title: nařízení Evropského Parlamentu a Rady o zřízení Evropském monitorovacím centru pro drogy a drogovou závislost (přepracovaná verze)

text:
Důležité právní upozornění

|

52005PC0399

Nařízení Evropského Parlamentu a Rady o zřízení Evropském monitorovacím centru pro drogy a drogovou závislost (přepracovaná verze)  /* KOM/2005/0399 konecném znení - COD 2005/0166 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 31.08.2005KOM(2005) 399 v konečném znění2005/0166 (COD)NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo zřízení Evropském monitorovacím centru pro drogy a drogovou závislost (přepracovaná verze)(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1.  SOUVISLOSTI NÁVRHU110-  Důvody a cíle návrhuNařízení Rady (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost bylo třikrát pozměněno. Za účelem rozšíření úlohy centra, která zahrnuje průzkum nových trendů v oblasti užívání drog, které jsou kombinací dovolených a nedovolených psychoaktivních látek, a z důvodu přizpůsobení fungování správní rady centra v důsledku rozšíření, je nutné provést další změny. V zájmu srozumitelnosti se zdálo jako nejvhodnější toto nařízení přepracovat.-  Obecné souvislostiKoncem roku 2003 předložila Komise přepracovaný návrh nařízení Rady (EHS) č. 302/93 (KOM(2003) 808). Za právní základ byl zvolen článek 308, který byl použitý i v zakládajícím nařízení o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (dále EMCDDA).Evropský parlament byl požádán o stanovisko, které podal v dubnu 2004.Po několikaměsíčních jednáních v příslušné pracovní skupině Rady (Horizontální skupina pro drogy) bylo rozhodnuto o změně právního základu návrhu k článku 152, což v důsledku znamená použít postup spolurozhodování.Komise rozhodla předložit nový přepracovaný návrh Evropskému parlamentu a umožnit mu tak řádné konzultace.Tímto návrhem se zrušuje a nahrazuje předchozí návrh Komise.-  Stávající ustanovení v oblasti návrhuNařízení Rady (EHS) č. 302/93 a jeho tři pozměňovací nařízení, která jsou předmětem přepracování.-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNařízení je v souladu s ostatními politikami a cíli Unie.2.  KONZULTACE SE ZÚčASTNěNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADU3.  Konzultace zúčastěných stranNevztahuje se na tento návrh.-  Odborné konzultace229Externích odborných konzultací nebylo zapotřebí.230-  Posouzení dopadůPosouzení dopadů nebylo zpracováno.Návrh představuje přepracovanou verzi stávajícího nařízení.4.  PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU305-  Shrnutí navrhovaných opatřeníNavrhované změny lze rozdělit do následujících kategorií:- změny navržené za účelem posílení úlohy centra, především k posouzení nových vzorců užívání drog, a změny umožňující centru rozvinout nástroje, které členským státům a Společenství usnadní monitorování a hodnocení svých příslušných drogových politik a strategií.- změny navržené za účelem přizpůsobení činnosti orgánů EMCDDA v důsledku rozšíření. Nařízením se ustavuje výkonný výbor, který bude nápomocen správní radě.- změny navržené za účelem sladění nařízení o EMCDDA s předlohou interinstitucionální dohody o vytvoření rámce pro evropské regulační agentury navrženou Komisí (KOM (2005) 59).- změny, které kodifikují tři novelizace základního nařízení již přijaté Radou. První změna zavedená nařízením Rady (ES) č. 3294/94 ze dne 22. prosince 1994 a poslední změna zavedená nařízením Rady (ES) č. 1651/2003 ze dne 18. června 2003 se týkají harmonizace finančních ustanovení uplatňujících se v decentralizovaných institucích Společenství. Druhá změna zavedená nařízením Rady (ES) č. 2220/2000 ze dne 28. září 2000 rozšířila na žádost Komise Evropských společenství poslání EMCDDA a umožnila tak, aby tato agentura poskytovala technickou pomoc kandidátským zemím.- změny navržené k odstranění několika nejistot, které se vyskytly při provádění původního nařízení. To se zejména týká odkazů na koordinační orgány v rámci Reitoxu (Evropské informační sítě o drogách a drogové závislosti) namísto odkazů na specializovaná centra.-  Právní základPrávním základem je článek 152, podle kterého Společenství doplňuje činnost členských států v oblasti snižování škodlivých účinků drog na zdraví, včetně informačních a prevenčních opatření.-  Zásada subsidiarityZásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti Společenství.Členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu / těchto důvodů:Cílem centra je poskytnout Společenství a jeho členským státům objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace o drogách, drogové závislosti a jejich důsledcích na celoevropské úrovni.Získat srovnatelné údaje na celoevropské úrovni je jednodušší pomocí orgánu s evropským rozměrem.Cíle návrhu budou lépe dosaženy prostřednictvím opatření na úrovni Společenství z tohoto důvodu / těchto důvodů:Srovnatelné údaje se na celevropské úrovni budou lépe shromažďovat a šířit, zřídí-li se toto centrum.Centrum bylo založeno před více než deseti lety; práce, kterou centrum v této oblasti provedlo, jasně prokazuje, že akce Společenství je nezbytná.Centrum má k dispozici Evropskou informační síť o drogách a drogové závislosti (Reitox), která se skládá vždy z jednoho koordinačního orgánu v každém členském státě. Jmenování vnitrostátních koordinačních orgánů je ve výlučné pravomoci dotčených zemí. Centrum pracuje především s údaji, které dodávají vnitrostátní koordinační orgány.Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů:Nařízení nepřekročí rámec toho, co je nezbytné k dosažení jeho cílů.Finanční a administrativní zátěž je úměrná cíli návrhu.-  Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení.Jiné prostředky by byly nepřiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů:Současný návrh spočívá v přepracování zakládajícího nařízení agentury EMCDDA.5.  ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY409Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.6.  DALšÍ INFORMACE510-  Zjednodušení511Návrh umožňuje zjednodušení právních předpisů.Jedná se o přepracované znění nařízení Rady č. 302/93 a nařízení, kterými bylo pozměněno.-  Zrušení stávajících právních předpisůPřijetí tohoto návrhu povede ke zrušení stávajících právních předpisů.-  Přepracované zněníNávrh se týká přepracovaného znění.-  Podrobné vysvětlení návrhuNařízení Rady obsahuje 25 článků. Některé z nich jsou nové, jiné byly pozměněny nebo zůstaly v původní podobě. Tam, kde to bylo nezbytné, se v důsledku změn textu nařízení změnila i odůvodnění s cílem stručně uvést důvody vedoucí k zakotvení podstatných ustanovení tohoto předpisu.Nejvýznamnější změny se týkají následujících článků:Článek 2 stanoví cíle EMCDDA. It has been adapted: Článek byl pozměněn tak, že nyní stanoví, že práce EMCDDA v oblasti shromažďování, záznamů a analýz musí dále zahrnovat údaje o nových trendech v oblasti užívání více drog současně, včetně kombinovaného užívání dovolených a nenedovolených psychoaktivních látek. Pokud jde o metodologii srovnatelných údajů, článek dále stanoví, že EMCDDA navrhne nástroje, které členským státům a Komisi usnadní monitorování a hodnocení svých příslušných drogových politik a strategií. V poslední řadě rozšiřuje článek technickou pomoc centra vůči všem zemím, které Evropská rada zmocnila k účasti na programech a agenturách Společenství.Článek 3 se týká prioritních oblastí činnosti EMCDDA. Příloha k tomuto článku byla pozměněna a nyní přesně vymezuje následující prioritní oblasti činnosti EMCDDA: monitorování současného stavu drogové problematiky a nových trendů, monitorování řešení použitých v drogové problematice, posuzování rizik nových psychoaktivních látek a udržování rychlého informačního systému, rozvíjení nástrojů, které usnadní členským státům a Komisi monitorování a hodnocení svých drogových politik.Článek 5 se týká Evropské informační sítě o drogách a drogové závislosti (Reitox). Tento článek byl pozměněn tak, aby vnitrostátní koordinační orgány získaly právní status a jejich funkce byly přesně vymezeny.Článek 8 se týká právního postavení centra. Článek byl pozměněn v důsledku skutečnosti, že centrum má sídlo.Článek 9 stanoví složení a úlohu správní rady. Článek byl pozměněn: byla zřízena funkce místopředsedy; dále bylo vymezeno právní postavení členů správní rady, kteří nedisponují hlasovacím právem a kteří zastupují země, jež uzavřely dohodu podle článku 21.Článkem 10, který je nový, se zřizuje výkonný výbor, jehož hlavní úlohou je příprava rozhodnutí správní rady.Článek 11 stanoví úlohu a odpovědnost ředitele. Byl pozměněn v důsledku pokynů, které Komise nedávno vydala ohledně jmenování ředitelů agentur Společenství a rozšíření jejich mandátu. Článek dále stanoví, že kandidát na pozici ředitele bude při svém jmenování vyzván, aby učinil prohlášení před Evropským parlamentem. Dále stanoví, že ředitel má odpovědnost za hodnocení práce centra.Článek 12 je nový. Umožňuje řediteli centra slyšení před Evropským parlamentem na jakékoliv téma týkající se činnosti centra.Článek 13 se týká vědeckého výboru EMCDDA. Článek byl pozměněn v důsledku nové úlohy, která byla výboru svěřena na základě rozhodnutí Rady ze dne 10. května 2005 o výměně informací, posuzování rizika a o kontrole nových psychoaktivních látek.Článek 16 o boji proti podvodu je nový. Stanoví, že na EMCDDA se použijí ustanovení o boji proti podvodu obsažená v nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).Článek 23 o hodnotících zprávách o práci EMCDDA byl pozměněn. Stávající článek vyžaduje, aby práce centra a také systému Reitox byla každých šest let externě zhodnocena. Na základě tohoto hodnocení může Komise předložit případné návrhy na změnu nařízení o EMCDDA.Nový článek 24 ruší základní nařízení EMCDDA z roku 1993 ode dne vstupu přepracovaného předpisu v platnost.2005/0166 (COD)Návrh⎢302/93 (pozměněno)?novéNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. […]ze dne […],o zřízení Evropském monitorovacím centru pro drogy a drogovou závislostEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 235 ?152⎪ této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[2],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[3],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[4],vzhledem k těmto důvodům:⎢7.  Nařízení Rady (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost[5] bylo několikrát podstatně pozměněno[6]. Vzhledem k tomu, že budou provedeny další změny, mělo by být nařízení v zájmu přehlednosti přepracováno.