title: Návrh rozhodnutí Rady, kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomoc

text:
Důležité právní upozornění

|

52009PC0199(02)

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 21.4.2009KOM(2009) 199 v konečném zněníDoporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomocNávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomocDoporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomocanávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomocDŮVODOVÁ ZPRÁVAÚvodRumunsko zaznamenalo v posledních letech velmi vysoký hospodářský růst, jehož průměr od roku 2002 činil 6,5 % a v roce 2008 dosáhl dokonce 7,1 %. Tento růst byl způsoben zejména domácí poptávkou po spotřebě a investicích a byl podpořen prudkým rozvojem finančního zprostředkování financovaného ze zahraničních zdrojů a silným nárůstem mezd. Vysoké vnější půjčky vedly k rychlému nárůstu vnějšího dluhu, který na konci roku 2008 dosáhl 53 % HDP, a rozsáhlé úvěry v cizích měnách zvýšily zranitelnost bilance domácností a společností vůči náhlým změnám směnného kursu. Tlaky domácí poptávky se dále prohloubily v důsledku procyklické fiskální politiky, kdy čisté veřejné výpůjčky dramaticky vzrostly z 1,2 % HDP v roce 2005 na 5,4 % HDP v roce 2008 navzdory opakovaným stanoviskům Rady a politickému doporučení Komise z června 2008, které vyžadovalo fiskální konsolidaci a zlepšení rozpočtového řízení.Celosvětové zhoršení hospodářské situace a zvýšené obavy z rizik vyplývajících z citlivých vnitřních problémů vyústily ve významné omezení toků kapitálu do Rumunska. Tlak na směnný kurs se zvýšil a od srpna 2007 vyústil ve více než 30% kumulativní znehodnocení domácí měny. Domácí poptávka se ve čtvrtém čtvrtletí roku 2008 meziročně snížila o více než 4 %, zejména v důsledku poklesu soukromé spotřeby, jejíž nárůst v prvních třech čtvrtletích dosahoval dvouciferných hodnot. Pomalým tempem strukturálních reforem po přistoupení k EU utrpěl kromě toho rozvoj vnější konkurenceschopnosti a produktivity. Vláda rovněž čelí vzrůstajícím potížím na trhu dluhopisů, jehož průměrné výnosy před rokem činily přibližně 300 bazických bodů a byly téměř výhradně založeny na dluhopisech s krátkodobou splatností.S ohledem na tento vývoj požádaly orgány Rumunska[1] dne 6. března 2009 EK o podporu platební bilance a obrátily se s obdobnou žádostí také na MMF a na Světovou banku. Přestože v současné době není akutní krize, domnívají se, že by vnější finanční podpora v této fázi jistě posílila devizové rezervy Rumunska na základě scénáře významných tlaků na externí financování veřejného i soukromého sektoru v nadcházejících dvou letech. Program by rovněž přispěl k posílení důvěry ve schopnost Rumunska dostát vnějším závazkům.Komise a předsednictví Rady dne 9. března oznámily, že EU je připravena se spolu s MMF podílet na koordinovaném finančním balíčku na podporu stability rumunské platební bilance. Bylo nicméně zdůrazněno, že finanční pomoc bude poskytnuta pouze v případě, že orgány Rumunska přijmou jasný závazek k realizaci podpůrného politického programu.Na základě jednání s Komisí a MMF zašlou orgány Rumunska Komisi a MMF dopis o vyslovení záměru, který zdůrazňuje klíčové prvky jejich programu úpravy hospodářství. Finanční podpora Rady Rumunsku je podmíněna obdržením tohoto dopisu. Hlavním cílem tohoto programu úpravy je zmírnit dopady prudkého poklesu přílivu soukromého kapitálu a současně zavést politická opatření s cílem řešit vnější a fiskální nerovnováhu a posílit finanční sektor. S ohledem na tento program přijaly mateřské společnosti devíti největších bank v zahraničním vlastnictví, které působí v Rumunsku, koordinovaný závazek udržet si svou celkovou angažovanost v Rumunsku a podle potřeby poskytnout další kapitál.Makroekonomický vývoj a výhledPo několika letech silného růstu HDP, jehož meziroční průměr od roku 2002 činil 6,5 %, tento růst ve čtvrtém čtvrtletí roku 2008 prudce poklesl na meziroční hodnotu 2,9 %. Došlo k tomu zejména v důsledku meziročního snížení soukromé spotřeby téměř o 4 %, ke kterému došlo zároveň s prakticky úplným přerušením poskytování bankovních