|

52011PC0640

/* KOM/2011/0640 v konečném znění - 2011/0271 (NLE) */  Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji, který má Evropská unie zaujmout k přijetí rozhodnutí smíšeného výboru zřízeného Úmluvou o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 a rozhodnutí smíšeného výboru zřízeného Úmluvou o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987 o vyzvání Chorvatska a Turecka k přistoupení k těmto úmluvám

	DŮVODOVÁ ZPRÁVAÚmluvy EU-ESVO o společném tranzitním režimu a o zjednodušení formalit ve zbožovém styku z roku 1987 (dále jen „úmluvy“) mají v současnosti čtyři smluvní strany: EU, Norsko, Island a Švýcarsko.Chorvatsko a Turecko mají zájem o vyzvání k přistoupení k úmluvám.Ve svých sděleních Evropskému parlamentu a Radě ze dne 31. května 2001[1] a 18. listopadu 2010[2] stanovila Komise svou strategii pro přípravu některých kandidátských zemí na přistoupení k úmluvám. Komise je toho názoru, že každá země žádající o přistoupení k úmluvám může být vyzvána k přistoupení pouze tehdy, je-li schopna provést celé acquis v oblasti společného tranzitního režimu a zjednodušení formalit ve zbožovém styku, jež je platné v době výzvy k přistoupení, a to na úrovni legislativní, provozní a po stránce digitalizace. S ohledem na zjednodušení formalit ve zbožovém styku mohou být k přistoupení k úmluvám vyzvány pouze ty země, jež mají informatizovaný tranzitní systém, který splňuje právní, technické a finanční požadavky nového informatizovaného tranzitního systému (NCTS) platné v době výzvy k přistoupení.Posouzení toho, jak daná země dodržuje stanovené standardy, se provádí individuálně a bude vyžadovat hodnocení administrativní kapacity dané země, jakož i zkoušky shody pro připojení k NCTS. Jak Chorvatsko, tak i Turecko by měly být schopny přistoupit k úmluvám, jakmile budou napojeny na síťové rozhraní CCN/CSI, což umožní výměnu zpráv NCTS mezi smluvními stranami.EU jako smluvní strana úmluv by musela zaujmout společný postoj a souhlasit s návrhem, kterým se Chorvatsko a Turecko vyzývá k přistoupení k úmluvám prostřednictvím rozhodnutí Rady na základě článku 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie. Aby byl právní základ pro používání společného tranzitního režimu k dispozici co nejrychleji poté, co z posouzení vyplynulo, že kandidátská země splňuje stanovené podmínky, mělo by rozhodnutí Rady stanovit základ pro přijetí těchto zemí, přičemž pravomoc zahájit postup pro vyzvání k přistoupení nových partnerských zemí by ponechalo Komisi, která zastupuje EU ve smíšených výborech.Právní jistota, kterou EU poskytne kandidátským zemím tím, že jim umožní neprodleně přistoupit k úmluvám v případě, že dodrží kritéria přistoupení, by tyto země měla podnítit k tomu, aby ve svém úsilí nepolevovaly.Přistoupením k úmluvám se zvětší oblast společného tranzitního režimu, což bude pro evropský obchod přínosné.Výzva k přistoupení Chorvatska a Turecka, které by měly být připraveny splnit podmínky přistoupení, jakmile budou napojeny na síťové rozhraní CCN/CSI, by měla vycházet z tohoto rozhodnutí. Komise navrhne rozhodnutí smíšených výborů, které byly zřízeny oběma úmluvami, o vyzvání Chorvatska a Turecka k přistoupení a zahájí postup pro přijetí vyzvání, jež jsou určená oběma zemím, jakmile Komise, odborníci z členských států a smluvní strany potvrdí, že dotyčná země splňuje technické podmínky pro přistoupení k úmluvám.2011/0271 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADYo postoji, který má Evropská unie zaujmout k přijetí rozhodnutí smíšeného výboru zřízeného Úmluvou o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 a rozhodnutí smíšeného výboru zřízeného Úmluvou o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987 o vyzvání Chorvatska a Turecka k přistoupení k těmto úmluvámRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Článek 15 Úmluvy mezi Evropským hospodářským společenstvím, Rakouskou republikou, Finskou republikou, Islandskou republikou, Norským královstvím, Švédským královstvím a Švýcarskou konfederací o společném tranzitním režimu[3] zmocňuje smíšený výbor zřízený danou úmluvou přijmout rozhodnutí o vyzvání třetích zemí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. c) k přistoupení k uvedené úmluvě v souladu s článkem 15a.2.  Článek 11 Úmluvy mezi Evropským hospodářským společenstvím, Rakouskou republikou, Finskou republikou, Islandskou republikou, Norským královstvím, Švédským královstvím a Švýcarskou konfederací o zjednodušení formalit ve zbožovém styku[4] zmocňuje smíšený výbor zřízený danou úmluvou přijmout rozhodnutí o vyzvání třetích zemí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. c) k přistoupení k uvedené úmluvě v souladu s článkem 11a.PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Postoj, který Evropská unie zaujme v rámci smíšeného výboru EU-ESVO pro společný tranzitní režim k výzvě, aby Chorvatsko a Turecko přistoupily k Úmluvě o společném tranzitním režimu, vychází z předlohy rozhodnutí zmíněného smíšeného výboru EU-ESVO uvedených v příloze.Článek 2Postoj, který Evropská unie zaujme v rámci smíšeného výboru EU-ESVO pro zjednodušení formalit ve zbožovém styku k výzvě, aby Chorvatsko a Turecko přistoupily k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku, vychází z předlohy rozhodnutí zmíněného smíšeného výboru EU-ESVO uvedených v příloze.Článek 3Poté, co Chorvatsko a Turecko splní technické podmínky pro přistoupení, navrhne zástupce EU ve smíšených výborech rozhodnutí, kterými obě země vyzve k přistoupení k úmluvám a bude o těchto rozhodnutích hlasovat v souladu s článkem 1 tohoto rozhodnutí.Článek 4Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dne […].Za RadupředsedaPŘÍLOHADŮVODOVÁ ZPRÁVAPředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-ESVO PRO SPOLEČNÝ TRANZITNÍ REŽIM č. x/20xx |Odůvodnění a cíle návrhu Výzva smíšeného výboru EU-ESVO pro společný tranzitní režim určená Chorvatsku, v níž se Chorvatsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 s cílem usnadnit pohyb zboží mezi Chorvatskem, Evropskou unií, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací. |Obecné souvislosti Úmluva o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 (dále jen „úmluva“) stanoví opatření pro usnadnění pohybu zboží mezi Evropskou unií, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací. V souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 3 uvedené úmluvy smíšený výbor vyzve rozhodnutím třetí zemi ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. c) k přistoupení k úmluvě postupem podle článku 15a. Chorvatsko si přálo formálně přistoupit k úmluvě poté, co splní právní a strukturální požadavky a požadavky na informační technologie, což je zásadním předpokladem pro přistoupení. Smíšený výbor zahájí postup vyzvání, pokud daná země prokáže, že je schopna dosáhnout souladu s prováděcími pravidly pro uplatňování ustanovení úmluvy. Na základě pověření pracovní skupiny EU-ESVO pro společný tranzitní režim se hodnotící mise zaměřila především na přizpůsobení chorvatských vnitrostátních celních předpisů, vytvoření řídících struktur nezbytných pro správu režimu a zavedení nového informatizovaného tranzitního systému (NCTS), což umožňuje uplatňování společného tranzitního režimu v Chorvatsku, a zjistila, že podmínky pro vyzvání k přistoupení byly splněny. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Návrh je v souladu se strategií na podporu konkurenceschopnosti a hospodářského růstu EU. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Konzultace a souhlas pracovní skupiny EU-EFTA pro společný tranzitní režim, která zastupuje smluvní strany úmluvy. |Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Kladné stanovisko |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Lze přezkoumat pouze dvě možnosti. - Situace zůstane beze změny a veškerý pohyb zboží mezi Chorvatskem a Společenstvím v souvislosti s tranzitním režimem je třeba provádět za použití karnetů TIR (průměrná cena: 50 EUR za karnet) a složením záruky ve výši 60 000 EUR za karnet. - Chorvatsko přistoupí k dotyčným úmluvám, v kterémžto případě lze používání karnetů TIR nahradit společným tranzitním režimem (odhadovaná průměrná cena za operaci: 25 EUR) a záruku stanovit ve výši případného celního dluhu. To snižuje subjektu náklady nepočítaje případný nárůst obchodu a další zjednodušení, která jsou k dispozici v rámci společného tranzitního režimu. Tato možnost navíc představuje sbližování s acquis communautaire, zejména v oblasti tranzitního režimu Společenství. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Smíšený výbor si přeje přijmout rozhodnutí a zahájit postup pro vyzvání k přistoupení. Cílem předlohy rozhodnutí č. x/2011 je vyzvat Chorvatsko k přistoupení k Úmluvě o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987. Tato předloha rozhodnutí se předkládá Radě s cílem dosáhnout společného postoje pro jeho konečné přijetí smíšeným výborem ES-ESVO pro společný tranzitní režim na příštím zasedání. |Právní základ Článek 15a Úmluvy o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: |Forma navrhovaného opatření je jedinou možnou variantou. |Forma navrhovaného opatření nezahrnuje žádné finanční náklady. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: jiné. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: Jiný přiměřený nástroj neexistuje. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. |DALšÍ INFORMACE |Zjednodušení |Návrh zjednodušuje administrativní postupy pro orgány veřejné správy (orgány EU či vnitrostátní orgány) a soukromé subjekty. |Návrh zavádí jeden společný tranzitní režim pro všechny smluvní strany úmluvy. |Společný tranzitní režim umožňuje zjednodušení postupů týkajících se pohybu zboží. |NávrhROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-ESVO PRO SPOLEČNÝ TRANZITNÍ REŽIM č. x/20xxze dne […]o vyzvání Chorvatska k přistoupení k Úmluvě o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987SMÍŠENÝ VÝBOR,s ohledem na Úmluvu o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987[5], a zejména na čl. 15 odst. 3 písm. e) této úmluvy,vzhledem k těmto důvodům:Podporu obchodu s Chorvatskem by usnadnilo zjednodušení formalit, které je v této souvislosti třeba provést v rámci zbožového styku mezi Chorvatskem a Evropskou unií, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací.Pro dosažení tohoto zjednodušení je vhodné vyzvat Chorvatsko k přistoupení k úmluvě,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1V souladu s článkem 15a úmluvy se Chorvatsko vyzývá ve formě výměny dopisů mezi Radou Evropské unie a Chorvatskem uvedených v příloze tohoto rozhodnutí, aby k úmluvě přistoupilo ode dne […..].Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.V Bruselu dne […].Za smíšený výborpředseda / předsedkyněPŘÍLOHADopis č. 1Oznámení rozhodnutí smíšeného výboru EU-ESVO o vyzvání Chorvatska k přistoupení k Úmluvě o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987Vážený pane,mám tu čest Vás vyrozumět o rozhodnutí smíšeného výboru ES-ESVO pro společný tranzitní režim ze dne … (rozhodnutí č. x/20xx), kterým se Chorvatsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987.Přistoupení Chorvatska k úmluvě může být učiněno uložením jeho listiny o přistoupení v Generálním sekretariátu Rady Evropské unie s připojeným překladem úmluvy do úředního jazyka Chorvatska v souladu s článkem 15a úmluvy.Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.generální tajemníkGenerální sekretariát Rady Evropské unieDopis č. 2Listina o přistoupení Chorvatska k Úmluvě o společném tranzitním režimuChorvatsko,berouce na vědomí rozhodnutí smíšeného výboru ES-ESVO pro společný tranzitní režim ze dne … (rozhodnutí č. x/20xx), kterým se Chorvatsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 (dále jen „úmluva“),přejíce si stát se smluvní stranou úmluvy,TÍTMOpřistupuje k úmluvě;připojuje k této listině překlad úmluvy do úředního jazyka Chorvatska;prohlašuje, že přijímá veškerá doporučení a rozhodnutí smíšeného výboru ES-ESVO pro společný tranzitní režim přijatá mezi dnem rozhodnutí a dnem, kdy přistoupení Chorvatska nabývá účinnosti v souladu s článkem 15a úmluvy.V ... dne ...DŮVODOVÁ ZPRÁVAPředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-ESVO PRO ZJEDNODUŠENÍ FORMALIT VE ZBOŽOVÉM STYKU č. x/20xxo vyzvání Chorvatska k přistoupení k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Výzva smíšeného výboru EU-ESVO pro zjednodušení formalit ve zbožovém styku určená Chorvatsku na jeho žádost, v níž se Chorvatsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987 s cílem usnadnit pohyb zboží mezi Chorvatskem, Evropskou unií, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací. |Obecné souvislosti Úmluva o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987 stanoví opatření pro usnadnění pohybu zboží mezi Evropskou unií, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací. V souladu s ustanoveními čl. 11 odst. 3 uvedené úmluvy přijme smíšený výbor rozhodnutím výzvu, která je určena třetí zemi ve smyslu čl. 1 odst. 2, k přistoupení k úmluvě postupem podle článku 11a. Chorvatsko si přálo formálně přistoupit k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987 poté, co splní zásadní právní a strukturální požadavky a požadavky na informační technologie, což je hlavním předpokladem pro přistoupení. Smíšený výbor se rozhodl zahájit postup vyzvání, pokud daná země prokáže, že je schopna dosáhnout souladu s prováděcími pravidly pro uplatňování ujednání. Na základě pověření pracovní skupiny EU-ESVO pro zjednodušení formalit ve zbožovém styku se hodnotící mise zaměřila především na přizpůsobení chorvatských vnitrostátních celních předpisů, vytvoření řídících struktur nezbytných pro správu režimu a zavedení nového informatizovaného tranzitního systému (NCTS), což umožňuje uplatňování společného tranzitního režimu, a zjistila, že podmínky pro vyzvání k přistoupení byly splněny. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Návrh je v souladu se strategií na podporu konkurenceschopnosti a hospodářského růstu EU. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Konzultace a souhlas pracovní skupiny EU-EFTA pro zjednodušení formalit ve zbožovém styku, která zastupuje smluvní strany úmluvy. |Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Kladné stanovisko |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Přistoupení k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987. Usnadnění pohybu zboží mezi Chorvatskem, Evropskou unií, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací. Začlenění společných ustanovení do Úmluvy o zjednodušení formalit ve zbožovém styku a do právních předpisů EU. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Smíšený výbor si přeje přijmout rozhodnutí a zahájit postup pro vyzvání k přistoupení. Cílem předlohy rozhodnutí č. x/20xx je vyzvat Chorvatsko k přistoupení k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987. Tato předloha rozhodnutí se předkládá Radě s cílem dosáhnout společného postoje pro jeho konečné přijetí smíšeným výborem ES-ESVO pro zjednodušení formalit ve zbožovém styku na jejím příštím zasedání. |Právní základ Článek 11a Úmluvy o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: |Forma navrhovaného opatření je jedinou možnou variantou. |Forma navrhovaného opatření nezahrnuje žádné finanční náklady. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: jiné. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: Jiný přiměřený nástroj neexistuje. