.V usnesení ze dne 2. října 2003 o strategii pro celní spolupráci Rada Evropské unie uznala, že soudržný přístup k boji proti trestné činnosti, který zároveň přispívá k boji proti terorismu, v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, by měl obsahovat kromě celní spolupráce také mnohostrannou úzkou a zároveň účinnou spolupráci mezi celnicemi a ostatními donucovacími orgány a také ostatními orgány, institucemi a agenturami Evropské unie, jako je Komise, Europol a Eurojust.V této souvislosti by mohly být prostředky a změny stanovené v plánu Společenství využity v rámci celní spolupráce podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii, aniž by tím byly dotčeny mandáty Europolu a Eurojustu.Za těchto okolností by přímo použitelný právní nástroj, jako je nařízení, mohl přinést celní oblasti zvláštní podporu, aniž by přitom zástupcům Komise dával nové pravomoci nebo kompetence. Nový článek 18b nařízení (ES) č. 515/97 by totiž dal členským státům možnost zapojit zástupce Komise (OLAF) jako odborníky a využít „platformu služeb“ Komise pro případy zahájené podle nařízení (ES) č. 515/97, pro které by měla být ustavena společná soudržná skupina.3.4. Článek 19 (třetí země)Pokud za současné situace dostane členský stát informaci od jiného členského státua má-li být tato informace následně sdělena třetí zemi v rámci dohody nebo protokolu o vzájemné správní pomoci v celní oblasti, členský stát adresáta musí žádat o souhlas členský stát, který informaci poskytl, v rámci dohodnutého postupu,i když existuje dřívější souhlas členského státu poskytovatele, jenž členskému státu adresáta dovoluje tuto informaci použít.Navrhuje se proto, aby se současný postup doplnil o opatření opravňující Komisi nebo členský stát ke sdělení třetí zemi informace obdržené od jiného členského státu, pokud tento stát k tomu dal předběžně souhlas. V takovém případě by již nebyla nutná žádost, pokud existuje souhlas v rámci dohodnutého postupu. Taková žádost by byla vyhrazena pouze výměně informací zpracovávaných více než dvěma členskými státy.3.5. Čl. 20 odst. 2 písm. d)Ustanovení čl. 20 odst. 2 písm. d) týkající se úhrady nákladů na mise Společenství uskutečněné ve třetích zemích jsou spolu s jinými ustanoveními uvedena v novém článku 42a o financování.3.6. Hlava V článku 23 až 37 – Aktualizace ustanovení týkajících se kontroly osobních údajů v rámci celního informačního systémuK provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 členskými státy je potřebná změna ustanovení nařízení týkajících se vnitrostátního zpracování osobních údajů. Přijetím nařízení Evropského parlamentua Rady č. 45/2001 a zřízením nezávislé kontroly, evropského kontrolora ochrany údajů, se stejným způsobem mění články nařízení (ES) č. 515/97 týkající se zpracování údajů institucemi a orgány Společenství.Veškerá ustanovení nařízení (ES) č. 515/97 týkající se otázek ochrany osobních údajů jsou přizpůsobena novému právnímu prostředí použitelnému po nabytí platnosti, zejména pravidlům pro ochranu údajů použitelným pro orgány Společenství ve smyslu článku 286 Smlouvy a nařízení Evropského parlamentua Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenstvía o volném pohybu těchto údajů[5] a pravidlům platným pro členské státy na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. prosince 1995o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů[6].3.7. Využití údajů CIS za účelem analýzy (článek 27)Celní informační systém nemůže se svými současnými účely dosáhnout všech cílů, které mu jsou podle nařízení určeny, tedy napomáhat prevenci, vyšetřování a stíhání operací, které jsou v rozporu s celními a zemědělskými předpisy. Podle současné úpravy informace zanášené do CIS umožňují pouze posílit účinnost kontrol.V důsledku toho je dosažen pouze cíl prevence před podvody. Napomáhání vyšetřovánía stíhání operací, které jsou v rozporu s celními a zemědělskými předpisy, vyžaduje změnu účelů a vyvinutí nových funkcí, které zase vyžadují změnu nařízení (ES)č. 515/97.Z tohoto důvodu je nutné článek 27 změnit tak, aby se strategická či operativní analýza stala účelem systému.Pro potřeby rozšířených funkcí systému byla vytvořena nová kategorie dostupných informací, týkajících se zadrženého, zabraného a zabaveného zboží.3.8. Hlava Va čl. 41a až 41d – Zřízení databáze Evidence jednotlivých případů vyšetřování celních orgánůAby se zlepšila účinnost mechanizmů spolupráce, bylo by vhodné vybavit správní orgány členských států evidencí, která jim umožní přesněji zaměřený výběr adresátů žádostí o správní spolupráci. To je cílem evidence FIDE, ve které se registrují odkazy na vyšetřování, jež proběhla nebo probíhají v každém členském státě, a která umožňuje všem zmocněným orgánům, jež o to požádají, zjistit, který útvar vedl vyšetřování v podobné věci.Cílem zahrnutí FIDE do návrhu nařízení, kterým se mění nařízení (ES) č. 515/97, je doplnit podobnou iniciativu přijatou na mezivládní úrovni, jež byla konkrétně vyjádřena v aktu Rady ze dne 8. května 2003, kterým se upravuje protokol, kterým se mění Úmluva o používání informační technologie pro celní účely.3.9. Hlava VI článek 42 – Ochrana údajůAniž by byla dotčena zvláštní opatření ochrany osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů stanovených v hlavě V článcích 23 až 40 nařízení (ES) č. 515/97, co se týče využívání databází CIS a FIDE, považuje se za nutné odkazovat na nařízení (ES) č. 45/2001 a na směrnici 95/46/ES, pokud jde o výměnu a automatické či neautomatické zpracování údajů, stanovené v hlavách I až IV nařízení (ES)č. 515/97.3.10. Hlava VIa článek 42a – FinancováníČl. 23 odst. 3 druhý pododstavec nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů[7], pozměněný nařízením Rady (ES) č. 807/2003 ze dne 14. dubna 2003 o přizpůsobení ustanovení týkajících se výborů, které jsou nápomocny Komisi při výkonu jejích prováděcích pravomocí, stanovených v právních aktech Rady přijatých konzultačním postupem (jednomyslnost) rozhodnutí 1999/468/ES[8], měl být základním právním aktem v souladu s požadavky čl. 49 odst. 1 finančního nařízeník plnění operativních výdajů týkajících se Informačního systému pro boj proti podvodům (AFIS).Tato úprava by se měla vztahovat zároveň na financování činností AFIS spadajících do prvního pilíře (nařízení (ES) č. 515/97) a na financování činností AFIS spadajících do třetího pilíře (Úmluva vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvyo Evropské unii o používání informační technologie pro celní účely ze dne26. července 1995 (Úmluva CIS[9]), pokud tyto činnosti nelze rozdělit.V tomto smyslu se odkazuje na čl. 22 odst. 2 první pododstavec Úmluvy CIS, dále na společné prohlášení Rady a Komise ze dne 13. července 1995[10] týkající se čl. 22 odst. 2 uvedené úmluvy a na seznam výdajů na informační technologii, které nelze rozdělit, vypracovaný Komisí v dokumentu SEC(94)813 ze dne 6. května 1994o rozpočtovém dopadu používání technické infrastruktury Společenství CIS z titulu Úmluvy o používání informační technologie pro celní účely.S cílem jasně vyhovět požadavkům finančního nařízení se zdá být užitečné doplnit článek týkající se nařízení (ES) č. 515/97, jakožto základního právního aktu k plnění operativních výdajů definovaných v témž článku.3.11. Hlava VII článek 43 – Postup projednávání ve výborechČlánek 43 o „postupu projednávání ve výborech“ je přizpůsoben v souvislosti s pozměňovacími návrhy uvedenými v předcházejících článcích. Evropský veřejný ochránce práv, kterého jmenuje Rada v souladu s článkem 286 Smlouvy o ES, aby až do určení úřadu vytvořeného za tímto účelem prováděl dozor nad institucemi a orgány Společenství, pokud jdeo ochranu osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů, byl nahrazen Evropským kontrolorem ochrany údajů od nabytí platnosti nařízení (ES) 45/2001. V důsledku toho se v tomto smyslu mění čl. 43 odst. 5.2006/0290 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisůEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 135 a 280 této smlouvy ,s ohledem na návrh Komise[11],s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru[12],s ohledem na stanovisko Výboru regionů [13],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy,vzhledem k těmto důvodům(1) Nařízení Rady (ES) č. 515/97[14] zlepšilo předcházející právní úpravu zejména tím, že umožnilo uchovávání informací v databázi Společenství celní informační systém (CIS).(2) Zkušenosti získané od počátku platnosti nařízení (ES) č. 515/97 nicméně ukazují, že využívání CIS pouze za účelem pozorování a zpravodajství, skrytého sledování nebo zvláštních kontrol nedovoluje plně dosáhnout cíle systému, kterým je napomáhat prevenci, vyšetřování a stíhání operací, které jsou v rozporu s celními a zemědělskými předpisy.(3) Přehodnocení celní spolupráce Společenství v rozšířeném rámci a s novou právní úpravou je nezbytné jak kvůli současným nedostatkům nařízení (ES) č. 515/97, tak kvůli změnám v důsledku rozšíření Evropské unie na 25 členských států.(4) Článek 1 rozhodnutí Komise (ESUO, Euratom) 1999/352/ES ze dne 28. dubna 1999, kterým byl zřízen Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF)[15], a nabytí platnosti Úmluvy o používání informační technologie pro celní účely[16], stanovené aktem Rady ze dne 26. července 1995[17], změnily obecný rámec spolupráce mezi členskými státya Komisí ve věci prevence, výzkumu, stíhání a potlačování porušování předpisů Společenství.(5) Výsledek strategické analýzy musí napomáhat odpovědným osobám na nejvyšší úrovni definovat návrhy, cíle a politiky boje proti podvodům, plánovat činnosti a využívat prostředky potřebné k dosažení stanovených operativních cílů.(6) Výsledek operativní analýzy činností, prostředků a záměrů určitých osob nebo podniků, které nedodržují právní předpisy, musí napomáhat vyšetřovacím útvarům přijímat vhodná opatření v konkrétních případech, aby byly dosaženy cíle stanovené v oblasti boje proti podvodům.