úvěrů. Ve čtvrtém čtvrtletí došlo k prudkému zpomalení tvorby hrubého fixního kapitálu, která se snížila z meziročních hodnot 30 % dosahovaných v prvním čtvrtletí na méně než 3 %. Zpomalení v oblasti poptávky bylo způsobeno omezením průmyslového sektoru přibližně o 8 % v porovnání se zvýšením o 5,5 % v prvním čtvrtletí roku 2008. Prudké zpomalení zaznamenalo rovněž odvětví stavebnictví a služeb.Prudký pokles domácí poptávky ve čtvrtém čtvrtletí vedl rovněž k poklesu dovozu, přičemž se meziroční nárůst ke konci roku ocitl v záporných hodnotách (o –18 % meziročně) a v lednu 2009 byl zaznamenán ještě další pokles (o –28 % meziročně v RON). Došlo rovněž k výraznému oslabení výkonnosti vývozu (–8 % meziročně v prosinci 2008 a –13 % v lednu 2009). Schodek běžného účtu se v roce 2008 celkově mírně snížil, avšak stále zůstával na vysoké úrovni 12,3 % HDP oproti 13,5 % HDP v roce 2007. Z hlediska financování pokrývaly přímé zahraniční investice přibližně 54 % schodku běžného účtu v roce 2008. Zbytek byl financován především vnějším dluhem (převážně soukromým), který se ke konci roku 2008 zvýšil přibližně na 53 % HDP.-  V průběhu hospodářského rozmachu nastal v důsledku masivní emigrace a poměrně vysokého podílu nekvalifikovaných pracovníků nedostatek pracovních sil, který přispěl k roztočení mzdové a cenové spirály, přičemž nárůst mezd předstihl slabý vývoj produktivity. Nárůst mezd byl v prvních dvou čtvrtletích roku 2008 stále velmi silný (nominální mzda zaznamenala přibližně 25% meziroční nárůst), avšak poté se snížil a v lednu 2009 dosáhl meziroční hodnoty 13 %. Navzdory poklesu cen komodit a potravin se inflace měřená ISC opět zvýšila z 6,3 % v prosinci 2008 na 6,9 % v únoru 2009 vzhledem k 8% nominálnímu efektivnímu snížení hodnoty za toto časové období.Vzhledem k prudkému zpomalení hospodářské činnosti ve čtvrtém čtvrtletí roku 2008 a pravděpodobnému dalšímu oslabení celosvětového hospodářského výhledu se předpokládá, že růst HDP v roce 2009 dosáhne záporných hodnot (přibližně –4 %) v důsledku omezení spotřeby a investic, které budou zčásti kompenzovány nápravou vnějšího schodku.Veřejné financeV době největšího rozmachu poptávky v letech 2005–2008 provádělo Rumunsko procyklickou fiskální politiku, přičemž se jeho celkový schodek zvýšil z 1,2 % HDP v roce 2005 na 5,4 % HDP v roce 2008 při průměrném reálném 6,5% růstu HDP a navzdory opakovaným radám vyjádřeným ve stanovisku Rady k rumunskému konvergenčnímu programu z února 2008 a v Politickém poradenství Komise z června 2008. Tato situace byla do značné míry důsledkem celkově slabého plánování a plnění rozpočtu. Neočekávané příjmy byly většinou utraceny během roku prostřednictvím dodatkových rozpočtů a na nepříznivější období se nevytvářely žádné rezervy. Nedostatky v oblasti veřejné správy rovněž přispěly k opakovanému neplnění plánů kapitálových výdajů a část zdrojů vyčleněná na investice byla následně přesměrována na běžné výdaje, jako jsou například mzdy ve veřejném sektoru a sociální transfery. Růst mezd ve veřejném sektoru s sebou přinesl i růst mezd v sektoru soukromém, přičemž úroveň mezd dosahovaná ve veřejném sektoru byla vyšší. V období 2005–2008 se mzdové výdaje ve veřejném sektoru nominálně zdvojnásobily. Konečně se v posledních týdnech roku nashromáždily velké výdaje, což vážně ohrozilo důvěryhodnost a předvídatelnost rozpočtu. Navzdory doporučením Politického poradenství Komise z června 2008 nedošlo k žádnému pokroku v oblasti zavádění závazného střednědobého fiskálního rámce.Rozpočet na rok 2009, předložený novou vládou a koncem února přijatý parlamentem, obsahuje řadu opatření, jejichž cílem je snížit schodek z 5,4 % HDP v roce 2008 na 2,0 % HDP v roce 2009 v porovnání s reálným předpokladem růstu HDP ve výši 2,5 %. Tato opatření zahrnují znemožnění zaměstnávání a krácení řady prémií ve veřejném sektoru, snižování výdajů za zboží a služby, omezení zvyšování mezd ve veřejném sektoru a podmínění důchodů vývojem inflace, a nikoli mezd. Na druhé straně vláda plánuje významné zvýšení veřejných investic. Již k datu přijetí tohoto cílového schodku však bylo zřejmé, že