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. |DALšÍ INFORMACE |Zjednodušení |Návrh zjednodušuje administrativní postupy pro orgány veřejné správy (orgány EU či vnitrostátní orgány) a soukromé subjekty. |Návrh zavádí zjednodušení formalit ve zbožovém styku pro všechny smluvní strany úmluvy. |Zjednodušení formalit ve zbožovém styku povede k jednoduššímu uplatňování společného tranzitního režimu. |PředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-ESVO PRO ZJEDNODUŠENÍ FORMALIT VE ZBOŽOVÉM STYKU č. x/20xxo vyzvání Chorvatska k přistoupení k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987SMÍŠENÝ VÝBOR,s ohledem na Úmluvu o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987[6], a zejména na čl. 11 odst. 3 této úmluvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) Výměnu zboží s Chorvatskem by usnadnilo zjednodušení formalit, které mají dopad na zbožový styk mezi Chorvatskem a Evropskou unií, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací.(2) Pro dosažení tohoto zjednodušení je vhodné vyzvat Chorvatsko k přistoupení k úmluvě,ROZHODLA TAKTO:Článek 1V souladu s článkem 11a uvedené úmluvy se Chorvatsko vyzývá ve formě výměny dopisů mezi Radou Evropské unie a Chorvatskem uvedených v příloze tohoto rozhodnutí, aby k úmluvě přistoupilo ode dne […..].Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.V Bruselu dne […].Za smíšený výborpředseda / předsedkyněPŘÍLOHADopis č. 1Oznámení rozhodnutí smíšeného výboru EU-ESVO o vyzvání Chorvatska k přistoupení k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987Vážený pane,mám tu čest Vás vyrozumět o rozhodnutí smíšeného výboru ES-ESVO pro zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne … (rozhodnutí č. x/20xx), kterým se Chorvatsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987.Přistoupení Chorvatska k úmluvě může být učiněno uložením jeho listiny o přistoupení v Generálním sekretariátu Rady Evropské unie s připojeným překladem úmluvy do úředního jazyka Chorvatska v souladu s článkem 11a úmluvy.Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.generální tajemníkGenerální sekretariát Rady Evropské unieDopis č. 2Listina o přistoupení Chorvatska k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém stykuChorvatsko,berouce na vědomí rozhodnutí smíšeného výboru ES-ESVO pro zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne … (rozhodnutí č. x/20xx), kterým se Chorvatsko vyzývá k přistoupení k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987 (dále jen „úmluva“),přejíce si stát se smluvní stranou úmluvy,TÍTMOpřistupuje k úmluvě;připojuje k této listině překlad úmluvy do úředního jazyka Chorvatska;prohlašuje, že přijímá veškerá doporučení a rozhodnutí smíšeného výboru ES-ESVO pro zjednodušení formalit ve zbožovém styku přijatá mezi dnem rozhodnutí a dnem, kdy přistoupení Chorvatska nabývá účinnosti v souladu s článkem 11a úmluvy.V ... dne ...DŮVODOVÁ ZPRÁVAPředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-ESVO PRO SPOLEČNÝ TRANZITNÍ REŽIM č. x/20xx |Odůvodnění a cíle návrhu Výzva smíšeného výboru EU-ESVO pro společný tranzitní režim určená Turecku, v níž se Turecko vyzývá k přistoupení k Úmluvě o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 s cílem usnadnit pohyb zboží mezi Tureckem, Evropskou unií, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací. |Obecné souvislosti Úmluva o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 (dále jen „úmluva“) stanoví opatření pro usnadnění pohybu zboží mezi Evropskou unií, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací. V souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 3 uvedené úmluvy smíšený výbor vyzve rozhodnutím třetí zemi ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. c) k přistoupení k úmluvě postupem podle článku 15a. Turecko si přálo formálně přistoupit k úmluvě poté, co splní právní a strukturální požadavky a požadavky na informační technologie, což je zásadním předpokladem pro přistoupení. Smíšený výbor zahájí postup vyzvání, pokud daná země prokáže, že je schopna dosáhnout souladu s prováděcími pravidly pro uplatňování ustanovení úmluvy. Na základě pověření pracovní skupiny EU-ESVO pro společný tranzitní režim se hodnotící mise zaměřila především na přizpůsobení tureckých vnitrostátních celních předpisů, vytvoření řídících struktur nezbytných pro správu režimu a zavedení nového informatizovaného tranzitního systému (NCTS), což umožňuje uplatňování společného tranzitního režimu v Turecku, a zjistila, že podmínky pro vyzvání k přistoupení byly splněny. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Návrh je v souladu se strategií na podporu konkurenceschopnosti a hospodářského růstu EU. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Konzultace a souhlas pracovní skupiny EU-EFTA pro společný tranzitní režim, která zastupuje smluvní strany úmluvy. |Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Kladné stanovisko |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Lze přezkoumat pouze dvě možnosti. - Situace zůstane beze změny a veškerý pohyb zboží mezi Tureckem a Společenstvím v souvislosti s tranzitním režimem je třeba provádět za použití karnetů TIR (průměrná cena: 50 EUR za karnet) a složením záruky ve výši 60 000 EUR za karnet. - Turecko přistoupí k dotyčným úmluvám, v kterémžto případě lze používání karnetů TIR nahradit společným tranzitním režimem (odhadovaná průměrná cena za operaci: 25 EUR) a záruku stanovit ve výši případného celního dluhu. To snižuje subjektu náklady nepočítaje případný nárůst obchodu a další zjednodušení, která jsou k dispozici v rámci společného tranzitního režimu. Tato možnost navíc představuje sbližování s acquis communautaire, zejména v oblasti tranzitního režimu Společenství. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Smíšený výbor si přeje přijmout rozhodnutí a zahájit postup pro vyzvání k přistoupení. Cílem předlohy rozhodnutí č. x/2011 je vyzvat Turecko k přistoupení k Úmluvě o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987. Tato předloha rozhodnutí se předkládá Radě s cílem dosáhnout společného postoje pro jeho konečné přijetí smíšeným výborem ES-ESVO pro společný tranzitní režim na příštím zasedání. |Právní základ Článek 15a Úmluvy o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: |Forma navrhovaného opatření je jedinou možnou variantou. |Forma navrhovaného opatření nezahrnuje žádné finanční náklady. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: jiné. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: Jiný přiměřený nástroj neexistuje. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. |DALšÍ INFORMACE |Zjednodušení |Návrh zjednodušuje administrativní postupy pro orgány veřejné správy (orgány EU či vnitrostátní orgány) a soukromé subjekty. |Návrh zavádí jeden společný tranzitní režim pro všechny smluvní strany úmluvy. |Společný tranzitní režim umožňuje zjednodušení postupů týkajících se pohybu zboží. |NávrhROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-ESVO PRO SPOLEČNÝ TRANZITNÍ REŽIM č. x/20xxze dne […]o vyzvání Turecka k přistoupení k Úmluvě o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987SMÍŠENÝ VÝBOR,s ohledem na Úmluvu o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987[7], a zejména na čl. 15 odst. 3 písm. e) této úmluvy,vzhledem k těmto důvodům:Podporu obchodu s Tureckem by usnadnilo zjednodušení formalit, které je v této souvislosti třeba provést v rámci zbožového styku mezi Tureckem a Evropskou unií, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací.Pro dosažení tohoto zjednodušení je vhodné vyzvat Turecko k přistoupení k úmluvě,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1V souladu s článkem 15a úmluvy se Turecko vyzývá ve formě výměny dopisů mezi Radou Evropské unie a Tureckem uvedených v příloze tohoto rozhodnutí, aby k úmluvě přistoupilo ode dne […..].Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.V Bruselu dne […].Za smíšený výborpředseda / předsedkyněPŘÍLOHADopis č. 1Oznámení rozhodnutí smíšeného výboru EU-ESVO o vyzvání Turecka k přistoupení k Úmluvě o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987Vážený pane,mám tu čest Vás vyrozumět o rozhodnutí smíšeného výboru ES-ESVO pro společný tranzitní režim ze dne … (rozhodnutí č. x/20xx), kterým se Turecko vyzývá k přistoupení k Úmluvě o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987.Přistoupení Turecka k úmluvě může být učiněno uložením jeho listiny o přistoupení v Generálním sekretariátu Rady Evropské unie s připojeným překladem úmluvy do úředního jazyka Turecka v souladu s článkem 15a úmluvy.Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.generální tajemníkGenerální sekretariát Rady Evropské unieDopis č. 2Listina o přistoupení Turecka k Úmluvě o společném tranzitním režimuTurecko,berouce na vědomí rozhodnutí smíšeného výboru ES-ESVO pro společný tranzitní režim ze dne … (rozhodnutí č. x/20xx), kterým se Turecko vyzývá k přistoupení k Úmluvě o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 (dále jen „úmluva“),přejíce si stát se smluvní stranou úmluvy,TÍTMOpřistupuje k úmluvě;připojuje k této listině překlad úmluvy do úředního jazyka Turecka;prohlašuje, že přijímá veškerá doporučení a rozhodnutí smíšeného výboru ES-ESVO pro společný tranzitní režim přijatá mezi dnem rozhodnutí a dnem, kdy přistoupení Turecka nabývá účinnosti v souladu s článkem 15a úmluvy.V ... dne ...DŮVODOVÁ ZPRÁVAPředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-ESVO PRO ZJEDNODUŠENÍ FORMALIT VE ZBOŽOVÉM STYKU č. x/20xxo vyzvání Turecka k přistoupení k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Výzva smíšeného výboru EU-ESVO pro zjednodušení formalit ve zbožovém styku určená Turecku na jeho žádost, v níž se Turecko vyzývá k přistoupení k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987 s cílem usnadnit pohyb zboží mezi Tureckem, Evropskou unií, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací. |Obecné souvislosti Úmluva o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987 stanoví opatření pro usnadnění pohybu zboží mezi Evropskou unií, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací. V souladu s ustanoveními čl. 11 odst. 3 uvedené úmluvy přijme smíšený výbor rozhodnutím výzvu, která je určena třetí zemi ve smyslu čl. 1 odst. 2, k přistoupení k úmluvě postupem podle článku 11a. Turecko si přálo formálně přistoupit k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987 poté, co splní zásadní právní a strukturální požadavky a požadavky na informační technologie, což je hlavním předpokladem pro přistoupení. Smíšený výbor se rozhodl zahájit postup vyzvání, pokud daná země prokáže, že je schopna dosáhnout souladu s prováděcími pravidly pro uplatňování ujednání. Na základě pověření pracovní skupiny EU-ESVO pro zjednodušení formalit ve zbožovém styku se hodnotící mise zaměřila především na přizpůsobení tureckých vnitrostátních celních předpisů, vytvoření řídících struktur nezbytných pro správu režimu a zavedení nového informatizovaného tranzitního systému (NCTS), což umožňuje uplatňování společného tranzitního režimu, a zjistila, že podmínky pro vyzvání k přistoupení byly splněny. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Návrh je v souladu se strategií na podporu konkurenceschopnosti a hospodářského růstu EU. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Konzultace a souhlas pracovní skupiny EU-EFTA pro zjednodušení formalit ve zbožovém styku, která zastupuje smluvní strany úmluvy. |Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Kladné stanovisko |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Přistoupení k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987. Usnadnění pohybu zboží mezi Tureckem, Evropskou unií, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací. Začlenění společných ustanovení do Úmluvy o zjednodušení formalit ve zbožovém styku a do právních předpisů EU. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Smíšený výbor si přeje přijmout rozhodnutí a zahájit postup pro vyzvání k přistoupení. Cílem předlohy rozhodnutí č. x/20xx je vyzvat Turecko k přistoupení k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987. Tato předloha rozhodnutí se předkládá Radě s cílem dosáhnout společného postoje pro jeho konečné přijetí smíšeným výborem ES-ESVO pro zjednodušení formalit ve zbožovém styku na jejím příštím zasedání. |Právní základ Článek 11a Úmluvy o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: |Forma navrhovaného opatření je jedinou možnou variantou. |Forma navrhovaného opatření nezahrnuje žádné finanční náklady. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: jiné. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: Jiný přiměřený nástroj neexistuje. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. |DALšÍ INFORMACE |Zjednodušení |Návrh zjednodušuje administrativní postupy pro orgány veřejné správy (orgány EU či vnitrostátní orgány) a soukromé subjekty. |Návrh zavádí zjednodušení formalit ve zbožovém styku pro všechny smluvní strany úmluvy. |Zjednodušení formalit ve zbožovém styku povede k jednoduššímu uplatňování společného tranzitního režimu. |PředlohaROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EU-ESVO PRO ZJEDNODUŠENÍ FORMALIT VE ZBOŽOVÉM STYKU č. x/20xxo vyzvání Turecka k přistoupeník Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987SMÍŠENÝ VÝBOR,s ohledem na Úmluvu o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987[8], a zejména na čl. 11 odst. 3 této úmluvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) Při přípravě rozšíření Evropské unie o Turecko by výměnu zboží s Tureckem usnadnilo zjednodušení formalit, které mají dopad na zbožový styk mezi Tureckem a Evropskou unií, Islandskou republikou, Norským královstvím a Švýcarskou konfederací.(2) Pro dosažení tohoto zjednodušení je vhodné vyzvat Turecko k přistoupení k úmluvě,ROZHODLA TAKTO:Článek 1V souladu s článkem 11a uvedené úmluvy se Turecko vyzývá ve formě výměny dopisů mezi Radou Evropské unie a Tureckem uvedených v příloze tohoto rozhodnutí, aby k úmluvě přistoupilo ode dne […..].Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.V Bruselu dne […].Za smíšený výborpředseda / předsedkyněPŘÍLOHADopis č. 1Oznámení rozhodnutí smíšeného výboru EU-ESVO o vyzvání Turecka k přistoupení k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987Vážený pane,mám tu čest Vás vyrozumět o rozhodnutí smíšeného výboru ES-ESVO pro zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne … (rozhodnutí č. x/20xx), kterým se Turecko vyzývá k přistoupení k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987.Přistoupení Turecka k úmluvě může být učiněno uložením jeho listiny o přistoupení v Generálním sekretariátu Rady Evropské unie s připojeným překladem úmluvy do úředního jazyka Turecka v souladu s článkem 11a úmluvy.Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.generální tajemníkGenerální sekretariát Rady Evropské unieDopis č. 2Listina o přistoupení Turecka k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém stykuTurecko,berouce na vědomí rozhodnutí smíšeného výboru ES-ESVO pro zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne … (rozhodnutí č. x/20xx), kterým se Turecko vyzývá k přistoupení k Úmluvě o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987 (dále jen „úmluva“),přejíce si stát se smluvní stranou úmluvy,TÍTMOpřistupuje k úmluvě;připojuje k této listině překlad úmluvy do úředního jazyka Turecka;prohlašuje, že přijímá veškerá doporučení a rozhodnutí smíšeného výboru ES-ESVO pro zjednodušení formalit ve zbožovém styku přijatá mezi dnem rozhodnutí a dnem, kdy přistoupení Turecka nabývá účinnosti v souladu s článkem 11a úmluvy.V ... dne ...LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZOblast politiky: CELNÍ ORGÁNY Činnost(i): -- |Návrh nemá žádný finanční dopad (zahrnuje technické aspekty týkající se provádění opatření)[1] KOM(2001) 289 v konečném znění.[2] KOM(2010) 668 v konečném znění.[3] Úř. věst. L 226, 13.8.1987, s. 2.[4] Úř. věst. L 134, 22.5.1987, s. 2.[5] Úř. věst. L 226, 13.8.1987, s. 2.[6] Úř. věst. L 134, 22.5.1987, s. 2.[7] Úř. věst. L 226, 13.8.1987, s. 2.[8] Úř. věst. L 134, 22.5.1987, s. 2.