(7) Podle současné úpravy nelze osobní údaje zanesené jedním členským státem kopírovatz CIS do jiných systémů pro zpracování údajů bez předběžného souhlasu partnera CIS, který údaje do systému vložil, a pouze za podmínek jím stanovených v souladu s čl. 30 odst. 1. Cílem změny nařízení je tuto zásadu předběžného souhlasu omezit pouze na situaci, kdy mají údaje zpracovávat útvary příslušných orgánů, které jsou pověřeny řízením rizika s ohledem na obecné směry kontrol zboží.(8) Je nutné stávající úpravu doplnit o právní rámec ke zřízení evidence jednotlivých případů předcházejících nebo probíhajících vyšetřování celních orgánů. Zřízení této evidence je součástí využití iniciativy přijaté v rámci mezivládní spolupráce v celní oblasti, která vedla k přijetí aktu Rady dne 8. května 2003, kterým se upravuje protokol, kterým se mění Úmluva o používání informačních technologií v celní oblasti, co se týče zřízení evidence jednotlivých případů vyšetřování celních orgánů[18].(9) Aniž by tím byla dotčena ustanovení nařízení Rady (ES) č. 1798/2003 ze dne 7. října 2003 o správní spolupráci v oblasti DPH[19], musí být toto nařízení rovněž použito na ustanovení vydaná na úrovni Společenství v oblasti příjmů z uplatňování jednotné sazby platné pro všechny členské státy ze sjednoceného základu daně z přidané hodnoty z dovozu a vývozu a rovněž na vnitrostátní ustanovení, kterými se provádějí.(10) Dále je nutné zajistit větší komplementaritu s kroky na úrovni mezivládní spoluprácev celní oblasti a spolupráce s ostatními orgány a agenturami Evropské unie a jinými mezinárodními nebo regionálními organizacemi. Tento krok je součástí využití usnesení Rady ze dne 2. října 2003 o strategii pro celní spolupráci[20] a rozhodnutí Rady ze dne6. prosince 2001 o rozšíření mandátu Europolu o boj proti závažným formám mezinárodní trestné činnosti, které jsou vyjmenovány v dodatku k Úmluvě o Europolu[21].(11) Je užitečné vytvořit v rámci nařízení (ES) č. 515/97 podmínky nutné k provádění společných celních operací z hlediska Společenství. Výbor stanovený v článku 43 nařízení (ES) č. 515/97 musí být zmocněn ke stanovení mandátu společných celních operací Společenství.(12) Je nutné zřídit uvnitř Komise stálou infrastrukturu, která umožní vykonávat společné celní operace během celého kalendářního roku a přijímat na dobu nutnou k výkonu jedné nebo několika zvláštních operací zástupce členských států a případně styčné důstojníky třetích zemí, evropských nebo mezinárodních organizací a agentur, zejména Europolu, Světové celní organizace (WCO) a Interpolu.(13) Je nutné umožnit, aby členské státy využívaly tuto infrastrukturu v rámci společných celních operací v oblasti celní spolupráce podle článků 29 a 30 Smlouvy o Evropské unii, aniž by byla dotčena úloha Europolu. V tomto případě musí být společné celní operace vykonávány v rámci mandátu stanoveného příslušnou skupinou Rady pro oblast celní spolupráce ve smyslu hlavy VI Smlouvy o Evropské unii.(14) Rozvoj nových trhů, rostoucí internacionalizace obchodu a rychlý růst jeho objemu spolu se zrychlením dopravy zboží vyžadují, aby se celní orgány k tomuto vývoji připojily, aby nenarušily rozvoj evropského hospodářství. Za tímto účelem již Komise v listopadu 2005 předložila návrhy na modernizaci celních postupů a vytvoření právního základu pro informační systémy, které umožní dosáhnout plně elektronického celního řízení na celém území Evropské unie (KOM(2005)608 a 609).(15) Konečným cílem je, aby všechny subjekty mohly zasílat veškerou potřebnou dokumentaci předem a aby jejich spojení s celními orgány bylo zcela zajištěno za pomocí informačních technologií. V mezičase bude i nadále přetrvávat stávající situace s různými úrovněmi vývoje vnitrostátních informačních systémů, přičemž je nutné mít možnost zlepšit mechanizmy boje proti podvodům, protože může stále přetrvávat odklon obchodu.(16) Z hlediska boje proti podvodům se tedy jeví rovněž nutné provádět zároveň s reformou a modernizací celních systémů šetření co nejdříve. Za účelem napomáhat příslušným orgánům členských států odhalovat podezřelé zásilky, které by mohly být předmětem operací v rozporu s celními nebo zemědělskými předpisy, a/nebo používané dopravní prostředky, včetně kontejnerů, je kromě toho užitečné sdílet údaje přicházející od hlavních poskytovatelů služeb, veřejných nebo soukromých, kteří vykonávají svou činnost v oblasti mezinárodní přepravy zboží a kontejnerů, v rámci evropského centrálního rejstříku údajů.(17) Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů[22] a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrniceo soukromí a elektronických komunikacích)[23], kterou se zrušuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/66/ES ze dne 15. prosince 1997 o zpracování osobních údajůa ochraně soukromí v odvětví telekomunikací[24], které jsou plně použitelné pro služby informační společnosti. Tyto směrnice již nyní stanoví právní rámec Společenství v oblasti osobních údajů, a tudíž není nutné se v tomto nařízení zabývat touto otázkou k zajištění řádného fungování vnitřního trhu a zejména volného pohybu osobních údajů mezi členskými státy. Zavedení a uplatnění tohoto nařízení musí být v souladu s pravidly pro ochranu osobních údajů, zejména co se týče výměny a uchovávání informací k napomáhání prevence a odhalování podvodů.(18) Jelikož po přijetí nařízení (ES) č. 515/97 byla směrnice 95/46/ES přejata členskými státya Komise zřídila nezávislý orgán pověřený dozorem nad zachováním svoboda základních práv osob při zpracování osobních údajů institucemi a orgány Společenstvív souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 45/2001, je užitečné tomu přizpůsobit kontrolní opatření ochrany osobních údajů a nahradit odkaz na Evropského ochránce lidských práv odkazem na Evropského kontrolora ochrany údajů, aniž by tím byly dotčeny pravomoci ochránce lidských práv.(19) Nařízení (ES) č. 515/97 tedy musí být pozměněno.(20) Cílů zamýšlené akce, to jest koordinace boje proti podvodům a proti veškeré jiné nezákonné činnosti poškozující finanční zájmy Společenství, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, takže Společenství může přijímat opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o ES. V souladu se zásadou proporcionality, jak je uvedeno v témž článku, toto nařízení nepřekračuje meze toho, co je nutné pro dosažení těchto cílů.(21) Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie[25]. Snahou tohoto nařízení je zejména zajistit plné uznávání práva na ochranu osobních údajů (článek 8 Listiny základních práv Evropské unie).PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 515/97 se mění takto:1) V čl. 2 odst. 1 se první odrážka nahrazuje tímto:-  „celními předpisy“ rozumějí:a) veškeré právní předpisy Společenství a související prováděcí předpisy, které upravují dovoz, vývoz, tranzit a přítomnost zboží obchodovaného mezi členskými státy a třetími zeměmi a mezi členskými státy v případě zboží, které nemá status Společenství ve smyslu čl. 23 odst. 2 Smlouvy, nebo zboží, které je předmětem dodatečných kontrol nebo šetření za účelem stanovení, zda mají status Společenství;b) veškeré právní předpisy Společenství v oblasti příjmů z uplatňování jednotné sazby platné ve všech členských státech pro sjednocený základ daně z přidané hodnoty z dovozua vývozu a rovněž vnitrostátní ustanovení, kterými se provádějí.2) V článku 2 se doplňuje odstavec 1 takto:-  „operativní analýzou“ rozumí:analýza týkající se operací, které jsou nebo se jeví v rozporu s celními a zemědělskými předpisy, a spočívající v postupném provádění těchto kroků:-  sběr informací, včetně osobních údajů;-  vyhodnocení důvěryhodnosti informačního zdroje a informací samotných;-  šetření, metodické zjišťování a interpretace vztahů mezi těmito informacemi nebo mezi těmito informacemi a jinými důležitými údaji;-  formulace zjištění, předpokladů nebo doporučení, které mohou příslušné orgány a Komise přímo využít k odhalování jiných operací v rozporu s celními a zemědělskými předpisy a/nebo k přesné identifikaci fyzické/(ých) nebo právnické/(ých) osoby nebo osoby zapojené/(ých) do těchto operací.-  „strategickou analýzou“ rozumí:šetření a zjišťování obecných tendencí nesrovnalostí a podvodů v celní a zemědělské oblasti vyhodnocováním nebezpečí, rozsahu a dopadu určitých forem operací, které jsou v rozporus celními a zemědělskými předpisy, a to za účelem následného určení priorit, lepšího pochopení jevu nebo nebezpečí, změny zaměření postupů prevence a odhalování podvodů a k revizi organizace útvarů. Tento cíl lze dosáhnout výhradně na základě anonymních údajů.3) V článku 15 se doplňuje tento odstavec:„2. Příslušné orgány každého členského státu mohou rovněž sdělovat informace o operacích, které jsou nebo se jeví v rozporu s celními a zemědělskými předpisy případ od případu nebov pravidelných intervalech, a to ve strukturované nebo nestrukturované podobě.“4) Článek 18 se mění takto:a) v odstavci 1 se první odrážka nahrazuje tímto :„- pokud se šíří nebo by se mohly rozšířit do jiných členských států nebo do třetích zemí nebo“;b) doplňuje se odstavec 7:„7. Aniž by byla dotčena ustanovení celního kodexu Společenství týkající se vytvoření společného rámce řízení rizik, mohou být údaje vyměňované mezi Komisí a členskými státy ve smyslu článků 17 a 18 uchovávány a využívány za účelem strategické analýzy a operativní analýzy. Pokud obsahují osobní údaje, použijí se zvláštní opatření na ochranu fyzických osobv souvislosti se zpracováním osobních údajů podle hlavy VI tohoto nařízení.