⎢ 302/93Vzhledem k tomu, že Evropská rada na svém zasedání v Dublinu 25. a 26. června 1990:-  schválila „hlavní směry evropského plánu pro boj s drogami“ předložené Radě Evropským výborem pro boj s drogami (CELAD), a zejména doporučení, aby „byla vypracována studie odborníků o stávajících zdrojích informací, jejich spolehlivosti a užitečnosti a o potřebě a možné oblasti působnosti Evropského monitorovacího centra pro drogy (Drugs Monitoring Centre) a o finančních dopadech zřízení takového centra s tím, že údaje z tohoto centra by zahrnovaly nejen sociální a zdravotní hlediska, ale i další aspekty spojené s drogami, včetně obchodování s drogami a represe“,-  zdůraznila, že je věcí každého členského státu vypracovat vhodný program na snížení poptávky po drogách, a dospěla k závěru, že jednou z priorit by v následujících letech měl být účinný postup každého členského státu podpořený společnou akcí „dvanáctky“ a Společenství;⎢302/93 bod odůvodnění 1 (pozměněno)Vzhledem k tomu, že je třeba brát v úvahu závěry studie proveditelnosti týkající se centra a evropského plánu pro boj s drogami předložených na zasedání Evropské rady v Římě ve dnech 13. a 14. prosince 1990;⎢302/93 bod odůvodnění 2 (pozměněno)8.  Evropská rada na svém zasedání v Lucemburku ve dnech 28. a 29. června 1991 „schválila zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy; √nařízením (EHS) č. 302/93 bylo Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) zřízeno∏ s tím, že praktické otázky jeho realizace, např. jeho velikost, vnitřní organizace a počítačové systémy, musí být ještě projednány, a pověřila CELAD, aby v tomto smyslu pokračoval v práci a ve spolupráci s Komisí a dalšími příslušnými politickými orgány ji rychle dovedl k úspěšnému konci”;⎢302/93 bod odůvodnění 3 (pozměněno)vzhledem k tomu, že Evropská rada na svém zasedání v Maastrichtu ve dnech 9. a 10. prosince 1991 „vyzvala orgány Společenství, aby se všemi způsoby zasadily o přijetí aktu o zřízení Evropského drogového centra do 30. června 1992“;⎢302/93 bod odůvodnění 4 (pozměněno)vzhledem k tomu, že rozhodnutím 90/611/EHS[7] uzavřelo Společenství Úmluvu Organizace spojených národů proti nezákonnému obchodu s omamnými a psychotropními látkami, dále jen „Vídeňská úmluva“, a uložilo dokument o oficiálním potvrzení podle článku 27 uvedené úmluvy[8],⎢302/93 bod odůvodnění 5 (pozměněno)vzhledem k tomu, že Rada schválila nařízení (EHS) č. 3677/90[9] o zavedení systému monitorování obchodu s určitými látkami v rámci Společenství podle článku 12 výše zmíněné Vídeňské úmluvy⎢302/93 bod odůvodnění 6 (pozměněno)vzhledem k tomu, že Rada schválila směrnici 91/308/EHS ze dne 10. června 1991 o předcházení zneužití finančního systému k praní špinavých peněz[10], zaměřenou zejména na boj proti obchodování s drogami;⎢302/93 bod odůvodnění 79.  Na celoevropské úrovni jsou potřeba objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace o drogách, drogové závislosti a jejich důsledcích, které Společenství a členským státům pomohou získat celkový pohled a přidanou hodnotu pokud v rámci své působnosti přijímají opatření nebo rozhodují o postupu v boji s drogami.⎢302/93 bod odůvodnění 810.  Problematika drog zahrnuje řadu složitých a vzájemně propojených hledisek, která je velice obtížné od sebe oddělit. Centrum by proto mělo být pověřeno úkolem poskytovat souhrnné informace, které pomohou Společenství a jeho členským státům získat celkový pohled na problematiku drog a drogové závislosti. Tento úkol nesmí bránit rozdělení pravomocí mezi Společenství a jeho členské státy ve vztahu k právním ustanovením týkajícím se nabídky drog a poptávky po nich.∫nové11.  Rozhodnutím č. 2367/2002/ES ze dne 16. prosince 2002 schválily Evropský parlament a Rada Statistický program Společenství na období 2003 – 2007, který zahrnuje akce Společenství týkající se statistik v oblasti zdraví a bezpečnosti.12.  Rozhodnutí Rady 2005/387/SVV ze dne 10. května 2005 o výměně informací, hodnocení rizika a kontrole nových psychoaktivních látek[11] vymezuje úlohu EMCDDA a jeho vědeckého výboru v rychlém informačním systému a v posouzení rizik nových látek.13.  Je nutné vzít v úvahu nové metody užívání drog, zejména užívání syntetických drog, kdy se nedovolené drogy užívají v kombinaci s dovolenými drogami či léky.14.  Nařízení Rady ze dne 15. listopadu 2001 o provedení pěti klíčových epidemiologických ukazatelů v oblasti drog[12] podporuje členské státy v tom, aby využívaly vnitrostátní koordinační orgány a dostupné srovnatelné informace o pěti klíčových epidemiologických ukazatelích.15.  Je v zájmu Komise, aby pověřila přímo EMCDDA realizací projektů strukturální pomoci Společenství, které se týkají drogových informačních systémů v nečlenských zemích, jako např. v kandidátských zemích nebo zemích západního Balkánu, které Rada oprávnila k účasti v programech a agenturách Společenství.⎢302/93 bod odůvodnění 9 (pozměněno)Vzhledem k tomu, že organizace a pracovní metody centra musí být v souladu s objektivní povahou požadovaných výsledků, zejména se srovnatelností a slučitelností zdrojů a metod spojených s informacemi o drogách.⎢302/93 bod odůvodnění 1016.  Informace shromažďované v centru se budou týkat prioritních oblastí, jejichž obsah, rozsah a prováděcí opatření by měly být definovány.⎢302/93 bod odůvodnění 11 (pozměněno)Vzhledem k tomu, že během prvního tříletého období bude věnována zvláštní pozornost poptávce a snižování poptávky;⎢302/93 bod odůvodnění 12 (pozměněno)vzhledem k tomu, že ve svém usnesení ze dne 16. května 1989 o evropské síti zdravotních údajů o zneužívání drog[13] vyzvala Rada a zasedání ministrů zdravotnictví členských států v rámci Rady Komisi, aby v této oblasti podnikla možné kroky;⎢302/93 bod odůvodnění 13 (pozměněno)Vzhledem k tomu, že měla být vytvořena Evropská informační síť pro drogy a drogovou závislost, kterou má na úrovni Společenství koordinovat a vést Evropské monitorovací centrum pro drogy;⎢302/93 bod odůvodnění 14 (pozměněno)Vzhledem k tomu, že měla být brána v úvahu Úmluva 108 Rady Evropy o ochraně fyzických osob při automatickém zpracovávání osobních údajů (1981);⎢302/93 bod odůvodnění 1517.  Vnitrostátní, evropské a mezinárodní organizace a orgány, které poskytují informace tohoto druhu již existují a centrum by mělo být schopné v úzké spolupráci s nimi provádět své úkoly.∫nové18.  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů[14] se použije i na zpracovávání osobních údajů centrem.19.  Obecné zásady a omezení, která podle článku 255 Smlouvy upravují výkon práv přístupu k dokumentům, jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise[15] a agentury Společenství je rovněž musí použít.⎢302/93 bod odůvodnění 16(14) Středisko musí mít právní subjektivitu.⎢302/93 bod odůvodnění 17 (pozměněno)Vzhledem k tomu, že je nutné zajistit, aby centrum plnilo svou informační úlohu, a za tímto účelem přiznat pravomoc Soudnímu dvoru;⎢302/93 bod odůvodnění 18 (pozměněno)Vzhledem k tomu, že je žádoucí uznat možnost otevření centra i třetím zemím, které sdílejí zájmy Společenství na dosažení těchto cílů, na základě dohod, jež mají být mezi těmito zeměmi a Společenstvím uzavřeny;⎢302/93 bod odůvodnění 19 (pozměněno)Vzhledem k tomu, že toto nařízení je možné v případě nutnosti po tříletém období změnit s ohledem na rozhodnutí o možném rozšíření úkolů centra a s ohledem zejména na vývoj pravomocí Společenství;vzhledem k tomu, že pro přijetí tohoto nařízení neposkytuje Smlouva jiná oprávnění než ta, která stanoví článek 235;∫nové(15) Vzhledem k velikosti správní rady centra by jí měl být nápomocen výkonný výbor.(16) Z důvodu dobré informovanosti o stavu drogové problematiky v Evropské unii musí mít Evropský parlament možnost pokládat centru dotazy.(17) Centrum musí provádět práci průhledným způsobem a řízení centra musí podléhat veškerým stávajícím předpisům o správě věcí veřejných a o boji proti podvodům, zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[16], a interinstitucionální dohodě o vnitřním vyšetřování týkající se vnitřního vyšetřování prováděného Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[17], k níž se centrum přidružilo a přijalo nezbytná prováděcí ustanovení.(18) Práce agentury EMCDDA by se měla pravidelně externě hodnotit a toto nařízení by se v případě potřeby mělo upravit odpovídajícím způsobem.(19) V souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy, cíle Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost nemohou být dosaženy uspokojivě na úrovni členských států, a proto, z důvodu rozsahu nebo účinků navrhované akce, jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je k dosažení těchto cílů nezbytné.(20) Nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie.⎢302/93 (pozměněno)PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Cíl1. Tímto nařízením se zřizuje Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EDMC) √ (EMCDDA) ∏ , dále jen „centrum“.⎢ 302/93?nové? new2. Cílem centra je v rámci oblastí uvedených v článku 4 3, poskytnout Společenství a jeho členským státům objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace o drogách, drogové závislosti a jejich důsledcích na celoevropské úrovni.3. Postoupené nebo zpracované informace statistického, dokumentačního a technického charakteru mají napomáhat Společenství a členským státům získat celkový přehled o situaci ohledně drog a drogové závislosti v případě, že v rámci své pravomoci přijímají opatření nebo rozhodují o akci. ?ð Statistická část těchto údajů se zpracovává ve spolupráci s příslušnými statistickými úřady, v případě potřeby s využitím statistického programu Společenství s cílem podpořit synergii a zamezit duplicitě.ï⎢2220/2000 čl. 1 odst. 1 (pozměněn)4. Aniž je dotčen čl. 2 písm. D d) bod 142 iv), nesmí centrum přijmout žádné opatření, které by jakýmkoli způsobem překračovalo oblast informací a jejich zpracovaní.⎢ 302/935. Centrum neshromažďuje žádné údaje, které by umožňovaly identifikovat osoby nebo malé skupiny osob. Zdrží se jakéhokoli poskytování informací týkajících se konkrétních jmenovitých případů.