				|

		52011PC0577

			Návrh ROZHODNUTÍ RADY kterým se mění rozhodnutí 2007/659/ES, pokud jde o období platnosti a roční kvótu, na niž lze uplatnit sníženou sazbu spotřební daně /* KOM/2011/0577 v konečném znění - 2011/0248 (CNS) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.
SOUVISLOSTI NÁVRHU

Článek 349 Smlouvy o fungování Evropské
unie (SFEU), který se použije na nejvzdálenější regiony Unie, k nimž
patří francouzské zámořské departementy (DOM), stanoví, že s ohledem
na strukturální sociální a hospodářskou situaci nejvzdálenějších
regionů, která je prohlubována jejich odlehlostí, ostrovní povahou, malou
rozlohou, složitým povrchem a podnebím a hospodářskou závislostí na malém
množství produktů, přičemž neměnnost a spolupůsobení
těchto faktorů vážným způsobem ohrožuje jejich rozvoj,
přijímá Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem
konkrétní opatření zaměřená zejména na vytvoření podmínek
pro uplatnění Smluv v těchto regionech, včetně společných
politik. Tato konkrétní opatření se týkají zejména daňové politiky.
Rada přijme opatření uvedená v prvním pododstavci s ohledem
na zvláštní charakter a omezení nejvzdálenějších regionů, aniž
by narušila integritu a soudržnost právního řádu Unie, které zahrnují
také vnitřní trh a společné politiky.
Rozhodnutí Rady 2007/659/ES ze dne
9. října 2007, přijaté na základě čl. 299
odst. 2 Smlouvy o ES (nyní článek 349 SFEU), opravňuje Francii,
aby na metropolitním území Francie uplatňovala na tradiční rum
vyrobený ve francouzských zámořských departementech sníženou sazbu
spotřební daně, jež může být nižší než minimální sazba
spotřební daně z alkoholu stanovená směrnicí 92/84/EHS, ne však
nižší než 50 % základní vnitrostátní sazby spotřební daně z
alkoholu. Snížená sazba spotřební daně je omezena roční kvótou
ve výši 108 000 hl čistého alkoholu. Tato odchylka pozbývá
platnosti dne 31. prosince 2012.
V souladu s článkem 4 rozhodnutí
2007/659/ES předložily 29. června 2010 francouzské orgány Komisi
zprávu uvedenou v témže ustanovení. Zpráva obsahuje dvě žádosti. Francouzské
orgány jednak žádají, aby byla roční kvóta ve výši 108 000 hl zvýšena na
125 000 hl čistého alkoholu, aby se tak tato kvóta
přizpůsobila vývoji na trhu Unie s rumem. Jednak také žádají, aby
byla platnost rozhodnutí 2007/659/ES prodloužena o jeden rok, tedy do
31. prosince 2013, aby tato platnost vypršela ve stejnou dobu jako
platnost rozhodnutí Komise vydaného 27. června 2007 ve věci státních
podpor, jež se týká stejné záležitosti (státní podpora č. N
530/2006).