“;5) V hlavě III se doplňují články 18a a 18b, které znějí:„ Článek 18a1. Za účelem napomáhat příslušným orgánům uvedeným v čl. 1 odst. 1 v odhalování zásilek zboží, které mohou být předmětem operací v rozporu s celními nebo zemědělskými předpisy,a dopravních prostředků, včetně kontejnerů, za tímto účelem použitých, Komise zřizuje a vede rejstřík údajů od poskytovatelů služeb, veřejných nebo soukromých, jejichž činnost je spojenas řetězcem mezinárodní logistiky nebo s přepravou zboží.2. V rámci vedení tohoto rejstříku je Komise zmocněna:a) se souhlasem držitele práva mít přístup k celému obsahu údajů nebo k jeho části a pořizovatz nich výpisy jakýmkoliv prostředkem a v jakékoliv formě a využívat tyto údaje za dodržování právních předpisů použitelných v oblasti práv duševního vlastnictví v členském státě nebo v zemi, kde se nachází sídlo provozovny těchto poskytovatelů služeb;b) porovnávat získané údaje a jejich výpisy z rejstříku, indexovat je, doplňovat je z jiných zdrojů informací a analyzovat je při dodržování ustanovení nařízení (ES) č. 45/2001;c) poskytovat údaje z tohoto rejstříku příslušným orgánům uvedeným v čl. 1 odst. 1 pouze za účelem dosažení cílů tohoto nařízení a za podmínky dodržování vnitrostátních ustanovení, jimiž se provádí směrnice 95/46/ES.3. Údaje podle tohoto článku se týkají především pohybu kontejnerů a/nebo dopravních prostředků, zboží a osob dotčených tímto pohybem. Jedná se zejména:a) v případě pohybu kontejnerů o tyto údaje:-  číslo kontejneru,-  stav ložení kontejneru,-  datum pohybu,-  druh pohybu (ložený, vyložený, přeložený, vstup, výstup, atd.),-  název plavidla nebo poznávací značka dopravního prostředku,-  číslo cesty,-  místo,-  náložní list nebo jiný přepravní doklad;b) v případě pohybu dopravních prostředků:-  název plavidla nebo poznávací značka dopravního prostředku,-  náložní list nebo jiný přepravní doklad,-  číslo kontejneru,-  hmotnost nákladu,-  popis a/nebo kód zboží,-  číslo rezervace,-  číslo pečetí,-  místo první nakládky,-  místo poslední vykládky,-  místa překládky,-  předpokládané datum příjezdu na místo poslední vykládky;c) v případě fyzických nebo právnických osob, které jsou spojeny s pohyby podle výše uvedených písmen a) a b), se osobní údaje uvedené v tomto článku přísně omezují pouze na příjmení, rodné příjmení, křestní jméno, umělecká jména, datum a místo narození, státní příslušnost, pohlaví a adresu vlastníků, odesílatelů, adresátů, tranzitních dopravců, dopravců a jiných zprostředkovatelů nebo osob zapojených do mezinárodního logistického řetězce a do přepravy zboží.4. Pouze pracovníci pověření analýzou uvnitř služeb Komise jsou zmocněni ke zpracování osobních údajů uvedených výše v odst. 2 písm. b) a c).Osobní údaje, které nejsou nezbytné k dosažení sledovaného cíle, je nutné okamžitě vymazat nebo převést na anonymní. V žádném případě není dovoleno je uchovávat déle než jeden rok.Článek 18bPokud může Komise poskytnout členským státům znalecké služby, technickou nebo logistickou pomoc, školicí nebo komunikační podporu nebo jakoukoliv jinou operativní podporu za účelem dosažení cílů tohoto nařízení, požádají členské státy Komisi o používání, v rámci možností, její platformy služeb, a to i při celní spolupráci ve smyslu hlavy VI Smlouvyo Evropské unii.“6) Článek 19 se nahrazuje tímto:„ Článek 19Pokud se dotčená třetí země právně zavázala poskytovat pomoc nezbytnou ke shromáždění důkazů o protiprávní povaze operací, které se jeví v rozporu s celními nebo zemědělskými předpisy, nebo k určení rozsahu operací, u nichž bylo shledáno, že jsou v rozporu s těmito předpisy, mohou být informace získané podle tohoto nařízení třetí zemi sděleny jako součást dohodnutého postupu:-  buď Komisí nebo dotčeným členským státem případně s předběžným souhlasem příslušných orgánů členského státu, které informace poskytly,-  nebo Komisí nebo dotčeným členským státem v rámci dohodnutého postupu, jestliže jsou tyto informace výsledkem analýzy údajů, poskytnutých více než jedním členským státems předběžným souhlasem příslušných orgánů členského státu, které informace poskytly.Tato sdělování se uskutečňují při dodržování vnitřních ustanovení platných pro předávání osobních údajů třetím zemím.V každém případě bude v dotčené třetí zemi vhodnými prostředky zajištěna ochrana odpovídající ochraně stanovené v čl. 45 odst. 1 a 2.“7) V čl. 20 odst. 2 se zrušuje písmeno d).8) Článek 23 se mění takto:a) Odstavec 2 se nahrazuje tímto:„2. Cílem CIS je v souladu s tímto nařízením napomáhat při předcházení, vyšetřování a stíhání operací, které jsou v rozporu s celními nebo zemědělskými předpisy, tím, že se budou údaje poskytovat rychleji, a tím, že rychlejší šíření informací zvýší účinnost postupů spoluprácea kontrolních postupů příslušných orgánů uvedených v tomto nařízení.“;b) V odstavci 3 se slova „v čl. K.1 bodě 8“ nahrazují slovy „v článcích 29 a 30“;c) Odstavec 5 se zrušuje.9) V článku 24 se doplňují písmena g) a h):„g) zadržené, zabrané nebo zabavené zboží;h) zadržená, zabraná nebo zabavená peněžní hotovost, jak je definována v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2005[26]“.10) Článek 25 se nahrazuje tímto:„ Článek 251. Položky údajů pro každou z kategorií a) až h) článku 24, které mají být zaneseny v CIS, budou stanoveny postupem podle čl. 43 odst. 2 v míře nezbytné k dosažení cíle systému. Položky osobních údajů nesmí být v žádném případě obsaženy v kategorii e).V kategoriích a) až d) článku 24 se osobní údaje, které mají být zanášeny, omezí na:a) příjmení, rodné příjmení, křestní jméno a pseudonymy;b) datum a místo narození;c) státní příslušnost;d) pohlaví;e) číslo, místo a datum vydání dokladu totožnosti;f) adresu;g) jakákoli objektivní a trvalá zvláštní znamení;h) důvod pro zanesení dat;i) navrhovaná opatření;j) výstražný kód upozorňující na předchozí zkušenosti týkající se ozbrojení, násilí nebo útěku;k) poznávací značku dopravního prostředku.2. V kategoriích f) článku 24 se osobní údaje, které mají být zanášeny, omezí na příjmení a jména odborníků.3. V kategoriích g) a h) článku 24 se osobní údaje, které mají být zanášeny, omezí na:a) příjmení, rodné příjmení, křestní jméno a pseudonymy;b) datum a místo narození;c) státní příslušnost;d) pohlaví;e) adresu.V žádném případě nesmějí být zaneseny osobní údaje odhalující rasový nebo etnický původ, politické názory, náboženské nebo filozofické přesvědčení, členství v odborech, ani údaje týkající se zdraví nebo pohlavního života fyzické osoby.“11) Článek 27 se nahrazuje tímto :„ Článek 271. Osobní údaje z kategorií uvedených v článku 24 se zanášejí do CIS pouze za účelem těchto navrhovaných opatření: pozorování a zpravodajství, skryté sledování, zvláštní kontrola nebo operativní analýza.2. Osobní údaje z kategorií uvedených v článku 24 mohou být zaneseny do CIS pouze tehdy, pokud zejména na základě předchozí nezákonné činnosti nebo informace poskytnuté v rámci spontánní pomoci existují skutečné náznaky, že daná osoba uskutečnila, uskutečňuje nebo uskuteční operace, které jsou v rozporu s celními nebo zemědělskými předpisy a které mají zvláštní význam na úrovni Společenství.“12) V článku 34 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„ Článek 343. K zajištění správného uplatňování ustanovení tohoto nařízení o ochraně osobních údajů považují všechny členské státy a Komise CIS za systém pro zpracování osobních údajů, na který se vztahují:- vnitrostátní ustanovení, jimiž se provádí směrnice 95/46/ES;- ustanovení nařízení (ES) č. 45/2001;- a přísnější ustanovení tohoto nařízení.“13) Článek 35 se nahrazuje tímto:„Článek 351. S výhradou čl. 30 odst. 1 je zakázáno, aby partneři CIS využívali osobní údaje z CIS jinak než k účelu uvedenému v čl. 23 odst. 2.2. Údaje mohou být reprodukovány pouze pro technické účely za předpokladu, je-li to nezbytné pro šetření prováděná orgány uvedenými v článku 29.3. Osobní údaje zanesené do CIS členským státem nebo Komisí nemohou být kopírovány do systémů zpracování údajů, za které jsou odpovědné členské státy nebo Komise, kromě systémů řízení rizika pověřených stanovením obecných směrů celních kontrol na vnitrostátní úrovni nebo systému operativní analýzy, které umožňují stanovit obecné směry koordinovaných postupů na úrovni Společenství.V tomto případě pouze pracovníci, které vnitrostátní orgány každého členského státu a útvary Komise pověří analýzou, jsou zmocněni zpracovávat osobní údaje z CIS, respektive ze systému řízení rizika pověřeného stanovením obecných směrů celních kontrol nebo ze systému operativní a/nebo strategické analýzy, která umožňuje stanovit obecné směry koordinovaných postupů na úrovni Společenství.Každý členský stát zašle Komisi seznam útvarů pověřených řízením rizika, k nimž náleží pracovníci pověření analýzou zmocnění k pořizování výpisů a zpracování osobních údajů zanesených do CIS. Komise o tom informuje ostatní členské státy. Rovněž všem členským státům oznámí odpovídající informace o svých útvarech pověřených operativní a/nebo strategickou analýzou.Seznam takto určených vnitrostátních orgánů a svých útvarů zveřejní Komise pro informaciv Úředním věstníku Evropských společenství.Osobní údaje získané z CIS mohou být uchovány nejdéle jeden rok. Osobní údaje, které nejsou nezbytné k analýze, je nutné okamžitě vymazat nebo převést na anonymní.“14) V čl. 36 odst. 2 se poslední věta nahrazuje tímto:„Přístup musí být v každém případě odepřen každé osobě, jejíž údaje jsou nebo nejsou zpracovávány, během doby, kdy je prováděna činnost pro účely pozorování a zpravodajství nebo skrytého sledování, a během doby, kdy probíhá operativní analýza údajů nebo šetření.“15). Článek 37 se mění takto:a) odstavec 2 se nahrazuje tímto:„2. Podle toho, zda byly údaje do CIS zaneseny členským státem nebo Komisí, může kdokoli požádat kterýkoli vnitrostátní dozorčí orgán uvedený v článku 28 směrnice 95/46/ES nebo Evropského kontrolora ochrany údajů podle čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 o přístupk osobním údajům, které se jej osobně týkají, aby prověřil jejich správnost a jejich využití. Na toto právo se vztahují zákony, právní předpisy a postupy členského státu, ve kterém je žádost podána, a nařízení (ES) č. 45/2001. Pokud údaje zanesl jiný členský stát nebo Komise, provede se kontrola v úzké spolupráci s vnitrostátním dozorčím orgánem daného členského státu nebos Evropským kontrolorem ochrany údajů.