Článek 2ÚkolyAby bylo možno dosáhnout cíle uvedeného v článku 1, plní centrum v oblasti své činnosti následující úkoly:A. a) Sběr a analýza existujících údajů⎢302/93 (pozměněno)?novéCentrum:1. i) shromažďuje, zaznamenává a analyzuje informace, včetně údajů z výzkumu, které poskytují členské státy, i informace pocházející od Společenství, nevládních vnitrostátních zdrojů a příslušných mezinárodních organizací; ?tato práce v oblasti shromažďování, zaznamenávání a analýzy zahrnuje také údaje o nových trendech v užívání syntetických drog, včetně kombinovaného užívání dovolených a nedovolených psychoaktivních látek; ⎪2. ii) provádí průzkumy, přípravné studie a studie proveditelnosti, jakož i pilotní projekty nezbytné pro splnění svých úkolů; organizuje setkání expertů √ , Õ a kdykoli to je nutné vytvoří za tímto účelem ad hoc pracovní skupiny; vytvoří √vytváří Õa zpřístupňuje √ zpřístupní Õotevřené vědecké informační zdroje a napomáhá při podpoře informační činnosti;3. iii) poskytuje organizační a technický systém schopný dodávat informace o podobných nebo doplňkových programech či akcích pořádaných v členských státech;4. (iv) po konzultacích a ve spolupráci s příslušnými orgány a organizacemi členských států vytváří a provádí koordinaci informační sítě uvedené v článku 5;5. v) usnadňuje výměnu informací mezi těmi, kdo přijímají rozhodnutí, výzkumnými pracovníky, specialisty a osobami, které se zabývají bojem s drogami ve vládních a nevládních organizacích;⎢ 302/93B. b) Zkvalitnění metod porovnávání údajů⎢302/93 (pozměněno)?nové6. i) zajišťuje větší srovnatelnost, objektivitu a spolehlivost údajů na celoevropské úrovni tím, že vytváří ukazatele a společná kritéria nezávazné povahy, jež může centrum s ohledem na vyšší jednotnost měřicích metod používaných členskými státy a Společenstvím doporučit; ?centrum zejména vytvoří nástroje a prostředky, které členským státům usnadní monitoring a hodnocení svých národních politik a Evropské komisi monitoring a hodnocení politik Evropské unie;ï7. ii) usnadňuje a organizuje výměnu informací jak kvalitativních, tak i kvantitativních (databáze);⎢ 302/93C. c) Šíření informací⎢302/93 (pozměněno)?nové8. i) poskytuje získané informace k dispozici Společenství, členským státům a příslušným organizacím;9. ii) zajišťuje rozsáhlé šíření výsledků práce jednotlivých členských států i Společenství, a kde je to vhodné, i třetích zemí nebo mezinárodních organizací;10. iii) zajišťuje rozsáhlé šíření spolehlivých údajů nedůvěrné povahy; na základě shromážděných informací zveřejní √centrum Õ výroční zprávu o stavu problematiky drog; √ , ∏ ?včetně údajů o nových trendech;ï⎢ 302/93D. d) Spolupráce s evropskými a mezinárodními orgány a organizacemi a se třetími zeměmi⎢302/93 (pozměněno)11. i) přispívá v oblasti své činnosti ke zkvalitnění koordinace mezi vnitrostátními postupy a postupy Společenství;12. ii) aniž jsou dotčeny závazky členských států týkající se šíření informací podle úmluv Organizace spojených národů o drogách, podporuje včleňování údajů o drogách a drogové závislosti shromážděných v členských státech a vycházejících ze Společenství do mezinárodních programů monitorování drog a boje s drogami, a to zejména programů zřízených Organizací spojených národů a jejích specializovaných institucí;13. iii) aktivně spolupracuje s orgány uvedenými v článku 12 √ 16 Õ ;⎢2220/2000 čl. 1 odst. 2 ve znění opravy, Úř. věst. L 121, 1.5.2001, s. 48 (pozměněno)?nové14. iv) na žádost Komise Evropských společenství ð a se souhlasem správní rady ï může přenášet v kandidátských zemích způsobilých pro program PHARE √ přenáší Õ know-how ðdo některých nečlenských zemí, jako např. do kandidátských zemí na přistoupení k EU nebo do zemí západního Balkánu ïο a napomáhá vytvářet a posilovat strukturální propojení se sítí REITOX a jmenovat a upevnit postavení vnitrostátních koordinačních orgánů.⎢302/93 (pozměněno)Článek 4 3Přednostní oblasti činnostiCíle a úkoly centra definované v článcích 1 a 2 se provádějí podle pořadí priorit uvedeného v této příloze I.Článek 3 4302/93 (pozměněno)Metoda práce⎢302/931. Centrum postupně plní své úkoly se zřetelem na cíle schválené v tříletém programu i v ročních programech a s patřičným ohledem na dostupné zdroje.2. Při provádění své činnosti s cílem vyhnout se duplicitě bere centrum ohled na činnost, kterou již provádějí stávající nebo nově vznikající orgány a subjekty, zejména Evropský policejní úřad (Europol), a zajistí zvyšování její hodnoty.⎢302/93 (nové)?novéČlánek 5Evropská informační síť o drogách a drogové závislosti (REITOX)1. Centrum má k dispozici Evropskou informační síť o drogách a drogové závislosti (REITOX), počítačovou síť tvořící infrastrukturu pro shromažďování a výměnu informací a dokumentaci; síť bude využívat mimo jiné samostatný počítačový systém spojující vnitrostátní informační sítě o drogách, specializovaná střediska ve členských státech a informační systémymezinárodních nebo evropských organizací nebo subjektů spolupracujících s centrem. ?Síť tvoří vždy jeden koordinační orgán za každý členský stát a za každou zemi, která uzavřela dohodu podle článku 21 tohoto nařízení a jeden koordinační orgán za Evropskou komisi. Jmenování vnitrostátních koordinačních orgánů je ve výlučné pravomoci dotčených zemí.ï2. Aby mohla být síť zřízena co nejrychleji a nejefektivněji, předají členské státy do šesti měsíců po vstupu toho nařízení v platnost centru informace o základních složkách jejich vnitrostátních informačních sítí, popřípadě včetně informací o vnitrostátních monitorovacích střediscích, v oblastech činnosti podle článku 4 a uvedou názvy veškerých specializovaných středisek, která by podle jejich názoru mohla k práci centra přispět.3. Specializovaná střediska se zřizují se souhlasem členského státu, na jehož území jsou umístěna, jednomyslným rozhodnutím členů správní rady podle čl. 8 odst. 2 druhého pododstavce na období nepřesahující trvání jednotlivých víceletých pracovních programů podle čl. 8 odst. 3. Toto zřízení je obnovitelné.4. Centrum může se souhlasem členského státu, na jehož území se tato střediska nacházejí, vstupovat do smluvních vztahů, zejména dodavatelských, s vládními nebo nevládními specializovanými středisky podle odstavce 3, aby mohly plnit úkoly, kterými si je přeje pověřit. Se souhlasem příslušných členských států může také uzavřít ad hoc smlouvy na konkrétní úkoly se subjekty, které nejsou součástí REITOX.5. Přidělení konkrétních úkolů specializovaným střediskům se zaznamenává ve víceletém pracovním programu centra uvedeném v čl. 8 odst. 3.∫nové2. a) Vnitrostátní koordinační orgány zúčastněných zemí vytvoří spojení mezi sebou a centrem. Přispějí ke stanovení klíčových ukazatelů a údajů, včetně pokynů pro jejich provádění s cílem získat spolehlivé a srovnatelné informace na celoevropské urovni. Na vnitrostátní úrovni shromáždí a provedou analýzu všech příslušných informací o drogách a drogové závislosti a stejně tak i o použitých postupech a řešeních. Poskytnou zejména údaje k pěti epidemiologickým ukazatelům stanovených centrem.b) Každý členský stát zajistí, že jeho zástupce v síti REITOX poskytne informace podle čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady 2005/387/SVV ze dne 10. května 2005 o výměně informací, hodnocení rizika a kontrole nových psychoaktivních látek.c) Vnitrostátní koordinační orgány mohou dále centru poskytnout informace o nových trendech v užívání stávajících psychoaktivních látek a/nebo nových kombinací psychoaktivních látek, které představují potenciální riziko pro zdraví veřejnosti a také informace o možných opatřeních týkajících se zdraví veřejnosti.3. Vnitrostátní orgány zajistí činnost svých koordinačních orgánů v oblasti shromažďování a analýzy údajů na národní úrovni podle pokynů vydaných centrem.4. Konkrétní úkoly přidělené vnitrostátním koordinačním orgánům stanoví podle čl. 9 odst. 4. tříletý program centra.Centrum se může, při plném respektování nadřazenosti vnitrostátních koordinačních orgánů a v úzké spolupráci s nimi, odvolat v oblasti drog a drogové závislosti na dodatečný odborný posudek a zdroje informací.⎢ 302/93Článek 6Ochrana a důvěrnost údajů1. Jsou-li na základě tohoto nařízení centru v souladu s vnitrostátními předpisy předány rovněž osobní údaje, které neumožňují identifikaci fyzické osoby, mohou být tyto údaje použity pouze pro uvedený účel a za podmínek předepsaných odesílajícím orgánem. To platí obdobně i pro případy, v nichž centrum předává osobní údaje příslušným orgánům členských států nebo mezinárodním organizacím a dalším evropským institucím.2. Údaje o drogách a drogové závislosti poskytnuté centru nebo poskytnuté centrem smějí být zveřejněny za předpokladu, že jsou v souladu s předpisy Společenství a příslušných států o šíření a důvěrnosti informací. Osobní údaje nesmějí být zveřejňovány ani zpřístupněny veřejnosti.3. Členské státy a specializovaná střediska nemají povinnost poskytovat informace označené podle svých vnitrostátních právních předpisů jako důvěrné.∫novéNařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001[18] ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů se použije i pro centrum.⎢1651/2003 čl. 1 odst. 1 (pozměněn)Článek 6a 7Přístup k dokumentům1. Na dokumenty v držení centra se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise[19].2. Do šesti měsíců ode dne vstupu v platnost nařízení Rady (ES) č. 1651/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se mění nařízení (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost[20], přijme Správní rada √ přijme Õ prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001.⎢1651/2003 čl. 1 odst. 1 (pozměněn)3. Proti rozhodnutím přijatým centrem podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost veřejnému ochránci práv nebo případně žalobu k Soudnímu dvoru Evropských společenství podle článků 195 a 230 Smlouvy.⎢302/93 (pozměněno)?nové? newČlánek 7 8Právní postavení ð a sídlo ï1. Centrum má právní subjektivitu. V každém členském státě má nejširší právní způsobilost jakou vnitrostátní právní předpisy právnickým osobám poskytují; může zejména nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a může vystupovat před soudem.∫nové2. Sídlem centra je Lisabon.⎢302/93 (pozměněno)Článek 8 9Správní rada⎢302/93 (pozměněno)?nové1. Centrum má správní radu složenou z jednoho zástupce každého členského státu, ze dvou zástupců Komise a √ , Õ ze dvou ð nezávislých odborníků ï vědců se zvláštní způsobilostí ð znalých ï oblasti drog, které na základě jejich hlubokých znalostí jmenuje Evropský parlament, ?stejně jako z jednoho zástupce každého státu, který uzavřel dohodu podle čl. 21 tohoto nařízení.ï√Každý člen správní rady disponuje jedním hlasem, Õ ð s výjimkou zástupců států, které uzavřely dohodu podle článku 21 tohoto nařízení, těm hlasovací právo nenáleží.ï√ Rozhodnutí správní rady se přijímá dvoutřetinovou většinou členů s hlasovacím právem Õ , ð s výjimkou případů uvedených v odst. 6 tohoto článku a v článku 20.ïKaždému členu správní rady může pomáhat nebo jej zastupovat náhradník. V případě nepřítomnosti řádného člena,√ který disponuje hlasovacím právem, Õ může jeho √ toto Õ hlasovací právo vykonávat náhradník.⎢ 302/93Správní rada může přizvat jako pozorovatele bez hlasovacího práva zástupce z mezinárodních organizací, se kterými centrum spolupracuje v souladu s článkem 12 20.