2.
VÝSLEDKY KONZULTACÍ ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ
DOPADŮ

Nebylo třeba využít externích odborných
konzultací a rovněž nebylo provedeno posouzení dopadů. Byly však
pozorně prostudovány statistiky předložené francouzskými orgány o
množství rumu uvolněného ke spotřebě.
Vývoj množství rumu uvolněného ke
spotřebě byl následující:
Vývoj
evropského trhu s rumem
 Roky || Celkem || Rum ze třetích zemí || Rum z francouzských zámořských departementů || % z francouzských zámořských departementů
 1986 || 313 459 || 152 252 || 161 207 || 51 %
 1987 || 300 152 || 158 117 || 142 035 || 47 %
 1988 || 252 877 || 130 976 || 121 901 || 48 %
 1989 || 293 462 || 161 485 || 131 977 || 45 %
 1990 || 368 913 || 227 975 || 140 938 || 38 %
 1991 || 336 252 || 221 861 || 114 391 || 34 %
 1992 || 332 145 || 223 522 || 108 623 || 33 %
 1993 || 322 743 || 231 059 || 91 684 || 28 %
 1994 || 357 936 || 253 215 || 104 721 || 29 %
 1995 || 284 178 || 184 835 || 99 343 || 35 %
 1996 || 359 295 || 249 239 || 110 056 || 31 %
 1997 || 453 050 || 354 858 || 98 192 || 22 %
 1998 || 500 295 || 395 031 || 105 264 || 21 %
 1999 || 567 449 || 428 790 || 138 659 || 24 %
 2000 || 645 237 || 495 625 || 149 612 || 23 %
 2001 || 695 033 || 534 316 || 160 717 || 23 %
 2002 || 734 249 || 557 458 || 176 791 || 24 %
 2003 || 880 653 || 713 535 || 167 118 || 19 %
 2004 || 727 772 || 569 278 || 158 494 || 22 %
 2005 || 726 876 || 571 317 || 155 559 || 21 %
 2006 || 791 542 || 626 157 || 165 385 || 21 %
 2007 || 785 695 || 608 449 || 177 246 || 23 %
 2008 || 851 748 || 657 725 || 194 023 || 23 %
Zdroj: Eurostat
Vývoj rumu uvolněného ke
spotřebě na metropolitním území Francie (v hektolitrech čistého
alkoholu)
   || Uvolnění ke spotřebě „snížené sazby spotřební daně“ || Mimo kvótu || Třetí země || Celkem
 2010 || 105 700 || 40 600 || 20 000 || 166 300
 2009 || 102 400 || 32 400 ||   ||
 2008 || 99 500 || 33 000 ||   ||
 2007 || 96 100 || 33 500 ||   ||
 2006 || 90 000 || 33 500 ||   ||
 2005 || 90 000 || 35 500 || 5 500 || 131 000
 2004 || 87 900 || 30 800 ||   ||
 2003 || 86 400 || 26 200 ||   ||
 2002 || 86 900 || 37 000 ||   ||
 2001 || 86 200 || 26 500 ||   ||
 2000 || 78 300 || 30 000 || 1 000 || 109 300
Z těchto informací předložených
francouzskými orgány vyplývá, že množství tradičního rumu se sníženou
sazbou spotřební daně, jenž byl uveden na trh, se od přijetí
rozhodnutí 2007/659/ES změnilo. Došlo ke zvýšení z 96 100 hl
čistého alkoholu v roce 2007 na 105 700 hl čistého alkoholu
v roce 2010, což odpovídá ročnímu nárůstu o 3,2 %. Pokud
bude tento vývoj pokračovat stejným tempem, množství tradičního rumu
uvedeného na trh by dosáhlo zhruba 109 100 hl čistého alkoholu v roce
2011, 112 600 hl čistého alkoholu v roce 2012 a 116 200 hl čistého
alkoholu v roce 2013, a tím by přesáhlo kvótu ve výši 108 000 hl
stanovenou rozhodnutím 2007/659/ES. Stejný vývoj spotřeby rumu bylo možné
pozorovat od roku 2005 také na trhu Unie.
Rum ze třetích zemí uvolněný ke
spotřebě nemá na francouzském trhu tak silné postavení jako na trhu
Unie. Je však nutno poznamenat, že jeho podíl narůstá, jelikož v roce 2000
představoval méně než 1 %, v roce 2005 však již 4,2 % a v roce
2010 12 %. Na úrovni Unie připadá na rum pocházející ze třetích
zemí dle nejnovějších údajů 77 % trhu oproti 23 %
připadajícím na rum z francouzských zámořských departementů.

3.
PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

 Shrnutí navrhovaných opatření Přizpůsobení kvóty 108 000 hl čistého alkoholu vzhledem k provedeným zjištěním. Navrhuje se zvýšit kvótu ve výši 108 000 hl čistého alkoholu stanovenou rozhodnutím 2007/659/ES na hodnotu 120 000 hl čistého alkoholu. S přihlédnutím k tomu, že množství rumu uvedeného na trh v období let 2007 až 2010 narůstalo ročně o 3,2 %, v roce 2013 pravděpodobně dosáhne množství rumu uvedeného na trh hodnoty 116 200 hl čistého alkoholu. Zvýšení kvóty na hodnotu 120 000 hl čistého alkoholu by umožnilo pokrýt roční nárůst množství rumu uvedeného na trh o 4,3 %, tedy o něco vyšší než nárůst o 3,2 % zjištěný v letech 2007–2010. Prodloužit o jeden rok platnost rozhodnutí 2007/659/ES, aby tato platnost vypršela ve stejnou dobu jako platnost rozhodnutí Komise vydaného 27. června 2007 ve věci státních podpor, jež se týká stejné záležitosti (státní podpora č. N 530/2006).
 Právní základ Článek 349 Smlouvy o fungování EU.
 Zásada subsidiarity Pouze Rada může na základě článku 349 Smlouvy o fungování EU přijmout konkrétní opatření ve prospěch nejvzdálenějších regionů za účelem přizpůsobit použití smluv pro tyto regiony, včetně společných politik, z důvodu trvalého znevýhodnění ohrožujícího hospodářskou a sociální situaci nejvzdálenějších regionů. Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity.
 Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z následujících důvodů:
 Jeho účelem je změnit rozhodnutí 2007/659/ES pouze v rozsahu, v jakém je změna nezbytná. Nová roční kvóta pro rum, na který lze uplatnit sníženou sazbu spotřební daně, byla vypočítána na základě vývoje množství rumu uvedeného na trh během období 2007–2010. ||
 Prodloužení platnosti rozhodnutí 2007/659/ES o jeden rok do 31. prosince 2013 je odůvodněno učiněnými zjištěními a jeho cílem je, aby tato platnost vypršela ve stejnou dobu jako platnost rozhodnutí Komise vydaného 27. června 2007 ve věci státních podpor, jež se týká stejné záležitosti (státní podpora č. N 530/2006).
 Volba nástrojů
 Navrhovaný nástroj: rozhodnutí Rady.
 Jiné nástroje by nebyly přiměřené z následujících důvodů: Text, který je předmětem změn, je sám rozhodnutím Rady, přijatým na stejném právním základě (čl. 299 odst. 2 tehdejší smlouvy o ES).

4.
ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Návrh nemá žádné důsledky pro
rozpočet Evropské unie.
2011/0248 (CNS)
Návrh
ROZHODNUTÍ RADY
kterým se mění rozhodnutí 2007/659/ES,
pokud jde o období platnosti a roční kvótu, na niž lze uplatnit sníženou
sazbu spotřební daně
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[1],
v souladu se zvláštním legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Rady 2007/659/ES ze dne 9. října
2007, kterým se Francie opravňuje, aby uplatňovala sníženou sazbu
spotřební daně na „tradiční“ rum vyrobený v zámořských
departementech, a kterým se zrušuje rozhodnutí 2002/166/ES[2],
opravňuje Francii, aby na metropolitním území Francie uplatňovala na
tradiční rum vyrobený ve francouzských zámořských departementech
sníženou sazbu spotřební daně, jež může být nižší než minimální
sazba spotřební daně z alkoholu stanovená směrnicí 92/84/EHS, ne
však nižší než 50 % základní vnitrostátní sazby spotřební daně
z alkoholu. „Tradiční“ rum, na který se vztahuje snížená sazba
spotřební daně, je od nynějška definován v příloze II
bodě 1 písm. f) nařízení (ES) č. 110/2008 ze dne
15. ledna 2008 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a
ochraně zeměpisných označení lihovin a o zrušení nařízení
Rady (EHS) č. 1576/89. Snížená sazba spotřební daně je omezena
roční kvótou ve výši 108 000 hl čistého alkoholu. Tato odchylka
pozbývá platnosti dne 31. prosince 2012.
(2)
V souladu s článkem 4 rozhodnutí 2007/659/ES
předložily 29. června 2010 francouzské orgány Komisi zprávu
uvedenou v témže ustanovení. Zpráva obsahuje dvě žádosti. Francouzské
orgány jednak žádají, aby byla roční kvóta ve výši 108 000 hl zvýšena na
125 000 hl čistého alkoholu, aby se v souladu s uvedeným ustanovením
tato kvóta přizpůsobila vývoji na trhu Unie s rumem. Jednak také
žádají, aby byla platnost rozhodnutí 2007/659/ES prodloužena o jeden rok, tedy
do 31. prosince 2013, aby tato platnost vypršela ve stejnou dobu jako
platnost rozhodnutí Komise vydaného 27. června 2007 ve věci státních
podpor, jež se týká stejné záležitosti (státní podpora č. N
530/2006).
(3)
Z informací předložených francouzskými orgány
vyplývá, že množství tradičního rumu uvedeného na trh se od přijetí
rozhodnutí 2007/659/ES zvýšilo z 96 100 hl čistého alkoholu v roce
2007 na 105 700 hl čistého alkoholu v roce 2010, což odpovídá
ročnímu nárůstu 3,2 %. Pokud bude tento vývoj pokračovat
stejným tempem, množství tradičního rumu uvedeného na trh by dosáhlo
zhruba 109 100 hl čistého alkoholu v roce 2011, 112 600 hl čistého
alkoholu v roce 2012 a 116 200 hl čistého alkoholu v roce 2013, a tím
by přesáhlo kvótu ve výši 108 000 hl stanovenou rozhodnutím
2007/659/ES. Je proto třeba zvýšit kvótu ve výši 108 000 hl čistého
alkoholu stanovenou rozhodnutím 2007/659/ES na hodnotu 120 000 hl
čistého alkoholu. Takové zvýšení by umožnilo pokrýt roční nárůst
množství rumu uvedeného na trh o 4,3 %, tedy o něco vyšší než
nárůst o 3,2 % zjištěný v letech 2007–2010.
(4)
Ve světle tohoto rozboru je rovněž
odůvodněné prodloužit platnost rozhodnutí 2007/659/ES o jeden rok
tak, aby tato platnost vypršela ve stejnou dobu jako platnost výše
zmíněného rozhodnutí ve věci státních podpor.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2007/659/ES se mění takto:
1) Název se nahrazuje tímto:
„Rozhodnutí Rady ze dne 9. října 2007,
kterým se Francie opravňuje, aby uplatňovala sníženou sazbu
spotřební daně na „tradiční“ rum vyrobený na Guadeloupu, v
Guyaně, na Martiniku či Réunionu“.
2) Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Odchylně od článku 90 Smlouvy se
Francie opravňuje, aby na svém metropolitním území prodloužila
uplatňování sazby spotřební daně na „tradiční“ rum vyrobený
na Guadeloupu, v Guyaně, na Martiniku či Réunionu, která je
nižší než plná sazba daně z alkoholu stanovená v článku 3
směrnice 92/84/EHS.“
3) Článek 2 se nahrazuje tímto:
„Odchylka uvedená v článku 1 je omezena
na rum, jak je vymezen v příloze II bodě 1 písm. f) nařízení
(ES) č. 110/2008 ze dne 15. ledna 2008 o definici, popisu, obchodní
úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení
lihovin a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1576/89[3], vyrobený
na Guadeloupu, v Guyaně, na Martiniku či Réunionu z cukrové třtiny,
která byla sklizena na místě výroby, jehož obsah jiných těkavých
složek než ethanolu a methanolu činí nejméně 225 gramů na
hektolitr čistého alkoholu a jehož skutečný obsah alkoholu činí
nejméně 40 % objemových.“
4) V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Snížená sazba spotřební daně,
která se použije na výrobek uvedený v článku 2, je omezena roční
kvótou ve výši 108 000 hl čistého alkoholu pro období, které
končí 31. prosince 2010. Pro období od 1. ledna 2011 do
31. prosince 2013 je roční kvóta stanovena na 120 000 hl.“
5) V článku 5 se datum „31. prosince
2012“ nahrazuje datem „31. prosince 2013“.
Článek 2
Toto rozhodnutí
je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne […].
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda/předsedkyně
[1]               Úř.
věst. C […], […], s. […].
[2]               Úř.
věst. L 270, 13.10.2007, s. 12.
[3]               Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 16.