“;b) odstavec 4 se zrušuje.16) V článku 38 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Veškerá vhodná technická a organizační opatření nezbytná k zachování bezpečnosti musí učinita) členské státy a Komise, každý v rozsahu své působnosti, pokud jde o terminály CIS umístěné na jejich územích a v úřadovnách Komise;b) výbor uvedený v článku 43, pokud jde o CIS a terminály umístěné ve stejných prostorách jako CIS používané pro technické účely a pro kontroly vyžadované podle odstavce 3;c) Komise, pokud jde o prvky společné komunikační sítě Společenství.“17) Hlava Va se doplňuje takto:„HLAVA VaEVIDENCE JEDNOTLIVÝCH PŘÍPADŮ VYŠETŘOVÁNÍ CELNÍCH ORGÁNŮKapitola 1Zřízení evidence jednotlivých případů vyšetřování celních orgánůČlánek 41a1. CIS obsahuje rovněž zvláštní databázi s názvem „evidence jednotlivých případů vyšetřování celních orgánů“, dále jen „FIDE“. S výhradou ustanovení této hlavy platí veškerá ustanovení tohoto nařízení týkající se CIS rovněž pro FIDE a veškeré odkazy na CIS zahrnují tuto evidenci.2. Cílem FIDE je napomáhat prevenci a snazšímu a rychlejšímu vyšetřování a stíhání operací, které jsou v rozporu s celními a zemědělskými předpisy.3. Účelem FIDE je umožnit Komisi v případě, kdy zahajuje činnost koordinace ve smyslu článku 18 nebo připravuje misi Společenství do třetí země ve smyslu článku 20, a příslušným orgánům členských států ve věci vyšetřování v souladu s článkem 29 v případě, kdy zahajují vyšetřování nebo vyšetřují jednu nebo několik osob nebo podniků, aby zjistily, které příslušné orgány ostatních členských států nebo útvarů Komise právě vedou nebo vedly vyšetřování dotčených osob nebo podniků, aby tak na základě informací o existenci vyšetřovacích spisů dosáhly cílů uvedených v odstavci 2.4. Pokud členský stát nebo Komise potřebuje při šetření ve FIDE informace širšího rozsahuo zanesených vyšetřovacích spisech, které se týkají osob nebo podniků, požádá na základě tohoto nařízení o pomoc členský stát, který informace poskytl.5. Celní orgány členských států mohou využívat FIDE v rámci celní spolupráce stanovenév hlavě VI Smlouvy o Evropské unii. V tom případě Komise zajistí technickou správu této evidence.Kapitola 2Provoz a využívání FIDEČlánek 41b1. Příslušné orgány budou zanášet do FIDE údaje z vyšetřovacích spisů za účelem stanovenýmv čl. 41a odst. 3. Tyto údaje se omezí na tyto kategorie:a) osoby a podniky, které jsou předmětem vyšetřovacího spisu vedeného příslušným útvarem členského státu, a:- které jsou podezřelé, že páchají nebo spáchaly operaci v rozporu s celními nebo zemědělskými předpisy, nebo se takové operace účastní nebo účastnily, nebo- které jsou předmětem zjištění spojeného s některou z těchto operací nebo- které jsou předmětem správní nebo soudní sankce za některou z těchto operací;b) oblast, které se vyšetřovací spis týká;c) jméno, státní příslušnost a spojení na útvar členského státu, který údaje zpracovává, a číslo spisu.Údaje uvedené v písmenech a), b) a c) se budou zanášet pro každou osobu a podnik zvlášť. Spojování těchto údajů není dovoleno.2. Osobní údaje podle odst. 1 písm. a) se omezí na:a) v případě osob: příjmení, rodné příjmení, křestní jméno a pseudonym, datum a místo narození, státní příslušnost a pohlaví;b) v případě podniků: obchodní firmu, název podniku používaný při jeho činnosti, sídloa identifikační číslo pro účely DPH.3. Údaje budou zaneseny na dobu omezenou v souladu s čl. 41d.Článek 41c1. Zanášení údajů a nahlížení do FIDE je vyhrazeno výlučně orgánům uvedeným v článku 41a.2. Při každém nahlížení do FIDE je nutné uvádět tyto osobní údaje:a) v případě osob: křestní jméno a/nebo příjmení a/nebo rodné jméno a/nebo pseudonym a/nebo datum narození;b) v případě podniků: obchodní firmu, název podniku používaný při jeho činnosti a/nebo identifikační číslo pro účely DPH.Kapitola 3Uchovávání údajůČlánek 41d1. Doba uchovávání údajů záleží na zákonech, právních předpisech a postupech členského státu, který je poskytl. Níže uvedená doba se počítá ode dne zapsání údajů z vyšetřovacího spisua neměla by být překročena:a) údaje týkající se spisů probíhajícího vyšetřování nelze uchovávat déle než 3 roky, pokud není zjištěna žádná nesrovnalost; údaje je nutno vymazat dříve, pokud uběhne rok od posledního zjištění;b) údaje týkající se spisů vyšetřování, kterým byla odhalena nesrovnalost, ale ještě nebyl vynesen rozsudek, udělena pokuta nebo správní sankce, nemohou být uchovávány déle než šest let;c) údaje týkající se spisů vyšetřování, kterým byla odhalena nesrovnalost a již byl vynesen rozsudek, udělena pokuta nebo správní sankce, nemohou být uchovávány déle než deset let.2. Během jakékoliv fáze vyšetřovacího spisu uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c), jakmile podle zákonů, právních nařízení a postupů členského státu, který údaje poskytl, je osoba ve smyslu článku 41 zproštěna viny, musí být údaje týkající se této osoby okamžitě vymazány.3. FIDE údaje vymaže automaticky, jakmile vyprší maximální doba uchovávání ve smyslu odstavce 1. Doba uvedená v odstavci 1 nesmí v žádném případě ve svém součtu překročit 10 let.“18) Hlava VI se nahrazuje touto:„Hlava VIOCHRANA ÚDAJŮČlánek 421. Při zpracování osobních údajů s použitím tohoto nařízení Komise a členské státy dohlížejí na přísné dodržování platných ustanovení Společenství a vnitrostátních ustanovení pro ochranu údajů, zejména v souladu se směrnicí 95/46/ES a nařízením (ES) č. 45/2001.Evropský kontrolor ochrany údajů bude konzultován před přijetím výkonných opatření stanovených v rámci tohoto nařízení.2. Ustanovení o automatické výměně a zpracování dat se použijí přiměřeně i na neautomatickou výměnu a zpracování dat.“19) Vkládá se hlava VIa, která zní:„HLAVA VIaFINANCOVÁNÍČlánek 42a1. Toto nařízení tvoří základní právní akt, z něhož vychází financování těchto výdajů:a) veškeré výdaje na instalaci a údržbu stálé technické infrastruktury, která členským státům poskytuje logistické a kancelářské prostředky a prostředky informační technologie k zajištění koordinace společných operací v celní oblasti, zejména zvláštní dohled podle článku 7;b) náhradu výdajů na dopravu, ubytování a stravné účastníků misí Společenství podle článku 20 při společných celních operacích, které jsou organizovány Komisí nebo společně s ní, při školeních, schůzkách ad hoc a setkáních k přípravě správního vyšetřování nebo operativních akcí členských států, pokud jsou organizovány Komisí nebo společně s ní;Pokud je technická infrastruktura uvedená v písm. a) používána v rámci celní spolupráce podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii, hradí výdaje na dopravu, ubytování a stravné zástupců členské státy.c) výdaje spojené s pořízením, studiem, rozvojem a údržbou infrastruktury informační technologie (hardwaru) a softwaru a síťového spojení, které se využívá k prevenci a boji proti podvodům, a s tím spojenými službami výroby, podpory a školení;d) výdaje spojené s poskytováním informací a výdaje na související činnosti, které umožňují přístup k informacím, údajům a zdrojům dat v rámci boje proti podvodům v oblasti ochrany finančních zájmů a ostatních zájmů Společenství;e) výdaje spojené s používáním celního informačního systému stanovené právními nástroji přijatými v rámci hlavy VI Smlouvy o EU, zejména Úmluvou o používání informační technologie pro celní účely přijatou aktem Rady ze dne 26. července 1995[27], pokud tyto nástroje nestanoví, že tyto výdaje budou hrazeny z rozpočtu Společenství.2. Komise může po konzultaci výboru uvedeného v článku 43 rozhodnout o zavedení neboo pořízení dalších komunikačních systémů a systémů výměny informací, které bude považovat za potřebné.3. Výdaje spojené s pořízením, studiem, rozvojem a údržbou prvků společné komunikační sítě Společenství, kterou používají systémy uvedené v odst. 1 písm. c) a v odst. 3, jsou rovněž hrazeny z rozpočtu Společenství. Komise bude uzavírat jménem Společenství smlouvy potřebné k zajištění operativnosti těchto prvků.4. Aniž by byly dotčeny výdaje spojené s provozem CIS a částky určené na náhradu škody podle článku 40, vzdávají se členské státy i Komise veškerých nároků na náhradu výdajů spojenýchs poskytováním informací a dokumentů a s vedením správního vyšetřování nebo jakékoliv jiné operativní akce vyplývající z použití tohoto nařízení, pokud se provádějí na žádost členského státu nebo Komise, avšak případně s výjimkou odměny pro znalce.“20) Článek 43 se mění takto:a) odstavec 4 se nahrazuje tímto:„4. Výbor zkoumá všechny otázky týkající se uplatňování tohoto nařízení, které mu může přednést jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce členského státu,a které se týkají zejména- obecného fungování úpravy vzájemné pomoci stanovené v tomto nařízení,- přijetí praktických opatření pro sdělování informací podle článků 15 a 17,- informací sdělovaných Komisi podle článků 17 a 18 ke zjištění, zda z nich lze vyvodit nějaké důsledky, k rozhodnutí o opatřeních nezbytných k ukončení operací, které jsou v rozporus celními nebo zemědělskými předpisy, a případně k navržení změn nebo doplňků stávajících předpisů Společenství,- organizování společných operací v celní oblasti, zejména zvláštního dohledu podle článku 7,- postavení Společenství ve výborech a pracovních skupinách ustavených na základě mezinárodních smluv o vzájemné správní spolupráci v celní oblasti nebo při jejich uplatňování,- přípravy šetření prováděných členskými státy a koordinovaných Komisí a misí Společenství uvedených v článku 20,- opatření přijatých k ochraně důvěrnosti informací, zejména osobních údajů, vyměňovaných podle tohoto nařízení, jiných než těch, které jsou uvedeny v hlavě V,- zahájení činnosti a řádného provozu CIS a všech technických a provozních opatření směřujících k zajištění bezpečnosti systému,- nezbytnosti uchovávání dat v CIS,- opatření přijatých k ochraně důvěrnosti informací zanesených do CIS podle tohoto nařízení, zejména osobních údajů, a zajištění dodržování povinností osobami odpovědnými za jejich zpracování,- opatření přijatých k provedení čl. 38 odst. 2.