⎢302/93 (pozměněno) (adapted)?nové2. Předsedu ð a místopředseduï správní rady volí členové rady ð ze svého středu ï na tříleté období: mandát √ mandáty Õ může být prodloužen √ mohou být prodlouženy Õ na jedno další období. Předseda ða místopředseda ï hlasuje √ se účastní hlasování Õ. Každý člen správní rady má jeden hlas.Rozhodnutí správní rady se přijímá dvoutřetinovou většinou členů s výjimkou případů uvedených v čl. 5 odst. 3, pro které je požadováno jednomyslné rozhodnutí, a v odstavci 3 tohoto článku.Správní rada vypracuje vlastní jednací řád.? 3. Zasedání správní rady svolává její předseda.ï √ Rada řádně zasedá Õ nejméně jednou ročně. ?Ředitel se účastní zasedání správní rady bez hlasovacích práv a poskytuje svůj sekretariát. ⎪34. Správní rada schválí tříletý pracovní program na základě návrhu předloženého ředitelem centra po konzultaci s vědeckým výborem a po obdržení stanoviska Komise a Rady ða postoupí ho Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.ï První tříletý plán bude schválen jednomyslně do devíti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost. Správní rada jednající na základě souhlasu tří čtvrtin svých členů pak rozhodne, zda následující tříleté programy mají být schvalovány většinou určenou v odst. 2 druhém pododstavci tohoto článku, nebo jednomyslně.4.5 V rámci tříletého pracovního programu schvaluje správní rada každý rok roční pracovní program centra na základě návrhu předloženého ředitelem po konzultaci s vědeckým výborem a po obdržení stanoviska Komise. ?Pracovní program se postoupí Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.ï Stejným postupem může být program během roku upravován.∫nové6. V případě, že Komise vyjádří svůj nesouhlas s tříletým nebo jednoročním pracovním programem, přijme jej správní rada čtyřpětinovou většinou.⎢1651/2003 čl. 1 odst. 2 (pozměněn)5.7 Správní rada přijme výroční zprávu o činnosti centra a nejpozději do 15. června ji předá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a členským státům.6.8 Centrum předává každý rok rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledek hodnotících postupů.∫novéČlánek 10Výkonný výbor1. Správní radě je nápomocen výkonný výbor. Výkonný výbor je tvořen předsedou a místopředsedou správní rady a dvěma zástupci Komise. Ředitel se účastní zasedání výkonného výboru bez hlasovacích práv.2. Výkonný výbor zasedá nejméně dvakrát ročně a kdykoli je nezbytné připravit rozhodnutí správní rady a pomáhat či poskytovat rady řediteli. Výkonný výbor rozhoduje jménem správní rady o záležitostech předpokládaných finančním nařízením EMCDDA, které nejsou tímto nařízením svěřeny výhradně správní radě. Rozhodnutí výboru se přijímá prostou většinou jeho členů.⎢ 302/93 (adapted)?novéČlánek 9 11Ředitel1. V čele centra stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, který ð může být na základě návrhu Komise a hodnocení jmenován opakovaně na období ne delší pěti let. ï které může být opakované.∫novéPři hodnocení Komise posoudí zejména:- výsledky a způsob jejich dosažení za první mandát;- povinnosti a požadavky centra v nadcházejích letech.2. Před jmenováním do prvního z nejvýše dvou mandátů, může správní rada vyzvat kandidáta na pozici ředitele, aby neprodleně učinil prohlášení před Evropským parlamentem a odpověděl na dotazy jeho členů.⎢ 302/93 (adapted)3. Ředitel odpovídá za:-  a) přípravu a provádění rozhodnutí a programů přijatých správní radou centra,-  b) běžný provoz centra,-  c) přípravu pracovních programů centra,⎢1651/2003 čl. 1 odst. 3 (pozměněn)-  d) přípravu návrhu odhadu příjmů a výdajů centra a plnění rozpočtu,⎢ 302/93?nové-  e) přípravu a zveřejňování zpráv požadovaných podle tohoto nařízení,-  f) ð řízení ï veškerých záležitostí ð týkajících se ï zaměstnanců ða zejména uplatňování pravomocí, které jsou na něj převedeny orgánem oprávněným k jeho jmenování, ï∫nové-  g) vymezení organizační struktury a předložení této struktury správní radě ke schválení,⎢ 302/93-  h) provádění úkolů uvedených v článcích 1 a 2.,∫nové-  i) pravidelné hodnocení práce centra.⎢302/93 (pozměněno)2. 4. Ředitel za svou činnost odpovídá správní radě a účastní se jejích schůzí.⎢ 302/933. 5. Ředitel je právním zástupcem Střediska.∫novéČlánek 12Slyšení ředitele před Evropským parlamentemKaždý rok předkládá ředitel centra Evropskému parlamentu souhrnnou zprávu o činnosti centra. Evropský parlament může požádat ředitele o slyšení v jakékoli věci týkající se činnosti centra.⎢302/93 (pozměněno)Článek 10 13Vědecký výbor1. Řediteli a správní radě je nápomocen vědecký výbor, který v případech stanovených tímto nařízením podává své stanovisko k vědeckým záležitostem týkajícím se činnosti centra, které mu může přednést správní rada nebo ředitel.Stanoviska vědeckého výboru se zveřejňují.2. Vědecký výbor se skládá z jednoho zástupce každého členského státu. Správní rada může jmenovat dalších nejvýše šest členů s ohledem na jejich zvláštní kvalifikaci.∫nové2. Správní rada jmenuje do vědeckého výboru za každý členský stát jednoho člena na základě návrhů členských států, kteří jsou vybráni podle svých zkušeností a vědecké odbornosti v oblasti drog a drogové závislosti, rada zároveň vezme v úvahu, že výbor musí mít multidisciplinární charakter a musí pokrývat všechny vědecké oblasti spojené s problematikou drog a drogové závislosti. Jedná se mimo jiné o tyto oblasti: biomedicínský výzkum, neurověda, kriminologie, pedagogika, epidemiologie, ekonomie, forenzní věda, právo, hodnocení a analýza postupů, politická věda, preventivní hodnocení/výzkum, psychiatrie závislosti, psychologie, psychofarmakologie, zdraví veřejnosti, kvalitativní výzkum, sociální práce, statistika, sociologie, výzkum prováděný na základě průzkumů mínění, toxikologie a hodnocení léčby/výzkumu.Členové vědeckého výboru jsou jmenováni osobně a poskytují svá stanoviska nezávisle na členských státech a evropských orgánech.Správní rada schválí z řad kandidátů navržených členskými státy skupinu odborníků, z nichž nejvýše pět může čas od času vybrat ředitel po poradě s předsedou vědeckého výboru, aby působili v rozšířeném vědeckém výboru, jak stanoví čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2005/387/SVV ze dne 10. května 2005 o výměně informací, hodnocení rizika a kontrole nových psychoaktivních látek.⎢ 302/9334. Funkční období členů vědeckého výboru činí tři roky a mohou být jmenováni opakovaně.⎢302/93 (pozměněno)4.5 Vědecký výbor si zvolí svého předsedu na období tří let. 5. Předseda svolává schůze vědeckého výboru nejméně jednou ročně.⎢1651/2003 čl. 1 odst. 4 (pozměněn) (adapted)Článek 11 14Sestavování rozpočtu1. Odhady všech příjmů a výdajů centra se vypracovávají pro každý rozpočtový rok, který odpovídá kalendářnímu roku, a uvádějí se v rozpočtu centra.2. Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a výdajů.3. Aniž jsou dotčeny jiné zdroje, skládají se příjmy centra ze subvence Společenství zapsané v souhrnném rozpočtu Evropské unie (oddíl Komise), z plateb za poskytnuté služby a z případných finančních příspěvků od organizací a subjektů a třetích zemí uvedených v článcích 12 a 13 20 a 21.4. Výdaje centra zahrnují:a) Odměny zaměstnanců, správní výdaje a výdaje na infrastrukturu a provozní náklady;⎢1651/2003 čl. 1 odst. 4 (pozměněn) (adapted)?novéb) Výdaje na podporu vnitrostátních informačních sítí, které tvoří součást sítě REITOX, a výdaje týkající se smluv se specializovanými středisky ð koordinačních orgánů sítě REITOX.ï⎢1651/2003 čl. 1 odst. 45. Každý rok sestaví správní rada na základě návrhu vypracovaného ředitelem odhad příjmů a výdajů centra na následující rozpočtový rok. Tento odhad, obsahující plán pracovních míst, předá správní rada nejpozději do 31. března Komisi spolu s pracovním programem centra. 6. Komise předloží odhad Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) spolu s předběžným návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.76. Komise na základě odhadu zanese do předběžného návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši subvence ze souhrnného rozpočtu a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 272 Smlouvy⎢1651/2003 čl. 1 odst. 4 (pozměněn) (adapted)87. Rozpočtový orgán schvaluje položky subvencí pro centrum. √√, který Õ Rozpočtový orgán přijme plán pracovních míst centra.⎢1651/2003 čl. 1 odst. 498. Rozpočet centra přijímá správní rada. Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se upraví.109. Pokud správní rada hodlá uskutečnit jakýkoli projekt, který může mít významný finanční dopad na financování rozpočtu, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov, oznámí svůj záměr co nejdříve rozpočtovému orgánu. Uvědomí o tom Komisi.Pokud některá složka rozpočtového orgánu oznámí svůj záměr vydat stanovisko, předá toto stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne oznámení projektu.⎢1651/2003 čl. 1 odst. 5 (pozměněn)Článek 11a 15Plnění rozpočtu1. Rozpočet střediska plní ředitel.2. Nejpozději do 1. března po ukončení každého rozpočtového roku předá účetní centra účetnímu Komise prozatímní účty se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje prozatímní účty orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 obecného finančního nařízení.3. Nejpozději do 31. března následujícího rozpočtového roku předá účetní Komise prozatímní účty střediska Účetnímu dvoru spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok se rovněž předává Evropskému parlamentu a Radě.4. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímním účtům podle článku 129 obecného finančního nařízení vypracuje ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku centra a předloží ji správní radě k vyjádření.5. Správní rada vydá stanovisko ke konečné účetní závěrce centra.6. Nejpozději do 1. července následujícího rozpočtového roku předá ředitel konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.7. Konečná účetní závěrka se zveřejní.8.7. Ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření nejpozději do 30. září. Zároveň zašle tuto odpověď správní radě.9.8. Ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za daný rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 obecného finančního nařízení.10.9. Na doporučení Rady přijaté kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 30. dubna roku N + 2 řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N.11.10. Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční předpisy použitelné na centrum. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[21], pouze pokud je to nezbytné pro zvláštní potřeby činnosti střediska a s předchozím souhlasem Komise.∫novéČlánek 16Boj proti podvodůmV zájmu boje proti podvodům, korupci a ostatním protiprávním činnostem se na centrum vztahují bez omezení ustanovení nařízení (ES) č. 1073/1999 týkající se vyšetřování vedených Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).Rozhodnutí týkající se financování a provádění smluv a nástrojů na základě těchto smluv výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět na místě kontroly příjemců finanční podpory z centra.