title: Proposal for a COUNCIL DECISION Providing precautionary EU medium-term financial assistance for Romania Proposal for a COUNCIL DECISION Providing precautionary EU medium-term financial assistance for Romania

text:
|

52011PC0182

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 7.4.2011KOM(2011) 182 v konečném znění2011/0072 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc EUDŮVODOVÁ ZPRÁVAÚVODVzhledem k silně rostoucím obavám z rizik během světové hospodářské krize, které vedou k omezenému přílivu kapitálu, tlakům na směnný kurz a stále omezenějšímu přístupu na trh dluhopisů pro veřejné výpůjčky, požádaly rumunské orgány dne 6. března 2009 o střednědobou finanční pomoc EU a s žádostí o další doplňkovou pomoc se obrátily rovněž na Mezinárodní měnový fond (MMF) a Světovou banku. Evropská komise (dále jen „Komise“) spolu s předsednictvím Rady dne 9. března 2009 oznámily, že EU je připravena podílet se s MMF na koordinovaném finančním balíčku na podporu udržitelnosti rumunské platební bilance. Bylo však zdůrazněno, že finanční pomoc bude podmíněna provedením podpůrného politického programu. Tento program, který byl EK a MMF zaslán dne 28. dubna 2009 ve formě prohlášení o záměru, se zaměřuje na zmírnění dopadů prudkého poklesu přílivu soukromého kapitálu a současně na provedení politických opatření k vyřešení vnější a fiskální nerovnováhy a posílení finančního sektoru. S ohledem na koordinovaný finanční balíček podpořený tímto programem se v rámci iniciativy týkající se koordinace evropských bank mateřské společnosti devíti největších bank v zahraničním vlastnictví, které působí v Rumunsku, zavázaly, že zachovají svou celkovou angažovanost v Rumunsku na vysoké úrovni. Dne 6. května 2009 se Rada Evropské unie na základě dohody o pohotovostním úvěru MMF ve výši 11,4 miliardy SDR, která byla schválena dne 4. května 2009, a další podpory ze strany Světové banky, EIB a EBRD ve výši až 2 miliard EUR rozhodla poskytnout Rumunsku vzájemnou pomoc a střednědobou finanční pomoc EU až do výše 5 miliard EUR[1]. Dne 23. června 2009 bylo mezi Evropskou unií a Rumunskem uzavřeno memorandum o porozumění, v němž byla upřesněna konkrétní politická opatření, jež mají být provedena během programového období a před vyplacením každé z pěti splátek půjčky EU.V období mezi říjnem 2009 a únorem 2011 uskutečnily útvary Komise kontrolní mise za účelem posouzení pokroku, pokud jde o podmínky, na něž je střednědobá finanční pomoc EU vázána. Na základě zjištění těchto misí dospěla Komise k závěru, že podmínky pro vyplacení pěti splátek půjčky EU byly celkově splněny. Mezi první a pátou splátkou byly k memorandu o porozumění připojeny celkem čtyři dodatky, které zohledňují účinky změn v hospodářském prostředí a rovněž další opatření v rámci strukturálních reforem.Po rozsáhlých diskusích s útvary Komise a zástupci MMF během mise, která se konala v Bukurešti ve dnech od 25. ledna do 8. února 2011, požádaly rumunské orgány dne 17. února 2011 o preventivní střednědobou finanční pomoc EU ve výši až 1,4 miliardy EUR, která bude nadále podporovat program vlády v oblasti hospodářské reformy. Podobně jako v případě předchozí pomoci bude i nová pomoc poskytnuta ve spojení s dohodou o pohotovostním úvěru MMF ve výši 3,09 miliardy SDR, kterou bude Rumunsko rovněž pokládat za preventivní, a s půjčkami Světové banky. Společně poskytnutá preventivní pomoc náležitě odstraní zbývající vážné hrozby pro rumunskou platební bilanci a související rizika pro hospodářskou a finanční stabilitu Rumunska a jeho hlavních obchodních partnerů v EU.MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ A VÝHLEDPo počátečním 7,1% poklesu HDP a dalším 1,3% poklesu v roce 2010 se hromadí pozitivní signály naznačující zlepšení nálady a zvýšení činnosti. Údaje z nejnovějšího průzkumu potvrzují zlepšování ekonomické nálady. Průmyslová výroba se v roce 2010 zotavila o 5,5 %. Stejně tak se nové průmyslové zakázky ve druhém pololetí roku 2010 zvýšily meziročně v průměru přibližně o 25 %. Vývoz nadále zdravě rostl (v roce 2010 o 27,3 % v hodnotovém vyjádření v RON). Ačkoliv v prosinci 2010 došlo k silnému oživení stavební činnosti, maloobchod dosud pociťuje dopady zvýšení DPH a snížení mezd ve veřejném sektoru. Mírný růst mezd (průměrný čistý měsíční plat v prosinci vzrostl meziročně o 1,3 %) signalizuje zlepšení na trhu práce a podpoří spotřebu. Ačkoliv se počet zaregistrovaných nezaměstnaných osob v lednu 2011 dále snížil, v první polovině roku se míra nezaměstnanosti pravděpodobně zvýší, a to kvůli novým povinnostem nezaměstnaných osob týkajícím se registrace.V roce 2011 dojde v hospodářství podle očekávání ke změně situace s předpokládaným růstem reálného HDP o 1,5 %. Po významném poklesu v roce 2009 a 2010 by se investice podniků měly zvýšit, jelikož vnější poptávka roste a míry využití kapacit ve výrobním odvětví se blíží historicky nejvyšším hodnotám z roku 2008. Silný vývoz a nárůst průmyslových zakázek podle očekávání společnosti přesvědčí, aby investovaly, i když jsou riziková rozpětí poněkud vyšší. Bytová výstavba bude pravděpodobně i nadále utlumena, jelikož úvěrová činnost zůstává nízká a ceny domů se mají podle odhadů dále stabilizovat. Po značném poklesu v roce 2009 a 2010 se má tento rok podle předpokladů pomalu zvyšovat spotřeba domácností, která bude podpořena zvýšením mezd ve veřejném sektoru (+15 % po 25% snížení v červenci 2010), jakož i v průmyslu, kde dochází k silnému obnovování činnosti. Silnějšímu oživení brání přetrvávající fiskální omezení, vysoký poměr dluhové služby k příjmům a omezený růst úvěrů domácností kvůli vysokému podílu nesplacených úvěrů v retailovém bankovnictví. V roce 2012 se odhaduje reálný hospodářský růst okolo 4 %. Růst má být podle očekávání postupně šířeji založený, přičemž rozhodující úlohu v růstu hospodářství má hrát domácí poptávka. Díky zlepšení bilancí domácností porostou pravděpodobně rychleji výdaje na soukromou spotřebu, které budou poháněny dalším růstem mezd a zaměstnanosti.Inflace dosáhla v prosinci 2010 vrcholu ve výši 8,0 % (meziročně), a to kvůli významnému zvýšení nepřímých daní. To značně překračovalo cíl týkající se inflace ve výši 3,5 % ±1 procentní bod, který stanovila Rumunská národní banka (NBR) pro konec roku 2010. V prvním pololetí roku 2010 zůstala zachována vysoká míra inflace především kvůli zvýšení spotřebních daní u tabákových výrobků a vyšším cenám paliv – roční inflace činila v průměru 4,5 %, zatímco inflace HISC se při neměnných daních pohybovala pouze těsně okolo 2 %. Ve třetím čtvrtletí inflace kvůli zvýšení DPH a růstu cen potravin vzrostla na 7,5 %. Ve druhém pololetí roku 2011 se má inflace podle očekávání postupně vracet (jelikož se zmírní cenové dopady související se zvýšením nepřímých daní) do cílového pásma stanoveného NBR (3,0 % ± 1 procentní bod).Od května 2010 udržuje NBR hlavní úrokovou sazbu stálou. Značná likvidita na mezibankovním trhu však v posledních měsících udržovala krátkodobé úrokové sazby na mnohem nižších úrovních, než byla hlavní úroková sazba NBR. Navzdory poklesu úrokových sazeb na peněžním trhu je růst úvěrů pro soukromý sektor i nadále slabý kvůli nepříznivým cyklickým podmínkám a zpřísněným úvěrovým standardům bank. Měnová politika se i nadále potýká se složitými problémy, zejména s opakovaným překračováním cílů v oblasti inflace. Opatrný přístup NBR k uvolnění měnové politiky v druhém pololetí roku 2010 byl opodstatněný vzhledem k možným druhotným účinkům vyplývajícím z růstu inflace v souvislosti s DPH. V zájmu lepšího ukotvení inflačních očekávání bude NBR pokračovat v aktivní komunikační politice.VEřEJNÉ FINANCESchodek rozpočtu na rok 2010 činil 6,5 % HDP na hotovostní bázi, což je lepší výsledek než stanovená cílová hodnota schodku ve výši 6,8 % HDP. Příjmy v roce 2010 vzrostly o 7,2 %, což je odrazem mimořádných příjmů plynoucích ze zvýšení sazby DPH na 24 % a rovněž ze spotřebních daní a nedaňových příjmů, které vzrostly o 28,2 %. Naopak příjmy plynoucí z daně ze zisku v roce 2010 v důsledku opožděného dopadu krize poklesly o 17,4 %. Snížily se rovněž příspěvky na sociální zabezpečení (o 4,5 %) a daň z příjmů (o 3,2 %). Nominální výdaje v roce 2010 vzrostly o 4,2 % kvůli zvýšení ostatních transferů, sociální podpory a zboží a služeb, jejichž zvýšení částečně vysvětluje uhrazení zpožděných plateb ve zdravotnictví ve výši 2 miliard RON, k němuž došlo v září. Hlavní výdajové škrty byly provedeny v kapitálových výdajích, které se v roce 2010 snížily o 11,7 %, za nimiž následovaly mzdové náklady, které poklesly o 8,6 %, a dotace, jež byly nižší o 6,7 %.Zaměstnanci Komise předpokládají, že Rumunsko splnilo rovněž cílovou hodnotu schodku pro rok 2010 podle metodiky ESA, to však musí být potvrzeno v příštích měsících. Je však třeba podotknout, že přeřazení řady státem vlastněných podniků do vládního sektoru Eurostatem v září 2010 a dubnu 2011 bude mít za následek zvýšení schodku nejméně o 0,5 % HDP, dokud nebudou odstraněny příslušné schodky státem vlastněných podniků. V závislosti na plnění rozpočtu v roce 2011 to může vyžadovat úpravu cílové hodnoty schodku pro rok 2011 s cílem zohlednit tento vývoj. Z tohoto důvodu může být zapotřebí dodatečné úsilí, aby bylo zajištěno, že v roce 2012 bude v souladu s platnými doporučeními Rady v rámci postupu při nadměrném schodku dosaženo schodku nižšího než 3 % HDP podle metodiky ESA.Do konce roku 2010 došlo ke snížení sumy zpožděných vnitrostátních plateb a rumunské orgány se zavázaly, že budou zpožďování plateb omezovat během celého roku 2011. Objem zpožděných vnitrostátních plateb (starších než 90 dnů) na konci roku 2010 činil 1,1 miliardy RON (0,2 % HDP), což představuje pokles oproti částce ve výši 1,6 miliardy RON (0,3 % HDP) na konci roku 2009. Zpožděné platby existují především na úrovni místní samosprávy (přibližně 84 % celkového objemu zpožděných plateb na konci roku 2010) a v menším rozsahu ve zdravotnictví, včetně nemocnic. Ačkoli zpožděné platby na úrovni místní samosprávy lze kontrolovat obtížněji, v tomto ohledu by měl pomoci nový zákon o financích místních samospráv, jenž nabyl účinku dne 1. ledna 2011. Po uhrazení zpožděných plateb ve zdravotnictví ve výši 2 miliardy RON (0,4 % HDP) v září 2010 byly zpožděné platby ve zdravotnictví s výjimkou nemocnic udrženy na nízké úrovni.Aby se trvale zabránilo opětovnému vzniku zpožděných plateb v této oblasti, bude zásadní další reforma zdravotnictví. Cílem je mít efektivní zdravotní systém, který funguje v rámci přidělených rozpočtových prostředků. Opatření, která se provádějí v současnosti a která mají být provedena v budoucnu, zahrnují zavedení systému spoluúčasti v závislosti na majetkových poměrech, odstranění povinného uzavírání smluv se všemi nemocnicemi ze