“;b) v odstavci 5 se ve třetí větě nahrazuje slovo „ombudsman, uvedený v čl. 37 odst. 4“ slovy: „Evropský kontrolor ochrany údajů podle čl. 41 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001“.21) V článku 44 a v čl. 45 odst. 2 se nahrazují slova : „hlavy V o CIS“ slovy: „hlav V a Va“.22) V článku 53 se zrušuje odstavec 2.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení se použije ode dne ………..Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Evropský parlament Za Radupředseda předsedaLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů2 RÁMEC ABM / ABB (řÍZENÍ/SESTAVENÍ ROZPOčTU PODLE čINNOSTÍ)Oblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:24.02 Boj proti podvodům3 ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:24.0203 Informační systém pro boj proti podvodům (AFIS)3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:Neomezená od data vstupu v platnost3.3. Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby doplňte řádky):Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |24.0203 | Nepov. | CD | Ne | Ne | Ne | Č. 1a) |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | Oddíl č. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012-2013 | Celkem |Provozní výdaje[28] |Položky závazků (PZ) | 8.1 | a | 5,750 | 6,000 | 6,000 | 6,500 | 6,500 | 14,000 | 44,750 |Položky plateb (PP) | b | 4,900 | 5,100 | 5,300 | 5,500 | 5,700 | 22,500 | 44,750 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[29] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4 | c |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Položky závazků | a+c | 5,750 | 6,000 | 6,000 | 6,500 | 6,500 | 14,000 | 44,750 |Položky plateb | b+c | 4,900 | 5,100 | 5,300 | 5,500 | 5,700 | 22,500 | 44,750 |Administrativní výdaje, které nejsou součástí referenční částky[30] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 | d | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 1,318 | 4,613 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 | e | 0,850 | 0,850 | 0,850 | 0,850 | 0,850 | 1,700 | 5,950 |Celkové orientační finanční náklady zásahuPZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 7,259 | 7,509 | 7,509 | 8,009 | 8,009 | 17,018 | 55,313 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 6,409 | 6,609 | 6,809 | 7,009 | 7,209 | 21,268 | 55,313 |SpoluúčastPokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast více subjektů, lze doplnit další řádky):v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Spolufinancující subjekt | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012-2013 | Celkem |…………………… | f |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f |4.1.2. Soulad s finančním plánemX Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální[31] dohody (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).Finanční dopady na straně příjmůX Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy.( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:Pozn.: Veškeré podrobnosti a poznámky ke způsobu výpočtu účinku na příjmy je třeba uvést v samostatné příloze.v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí (Rok n-1) | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 6,1 | 6,1 | 6,1 | 6,1 | 6,1 | 6,1 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLEPodrobné souvislosti návrhu jsou vyžadovány v důvodové zprávě. Tato část legislativního finančního výkazu by měla obsahovat následující doplňující informace:5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuAktualizace technické architektury AFIS (hardware a software);K dokončení aktuálních systémů pro výměnu a uchovávání dat (AFIS/SID) je nutné vyvinout a dát do produkce systém evidence jednotlivých případů vyšetřování celních orgánů (FIDE), který bude sloužit k výměně informací mezi příslušnými útvary o existenci celních spisů, které jsou předmětem vyšetřování nebo jejichž vyšetřování již bylo uzavřeno, aniž by byly zveřejněny bližší informace o obsahu a výsledku vyšetřování.Vývoj společného rozhraní pro uživatele aplikací AFIS/SID a komunikačních modulů pro spolupráci na dálku (e-MA communication), správy uživatelských práv (URT), spolupráci (Virtual OCU), strukturalizovanou nebo nestrukturalizovanou výměnu informací (AFIS Mailing), funkcí importování resp. exportování dat, oznamovaní případů zabavení zboží a analýzy dat SID.Vývoj systému umožňujícího přístup k informacím, údajům a zdrojům údajů v rámci boje proti podvodům v oblasti ochrany finančních a jiných zájmů Společenství.5.2. Přidaná hodnota v případě zapojení Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergiePřidaná hodnota v případě zapojení SpolečenstvíV rámci boje proti podvodům, které mají negativní vliv na rozpočet Evropské unie, a proti ostatním nezákonným činnostem, byla nedostatečná kompatibilita a interoperabilita počítačových architektur příslušných vnitrostátních orgánů překážkou řádného fungovaní mechanizmů administrativní spolupráce a vzájemné pomoci.Bylo proto třeba nalézt platformu, která by byla společná všem národním systémům. Tohoto cíle bylo dosaženo vytvořením jednotné technické infrastruktury, která je známá pod názvem „Anti Fraud Information System (Informační systém pro boj proti podvodům) (AFIS)“, a která slouží jako základ pro různé počítačové aplikace Společenství v oblasti boje proti podvodům.Tyto počítačové aplikace, které vycházejí z právních předpisů Společenství v oblasti cel a zemědělství, mají společné rozhraní s národními systémy. Příslušné orgány členských států tak mají snadnější přístup k národním systémům ostatních zemí.V rámci těchto odvětvových právních předpisů má tato infrastruktura napomáhat příslušným orgánům při prevenci, odhalovaní a stíhaní transakcí, které jsou v rozporu s právními předpisy v oblasti cel a zemědělství, a to prostřednictvím rychlejšího šíření informací, účinné spolupráce a kontroly i dokonalejším předáváním informací jak vzájemně mezi těmito orgány, tak mezi těmito orgány a Úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).Slučitelnost návrhu s jinými finančními nástroji a možná synergieCelková částka rozpočtových prostředků v článku 24 02 03 „Informační systém pro boj proti podvodům AFIS“ rozpočtu Evropské unie je určena na financování vývoje, údržby a provozu infrastruktury AFIS a souvisejících výrobních služeb.5.3 Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMCílem je vyvinout a zavést novou infrastrukturu AFIS, která zahrnuje jak novou technologii orientovanou na internet (hardware), tak i nové aplikace (software) .Ukazatele výsledků:-  vývoj nového portálu AFIS a souvisejících nástrojů řízení, např.: User Registration Tool (URT) (cíl dosažen: ano – ne)-  vývoj a zavedení těchto nových aplikací (cíl dosažen: ano – ne):-  nestrukturalizovaná výměna informací (AFIS mailing)-  strukturalizovaná výměna informací (MARINFO, YACHTINFO, CIGINFO, e-AM)-  nástroje spolupráce (Virtual OCU: CONSUR, MARSUR, VIASUR)-  uchovávaní informací (FIDE a CIS web) (cíl dosažen: ano – ne)-  zavedení aktualizovaných verzí těchto aplikací (cíl dosažen: ano – ne):-  Mutual Information System (systém vzájemné výměny informací) (MIS)-  Electronic Communication Registry (evidence elektronické komunikace) (ECR)-  vývoj a zavedení systému operační analýzy podvodů v oblasti cel (COAS) a rozšíření zaměření celního informačního systému kontroly hotovosti při vstupu do EU a výstupu z EU (cíl dosažen: ano – ne)-  zabezpečení údržby a vývoje infrastruktury AFIS a jejích aplikací (počet poruch nebo žádostí o změnu)-  vyhodnocení skupin uživatelů externích databází (počet oznámení)Ukazatele efektivnosti:-  zlepšení spolupráce v rámci uživatelské sítě AFIS (počet zaslaných nebo uložených zpráv)-  uspokojení požadavků uživatelů v členských státech, pokud jde o novou infrastrukturu, pomocí aplikace umožňující měřit spokojnost uživatelů.-  zviditelnění přidané hodnoty systému poskytovaní informací na evropské úrovni5.4. Způsob provádění (orientační)Uveďte způsob[33] realizace akce.( Centralizované řízeníX přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury,( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou.( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémKaždé tři roky ode dne, kdy vstoupí v platnost toto nařízení, Komise vypracuje zprávu o jeho provádění a předloží ji Evropskému parlamentu, Účetnímu dvoru a Radě.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante)Předmětem výroční zprávy Komise z roku 2004 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství bylo především vyhodnotit provádění opatření vzájemné administrativní pomoci v oblasti cel mezi členskými státy a Komisí v letech 2002 – 2004. Účelem navrhované změny je zohlednit toto hodnocení.6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)V případě potřeby výbor přijme v souladu s postupy pro projednávání ve výborech nařízení, které stanoví příslušná prováděcí pravidla.6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníKaždé tři roky ode dne, kdy vstoupí v platnost toto nařízení, Komise vypracuje zprávu o provádění opatření stanovených tímto nařízením a předloží ji Evropskému parlamentu, Účetnímu dvoru a Radě.7. opatření proti podvodůmZa účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem, může Komise na místě provádět kontroly a inspekce podle tohoto programu v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[34]. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) případně provede vyšetřování, které bude probíhat podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999[35].Útvary Komise budou pravidelně provádět kontroly dokumentů na místě.