je nereálný, zejména vzhledem k tomu, že příslušný makroekonomický scénář a prognózy příjmů byly příliš optimistické. Navíc zde vzhledem k tomu, že nebyla provedena komplexní reforma výdajové politiky, existovala potenciální rizika související s prováděním výdajových opatření.Finanční trhyRumunskému finančnímu systému dominuje bankovní sektor, který se za posledních několik let velmi rychle rozvinul. Celkový objem čistých aktiv v rumunském bankovním sektoru na konci roku 2008 činil přibližně 315 miliard RON (62 % HDP). Značné procento bank má zahraničního vlastníka. V prosinci 2008 ovládaly úvěrové instituce s většinovým zahraničním kapitálem (včetně poboček zahraničních bank) přibližně 88 % celkových čistých aktiv všech úvěrových institucí působících v Rumunsku. Nejvíce exponovanými bankami v Rumunsku jsou rakouské, řecké, francouzské a italské banky.V posledních několika letech podporoval rumunský bankovní sektor rychlý nárůst úvěrů, přičemž poměr úvěrů ke vkladům v roce 2008 vzrostl na 122 %. Přestože počáteční úroveň úvěrů byla nízká, způsobil nárůst úvěrů především v cizích měnách (které v lednu 2009 představovaly přibližně 59 % celkových tuzemských úvěrů poskytnutých soukromému sektoru) silnou závislost rumunského bankovního sektoru na zahraničním financování. Ve druhé polovině roku 2008 došlo k dramatickému zpomalení úvěrových aktivit a roční růst úvěrů poklesl z více než 60 % v červnu 2008 na 36,5 % v prosinci 2008.Přestože v současné době zdánlivě zůstává bankovní sektor relativně zdravý a dostatečně kapitalizovaný (jeho poměr kapitálové přiměřenosti na konci roku 2008 činil 12,3 %), mohlo by dojít k oslabení finanční stability Rumunska. Zhoršující se perspektiva makroekonomického vývoje naznačuje, že v následujících měsících pravděpodobně dojde k rychlému nárůstu špatných úvěrů. Navíc vzhledem k tomu, že rumunský soukromý sektor je do značné míry závislý na úvěrech v zahraničních měnách, mělo by jakékoli další oslabení rumunské měny velmi nepříznivý vliv na bilance domácností i podniků.Platební bilance a potřeba externího financováníHospodářskou konjunkturu Rumunska v uplynulých letech charakterizoval vznik velké vnější nerovnováhy a neudržitelný nárůst vnějších závazků. Schodek běžného účtu se zvýšil z 5,8 % HDP v roce 2004 na 13,5 % HDP v roce 2007 a v roce 2008 se pohyboval stále nad 12 % HDP. V důsledku této situace dosáhl hrubý vnější dluh na konci roku 2008 55 % HDP.Rumunské finanční trhy jsou od počátku října 2008 pod neustálým tlakem. Snižování zadluženosti, slabé základy rumunského hospodářství a úvěry pod investičním stupněm výrazně zatěžují měnové a mezibankovní trhy a trhy s akciemi a s obligacemi. Vnější financování bude zřejmě ještě po určitou dobu vystaveno velkému tlaku vzhledem k tomu, že přetrvávající schodek běžného účtu (přestože se snižuje) ani potřeba znovuobnovení rozsáhlých krátkodobých a dlouhodobějších úvěrů v cizích měnách nebudou pravděpodobně v období 2009–2011 plně pokryty přímými zahraničními investicemi ani jiným přílivem prostředků z finančních a kapitálových účtů.S ohledem na výše uvedené skutečnosti zastává Komise názor, že rumunská platební bilance je vážně ohrožena. Komise proto doporučuje Radě, aby rozhodla o poskytnutí vzájemné pomoci. Celková potřeba finančních prostředků v období do prvního čtvrtletí roku 2011 se odhaduje na 20 miliard EUR. V této částce je zahrnut očekávaný přetrvávající schodek běžného účtu, neúplná obnova splatných úvěrů, částečný odliv kapitálu a oficiální rezerva na obezřetnostní úrovni. Míra obnovy úvěrů zahraničních bank v Rumunsku bude dle předpokladu po poskytnutí vzájemné pomoci činit 100 % v souladu s požadovaným závazkem hlavních zahraničních bank udržet angažovanost v Rumunsku (jak potvrdily ve společném prohlášení ze dne 26. března 2009), přičemž předpokládaná míra obnovy vnějších úvěrů pro podniky vůči mateřským společnostem a vnějšího dluhu rumunských bank bude v roce 2009 činit 50 %. V letech 2010 a 2011 budou všechny splatné zahraniční závazky dle předpokladu obnoveny ve 100% výši v souladu s očekávanou stabilizací finančního trhu a počátkem