⎢ 302/93Článek 14 17Výsady a imunityNa středisko se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství.⎢302/93 (pozměněno) (adapted)?novéČlánek 15 18Postavení zaměstnancůZaměstnanci střediska podléhají nařízením a předpisům platným pro úředníky a ostatní zaměstnance Evropských společenství. ?Na personál agentury se vztahuje Služební řád úředníků Evropských společenství, Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a další pravidla společně přijatá orgány Evropských společenství za účelem uplatnění tohoto služebního řádu a pracovního řádu.ï∫novéÚčast personálu ze třetích zemí na základě dohod uzavřených podle článek 21 musí být vždy v souladu se Služebním řádem úředníků Evropských společenství a Pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropských společenství.⎢ 302/93?novéVe vztahu ke svým zaměstnancům uplatňuje centrum pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování.Se souhlasem Komise přijme správní rada vhodné prováděcí předpisy ð v souladu s ustanoveními článku 110 Služebního řádu úředníků Evropských společenství a Pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.ï∫novéSprávní rada může přijmout opatření, aby v agentuře mohla dočasně zaměstnat národní odborníky z členských států.⎢ 302/93Článek 16 19Odpovědnost1. Smluvní odpovědnost centra se řídí rozhodným právem dané smlouvy. Soudní dvůr je příslušný rozhodovat na základě rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě, kterou centrum uzavřelo.2. V oblasti mimosmluvní odpovědnosti musí centrum napravit, v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států, škody, které způsobilo nebo které způsobili jeho zaměstnanci při výkonu svých funkcí. Soudní dvůr je příslušný pro rozhodování sporů o náhradě těchto škod.3. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči centru se řídí předpisy platnými pro zaměstnance centra.⎢302/93 (pozměněno) (adapted)Článek 12 20Spolupráce s ostatními √ národními a mezinárodními Õ organizacemi a subjektyAniž jsou dotčeny vztahy, které Komise udržuje podle článku 229 √ 302 Õ Smlouvy, usiluje centrum aktivně o spolupráci s mezinárodními organizacemi a dalšími, zejména evropskými vládními a nevládními subjekty zabývajícími se problematikou drog.∫novéTato spolupráce by měla být založena na pracovních dohodách uzavřených s výše uvedenými organizacemi a subjekty. Pracovní dohody schvaluje správní rada na základě předložení jejich návrhu řediteli a po vydání stanoviska Komise. Pokud Komise vyjádří s pracovními dohodami nesouhlas, přijme je správní rada čtyřpětinovou většinou.⎢302/93 (nové) (adapted)?novéČlánek 13 21Přístup třetích zemí1. Centrum je otevřeno k účasti i třetím zemím, které sdílejí zájmy Společenství a jeho členských států na uskutečňování cílů a práce centra, a to na základě dohod uzavřených mezi těmito státy a Společenstvím na základě článku 235 ð 300 ï Smlouvy.2. Správní rada může rozhodnout o zapojení odborníků, které navrhují třetí země, do ad hoc pracovních skupin podle čl. 2 bodu 2 za předpokladu, že zúčastněné strany se zaváží dodržovat ustanovení článku 6.Článek 17 22Pravomoc Soudního dvoraSoudní dvůr má pravomoc rozhodovat o žalobách podaných proti centru za podmínek stanovených článkem 173 √ 230 Õ Smlouvy.Článek 18 23?Hodnotící ï zpráva?Komise zahájí externí hodnocení centra každých šest let, aby bylo možné navázat na dva tříleté programy centra. Toto hodnocení se týká i sítě REITOX. ï Třetí rok od vstupu nařízení v platnost Komise předá ð hodnotící zprávu ï Evropskému parlamentu, ð Radě a správní radě ï a Společenství předá zprávu o pokroku činnosti centra společně s návrhem, který změní nebo rozšíří úkoly centra zejména s ohledem na vývoj pravomoci Společenství.∫novéKomise předloží v této souvislosti v souladu s článkem 251 Smlouvy případný návrh změn ustanovení tohoto nařízení s ohledem na vývoj v oblasti regulačních agentur. Evropský parlament a Rada tento návrh přezkoumají a zejména zváží, zda není třeba upravit složení správní rady podle obecného rámce, který se pro evropské regulační agentury musí přijmout.⎢Článek 24ZrušeníZrušuje se nařízení (ES) č. 302/93.Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení a v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.⎢302/93 (pozměněno) (adapted)Článek 19 25Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dnem následujícím po rozhodnutí příslušných orgánů o sídle centra √ vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie Õ.⎢ 302/93Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V … dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda⎢302/93 (pozměněno)?novéPŘÍLOHA IA. Práce centra jsou prováděny při dodržení pravomocí Společenství a jeho členských států v oblasti drog, jak je vymezuje Smlouva. ?Práce zahrnuje různé aspekty problematiky drog a drogové závislosti a použitá řešení. Centrum se v této práci řídí drogovými strategiemi a akčními plány, které přijala Evropská unie.ïInformace shromažďované centrem se týkají těchto přednostních oblastí ð EMCDDA se zaměřuje ï na tyto přednostní oblasti :∫nové1) monitorování stavu drogové problematiky, zejména na základě použití epidemiologických či jiných ukazatelů a monitorování nových trendů, především těch, kde dochází k užívání více drog současně;2) monitorování řešení použitých na problematiku týkající se drog;3) posuzování rizik nových psychaktivních látek a udržování rychlého informačního systému o jejich užívání a o nových metodách užívání stávajících psychoaktivních látek;4) centrum zejména vytvoří nástroje a prostředky, které členským státům usnadní monitorování a hodnocení jejich národních politik a Evropské komisi monitorování a hodnocení politik Evropské unie.⎢ 302/931. poptávka a snižování poptávky po drogách;2. strategie a politiky členských států a Společenství (zejména politiky, akční plány, právní předpisy, činnosti a dohody mezinárodní, dvoustranné a na úrovni Společenství);3. mezinárodní spolupráce a geopolitika nabídky (zejména programy spolupráce, informování a producentských a tranzitních zemích);4. kontrola obchodu s omamnými a psychotropními látkami a jejich surovinami, jak jej upravují související stávající i budoucí mezinárodní smlouvy a akty Společenství[22];5. Dopad jevu drog na producentské, spotřebitelské a tranzitní země, v mezích působnosti Smlouvy, včetně mimo jiné boje proti praní špinavých peněz, jak jej upravují související stávající i budoucí akty Společenství[23].⎢ 302/93B. Komise poskytuje centru, za účelem jejich šíření informace a statistické údaje, jež má k dispozici na základě své působnosti.⎢ 302/93C. Vzhledem k tomu, že během prvního tříletého období bude věnována zvláštní pozornost poptávce a snižování poptávky;⎡PŘÍLOHA IIZrušená nařízení a jejich následné změnyNařízení Rady (EHS) č. 302/93 | Úř. věst. L 36, 12.2.1993, s. 1. |Nařízení Rady (EHS) č. 3294/94 | Úř. věst. L 341, 30.12.1994, s. 7. |Nařízení Rady (EHS) č. 2220/2000 | Úř. věst. L 253, 7.10.2000, s. 1. |Nařízení Rady (EHS) č. 1651/2003 | Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 30. |PŘÍLOHA IIISrovnávací tabulkaNařízení Rady (EHS) č. 302/93 | Toto nařízení |Článek 1 | Článek 1 |- | Článek 1 odst. 3, druhá věta |Úvodní věta článku 2 bodu A | Úvodní věta článku 2 písm. a) |Článek 2 bod A) odst. 1) | Článek 2 písm. a) odrážka i), první věta |- | Článek 2 písm. a) odrážka i), první věta |Článek 2 bod A) odst. 2) až 5) | Článek 2 písm. a) odrážka ii) až v) |Úvodní věta článku 2 bodu B | Úvodní věta článku 2 písm. b) |Článek 2 bod B) odst. 6, první věta | Článek 2 písm. b) odrážka i), první věta |- | Článek 2 písm. b) odrážka i), druhá věta |Článek 2 bod B) odst. 7) | Článek 2 písm. b) odrážka ii) |Úvodní věta článku 2 bodu C) | Úvodní věta článku 2 písm. c) |Článek 2 bod C) odst. 8) až 10) | Článek 2 písm. c) odrážka i) až iii) |- | Článek 2 písm. c) odrážka i) až iii) druhá věta |Úvodní věta článku 2 bodu D) | Úvodní věta článku 2 písm. d) |Článek 2 bod D) odst. 11) až 14) | Článek 2 písm. c) odrážka i) až iii) |- | Článek 2 písm. d) odrážka iv), první věta |Článek 3 | Článek 4 |Článek 4 | Článek 3 |Článek 5 | Článek 5 |Článek 5 odst. 1 | Článek 5 odst. 1, druhá věta |- | Čl. 5 odst. 2 písm. a), b) a c) |- | Článek 5 odst. 3), 4) a 5) |Článek 6 | Článek 6 |- | Článek 6, první věta |Článek 6a | Článek 7 |Článek 7 | Článek 8 |- | Článek 8, hlava |- | Článek 8 odst. 2 |Článek 8 | Článek 9 |Článek 8 odst. 1 | Článek 9 odst. 1, první věta |Článek 8 odst. 1 | Článek 9 odst. 1, druhá věta |Článek 8 odst. 2 | Článek 9 odst. 2, první věta |- | Článek 9 odst. 3 |Článek 8 odst. 3 | Článek 9 odst. 4 |Článek 8 odst. 3 | Článek 9 odst. 4, první věta |Článek 8 odst. 4 | Článek 9 odst. 5 |- | Článek 9 odst. 5, druhá věta |- | Článek 9 odst. 6 |Článek 8 odst. 4 a 5 | Článek 9 odst. 4 a 8 |- | Článek 10 |Článek 9 | Článek 11 |Čl. 9 odst. 1 první pododstavec | Čl. 11 odst. 1 první pododstavec |- | Čl. 11 odst. 1 druhý pododstavec |- | Článek 11 odst. 2 |Čl. 9 odst. 1 druhý pododstavec | Článek 11 odst. 3 |Článek 9 odst. 1 druhý pododstavec, první až šestá odrážka | Čl. 11 odst. 3 písm. a) až f) |- | Článek 11 odst. 3 písm. f), druhá věta |- | 11 odst. 3. písm. g) |Čl. 9 odst. 1 sedmá odrážka | 11 odst. 3. písm. h) |- | Článek 11 odst. 3 písm. i) |Článek 9 odst. 2 a 3 | Článek 11 odst. 4 a 5 |- | Článek 12 |Článek 10 | Článek 13 |Článek 10 odst. 2 | Čl. 13 odst. 2 první, druhý a třetí pododstavec |Článek 10 odst. 3), 4) a 5) | Článek 13 odst. 4 a 5 |Článek 11 odst. 1, 2, 3 a 4 | Článek 14 odst. 1, 2, 3 a 4 |Ustanovení čl. 11 odst. 4 písm. b) | Článek 14 odst. 4 písm. b), první věta |Článek 11 odst. 5 | Čl. 14 odst. 5 první pododstavec |Článek 11 odst. 6 | Čl. 14 odst. 5 druhý pododstavec |Čl. 11 bod 7 až 10 | Čl. 14 bod 6 až 9 |Článek 11a odst. 1, 2, 3, 4 a 5 | Článek 15 odst. 1, 2, 3, 4 a 5 |Článek 11a odst. 6) | Čl. 15 odst. 6 první pododstavec |Článek 11a odst. 7) | Čl. 15 odst. 6 druhý pododstavec |Čl. 11 odst. 8 až 11 | Čl. 15 bod 7 až 10 |- | Článek 16 |Článek 12 | Článek 20 |- | Článek 20 druhý pododstavec |Článek 13 odst. 1 | Článek 21 |Článek 13 odst. 2 | - |Článek 14 | Článek 17 |Článek 15 | Článek 18 |- | Článek 18 druhý pododstavec |Článek 15 třetí pododstavec | Článek 18, čtvrtý pododstavec, poslední věta |- | Článek 18, první pododstavec |Článek 16 | Článek 19 |Článek 17 | Článek 22 |Článek 18 | Článek 23 |- | Článek 23, první věta |Článek 23 druhý pododstavec |- | Článek 24 |Článek 19 | Článek 25 |Příloha, bod A, první odstavec | Příloha I, bod A, první odstavec |- | Příloha I, bod A, druhý odstavec |Příloha I, bod A odst. 1 až 4 |Příloha, bod A odst. 1) až 4) | - |Příloha, bod B | Příloha I, bod B |Příloha, bod B | - |- | Příloha II |- | Příloha III |[1] Úř. věst. C […], […], s. […].