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Používání komunikační sítě CCN/CSI pro počítačové aplikace AFIS | 2,65 mil. EUR | 3,05 mil. EUR | 3,05 mil. EUR | 3,05 mil. EUR | 3,05 mil. EUR | 3,4 mil. EUR |8.2. Administrativní výdaje8.2.1 Počet a druh lidských zdrojůPracovní místa | Zaměstnanci využití k řízení akce ze stávajících a/nebo dodatečných lidských zdrojů (počet pracovních míst/plných pracovních úvazků) |2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012-2013 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[38] (24 02 03) | A*/AD | 2,1A | 2,1A | 2,1A | 2,1A | 2,1A | 2,1A |B*, C*/AST | 3B 1C | 3B 1C | 3B 1C | 3B 1C | 3B 1C | 3B 1C |Zaměstnanci financovaní[39] podle čl. XX 01 02 |Ostatní zaměstnanci financovaní[40] podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM | 6,1 | 6,1 | 6,1 | 6,1 | 6,1 | 6,1 |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceŘízení počítačových projektů AFIS, zejména zabezpečování rozhraní mezi uživateli („Business owner“) a externími smluvními stranami.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)(V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst podle původu)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012-2013 | CELKEM |1. Technická a administrativní pomoc (včetně souvisejících personálních nákladů) |Výkonné agentury[41] |Další technická a administrativní pomoc |- interní |- externí |Technická a administrativní pomoc celkem |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012-2013 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 1,318 |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 0,659 | 1,318 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanciV případě potřeby viz bod 8.2.1.6,1 x108.000 = 658.800 EURVýpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02V případě potřeby viz bod 8.2.1.8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částkyv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012-2013 | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference |24 01 06 0001 02 11 03 - Výbory[42] | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,240 | 0,840 |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 - Informační systémy |2. 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3. Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) 24 01 06 00 02 01 Kontroly, studie, analýzy a specifické činnosti OLAF | 0,600 | 0,600 | 0,600 | 0,600 | 0,600 | 1,200 | 4,200 |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,720 | 0,720 | 0,720 | 0,720 | 0,720 | 1,440 | 5,040 |Výbor pro vzájemnou spolupráci (R.515/97) uvedený v článku 43 nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 (provádění článků 5 a 6 rozhodnutí 1999/468/ES)Výpočet - Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částkyNa základe provedení v letech 2004, 2005 a plánu na rok 2006.[pic][1] Úř. věst. L 264, 15.10.2003, s. 2.[2] Úř. věst. L 264, 15.10.2003, s. 1.[3] Úř. věst. L 359, 4.12.2004.[4] Úř. věst. L 349, 25.11.2004.[5] Úř. věst. L 8, 12.01.2001, s. 1.[6] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31. Směrnice ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).[7] Úř. věst. L 82, 22.3.1997.[8] Úř. věst. L 122, 16.5.2003.[9] Úř. věst. C 316, 27.11.1995.[10] 7273/2/95 ENFOCUSTOM 17.[11] Úř. věst. C , , s. .[12] Úř. věst. C , , s. .[13] Úř. věst C , , s. .[14] Úř. věst. L 82, 22.3.1997, s.1. Nařízení ve znění nařízení Rady (ES) č. 807/2003 ze dne 14. dubna 2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003).[15] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20.[16] Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 34.[17] Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 33.[18] Úř. věst. C 139, 13.6.2003, s. 1.[19] Úř. věst. L 264, 15.10.2003, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) 885/2004 (Úř. věst. L 168, 1.5.2004)[20] Úř. věst. C 247, 15.10.2003, s. 1.[21] Úř. věst. C 362, 18.12.2001, s. 1.[22] Úř. věst. L 281, 28.11.1995, s. 31.[23] Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37.[24] Úř. věst. L 24, 30.01.1998, s. 1.[25] Úř. věst. C 364, 18.12.2000, s. 1.[26] Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 9[27] Úř. věst. C 316, 27.11.1995.[28] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[29] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[30] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[31] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[32] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[33] Zvolíte-li více než jeden způsob, uveďte další podrobnosti v části „příslušné poznámky“ tohoto bodu.[34] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.[35] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.[36] Jak je popsáno v bodě 5.3.[37] K těmto výdajům patří rovněž výdaje spojené s užíváním společné komunikační sítě resp. společného systémového rozhraní (CCN/CSI), které již pokrývá návrh Komise na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se ustanovuje akční program pro celní správy Společenství (Douane 2013), (KOM(2006) 201, v konečném znění ze dne 17. května 2006).[38] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[39] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[40] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[41] Uvést odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[42] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


				|

		52013PC0598

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2014 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři /* COM/2013/0598 final - 2013/0286 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
·      Odůvodnění a cíle návrhu
V souladu s nařízením Rady (ES)
č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném
využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky
je třeba přijmout opatření, která zajistí využívání živých
vodních zdrojů za udržitelných hospodářských, environmentálních a
sociálních podmínek. Významným nástrojem je v této souvislosti roční
stanovení rybolovných práv ve formě celkových přípustných odlovů
(dále jen „TAC“), kvót a omezení intenzity rybolovu.
Cílem tohoto návrhu je stanovit pro rok 2014
rybolovná práva členských států na populace ryb v Baltském
moři, které z obchodního hlediska patří mezi
nejvýznamnější. V zájmu zjednodušení a vyjasnění rozhodnutí o
ročních TAC a kvótách se rybolovná práva v Baltském moři od roku 2006
stanovují ve zvláštním nařízení.
·      Obecné souvislosti
Ve sdělení Komise o konzultaci k
rybolovným právům pro rok 2014 (COM(2013) 319 final) jsou nastíněny
souvislosti návrhu.
Vědecká doporučení týkající se populací
v Baltském moři pro rok 2014 byla vydána v květnu 2013
Mezinárodní radou pro průzkum moří (ICES) a v červnu 2013
Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR).
Návrh obsahuje dva oddíly, které jsou
důležité z hlediska řízení rybolovu v Baltském moři
v roce 2014 prostřednictvím rybolovných práv: jeden oddíl stanoví TAC
a kvóty a druhý omezuje intenzitu rybolovu tím, že ukládá omezení činnosti
rybářských plavidel (počet dnů na moři).
·      Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu
Rybolovná práva a jejich rozdělení mezi
členské státy jsou předmětem každoročních nařízení.
Nejnovějším nástrojem je nařízení Rady (EU) č. 1088/2012 ze dne
20. listopadu 2012, kterým se pro rok 2013 stanoví rybolovná práva pro některé
populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři.
Pro řízení rybolovu v Baltském moři
je také významné nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21.
prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování
rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a
Øresundu, mění nařízení (ES) č. 1434/98 a zrušuje
nařízení (ES) č. 88/98.
Nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 ze
dne 18. září 2007, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky
obecné v Baltském moři a lov těchto populací, mění nařízení
(EHS) č. 2847/93 a ruší nařízení (ES) č. 779/97, stanoví
opatření pro kontrolu a sledování nutná k obnově dotyčné
populace tresky obecné. Rovněž zavádí pravidla pro stanovení TAC pro
západní a východní populaci tresky obecné a související omezení intenzity
rybolovu.
·      Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
Navrhovaná opatření jsou v souladu
s cíli a pravidly společné rybářské politiky a s politikou Unie
v oblasti udržitelného rozvoje.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
·      Sběr a využití výsledků odborných konzultací
Hlavní konzultované organizace / odborníci
Byly konzultovány tyto vědecké
organizace: Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES)
a Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství
(VTHVR).
Unie každoročně požaduje, aby ICES a
VTHVR poskytly vědecké stanovisko o stavu důležitých populací ryb.
Přijaté doporučení se týká všech populací v Baltském moři,
pro které se navrhují TAC.
·      Konzultace zúčastněných stran
Regionální poradní sbor pro Baltské moře
(BSRAC) byl konzultován na zasedání společné pracovní skupiny pro druhy
žijící u dna a pelagické druhy v červnu 2013 na základě sdělení
Komise o rybolovných právech. Vědecké podklady k návrhu poskytly ICES a
VTHVR. Na tomto zasedání byla předložena pravidla, která se použijí pro
stanovení TAC a kvót na rok 2014 na základě uvedeného sdělení.
Předběžné názory vyjádřené ke všem dotčeným populacím ryb
byly zváženy a v návrhu co nejvíce zohledněny, aniž by došlo
k rozporu se stávajícími politikami či ke zhoršení stavu ohrožených
zdrojů.
BSRAC v některých případech
podporuje snahu Komise stanovit TAC, jež více odpovídají vědeckým
doporučením, jakož i používání víceletého plánu pro tresku, pokud jde o
stanovení TAC. Nesouhlasí však s omezením počtu dnů na moři
strávených rybolovem tresky obecné.
·      Posouzení dopadů
TAC pro západní populaci tresky obecné byly
sníženy o 15 %, zatímco pro východní populaci byly o 7 % zvýšeny.