strany Zdravotního fondu a reformu balíčku dávek pojištěných vládou s cílem vyloučit poskytování zdravotnických služeb, které nepatří k základním službám. Technickou pomoc v těchto záležitostech poskytuje a bude poskytovat i nadále Světová banka. Ministerstvo financí bude mimoto sledovat souhrnné údaje týkající se rozpočtů nemocnic s cílem zajistit, aby byly v souladu s plánovanými výdaji vlády. Nebude-li tomu tak, přijme spolu s ministerstvem zdravotnictví opatření s cílem zabránit opětovnému nahromadění zpožděných plateb na úrovni nemocnic.Rumunské orgány se zavázaly dosáhnout v roce 2011 schodku rozpočtu ve výši 4,4 % HDP na hotovostní bázi (méně než 5 % HDP podle metodiky ESA). Schválily a přijaly rozpočet na rok 2011 a rovněž střednědobou rozpočtovou strategii na období 2011–13. Na straně příjmů zůstanou všechny důležité daně beze změn s cílem zajistit předvídatelnost. Na straně výdajů udržuje rozpočet mzdové náklady ve výši 39 miliard RON bez příspěvků na sociální zabezpečení pro příslušníky armády (1,6 miliardy RON), jež bude podle nového zákona o důchodech od tohoto roku vyplácet stát. Po dočasném mimořádném 25% snížení mezd ve veřejném sektoru v polovině roku 2010 s cílem vrátit schodek rozpočtu do stanovených mezí se mzdy ve veřejném sektoru oproti úrovni v prosinci 2010 zvýšily o 15 %. Tento nárůst byl však vyrovnán zrušením třináctého platu a příspěvku na dovolenou. Počet zaměstnanců ve veřejném sektoru se mimoto snížil o dalších 20 000 osob v porovnání s počtem, který byl zapotřebí k dodržení celkových mzdových nákladů. Další opatření zahrnutá v rozpočtu na rok 2011 spočívají v zachování zmrazení důchodů, dalším snižování zaměstnanosti ve veřejném sektoru při uplatňování zásady, že nahrazen je pouze 1 ze 7 odcházejících pracovníků, a zrušení příplatků na vytápění. Značné úspory by měla přinést reforma důchodového systému spolu se zákonem o jednotné mzdě a restrukturalizací zdravotnictví.Pro rok 2012 se rumunské orgány zavázaly snížit schodek pod 3 % HDP podle metodiky ESA, budou však zapotřebí další opatření. Hospodářská prognóza Komise z podzimu 2010, vycházející z předpokladu nezměněné politiky, již naznačila nutnost dalšího úsilí o snížení schodku o 0,5 % HDP. Kvůli přeřazení ztrátových státem vlastněných podniků do vládního sektoru, které bude vyžadovat úsilí o celkovou dodatečnou úpravu ve výši přibližně 1 % HDP, však mohou být nezbytná ještě významnější opatření. Bude rovněž nutné dodržovat i nadále omezení výdajů, včetně mezd a příplatků.Cílem navrhovaného preventivního programu bude rovněž další posílení systému rozpočtového řízení. Proces plánování rozpočtu by mělo zlepšit zavedení zákona o fiskální odpovědnosti a přijetí střednědobé fiskální strategie. Rovněž stanovování rozpočtových prostředků přidělených na kapitálové výdaje vyžaduje posílení na úrovni ústřední vlády. Ačkoliv rozpočty Rumunska na veřejné kapitálové výdaje jsou obvykle značné (pro rok 2011 je vyhrazeno 7,2 % HDP), výstup je pouze velmi malý, což naznačuje, že kapitálové výdaje jsou poměrně neefektivní. V předchozích letech byl mimoto zahájen velmi velký počet investičních projektů, aniž by byly zajištěny zdroje potřebné pro jejich dokončení. V důsledku toho jsou zdroje, jež jsou v současnosti k dispozici pro kapitálové výdaje, rozděleny v nedostatečném objemu na (příliš) velký soubor nedokončených projektů. Pracovní skupina řízená předsedou vlády vypracuje seznam prioritních investičních projektů, pro něž bude během příštích 3–5 let dostupné financování v rámci obálky stanovené v aktualizované fiskální strategii na období 2011–2014. Posílením útvaru pro sledování veřejných investic na ministerstvu veřejných financí a zlepšením databáze o kapitálových investicích, kterou ministerstvo spravuje, se mimoto zlepší monitorování a hodnocení investičních projektů na úrovni ústřední vlády. Zapotřebí může být rovněž případná technická pomoc ze strany členských států EU. Ministerstvo veřejných financí bude pro vládu vypracovávat čtvrtletní zprávy o stavu probíhajících a plánovaných investičních projektů, přičemž vláda tyto zprávy projedná a na jejich základě přijme opatření s cílem vyloučit možné odchylky od fiskální politiky či jiné problémy související s plněním rozpočtu. Kapitálové výdaje budou rovněž postupně přesměrovány z investic, které jsou financovány zcela z domácích zdrojů, na investice spolufinancované EU, což by mělo přispět rovněž k lepší absorpci finančních prostředků EU.FINANčNÍ TRHYRumunské finanční trhy vykazují od poloviny roku 2010 dobrou výkonnost, ačkoli situace je i nadále nejistá. Pokračující neklid na okraji eurozóny má (jak se zdá) na rumunské trhy malý přímý dopad. Finanční napětí se zmírnilo v souvislosti se zlepšením nálady na světových trzích a do jisté míry i s očekáváním navazujícího programu EU/MMF pro Rumunsko. Směnný kurz byl stabilní a v posledních měsících se pohyboval okolo 4,20–4,30 RON/EUR. Po dosažení nejvyšší hodnoty těsně nad 400 bazickými body v polovině roku 2010 se rozpětí swapů úvěrového selhání u státních dluhopisů od října 2010 pohybovalo okolo 300 bazických bodů (což je méně než v Řecku, Irsku, Portugalsku a Maďarsku). Index akciového trhu BET byl ve čtvrtém čtvrtletí roku 2010 celkově stálý, v lednu se však opět zvýšil. Výnosy u domácích jednoletých státních dluhopisů se v lednu a únoru 2011 snížily výrazně pod 7 % p. a., což pro rozpočet znamená nižší náklady na refinancování, než tomu bylo po většinu roku 2010. Kvůli zhoršení kvality aktiv se snížila ziskovost bankovního sektoru. Objem nesplácených úvěrů se do konce roku 2010 zvýšil na 11,9 % v porovnání se 7,9 % na konci roku 2009. Vzhledem k těmto tendencím týkajícím se znehodnocených aktiv se ziskovost bankovního sektoru zhoršila a před koncem roku vyvrcholila čistou ztrátou (tj. návratnost kapitálu byla záporná a činila –1 %). Banky však udržovaly dostatečné kapitálové rezervy a poměr kapitálové přiměřenosti systému zůstal nad 14 %. Navzdory snížení závazku angažovanosti na 95 % referenční úrovně z března 2009 v říjnu 2010 zachovaly mateřské banky, které se účastní „vídeňské“ iniciativy týkající se koordinace evropských bank, svou angažovanost přibližně na úrovni března 2009 (98 % na konci ledna 2011).PLATEBNÍ BILANCE A POTřEBA VNěJšÍHO FINANCOVÁNÍSaldo běžného účtu dosáhlo v roce 2010 schodku ve výši 4,2 % HDP. Příliv soukromého kapitálu se postupně zvyšoval. To umožnilo rychlejší akumulaci devizových rezerv, než se předpokládalo, a tyto rezervy nyní dosahují uspokojivých úrovní (přibližně 130 % krátkodobého dluhu). Na základě stávajících projekcí podle základního makroekonomického scénáře nebude během časového horizontu programu udržitelnost vnějšího zadlužení ohrožena.V případě negativních šoků může Rumunsko potřebovat další financování ve výši až 5 miliard EUR. Při takovémto alternativním nepříznivém scénáři by Rumunsko nebylo s to pokrýt plně své potřeby v oblasti vnějšího financování z dostupných finančních zdrojů, a to do značné míry kvůli nižšímu přílivu přímých zahraničních investic a nižším sazbám za refinancování při splácení dluhu, zejména ze strany bank. V tomto alternativním případě by bylo nutno pokrýt zbývající potřeby v oblasti financování aktivací preventivní finanční pomoci EU (ve spojení s pomocí MMF). Tento alternativní scénář byl vypracován v úzké spolupráci se zástupci MMF a podporuje dodatečné potřeby v oblasti financování ve výši přibližně 5 miliard EUR, jež mají být pokryty z mezinárodní finanční pomoci.Ačkoliv hospodářská krize pomohla zvrátit hromadění nerovnováh v hospodářství, nerovnováhy přesto přetrvávají. Běžný účet se snížil z 11,4 % HDP v roce 2008 na přibližně 4,2 % v roce 2010. Růst úvěrů stagnoval a stavební činnost v posledních dvou letech klesala dvouciferným tempem. Inflace je i nadále vysoká. Prudký pokles mezd, zejména ve veřejném sektoru, a další znehodnocení měny v roce 2010 však Rumunsku pomohly dosáhnout cenové konkurenceschopnosti. Opatření přijatá rumunskými orgány k snížení schodku rozpočtu pod dohodnutý cíl pro rok 2010 byla úspěšná. Schodek běžného účtu a schodek veřejných financí (dvojí schodek) je však dosud poměrně vysoký. Riziko může mimoto představovat pokračující růst zahraničních půjček. To znamená, že dosud přetrvávají nežádoucí makroekonomické nerovnováhy, které vážně ohrožují udržitelnost rumunské platební bilance.POMOC EU V RÁMCI SYSTÉMU PODPORY PLATEBNÍ BILANCE JE SOUčÁSTÍ MEZINÁRODNÍHO ÚSILÍVzhledem k dosud zvýšenému riziku výskytu problémů v oblasti platební bilance a pod podmínkou pevného závazku rumunských orgánů provést významný program fiskálních, finančních a strukturálních změn Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 3. března 2011 doporučuje, aby Rada přijala rozhodnutí pokračovat v poskytování vzájemné pomoci podle článku 143 Smlouvy (Smlouvy o fungování EU). Rumunská vláda provede svůj hospodářský program s cílem odstranit zbývající vážné hrozby pro udržitelnost její platební bilance.Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem mimoto navrhuje, aby Rada přijala rozhodnutí, kterým se Rumunsku poskytne preventivní střednědobá finanční pomoc EU až do výše 1,4 miliardy EUR na podporu udržitelnosti platební bilance Rumunska[2]. Navrhovaná preventivní pomoc bude k dispozici pro aktivaci až do dne 31. března 2013.Preventivní střednědobá finanční pomoc pro Rumunsko v rámci systému podpory platební bilance členských států se jeví jako vhodná za stávající situace, kdy je příliv kapitálu dosud omezený a přetrvává vyšší fiskální a vnější nerovnováha. Ačkoliv za stávajících tržních podmínek nemá Rumunsko v úmyslu požádat MMF nebo EU o vyplacení poskytnutých finančních prostředků, preventivní pomoc usnadní pokračující plynulou nápravu rozpočtového a vnějšího schodku.Pomoc zvýší věrohodnost hospodářského programu vlády, včetně další fiskální korekce, upevnění reformy finančního trhu a většího zaměření se na reformy trhů výrobků a práce a vyšší absorpci strukturálních fondů EU. Provedení hospodářského programu zvýší růstový potenciál Rumunska, což by mělo mít kladný dopad na vnější hodnotu rumunské měny RON, a tím se sníží pravděpodobnost nepříznivých dopadů na bilance podniků a domácností. Hospodářské oživení by tak mělo být udržitelnější a měla by se zvýšit kvalita aktiv v bankovním sektoru, což opět uvolní zdroje pro nové investice.Vzhledem k tomu, že preventivní pomoc zohledňuje skutečnost, že za běžných tržních podmínek může Rumunsko pokrýt své potřeby v oblasti financování bez další oficiální pomoci, se má za to, že negativní rizika, která vážně ohrožují udržitelnost rumunské platební bilance, jsou do prvního čtvrtletí roku 2013 přiměřeně řešena plánovanými celkovými preventivními půjčkami ve výši až 5 miliard EUR, jelikož navrhovaná