[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Úř. věst. C […], […], s. […].[5] Úř. věst. L 36, 12.2.1993,s. 1, naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 1651/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 30).[6] Viz příloha II.[7] Úř. věst. L 326, 24. 11. 11.1990, s.56[8] Úř. věst. L 326, 24. 11. 11.1990, s.57[9] Úř. věst. L 357, 20. 12. 12.1999, s.1. Nařízení ve znění nařízení (EHS) č. 900/92 (Úř. věst. L 96, 10. 4. 4.1992, s.1 ).[10] Úř. věst. L 166, 28. 6. 6.1991, s.77.[11] Úř. věst. L 127, 20.5.2005, s. 32.[12] CORDROGUE 67 ze dne 15. listopadu 2001.[13] Úř. věst. C 185, 22. 7. 7.1989, s. 1.[14] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.[15] Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.[16] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.[17] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.[18] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.[19] Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.[20] Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 30.[21] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72, oprava: Úř. věst. L 2, 7.1.2003, s. 39.[22] Pokud jde o související v současnosti platné mezinárodní smlouvy, jedná se zejména o smlouvy Organizace spojených národů, pokud Společenství je nebo může být jejich stranou.Pokud jde o související v současnosti platné akty Společenství, jedná se zejména o nařízení Rady (EHS) č. 3677/90 ze dne 13. prosince 1990 o opatřeních, která mají být přijata za účelem zamezení zneužívání určitých látek k nedovolené výrobě omamných a psychotropních látek.Jedná se pouze o informace, které jsou členské státy povinny poskytovat Komisi na základě stávajících nebo budoucích právních předpisů Společenství.slation.[23] Pokud jde o související v současnosti platné akty Společenství, týká se boje proti praní špinavých peněz směrnice Rady ze dne 10. června 1991 o předcházení zneužití finančního systému k praní špinavých peněz.Jedná se pouze o informace, které jsou členské státy povinny poskytovat Komisi na základě stávajících nebo budoucích právních předpisů Společenství.slation.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0075

Návrh nařízení Rady, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky  /* KOM/2008/0075 konečném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 13.2.2008KOM(2008) 75 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká uplatnění nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“) v řízení týkajícím se dovozů určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Komise (ES) č. 1066/2007, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovozy určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |Právní stránka návrhu |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 21. prosince 2006 zahájila Komise antidumpingové šetření ve věci dovozů určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky do Společenství. Nařízením (ES) č. 1066/2007 ze dne 17. září 2007 Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na tyto dovozy. Přiložený návrh nařízení Rady se zakládá na konečných zjištěních o dumpingu, újmě, příčinných souvislostech a zájmu Společenství, která potvrdila prozatímní zjištění, a zavádí některé změny výpočtu dumpingového rozpětí, a tedy i cla. Proto se navrhuje, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které by mělo být do 14. března 2008 vyhlášeno v Úředním věstníku. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba v návrhu uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |Rozpočtové důsledky |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ(1) Komise nařízením (ES) č. 1066/2007[2] (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovozy elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820 10 0010) a který pochází z Jihoafrické republiky.(2) Připomíná se, jak je stanoveno v 8. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).B. NÁSLEDNÉ ŘÍZENÍ(3) Po uložení prozatímního antidumpingového cla na dovozy elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky obdržely všechny zúčastněné strany skutečnosti a úvahy, ze kterých vycházela prozatímní opatření. Rovněž dostaly možnost slyšení. Některé zúčastněné strany předložily písemné připomínky a byla vyslechnuta jedna zúčastněná strana, která požádala o slyšení.(4) Komise dále vyhledávala a ověřovala veškeré informace, které pokládala za nezbytné pro konečné zjištění. Po uložení prozatímních opatření byla provedena inspekce na místě v prostorách společnosti Delta EMD Australia Pty Ltd. za účelem ověření jejích zisků na domácím trhu.(5) Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy, a bylo-li to vhodné, byla zjištění patřičně pozměněna.C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK1. Dotčený výrobek(6) Jeden uživatel tvrdil, že proto, že elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek nelze používat v alkalických bateriích, není elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek zaměnitelný a nejedná se o jeden výrobek. Je nutno připomenout, že na rozdíl od přirozených oxidů manganičitých, chemické oxidy manganičité nebo tepelně ošetřené elektrolytické oxidy manganičité, elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek a elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně mají totožné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti. I když je nelze zaměnit při výrobě alkalických baterií, oba se používají v podstatě pro tytéž účely, tj. při výrobě suchých článků. Proto je třeba výše uvedený argument zamítnout.(7) Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky a důkazy, potvrzuje se 9. až 13. bod odůvodnění prozatímního nařízení.2. Obdobný výrobek(8) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k obdobnému výrobku, potvrzuje se 14. a 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení.D. DUMPING1. Běžná hodnota(9) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k metodice použité k určení běžné hodnoty, potvrzuje se 16. až 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.(10) Na základě připomínek obdržených v souvislosti se stanovením zisku popsaným ve 27. a 28. bodě odůvodnění a další inspekce na místě byla metodika zrevidována. Zejména bylo zjištěno, že zisk, kterého dosáhla společnost ve spojení Delta EMD Australia Pty Ltd, nemohl být využit, neboť se netýkal dotčeného výrobku. Co se týče USA, mělo se za to, že na ziskové rozpětí mohou mít vliv jiné faktory. Za těchto okolností se zdálo vhodnější založit ziskové rozpětí na údajích, které se týkají šetřené země, zejména na dlouhodobé úrokové sazbě z komerčních úvěrů ve výši 10,75 % používané v Jihoafrické republice v průběhu období šetření. Jelikož neexistovaly žádné jiné spolehlivé údaje o ziskovém rozpětí, kterého mohl dotčený výrobek dosáhnout, byla tato metoda považována za konzervativní, přiměřenou a nejvhodnější ve smyslu čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Navíc se jedná o stejné ziskové rozpětí, jaké bylo zjištěno v Indii u obdobného výrobku.(11) Po předběžném sdělení informací uvedl vyvážející výrobce řadu úprav v souvislosti s náklady zahrnutými do běžné hodnoty, zejména nakládání s odpady, kupní cenu surovin a určité rozdělení prodejních, správních a režijních nákladů vykázaných jako skupina nákladů. Žádné z těchto tvrzení nebylo považováno za odůvodněné, neboť je nebylo možné ověřit nebo byla v rozporu s účetnictvím.(12) Společnost také uplatňovala snížení prodejních, správních a režijních nákladů použitých k výpočtu běžné hodnoty o rezervu na nároky na odškodnění vytvořenou pro prodej před obdobím šetření. Toto tvrzení bylo ověřeno na základě poskytnutých důkazů a prodejní, správní a režijní náklady byly upraveny, jak bylo požadováno.2. Vývozní ceny(13) Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, byly potvrzeny vývozní ceny podle 29. a 30. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.3. Srovnání(14) Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se tímto srovnání stanovené v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.4. Dumpingové rozpětí(15) Ve světle výše uvedeného konečný vážený průměr dumpingového rozpětí vyjádřený jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před proclením představuje:Společnost | Dumpingové rozpětí |Delta E.M.D. (Pty) Ltd. | 17,1 % |(16) Vzhledem k tomu, že k celostátnímu dumpingovému rozpětí použitelnému na všechny ostatní vývozce v Jihoafrické republice nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika určování celostátního dumpingového rozpětí uvedená v 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.E. ÚJMA1. Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství(17) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k výrobě ve Společenství a k výrobnímu odvětví Společenství, potvrzuje se 35. až 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení.2. Spotřeba Společenství(18) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ke spotřebě Společenství, potvrzuje se 39. a 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.3. Dovozy do Společenství z dotčené země(19) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k dovozům do Společenství z dotčené země, potvrzuje se 41. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.4. Situace výrobního odvětví Společenství(20) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k situaci výrobního odvětví Společenství, potvrzuje se 47. až 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.5. Závěr o újmě(21) Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k tomuto aspektu, potvrzuje se 66. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST1. Účinek dovozů z Jihoafrické republiky(22) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo argumenty, potvrzuje se 73. až 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.2. Účinek ostatních činitelůDovoz z jiných třetích zemí(23) Několik zúčastněných stran tvrdilo, že ačkoliv objem dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v průběhu období šetření byl zanedbatelný, pouhá jeho přítomnost jakožto zdroj levného elektrolytického oxidu manganičitého a globální nadbytek elektrolytického oxidu manganičitého ve světě dostaly ceny na trhu Společenství i ve světě pod tlak.(24) Je nutno podotknout, že šetření také ukázalo, jak uvedly některé jiné zúčastněné strany ve svých podáních, že dovoz elektrolytického oxidu manganičitého z ČLR v současnosti není pro uživatele alternativou, zvlášť v odvětví malých článků. Přechod z jednoho zdroje elektrolytického oxidu manganičitého na druhý (tzv. kvalifikace) je totiž časově a finančně náročný. Uživatelé si tak nemohou pružně vybírat zdroj elektrolytického oxidu manganičitého.