Tři z pěti TAC pro pelagické druhy by se podle návrhu zvýšily a
zbývající dva TAC by se snížily. Výsledkem navržených opatření by byl
celkový nárůst rybolovných práv pro plavidla Unie v Baltském moři o
10 % na 644 tisíc tun, a to pro všechny druhy kromě populací
lososa. V případě populací lososa se rybolovná práva sníží
přibližně o 7 % a budou činit 116 tisíc kusů
lososa.
Na základě průměrných cen
vyložených ryb zaznamenaných v roce 2011 v osmi zemích ležících u
Baltského moře vzroste hodnota rybolovných práv pro rok 2014 o 12
milionů EUR na celkovou hodnotu 412 milionů EUR.
Návrh neodráží pouze krátkodobé zájmy, ale je
i součástí dlouhodobější koncepce spočívající v postupném
snižování míry rybolovu na dlouhodobě udržitelnou úroveň.
Přístup přijatý v souladu s návrhem proto ve
střednědobém až dlouhodobém období vyústí ve stabilní intenzitu rybolovu
a vyšší kvóty. Z dlouhodobého hlediska se očekává, že tato koncepce povede
k udržitelnější rybolovné činnosti a ke zvýšení vykládek.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
·      Shrnutí navrhovaných opatření
Smyslem návrhu je stanovit omezení odlovu a
intenzity rybolovu v rybolovných oblastech EU, aby se dosáhlo cíle
společné rybářské politiky směřujícího k biologicky,
hospodářsky a sociálně udržitelnému rybolovu.
·      Právní základ
Ustanovení čl. 43 odst. 3 Smlouvy o
fungování Evropské unie (SFEU).
·      Zásada subsidiarity
Návrh spadá do výlučné pravomoci
Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování
Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
·      Zásada proporcionality
Návrh je v souladu se zásadou
proporcionality z těchto důvodů:
Společná rybářská politika je
společnou politikou. Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování
Evropské unie musí Rada přijmout opatření ke stanovení a
přidělení rybolovných práv.
Dotyčné nařízení Rady
přiděluje členským státům rybolovná práva. S ohledem
na čl. 20 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002
mohou členské státy tato práva volně přidělit regionům
či subjektům tak, jak považují za vhodné. Členské státy tak
mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým
způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu
využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena.
Návrh nemá dodatečné finanční dopady
na členské státy. Rada toto konkrétní nařízení přijímá každý
rok. Jsou proto již zavedeny jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jeho
provádění.
·      Volba nástroje
Navrhovaný nástroj: nařízení.
Jedná se o návrh řízení rybolovu na
základě čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie a
v souladu s článkem 20 nařízení Rady (ES) č.
2371/2002.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Návrh nemá žádné důsledky pro
rozpočet EU.
5.           DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE
·      Zjednodušení
Tímto návrhem se dále zjednodušují
administrativní postupy veřejných orgánů (EU nebo vnitrostátních),
jelikož obsahuje podobná ustanovení, jako nařízení o rybolovných právech
v Baltském moři z roku 2013.
·      Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti
Návrh se týká každoročního nařízení
na rok 2014, a proto neobsahuje doložku o revizi.
·      Podrobné vysvětlení
Návrh stanoví pro rok 2014 pro členské
státy lovící v Baltském moři rybolovná práva pro některé populace ryb
nebo skupiny populací ryb.
Navrhované číselné hodnoty odrážejí
současná vědecké doporučení, konzultace s BSRAC a rámec pro
stanovení TAC a kvót uvedený ve sdělení Komise o konzultacích k rybolovným
právům. Tam, kde to bylo na místě, byla za účelem stanovení kvót
EU pro populace sdílené s Ruskou federací od TAC navrhovaných radou ICES
odečtena příslušná množství těchto populací.
Vzhledem k úmyslu Komise zajistit
udržitelné využívání rybolovných zdrojů v souladu s politikou
Unie a mezinárodními závazky a zároveň zachovat stabilitu rybolovných práv
jsou roční změny TAC omezeny podle možností a zohledňují stav
dané populace.
TAC a kvóty přidělené členským
státům jsou uvedeny v příloze I a omezení intenzity rybolovu
jsou stanovena v příloze II nařízení.
V případě populací tresky
obecné odrážejí navrhované TAC a omezení intenzity požadavky víceletého
plánu pro populace tresky obecné v Baltském moři a pro
loviště těchto populací. Ústředním prvkem tohoto plánu je
postupné snižování úmrtnosti ryb na dlouhodobě udržitelnou
úroveň, aby se zajistila obnova populací a získaly stálé a bohaté úlovky.
Po přezkoumání údajů a metod používaných pro hodnocení populací
tresky obecné byly přezkoumány a odpovídajícím způsobem
změněny údaje o současné úmrtnosti ryb a úmrtnosti při
maximálním udržitelném výnosu. S ohledem na tyto nové informace je
třeba snížit intenzitu rybolovu obou populací tresky obecné, a to o
10 % v případě západní populace a o 8,5 %, pokud jde o
populaci východní.
Veškeré pelagické populace v Baltském
moři, kromě západní populace sledě obecného, by se mohly
v roce 2014 lovit na úrovni maximálního udržitelného výnosu, a navrhované
TAC tudíž odpovídají úmrtnosti při maximálním udržitelném výnosu.
2013/0286 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY,
kterým se pro rok 2014 stanoví rybolovná
práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Nařízení Rady (ES)
č. 2371/2002[1] požaduje, aby
opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a
udržitelné provozování rybolovných činností, byla stanovena s ohledem na
dostupná vědecká, technická a hospodářská doporučení, a zejména
na zprávu vypracovanou Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro
rybářství (VTHVR), jakož i s ohledem na každé doporučení získané od
regionálních poradních sborů.
(2)       Je povinností Rady
přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv
pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí,
případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi
funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi
jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu
zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo
oblast rybolovu, s náležitým ohledem na cíle společné rybářské
politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(3)       Celkové přípustné odlovy
(TAC) by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých
doporučení s ohledem na biologické a socioekonomické aspekty a na
zajištění spravedlivého zacházení pro všechna odvětví rybolovu, jakož
i s ohledem na názory vyjádřené v průběhu konzultací se
zúčastněnými subjekty, zejména na jednáních dotčených
regionálních poradních sborů.
(4)       Pro populace podléhající
specifickým víceletým plánům by měla být rybolovná práva určena
v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Omezení odlovu a
intenzity rybolovu pro populace tresky obecné v Baltském moři by tedy
měla být stanovena v souladu s pravidly uvedenými v nařízení Rady
(ES) č. 1098/2007, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky
obecné v Baltském moři a lov těchto populací (dále jen „plán pro
tresku obecnou v Baltském moři“)[2].
(5)       S ohledem na vědecká
doporučení lze zavést pružnost v řízení intenzity rybolovu v rámci
plánu pro tresku obecnou v Baltském moři, aniž by se ohrozily cíle tohoto
plánu a aniž by výsledkem bylo zvýšení úmrtnosti způsobené rybolovem. Tato
pružnost by umožnila efektivnější řízení intenzity rybolovu v
případech, kdy kvóty nejsou mezi loďstvo členského státu
rozděleny rovnoměrně, a usnadnila by rychlé reakce na
výměny kvót. Členským státům by proto mělo být dovoleno,
aby přidělily plavidlům plujícím pod jejich vlajkou
dodatečné dny nepřítomnosti v přístavu, pokud je stejný
počet dnů odejmut jiným plavidlům plujícím pod jejich vlajkou.
(6)       Na využívání rybolovných práv
stanovených v tomto nařízení by se mělo vztahovat nařízení Rady
(ES) č. 1224/2009[3], a zejména články 33
a 34 uvedeného nařízení, pokud jde o zaznamenávání úlovků a intenzity
rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je proto
třeba upřesnit kódy týkající se vykládek populací, na něž se
vztahuje toto nařízení, které mají členské státy používat při
předávání údajů Komisi.
(7)       V souladu s článkem 2
nařízení Rady (ES) č. 847/96[4] je nezbytné určit,
na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném
nařízení.
(8)       Aby se předešlo
přerušení rybolovných činností a zajistila obživa rybářů
Unie, je důležité otevřít loviště, na která se vztahuje toto
nařízení, od 1. ledna 2014. Z důvodu naléhavosti by toto
nařízení mělo vstoupit v platnost bezprostředně po
vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Kapitola I
Obecná ustanovení
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se pro rok 2014 stanoví
rybolovná práva pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském
moři.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na plavidla
Unie působící v Baltském moři.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí
tyto definice:
a) „oblastmi Mezinárodní rady pro průzkum
moří (ICES)“ se rozumí zeměpisné oblasti uvedené v příloze I
nařízení Rady (ES) č. 2187/2005[5];
b) „Baltským mořem“ se rozumí subdivize ICES
22–32;
c) „plavidlem Unie“ se rozumí rybářské
plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
d) „celkovým přípustným odlovem“ (dále jen
„TAC“) se rozumí množství, které lze každoročně odlovit z každé
populace;
e) „kvótou“ se rozumí část TAC
přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
f) „dnem nepřítomnosti v přístavu“ se
rozumí každé nepřetržité období 24 hodin nebo jeho část, během
něhož je plavidlo nepřítomno v přístavu.
Kapitola II
Rybolovná práva
Článek 4
TAC a rozdělení
Celkové přípustné odlovy, kvóty a
případně podmínky, které jsou s nimi funkčně spjaty, jsou
uvedeny v příloze I.
Článek 5
Zvláštní ustanovení o
rozdělení
1.           Rozdělením rybolovných
práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou
dotčeny:
a) výměny provedené podle čl. 20 odst.
5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b) přerozdělení provedená podle
článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009;
c) dodatečné vykládky povolené podle
článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d) množství převedená v souladu s
článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e) odpočty provedené podle článků
37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2.           Není-li v příloze I
tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES)
č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a
čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na
které se vztahuje analytický TAC.
Článek 6
Podmínky vykládky úlovků
a vedlejších úlovků
Ryby populací, pro něž jsou stanovena
omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze
tehdy, pokud úlovky a vedlejší úlovky byly na palubě plavidla
členského státu, jenž má kvótu, která dosud není vyčerpána.
Článek 7
Omezení intenzity rybolovu
1.           Omezení intenzity rybolovu
jsou stanovena v příloze II.