preventivní pomoc EU pro Rumunsko ve výši až 1,4 miliardy EUR bude poskytnuta spolu s podporou MMF prostřednictvím preventivní dohody o pohotovostním úvěru ve výši 3,09 miliardy SDR (300 % rumunského podílu v MMF; přibližně 3,6 miliardy EUR). Světová banka poskytne dříve přislíbenou podporu ve výši 400 milionů EUR v rámci svého rozvojového úvěrového programu (DPL3) a ve výši 750 milionů EUR v rámci financování založeného na dosažených výsledcích, které je určeno na reformy sociální podpory a zdravotnictví.Preventivní finanční pomoc EU je poskytnuta na podporu pokračujícího silného odhodlání rumunských orgánů provést komplexní hospodářský program. Program bude plně zohledněn v aktualizované verzi rumunského konvergenčního programu a v rumunském národním programu reforem. Zvláštní podmínky hospodářské politiky, na něž je vázáno vyplacení splátek v rámci půjčky EU, budou stanoveny v memorandu o porozumění, které Komise uzavře s rumunskými orgány. K základním prvkům této podmíněnosti patří:A: Fiskální konsolidaceFiskální konsolidace je i nadále zásadním prvkem programu reforem, který předpokládá snížení schodku rozpočtu v roce 2011 na 4,4 % HDP na hotovostní bázi (méně než 5 % HDP podle metodiky ESA) a v roce 2012 pod 3 % HDP podle metodiky ESA, čímž bude odstraněn nadměrný schodek. Program mimoto zvýší úsilí o omezení zpoždění u plateb z veřejných rozpočtů, a to na úrovni ústřední vlády i místní samosprávy. Je nutno zlepšit systém finančního výkaznictví podniků vlastněných státem, které jsou přeřazeny do vládního sektoru (nebo u nichž toto hrozí), s cílem umožnit měsíční sledování jejich finanční situace, včetně objemu zpožděných plateb v zájmu jejich postupného odstranění. Mzdové náklady ve veřejném sektoru jsou v roce 2011 omezeny na 39 miliard RON (bez příspěvků na sociální zabezpečení pro příslušníky armády ve výši 1574 milionů RON v důsledku uplatňování nového zákona o důchodech) a bude nutno dodržet příslušné meze stanovené ve střednědobé fiskální strategii na období 2012–2014.B: Fiskální řízení a fiskální strukturální reformaFiskální řízení bude mít velký prospěch z pokračující technické pomoci, kterou v oblasti řízení a kontroly veřejných financí poskytuje MMF a Světová banka. To zahrnuje rovněž odbornou přípravu zaměstnanců a modernizaci celé infrastruktury informačních technologií v oblasti rozpočtového řízení a řízení výdajů na úrovni ústřední vlády. Hospodářský program zohledňuje skutečnost, že musí být lépe stanoveny priority veřejných investic a že je třeba zlepšit plánování, monitorování a hodnocení veřejných investičních projektů. Hospodářský program obsahuje řadu opatření za tímto účelem, včetně vytvoření databáze projektů a zvýšení kapacity úřadu předsedy vlády respektive ministerstva financí v oblasti plánování a monitorování kapitálových investic. Ministerstvo financí bude pečlivě sledovat rozpočty nemocnic, které jsou podřízeny ministerstvu zdravotnictví, s cílem zamezit opětovnému hromadění zpožděných plateb. Rumunské orgány budou i nadále provádět každoroční přezkum a aktualizaci strategie řízení dluhu, tj. v rámci tohoto programu na konci prosince 2011 a na konci prosince 2012.C: Regulace finančního sektoru a dozor nad tímto sektoremVe finančním sektoru rumunské orgány zajistí, aby obezřetné zacházení s kapitalizací pohledávek nevedlo k oslabení finanční pozice úvěrových institucí. Při přípravě na zavedení IFRS od roku 2012 vypracují orgány návrhy na obezřetnostní filtry, jejichž cílem je zachování obezřetného přístupu k tvorbě opravných položek k úvěrům, platební schopnosti a rezervám. K vyšší finanční stabilitě významně přispěje zachování úvěrové disciplíny a předcházení morálnímu hazardu u dlužníků. Vláda se proto i nadále zdrží přijímání legislativních iniciativ (jako je zákon o osobním bankrotu) a prosazování ustanovení v zákoně o vymáhání pohledávek, které by narušily úvěrovou disciplínu. Rumunské orgány mimoto provedou potřebné změny za účelem uvedení ustanovení zákona o konkursu pojišťoven do souladu s obecným zákonem o platební neschopnosti a zákonem o pojišťovnictví a dohledu nad pojišťovnami.D: Měnová politikaMěnová politika bude i nadále zaměřena na stabilitu cen a dosažení cílů Rumunské národní banky v oblasti inflace (3,0 % ± 1 procentní bod na konci roku 2011 a na konci roku 2012).E: Strukturální reformyHospodářský program rumunské vlády se výrazně zaměřuje na reformu trhů výrobků a práce s cílem zlepšit fungování těchto trhů, a tím zajistit větší odolnost rumunského hospodářství v případě vnějších šoků a posílit jeho dlouhodobý růstový potenciál. Strukturální reformy obsažené v tomto programu budou zahrnuty do chystaného rumunského národního programu reforem a pomohou Rumunsku dosáhnout jeho cílů stanovených v rámci strategie růstu Evropa 2020.V energetickém odvětví program předpokládá deregulaci cen a obchodu s elektřinou a zemním plynem s cílem zlepšit přístup na trh a zvýšit přepravní kapacitu a přispět k vytvoření plně funkčního, integrovaného a propojeného vnitřního trhu s elektřinou a zemním plynem, jak připomenula Evropská rada na svém zasedání dne 4. února 2011. Program předpokládá zřízení silného a nezávislého energetického regulačního orgánu, který je schopen plnit své úkoly a dostát svým povinnostem stanoveným ve třetím energetickém balíčku. Komisi bude oznámen plán restrukturalizace odvětví těžby uhlí. Program obsahuje ucelenou reformu odvětví železniční dopravy, jejímž cílem je vyšší účinnost při poskytování služeb v oblasti osobní dopravy a plánování železniční infrastruktury, přičemž je zajištěna větší přitažlivost tohoto odvětví pro jinou než osobní dopravu (nákladní doprava). Reformě napomůže silný a nezávislý regulační orgán pro odvětví železniční dopravy.Rumunský právní rámec pro partnerství veřejného a soukromého sektoru vyžaduje přezkum, aby se zajistilo plné dodržení směrnic EU o zadávání veřejných zakázek. Dále bude dokončen přezkum prostředí pro zadávání veřejných zakázek. Program předpokládá vytvoření funkčního jednotného kontaktního místa podle směrnice o službách s cílem pomoci podnikům při všech správních postupech spojených se založením podniku v Rumunsku nebo s přeshraničním poskytováním služeb a odstraní omezení týkající se zřizování maloobchodních prodejen.Program pokračuje v reformě trhu práce prostřednictvím novely zákoníku práce, jež má být podle očekávání schválena v roce 2011, a zefektivněním institucí stanovujících mzdy. Rigidita trhu práce bude řešena větším využíváním pracovních smluv na dobu určitou, snížením štědrých náhrad za přesčasovou práci a prodloužením zkušební doby u smluv na dobu neurčitou. Rumunská vláda bude s příslušnými zúčastněnými stranami usilovat o racionalizaci vyjednávání o mzdách v soukromém sektoru. Politický program obsahuje rovněž opatření k větší stimulaci nabídky pracovních sil a omezení nehlášené práce. Reformy budou v souladu se směrnicemi EU a základními pracovními normami a vezmou patřičně v úvahu potřebu integrovaného přístupu k flexikuritě.Rumunské orgány přijmou opatření k posílení správy a řízení podniků vlastněných státem, včetně podniků ve finančním sektoru.Pokud jde o velmi potřebné zvýšení absorpce finančních prostředků EU, program předpokládá provedení akčního programu vlády, který byl vypracován v reakci na dopis předsedy Komise ze dne 13. prosince 2010. Program stanoví zvláštní cíle pro kumulativní agregovanou úroveň osvědčených výdajů do konce roku 2012 s cílem zamezit tomu, aby Rumunsko přišlo o významnou část strukturálních fondů poskytnutých na jeho hospodářský rozvoj.2011/0072 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc EURADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002[3] ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států, a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise vydaný po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1.  Rozhodnutím 2011/xxx/EU rozhodla Rada o dalším poskytování vzájemné pomoci Rumunsku.2.  Preventivní střednědobá finanční pomoc poskytnutá Rumunsku v rámci systému podpory platebních bilancí členských států se jeví jako vhodná za stávající situace, kdy je příliv kapitálu dosud omezený a přetrvávají vyšší fiskální a vnější nerovnováhy. Ačkoliv za stávajících tržních podmínek Rumunsko nemá v úmyslu požádat o vyplacení splátek, preventivní pomoc usnadní pokračující plynulou nápravu rozpočtového a vnějšího schodku, a to zvýšením věrohodnosti hospodářského programu vlády, včetně další fiskální korekce, upevnění reformy finančního trhu a většího zaměření se na reformy trhů výrobků a práce a vyšší absorpci strukturálních fondů EU. Tato opatření by měla zvýšit růstový potenciál Rumunska, podpořit měnovou a finanční stabilitu a rovněž důvěru v rumunskou měnu (RON) a snížit pravděpodobnost nepříznivých dopadů na bilance podniků a domácností.3.  Pokud by se projevila negativní rizika spojená se stávajícím základním scénářem hospodářského programu vlády, nebylo by Rumunsko s to pokrýt své potřeby v oblasti vnějšího financování z dostupných finančních zdrojů, a to do značné míry kvůli nižšímu přílivu přímých zahraničních investic a nižším sazbám za refinancování při splácení dluhu, zejména ze strany bank. V takovémto zátěžovém scénáři by bylo nutno pokrýt zbývající potřeby v oblasti financování aktivací preventivní finanční pomoci EU. Zátěžový scénář byl vypracován v úzké spolupráci se zástupci MMF a podporuje dodatečné potřeby v oblasti financování ve výši přibližně 5 miliard EUR, jež mají být pokryty z mezinárodní finanční pomoci.4.  Je vhodné poskytnout Rumunsku preventivně podporu EU ve výši až 1,4 miliardy EUR v rámci systému poskytování střednědobé finanční pomoci EU platebním bilancím členských států, který byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 332/2002. Tato pomoc by měla být poskytnuta spolu s finanční pomocí Mezinárodního měnového fondu ve výši 3,09 miliardy SDR (přibližně 3,6 miliardy EUR) na základě preventivní dohody o pohotovostním úvěru, která byla schválena dne [21.] března 2011. Světová banka poskytne podporu ve výši 400 milionů EUR, která byla přislíbena dříve v rámci jejího rozvojového úvěrového programu (DPL3), a financování založené na dosažených výsledcích ve výši až 750 milionů EUR, které je určeno na reformy sociální podpory a zdravotnictví.5.  Pomoc by měla řídit Evropská komise, která po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dohodne s rumunskými orgány zvláštní podmínky hospodářské politiky, na něž je preventivní finanční pomoc vázána. Tyto podmínky by měly být stanoveny v memorandu o porozumění.6.  