(25) Je třeba poznamenat, že tento závěr potvrzuje nízká úroveň dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z ČLR, což ukazuje, že tento zdroj dovozu navzdory mnohem nižším cenám, než jsou průměrné dovozní ceny, uživatelé nepovažovali v průběhu období šetření za alternativu a nemohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Proto se argument zamítá a potvrzují se zjištění uvedená v 79. až 81. bodě odůvodnění.Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství(26) Některé zúčastněné strany tvrdily, že k poklesu domácího prodeje výrobního odvětví Společenství v průběhu období šetření došlo v důsledku skutečnosti, že se výrobní odvětví Společenství soustředilo na vývozní trh. Tento argument musel být zamítnut, neboť bylo zjištěno, že i když se objem vývozu výrobního odvětví Společenství v průběhu celého posuzovaného období (2002 až období šetření) zvýšil o 9 %, vývozní výkonnost nemohla nijak přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, jak je vysvětleno níže.(27) Zaprvé, jak bylo předběžně zjištěno, vývozní prodej výrobního odvětví Společenství byl po celé posuzované období ziskový. Dále, objem vývozu v průběhu období šetření klesl o -18 procentních bodů (v porovnání s rokem 2005), zatímco poměr vývozu ve výrobním objemu výrobního odvětví Společenství zůstal po celé posuzované období neměnný.(28) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, potvrzuje se 82. a 83. bod odůvodnění prozatímního nařízení.Další výrobci ve Společenství(29) Po sdělení prozatímních informací společnost Delta tvrdila, že skutečnost, že další výrobce ve Společenství CEGASA nespolupracoval, je náznakem toho, že neutrpěl újmu. Tento argument byl zamítnut, jelikož se jedná o pouhé tvrzení. Zaprvé, výše uvedený výrobce ve Společenství je v prvé řadě uživatelem elektrolytického oxidu manganičitého pro vlastní spotřebu za účelem své vlastní výroby baterií, tudíž prodej elektrolytického oxidu manganičitého není jeho prvořadou obchodní činností. Zadruhé, jelikož tento výrobce ve Společenství nespolupracoval, nelze vyvodit žádné závěry o činitelích újmy nebo o motivech, proč nespolupracoval. Navíc z odpovědí na dotazník pro uživatele lze předběžně zjistit, že prodej ostatních výrobců ve Společenství klesal současně se zvyšujícím se dumpingovým dovozem z Jihoafrické republiky.(30) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace, potvrzuje se 84. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.Snížení poptávky(31) Některé zúčastněné strany tvrdily, že ztrátu objemu prodeje výrobního odvětví Společenství způsobil přesun částí výroby jednoho uživatele, který nakupoval od výrobního odvětví Společenství, do zahraničí. Snížení poptávky by tedy způsobilo ztrátu objemu prodeje.(32) Ačkoliv jeden z hlavních uživatelů skutečně přemístil některé části své výroby v letech 2005 a 2006 do ČLR a současně poklesl objem prodeje výrobního odvětví Společenství tomuto uživateli v období šetření, tvořila tato ztráta malou část celkové ztráty objemu v průběhu období šetření. Navíc objem prodaný výrobním odvětvím Společenství tomuto uživateli v průběhu období šetření zůstal na stejné úrovni jako před dvěma lety – v roce 2004 – a pak v roce 2005, kdy začal přesun výroby do zahraničí, vzrostl, zatímco celkový prodej výrobního odvětví Společenství v ES od roku 2004 do období šetření dramaticky klesl o -61 procentních bodů (-39 procentních bodů v roce 2005 a -22 v období šetření). Tvrzení bylo proto odmítnuto.(33) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, 87. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.Nárůst cen surovin(34) Vyvážející výrobce tvrdil, že vzhledem ke své konkurenční výhodě, že se nachází blízko dolů na manganovou rudu, a výhodným smluvním podmínkám s dodavatelem, společností ve spojení, neměl potíže absorbovat zvýšení cen surovin.(35) Tento argument byl zamítnut, protože neměl souvislost se zkoumáním příčinných souvislostí, jelikož bylo zjištěno, že navzdory svým údajným konkurenčním výhodám vyvážející výrobce praktikoval používání dumpingových cen.(36) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, potvrzuje se 88. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.Globální nadbytek elektrolytického oxidu manganičitého(37) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, a s ohledem na zjištění podle 23., 24. a 25. bodu odůvodnění výše se potvrzuje 91. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.Zvýšená konkurence mezi výrobci baterií(38) Po prozatímním sdělení informací společnost Delta napadla zjištění, že výrobci elektrolytického oxidu manganičitého mají významnou moc vyjednávat ceny s výrobci baterií kvůli omezenému použití elektrolytického oxidu manganičitého, tj. pouze při výrobě baterií. Tvrdila tedy, že vzhledem ke konkurenčnímu tlaku plynoucímu z vyjednávací pravomoci výrobci baterií uložili výrobcům elektrolytického oxidu manganičitého nízké ceny.(39) I když nelze popřít, že omezené využití elektrolytického oxidu manganičitého by mohlo do určité míry omezit moc výrobců elektrolytického oxidu manganičitého stanovit ceny, zdaleka nemůže vykompenzovat moc výrobců elektrolytického oxidu manganičitého, která vyplývá z omezené pružnosti uživatelů elektrolytického oxidu manganičitého měnit zdroje dodávek a z dostupnosti elektrolytického oxidu manganičitého vysoké čistoty (viz (23)., 24. a 25. bod odůvodnění výše). Jediná značná moc výrobců baterií při jednáních o ceně by mohla vyplývat z poměrné průhlednosti trhu elektrolytického oxidu manganičitého, jelikož do každoročních jednání o dodávkách s různými výrobci elektrolytického oxidu manganičitého vstupují současně. Výhody průhlednosti však opět vyvážil omezený výběr výrobců elektrolytického oxidu manganičitého, jejichž elektrolytický oxid manganičitý výrobci baterií již kvalifikovali – Delta a Tosoh. Tvrzení bylo proto odmítnuto.(40) Několik uživatelů tvrdilo, že ceny, jež jim účtovala společnost Delta, nejsou dumpingové a že nevyvíjejí tlak na výrobní odvětví Společenství. V této souvislosti nutno podotknout, že újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství se posuzuje jako celek; nelze vyjmout konkrétní společnosti, jelikož jejich situaci vyváží ostatní.(41) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy jiné argumenty, potvrzuje se 93. a 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení.Újma, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo(42) Společnost Delta tvrdila, že si výrobní odvětví Společenství způsobilo újmu samo kvůli rozhodnutím o restrukturalizaci společnosti Tosoh a investicím, které vedly ke snížení zaměstnanosti a ziskovosti.(43) V prozatímním nařízení bylo zjištěno, že k poklesu zaměstnanosti došlo hlavně v důsledku restrukturalizace společnosti Tosoh. Tvrzení, že ziskovost poklesla kvůli investicím, však musí být zamítnuto. Zaprvé, největší část restrukturalizace a investic společnosti Tosoh se odehrála v roce 2004, kdy došlo ke kladné ziskovosti a dobré návratnosti investic. V důsledku těchto investic společnost Tosoh značně snížila své jednotkové výrobní náklady. Navzdory tomuto úsilí společnost Tosoh nedokázala svých investic v následujících letech využít. Kvůli zvyšujícímu se objemu dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky za ceny nižší než výrobní náklady ziskovost, návratnost investic a peněžní tok společnosti Tosoh poklesly a dosáhly výrazně záporné úrovně, jak bylo zjištěno v prozatímním nařízení.(44) Společnost Delta dále tvrdila, že újmu na zisku si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo v důsledku řídících rozhodnutí, která zahrnovala „neobvykle dlouhé odložení plateb zákazníkům“ a „nadměrně vysoké provize jeho zástupci“. Tyto argumenty byly zamítnuty na základě níže uvedených skutečností.(45) Nebylo zjištěno, že odložení plateb mělo podstatný dopad na likviditu nebo peněžní tok výrobního odvětví Společenství. Odložení plateb na delší dobu se kromě toho využilo ve snaze získat mírně vyšší ceny a zmírnit tak dopad dumpingových dovozů na ceny. Delší platební lhůty tedy nelze považovat za újmu, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo.(46) Kromě skutečnosti, že provize vyplácená zástupci nebyla shledána pro toto odvětví za neobvyklou, tento argument není relevantní, neboť výrobní náklady a ziskovost výrobního odvětví Společenství byla vypočítána na základě nákladů vzniklých společnosti Tosoh a jejím společnostem ve spojení, které pobírají provizi. Samotná provize je vnitropodnikovou platbou, a proto její výše nemá žádný dopad na konsolidovaný zisk, který byl použit k výpočtu újmy.3. Závěry o příčinných souvislostech(47) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, potvrzuje se 95. až 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení.G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ1. Zájem výrobního odvětví Společenství(48) Jelikož nebyly v tomto konkrétním ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, potvrzuje se 100. až 104. bod odůvodnění prozatímního nařízení.2. Zájem uživatelů(49) Některé zúčastněné strany tvrdily, že zmizení společnosti Tosoh nepoškodí výrobní odvětví baterií vzhledem k existenci společnosti Delta jakožto alternativního zdroje, a zachování výrobce ve Společenství tudíž není v zájmu Společenství. Tento argument byl zamítnut z těchto důvodů.(50) Zaprvé, nízké ceny praktikované společností Delta nelze považovat za udržitelné, jelikož jsou nižší než výrobní náklady. Zadruhé, s ohledem na omezenou pružnost uživatelů přejít z jednoho zdroje elektrolytického oxidu manganičitého na druhý, jelikož musí vyzkoušet (kvalifikovat) vhodnost „nového“ elektrolytického oxidu manganičitého pro svou výrobu baterií, mají pouze omezenou vyjednávací moc vůči výrobcům elektrolytického oxidu manganičitého, která se ještě více oslabí, pokud by zmizela společnost Tosoh.(51) V prozatímním nařízení bylo stanoveno, že cena elektrolytického oxidu manganičitého tvoří 10–15 % celkových nákladů na výrobu baterií. Dva ze tří spolupracujících uživatelů toto zjištění napadli, ale na podporu svého tvrzení nepředložili žádný důkaz. Jelikož uživatel, který tento údaj nenapadl, byl jediný, jehož údaje bylo možné ověřit v tomto řízení, potvrzují se prozatímní zjištění ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.(52) Uživatelé elektrolytického oxidu manganičitého opakovaně tvrdili, že nebudou schopni absorbovat antidumpingové clo, o které se zvýší cena elektrolytického oxidu manganičitého. Jsou pod tlakem kvůli zvýšení nákladů na jiné důležité suroviny a tvrdí, že si nemohou dovolit další tlak způsobený zvýšením ceny elektrolytického oxidu manganičitého.