2.           Omezení uvedená v odstavci 1
se vztahují rovněž na subdivize ICES 27 a 28.2, pokud Komise nerozhodla v
souladu s čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 1098/2007 o
vynětí těchto subdivizí ICES z omezení podle čl. 8 odst. 1 písm.
b), čl. 8 odst. 3, 4 a 5 a článku 13 uvedeného nařízení.
3.           Omezení uvedená v odstavci 1
se nevztahují na subdivizi ICES 28.1, pokud Komise nerozhodla v souladu s
čl. 29 odst. 4 nařízení (ES) č. 1098/2007, že se omezení
podle čl. 8 odst. 1 písm. b) a čl. 8 odst. 3, 4 a 5 nařízení
(ES) č. 1098/2007 vztahují na uvedenou subdivizi.
Kapitola III
Závěrečná ustanovení
Článek 8
Předávání údajů
Zasílají-li členské státy podle
článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje
týkající se vykládek objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené
v příloze I tohoto nařízení.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
PŘÍLOHA
I
CELKOVÉ PŘÍPUSTNÉ ODLOVY PLATNÉ PRO PLAVIDLA UNIE V OBLASTECH, KDE CELKOVÉ
PŘÍPUSTNÉ ODLOVY EXISTUJÍ, PRO JEDNOTLIVÉ DRUHY A OBLASTI
Níže uvedené tabulky stanoví TAC a kvóty (v
tunách živé hmotnosti, není-li uvedeno jinak) podle populace a
případně podmínky, které jsou s nimi funkčně spjaty.
Není-li stanoveno jinak, představují
odkazy na rybolovné oblasti odkazy na oblasti ICES.
Populace ryb jsou uváděny v abecedním
pořadí podle latinského názvu druhů.
Pro účely tohoto nařízení se použije
tato srovnávací tabulka latinských a obecných názvů:
 Vědecký název || Třípísmenný kód || Obecný název
 Clupea harengus || HER || Sleď obecný
 Gadus morhua || COD || Treska obecná
 Pleuronectes platessa || PLE || Platýs velký
 Salmo salar || SAL || Losos obecný
 Sprattus sprattus || SPR || Šprot obecný
 Druh: || Sleď obecný ||   || Oblast: || Subdivize 30–31 ||   ||
   || Clupea harengus ||   || HER/3D30.; HER/3D31.
 Finsko || 116 963 ||   ||
 Švédsko || 25 699 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unie || 142 662 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || 142 662 ||   || Analytický TAC
 Druh: || Sleď obecný ||   || Oblast: || Subdivize 22–24
   || Clupea harengus ||   || HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. ||
 Dánsko || 2 769 ||   ||
 Německo || 10 900 ||
 Finsko || 1 ||   ||
 Polsko || 2 570 ||
 Švédsko || 3 514 ||   ||
   ||   ||
 Unie || 19 754 ||   ||
   ||   ||
 TAC || 19 754 ||   || Analytický TAC Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
   ||   ||
   ||   ||   ||
 Druh: || Sleď obecný ||   || Oblast: || Vody Unie subdivizí 25–27, 28.2, 29 a 32
   || Clupea harengus ||   || HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32.
 Dánsko || 3 157 ||   ||
 Německo || 837 ||   ||
 Estonsko || 16 122 ||   ||
 Finsko || 31 469 ||   ||
 Lotyšsko || 3 979 ||   ||
 Litva || 4 189 ||   ||
 Polsko || 35 752 ||   ||
 Švédsko || 47 995 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unie || 143 500 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || Nepoužije se || Analytický TAC
 Druh: || Sleď obecný ||   || Oblast: || Subdivize 28.1
   || Clupea harengus ||   || HER/03D.RG ||   ||   ||
 Estonsko || 14 186 ||   ||
 Lotyšsko || 16 534 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unie || 30 720 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || 30 720 ||   || Analytický TAC
   ||   ||   ||
 Druh: || Treska obecná || Oblast: || Vody Unie subdivizí 25–32
   || Gadus morhua ||   || COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.
 Dánsko || 15 147 ||   ||
 Německo || 6 025 ||   ||
 Estonsko || 1 476 ||   ||
 Finsko || 1 159 ||   ||
 Lotyšsko || 5 632 ||   ||
 Litva || 3 710 ||   ||
 Polsko || 17 440 ||   ||
 Švédsko || 15 345 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unie || 65 934 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || Nepoužije se || Analytický TAC
   ||   ||   ||
 Druh: || Treska obecná ||   || Oblast: || Subdivize 22–24 ||
   || Gadus morhua ||   || COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.
 Dánsko || 7 436 ||   ||
 Německo || 3 636 ||   ||
 Estonsko || 165 ||   ||
 Finsko || 146 ||   ||
 Lotyšsko || 615 ||   ||
 Litva || 399 ||   ||
 Polsko || 1 990 ||   ||
 Švédsko || 2 650 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unie || 17 037 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || 17 037 ||   || Analytický TAC Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
   ||   ||   ||
 Druh: || Platýs velký ||   || Oblast: || Vody Unie subdivizí 22–32 ||
   || Pleuronectes platessa ||   || PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.
 Dánsko || 2 151 ||   ||
 Německo || 239 ||   ||
 Polsko || 450 ||   ||
 Švédsko || 162 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unie || 3 002 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || 3 002 ||   || Preventivní TAC
 Druh: || Losos obecný || Oblast: || Vody Unie subdivizí 22–31
   || Salmo salar ||   || SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.
 Dánsko || 22 467 || (1) ||
 Německo || 2 500 || (1) ||
 Estonsko || 2 283 || (1) ||
 Finsko || 28 015 || (1) ||
 Lotyšsko || 14 290 || (1) ||
 Litva || 1 680 || (1) ||
 Polsko || 6 816 || (1) ||
 Švédsko || 30 370 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Unie || 108 421 || (1) ||
   ||   ||   ||
 TAC || Nepoužije se || Analytický TAC Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
 __________ ||   ||   ||
 (1)           Vyjádřeno v počtu kusů ryb.
 Druh: || Losos obecný || Oblast: || Vody Unie subdivize 32
   || Salmo salar ||   || SAL/3D32. ||   ||   ||
 Estonsko || 744 || (1) ||
 Finsko || 6 512 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Unie || 7 256 || (1) ||
   ||   ||   ||
 TAC || Nepoužije se || Preventivní TAC
 __________ ||   ||   ||
 (1)           Vyjádřeno v počtu kusů ryb.
 Druh: || Šprot obecný ||   || Oblast: || Vody Unie subdivizí 22–32 ||
   || Sprattus sprattus ||   || SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.
 Dánsko || 21 909 || (1) ||
 Německo || 13 880 || (1) ||
 Estonsko || 25 441 || (1) ||
 Finsko || 11 469 || (1) ||
 Lotyšsko || 30 727 || (1) ||
 Litva || 11 115 || (1) ||
 Polsko || 65 207 || (1) ||
 Švédsko || 42 354 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Unie || 222 102 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || Nepoužije se ||   || Analytický TAC
 __________ (1)           Šprot obecný musí představovat nejméně 92 % vykládek započítaných do tohoto TAC. Vedlejší úlovky sledě obecného se započítávají do zbývajících 8 % kvóty (HER/*3BCDC).
PŘÍLOHA II
Omezení intenzity rybolovu
1.           Členské státy
přidělí plavidlům plujícím pod jejich vlajkou a
provádějícím rybolov pomocí vlečných sítí, dánských nevodů nebo
podobných lovných zařízení s oky o velikosti 90 mm nebo větší,
pomocí tenatových sítí na chytání ryb za žábry, tenatových sítí nebo
třístěnných tenatových sítí s oky o velikosti 90 mm nebo
větší, nástražných lovných šňůr pro lov při dně,
dlouhých lovných šňůr s výjimkou unášených lovných šňůr,
ručních lovných šňůr a přívlačí oprávnění nejvýše
na:
a) 147 dní nepřítomnosti v přístavu v
subdivizích ICES 22–24 s výjimkou období od 1. do 30. dubna, kdy se použije
čl. 8 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1098/2007; a
b) 146 dní nepřítomnosti v přístavu v
subdivizích ICES 25–28 s výjimkou období od 1. července do 31. srpna,
kdy se použije čl. 8 odst. 1 písm. b) nařízení (ES)
č. 1098/2007.
2.           Maximální počet dní
nepřítomnosti v přístavu za rok, ve kterých může být plavidlo
přítomno ve dvou oblastech uvedených v odst. 1 písm. a) a b) a mít lovná
zařízení vymezená v odstavci 1, nesmí přesahovat nejvyšší počet
dní nepřítomnosti v přístavu přidělených na jednu z daných
dvou oblastí.
3.           Odchylně od
odstavců 1 a 2, a pokud je to nutné v zájmu efektivního řízení
intenzity rybolovu, může členský stát plavidlům plujícím pod
jeho vlajkou přidělit další dny nepřítomnosti v přístavu za
předpokladu, že stejný počet dnů nepřítomnosti v
přístavu je odejmut jiným plavidlům plujícím pod jeho vlajkou a
podléhajícím omezení intenzity v téže oblasti, pokud kapacita každého předávajícího
plavidla v kilowattech je stejně velká nebo vyšší než kapacita
přijímajících plavidel. Počet přijímajících plavidel nesmí
překročit 10 % celkového počtu plavidel daného
členského státu podle odstavce 1.
[1]               Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne
20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných
zdrojů v rámci společné rybářské politiky (Úř. věst.
L 358, 31.12.2002, s. 59).
[2]               Nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 ze dne 18.
září 2007, kterým se zavádí víceletý plán (Úř. věst. L 248,
22.9.2007, s. 1).
[3]               Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20.
listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění
dodržování pravidel společné rybářské politiky (Úř. věst. L
343, 22.12.2009, s. 1).
[4]               Nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6.
května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční
řízení celkových přípustných odlovů a kvót (Úř. věst.
L 115, 9.5.1996, s. 3).
[5]               Nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21.
prosince 2005 , kterým se stanoví technická opatření pro zachování
rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a
Øresundu (Úř. věst. L 349, 31.12.2005, s. 1).