Vzhledem k preventivní povaze pomoci nepožádá Rumunsko o vyplacení splátek půjčky EU, ledaže se ocitne v potížích, pokud jde o běžný účet platební bilance nebo pohyb kapitálu. Pokud Rumunsko požádá Komisi o financování, tato po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodne o aktivaci programu a o výši a časovém rozvrhu každé takovéto splátky. Podrobné finanční podmínky související s možným vyplacením budou stanoveny v rámcové dohodě o úvěru.7.  Preventivní finanční pomoc se poskytuje s cílem přispět k úspěšnému provedení programu vlády v oblasti hospodářské politiky, a tak podpořit udržitelnost rumunské platební bilance,ROZHODLA TAKTO:Článek 18.  Evropská unie poskytne Rumunsku preventivní střednědobou finanční pomoc ve výši maximálně 1,4 miliardy EUR. V případě aktivace systému podpory a provedení plateb je pomoc poskytnuta ve formě půjčky s průměrnou splatností nejvýše 7 let.9.  Preventivní finanční pomoc EU je k dispozici pro aktivaci do dne 31. března 2013 a ve stejné lhůtě lze požádat o její vyplacení.Článek 210.  Pomoc řídí Komise v souladu se závazky Rumunska a doporučeními Rady, zejména v rámci provádění národního programu reforem a rovněž každoroční aktualizace rumunského konvergenčního programu.11.  Komise se po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem s rumunskými orgány dohodne na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž bude preventivní finanční pomoc vázána a jež jsou stanoveny v čl. 3 odst. 3. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění v souladu se závazky a doporučeními uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Podrobné finanční podmínky stanoví Komise v rámcové dohodě o úvěru.12.  Komise ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem pravidelně ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána.Článek 313.  Aktivaci preventivní finanční pomoci EU Komise posoudí na základě písemné žádosti, kterou Rumunsko zašle Komisi. Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodne, zda jsou aktivace programu a následná žádost o vyplácení pomoci odůvodněné a rozhodne o výši a časovém rozvrhu těchto plateb. V případě aktivace finanční pomoci mohou být finanční prostředky poskytnuty nejvýše ve třech splátkách, jejichž výše a časový rozvrh jsou stanoveny v dodatku memoranda o porozumění. Každou splátku lze vyplatit v jedné či více tranších.14.  Po aktivaci pomoci je vyplacení půjčky nebo jejích částí podmíněno vstupem dodatku k memorandu o porozumění podle odstavce 1 tohoto článku v platnost. Komise rozhodne o vyplacení půjčky EU nebo jejích částí po obdržení stanoviska Hospodářského a finančního výboru.15.  Výplata je provedena na základě uspokojivého plnění hospodářského programu rumunské vlády, který bude zahrnut do konvergenčního programu a národního programu reforem; zvláštní podmínky hospodářské politiky stanovené v memorandu o porozumění zahrnují mimo jiné:a) schválení rozpočtů a provádění politik v souladu s jednoznačnými fiskálními cíli pro rozpočtové roky 2011 až 2013, které podporují další fiskální konsolidaci s cílem stabilizovat poměr veřejného dluhu k HDP a odstranit nadměrný schodek v souladu s doporučeními Rady v rámci postupu při nadměrném schodku,b) požadavek na postupné dosažení přísnějších referenčních hodnot pro omezování zpoždění u plateb z veřejných rozpočtů na úrovni ústřední vlády i místní samosprávy,c) zavedení lepšího systému výkaznictví pro podniky vlastněné státem, které již jsou součástí definice vládního sektoru obsažené v ESA, a rovněž pro podniky, které budou do vládního sektoru Eurostatem zařazeny pravděpodobně v roce 2011 a 2012, s cílem umožnit vládě, aby průběžně vyhodnocovala pravděpodobný dopad na schodek veřejných financí a vývoj zpožděných plateb, dotací a transferů a ztrát spojených s těmito podniky,d) další sledování mzdových nákladů ve veřejném sektoru s cílem dodržet příslušné meze stanovené ve střednědobé fiskální strategii,e) zavedení systému spoluúčasti v závislosti na majetkových poměrech u zdravotnických služeb a rovněž přiměřeného systému kontrol s ohledem na hromadění zpožděných plateb ve zdravotnickém systému,f) provedení opatření ke zlepšení řízení rozpočtu na veřejné investice v souladu s fiskální strategií na období 2012–14 a se zaměřením se na přechod z investic financovaných zcela z domácích zdrojů na investice spolufinancované EU,g) každoroční přezkum, aktualizace a zveřejnění víceleté strategie řízení dluhu,h) zavedení politických opatření, jejichž cílem je racionalizace systému stanovování mezd, aby vývoj mezd lépe odrážel produktivitu a reformy zvyšující pružnost pracovních smluv a úpravy pracovní doby v rámci integrovaného přístupu k flexikuritě,i) přijetí opatření, jejichž cílem je zlepšení fungování trhu v oblasti energetiky a dopravy, případně v souladu s platnými právními předpisy EU,j) zavedení opatření k zlepšení podnikatelského prostředí ve službách v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu[4],k) opatření k dalšímu posílení obezřetnostního rámce pro úvěrové instituce a k přípravě na zavedení IFRS od roku 2012,l) změny právních předpisů s cílem zajistit vzájemný soulad mezi zákonem o likvidaci pojišťoven, obecným zákonem o platební neschopnosti a zákonem o pojišťovnictví a dohledu nad pojišťovnami,m) zlepšení absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti EU a dosažení zvláštních cílů týkajících se kumulativní agregované úrovně osvědčených výdajů v rámci těchto fondů.16.  Je-li to nezbytné k financování půjčky, je přípustné obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou. Komise Hospodářský a finanční výbor pravidelně informuje o možném refinancování půjček nebo o restrukturalizaci finančních podmínek.Článek 4Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.Článek 5Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.Článek 6Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie .V Bruselu.Za Radupředseda/předsedkyněVÝKAZ ROZPOČTOVÉHO DOPADU( viz článek 16 vnitřních předpisů)OBLAST POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTIAKTIVITA: FINANČNÍ OPERACE A NÁSTROJE1. NÁZEV NÁVRHU: PŘÍSLUŠNÝ ROZPOČTOVÝ OKRUH A NÁZEVNávrh rozhodnutí Rady, kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc EU ve spojení s doporučením pro rozhodnutí Rady, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc.01 04 01 01 Záruka Evropské unie za půjčky EU získané na podporu platební bilance.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD:Články 143 a 352 Smlouvy o fungování EU, nařízení Rady č. 332/2002.3. SOUHRNNÉ ÚDAJE PRO ROZPOČTOVÝ ROK (V EURECH)Tento bod tvoří strukturu pro záruky poskytované Evropskou unií. Komise díky němu bude moci obsluhovat dluh (jistina, úroky a další náklady) v případě nesplácení ze strany dlužníka (Rumunsko).Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce bude aktivována pouze tehdy, bude-li skutečně požadováno zaplacení záruky. Předpokládá se, že za normálních okolností nebude zaplacení rozpočtové záruky požadováno.3a – Běžný rokNevztahuje se na tento návrh.CA |Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) |Převody |Dodatečné prostředky |Celkové prostředky |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření |3b – Převody do dalšího obdobíNevztahuje se na tento návrh.CA |Převody do dalšího období |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření |3c – Následující rozpočtový rokNevztahuje se na tento návrhCA |Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) | p.m. |Převody |Dodatečné prostředky |Celkové prostředky |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření | p.m. |4. POPIS OPATŘENÍNavrhovanou preventivní střednědobou finanční pomoc EU Rumunsku (bude-li tato pomoc aktivována) tvoří půjčka Unie (která bude financována z výpůjček Unie na mezinárodních kapitálových trzích) ve výši až 1,4 miliardy EUR. Pomoc se poskytne v rámci mezinárodního finančního balíčku, a zejména půjčky MMF ve výši 3,09 miliardy SDR (přibližně 3,6 miliardy EUR), jenž se opírá o pohotovostní facilitu. Světová banka uvolnila celkem 1,15 miliardy EUR, přičemž z této částky již bylo 400 milionů EUR uvolněno v rámci předchozího mezinárodního finančního balíčku. Preventivní střednědobá finanční pomoc EU pro Rumunsko má odstranit dosud zvýšená rizika spojená s udržitelností rumunské platební bilance, jež je od roku 2009 vážně ohrožena. Preventivní pomoc rovněž nadále poskytuje podporu hospodářskému programu vlády, jehož cílem je mimo jiné upevnění obnovené důvěry investorů a snížení pravděpodobnosti dalšího zvýšení napětí na finančních trzích. Nově poskytnutá preventivní pomoc má podle očekávání přispět k finanční stabilitě, která s ohledem na důležité mezinárodní vazby (včetně mezibankovních vazeb) přesahuje přijímající zemi. Podpořený hospodářský balíček vlády zahrnuje další snižování schodku v období 2011–2013, což by mělo snížit potřeby vlády v oblasti financování. Pomoc řízená Komisí po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem je způsobem, jak zajistit, aby se EU i nadále úzce podílela na tvorbě hospodářských politik v Rumunsku a aby byly tyto politiky v souladu se závazky Rumunska v rámci EU a doporučeními Rady, zejména pokud se týká provádění národního programu reforem a rovněž konvergenčního programu.Na výpůjčky EU získané na kapitálových trzích nebo od finančních institucí za účelem poskytnutí půjčky Rumunsku v případě žádosti podané Rumunskem a kladného vyhodnocení takovéto žádosti Komisí a Hospodářským a finančním výborem se vztahuje záruka EU. Půjčka je získána na kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Výše jistiny půjček poskytnutých Rumunsku činí maximálně 1,4 miliardy EUR.Struktura záruky poskytnuté EU umožní Komisi obsluhovat dluh, pokud by Rumunsko půjčku nesplácelo.Za účelem splnění svých závazků může Komise pro obsluhu dluhu dočasně čerpat z hotovostních zdrojů. V tomto případě se použije článek 12 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1).5. POUŽITÁ METODA VÝPOČTUN evztahuje se na tento návrh.6. ROZPIS PLATEB (V EURECH)Nevztahuje se na tento návrh.Okruh | Prostředky | Platby |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Následující rozpočtové roky |Rok n |Rok n+1 |Rok n |Rok n+1 |Celkem |[1] Rozhodnutí Rady ze dne 6. května 2009, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc (2009/458/ES) (Úř. věst. L 1150, 13.6.2009) a rozhodnutí Rady z téhož dne, kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomoc (2009/459/ES) (Úř. věst. L 150, 13.6.2011, s. 8). Dne 16. února 2010 Rada toto rozhodnutí pozměnila s cílem zohlednit dopad větší než očekávané recese na cíle programu (2010/183/EU) (Úř. věst. L 83, 30.3.2010, s. 19).[2] Navrhovaná pomoc bude poskytnuta v rámci systému pomoci EU pro členské státy, které dosud nepřijaly euro, podle nařízení Rady (ES) č. 332/2002.[3] Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.[4] Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36.