(53) Bez ohledu na zjištění ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však úroveň antidumpingového cla nejeví ani jako srovnatelná se zvýšením cen ostatních materiálů používaných při výrobě baterií, k němuž došlo mezi lednem 2006 a lednem 2007 (cena mědi vzrostla o +119,73 %, niklu o +252,89 % a zinku o 181,10 %). Proto lze s konečnou platností potvrdit, že opatření budou mít na konkurenceschopnost tohoto výrobního odvětví malý dopad.(54) Také byl předložen argument, že finanční situace uživatelů ve Společenství se značně liší. V tomto ohledu nutno podotknout, že situace uživatelů se v analýze zájmu Společenství posuzuje jako celek.(55) Několik uživatelů tvrdilo, že výrobci baterií zaměstnávají daleko více lidí než výrobní odvětví Společenství a že kvůli antidumpingovým opatřením možná budou nuceni propustit zaměstnance, a dokonce přemístit výrobní závody. I když bylo potvrzeno, že počet zaměstnanců výrobců baterií je mnohem větší než počet zaměstnanců výrobního odvětví Společenství, nebyl předložen žádný důkaz, že uložení cel povede ke ztrátě zaměstnání. Proto v kontextu zjištění podle 52. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že cla nebudou mít významný dopad na uživatele, byl argument zamítnut.(56) Několik zúčastněných stran tvrdilo, že výrobní odvětví Společenství nedokáže uspokojit poptávku ve Společenství. Toto tvrzení bylo odmítnuto. Vzhledem k navrhované úrovni cla bude mít dovoz z Jihoafrické republiky i nadále přístup na trh Společenství, byť za nedumpingové ceny.(57) Jelikož nebyly v tomto konkrétním ohledu předloženy jiné argumenty, potvrzuje se 105. až 109. bod odůvodnění prozatímního nařízení.4. Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, ve Společenství(58) Dovozce Traxys France (zástupce společnosti Delta) tvrdil, že opatření vytlačí jeho dodavatele Delta z podnikání, což povede ke ztrátě 5–25 % zisků a pracovních míst. Tento argument byl zamítnut z důvodu, že vzhledem k omezenému dopadu na aktéry (výrobci baterií) opatření společnost Delta z podnikání nevytlačí, ale budou pouze působit proti nekalé soutěži, zachovají Tosoh na trhu Společenství a vytvoří rovné podmínky pro všechny dodavatele elektrolytického oxidu manganičitého a výrobce baterií.(59) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo důkazy, potvrzuje se 110. a 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení.5. Závěr k zájmu Společenství(60) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, potvrzuje se 112. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.H. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ1. Úroveň pro odstranění újmy(61) S ohledem na závěry učiněné ohledně dumpingu, z něj plynoucí újmy, příčinných souvislostí a zájmů Společenství by měla být uložena konečná opatření s cílem zabránit další újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.(62) Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy nové informace nebo jiné argumenty, potvrzuje se 115. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Rozpětí újmy bylo výrazně vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí.2. Konečná opatření(63) Ve světle předcházejících informací by v souladu s článkem 9 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši dumpingového rozpětí, neboť je nižší než rozpětí újmy vypočítané výše.(64) Vzhledem k rozsahu dumpingového rozpětí a vzhledem k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením.(65) Na základě výše uvedeného jsou navrhované konečné celní sazby tyto:Delta E.M.D (Pty) Ltd. | 17,1 % |Všechny ostatní společnosti | 17,1 % |3. Závazek(66) Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě se mělo doporučit uložení konečného antidumpingového cla, nabídl vyvážející výrobce v Jihoafrické republice cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Výrobní odvětví Společenství bylo o této nabídce informováno a předložilo své poznámky.(67) Nabídka byla posouzena a bylo rozhodnuto odmítnout ji na základě následujících skutečností.(68) Je třeba poznamenat, že na trhu Společenství s elektrolytickým oxidem manganičitým funguje pouze omezený počet dodavatelů a že jihoafrický vývozce drží značný podíl na trhu (60–70 %). V průběhu období pro posouzení újmy vzrostl o 81 % a bylo ho dosaženo uplatňováním agresivních cen vývozů na úrovni pod výrobními náklady vývozce v průběhu období šetření.(69) Kromě toho, navzdory nestabilitě cen hlavních vstupů, jako jsou manganová ruda a energie, byly ceny dotčeného výrobku a obdobného výrobku relativně stabilní. Má se za to, že z důvodu dumpingových praktik se nestabilita výrobních nákladů v cenách dotčeného výrobku neodrazila.(70) Opatření založená na pevných minimálních cenách proto nemohou vyřešit změny v ceně elektrolytického oxidu manganičitého, které mohou vyplývat ze změn v cenách hlavních surovin, jakmile by byl tlak dumpingových výrobků na ceny samotným opatřením vyřešen. Kromě toho, vzhledem k tomu, že na trhu Společenství je jen omezený počet subjektů nakupujících elektrolytický oxid manganičitý, hrozí, že jakékoli opatření založené na minimální ceně by se mohlo stát referenční cenou na trhu, a tím by se omezila hospodářská soutěž, což by nebylo v zájmu Společenství,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovozy elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820 10 00 10) a který pochází z Jihoafrické republiky.2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobek vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoví takto:Společnost | Antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |Delta E.M.D. (Pty) Ltd. | 17,1 % | A828 |Všechny ostatní společnosti | 17,1 % | A999 |3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.Článek 2S konečnou platností se vyberou částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení Komise (ES) č. 1066/2007 z dovozu elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820 10 00 10) a který pochází z Jihoafrické republiky.Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda/předsedkyně[…] [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. L 243, 18.9.2007, s. 7.


|

52010PC0751

/* KOM/2010/0751 konecném znení */  Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 3448/80 o provádění článku 43 Aktu o přistoupení z roku 1979, pokud jde o obchodní režim pro zboží, na něž se vztahují nařízení (EHS) č. 3033/80 a (EHS) č. 3035/80

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 17.12.2010KOM(2010) 751 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 3448/80 o provádění článku 43 Aktu o přistoupení z roku 1979, pokud jde o obchodní režim pro zboží, na něž se vztahují nařízení (EHS) č. 3033/80 a (EHS) č. 3035/80DŮVODOVÁ ZPRÁVAV uplynulých desetiletích bylo přijato několik aktů, které pozbyly veškerého účinku, ale zůstávají platné. Jsou nyní zastaralé v důsledku dočasného charakteru nebo v důsledku toho, že jejich obsah přejaly následné akty. Několik opatření, která souvisí s přistoupením nových členských států, se po přistoupení těchto států stalo zastaralými. Evropský parlament, Rada a Komise se v interinstituciální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů shodli na tom, že právo Unie by mělo být aktualizováno a zestručněno zrušením aktů, které již nejsou uplatňovány[1]. Akty, které nemají trvající význam, by měly být odstraněny z acquis EU s cílem zlepšit transparentnost a jistotu právních předpisů Unie.Komise již několikrát odstranila zastaralé právní předpisy z acquis, většinou tím, že prohlásila příslušné akty Komise za zastaralé. V poslední době prohlásila Komise za zastaralé 250 aktů týkajících se zemědělství za zastaralé, a brzy budou prohlášeny za zastaralé některé další akty týkající se zemědělství a na 60 aktů týkajících se obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty[2].Komise určila akt Rady týkající se obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty, který je založen na článku článku 43 Aktu o přistoupení z roku 1979, jehož všechny praktické účinky se vyčerpaly, ale jež je stále formálně platný. Komise nemá pravomoc prohlásit za zastaralé akty, které byly přijaty Radou. V zájmu právní jistoty Komise navrhuje, aby byl akt uvedený v tomto návrhu zrušen Radou.Tento návrh se týká zrušení nařízení Rady (EHS) č. 3448/1980 o provádění článku 43 Aktu o přistoupení z roku 1979 (přistoupení Řecka k ES), pokud jde o obchodní režim pro zpracované zemědělské produkty, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy. To nařízení stanovilo přechodná opatření pro obchod s těmi produkty, na které se nevztahuje příloha I, mezi EU-9 a Řeckem. Jelikož je nyní Řecko řádným členem, toto nařízení se stalo zastaralým a mělo by být zrušeno.Tento návrh je podobný jako předpokládaný návrh pro zastaralé akty týkající se zemědělství v klouzavém programu pro zjednodušení přijatém v rámci provádění strategie Komise pro zjednodušení právního prostředí aktualizované nedávno v dokumentu KOM (2008) 712 příloze 2 legislativního a pracovního programu Komise na rok 2009.NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 3448/80 o provádění článku 43 Aktu o přistoupení z roku 1979, pokud jde o obchodní režim pro zboží, na něž se vztahují nařízení (EHS) č. 3033/80 a (EHS) č. 3035/80RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Akt o přistoupení z roku 1979, a zejména na článek 43 uvedeného aktu,s ohledem na návrh Evropské komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Zlepšování transparentnosti práva Unie je zásadním prvkem strategie zlepšení tvorby právních předpisů, kterou instituce Unie provádějí. V této souvislosti je vhodné odstranit z platných právních předpisů akty, které již nemají skutečný účinek.2.  Nařízení Rady (EHS) č. 3448/80 ze dne 22. prosince 1980 o provádění článku 43 Aktu o přistoupení z roku 1979, pokud jde o obchodní režim pro zboží, na něž se vztahují nařízení (EHS) č. 3033/80 a (EHS) č. 3035/80[3] stanovilo přechodná opatření pro obchod s těmi produkty, na které se nevztahuje příloha I, mezi ES a Řeckem v období mezi 1. listopadem 1981 a 31. červencem 1982. Jelikož je nyní Řecko řádným členem, stalo se uvedené nařízení bezpředmětným a proto zastaralým a mělo by proto být staženo z aktivního acquis Unie.3.  Z důvodu právní jistoty a jasnosti by nařízení (EHS) č. 3448/80 mělo být zrušeno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (EHS) č. 3448/1980 se zrušuje.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. C 321, 31.12.2003, s. 1.[2] Úř. věst. C 30, 6.2.2009, s. 18.[3] Úř. věst. L 359, 31.12.1980, s. 18.