oživení na nejvýznamnějších vývozních trzích Rumunska. Vedle stanovení dostatečně vysoké cílové částky devizových rezerv (přes 100 % krátkodobého vnějšího dluhu se zbytkovou splatností) byly provedeny i konzervativní odhady týkající se ostatního odlivu kapitálu, jako je například odliv vkladů nerezidentů, snížení obchodních úvěrů a odliv portfoliových investic s cílem zahrnout do výpočtů dodatečné rezervy. Příslušný předpoklad růstu HDP v roce 2009 činí –4 % a v roce 2010 přibližně 0 %. Schodek běžného účtu se odhaduje na 7½ % HDP v roce 2009 a na 6½ % HDP v roce 2010.Pomoc EU v rámci systému pro platební bilance jakožto součást mezinárodního úsilíV souvislosti s vážnými problémy, které má v současné době Rumunsko s platební bilancí, Komise pod podmínkou, že se orgány Rumunska pevně zaváží k uskutečnění rozsáhlého programu daňových, finančních a strukturálních úprav, a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 17. března 2009 doporučuje Radě poskytnout vzájemnou pomoc podle článku 119 Smlouvy.Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dále navrhuje, aby po přijetí výše uvedeného rozhodnutí Rady o poskytnutí vzájemné pomoci Rumunsku na doporučení Komise Rada v rámci systému pro pomoc členským státům (zavedeného nařízením Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002) rozhodla o poskytnutí střednědobé finanční pomoci Rumunsku ve výši až 5 miliard EUR na podporu udržitelnosti jeho platební bilance.Poskytnutí střednědobé finanční pomoci Rumunsku v rámci systému pro platební bilance pro členské státy (s ohledem na nařízení č. 332/2002) se za současné situace sníženého přílivu kapitálu a značné fiskální a vnější nerovnováhy jeví jako přiměřené. Bezprostředním cílem je umožnit plynulou nápravu vnějšího schodku, a tak snížit přílišné tlaky na směnný kurs, které by jinak mohly mít závažné dopady na bilanci podniků i domácností a vyústit v ostřejší recesi a tlaky v bankovním sektoru.Celková potřeba finančních prostředků v období do prvního čtvrtletí roku 2011 se odhaduje na 20 miliard EUR. Pomoc EU Rumunsku bude poskytnuta zároveň s podporou MMF v rámci dohody o pohotovostním úvěru ve výši 11,40 miliardy SDR (přibližně 12,95 miliard EUR, 1 085 % kvóty Rumunska v MMF). Další mnohostranná podpora ve výši 2 miliard EUR bude poskytnuta následujícím způsobem: Světová banka poskytne vedle svých běžných úvěrových činností 1 miliardu EUR a EIB s EBRD poskytnou další 1 miliardu EUR.Dne 26. března 2009 se mateřské společnosti devíti největších bank se zahraničním kapitálem působících v Rumunsku společně zavázaly, že zachovají svou celkovou angažovanost v Rumunsku po celé programové období a že podpoří své rumunské pobočky s cílem zachovat jejich současnou dobrou finanční situaci v období výkyvů na trzích a zpomalení hospodářského růstu. Tento závazek bude znovu potvrzen formou individuálních úředních dopisů klíčových bank Rumunské národní bance (NBR), která v součinnosti s vnitrostátními dozorovými orgány podrobně sleduje plnění tohoto závazku. Finanční pomoc EU je poskytována pro podporu velkého závazku rumunských orgánů provádět komplexní program hospodářské politiky. Tento program byl odsouhlasen s orgány Rumunska.Komise v pravidelných intervalech a ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, prostřednictvím misí a pravidelného podávání zpráv příslušných orgánů. V průběhu provádění programu bude Komise rovněž poskytovat dodatečné politické poradenství a technickou pomoc v konkrétních oblastech. Hlavními prvky tohoto programu jsou:a. Fiskální konsolidaceVláda se zavázala provést další fiskální úpravy ve výši 1,1 % HDP vedle opatření ve výši 3 % HDP zahrnutých do rozpočtu na rok 2009, který byl schválen v únoru 2009. Na základě upravené prognózy snížení HDP o 4 % v roce 2009 a dodatečných rozpočtových opatření je cílem orgánů dosáhnout celkového snížení schodku veřejných financí na 5,1 % HDP, což předpokládá významnou strukturální změnu v porovnání se zůstatkem z plnění rozpočtu na rok 2008. Upravený rozpočet na rok 2009, založený na aktualizovaném hospodářském výhledu a dalších opatřeních, schválí Parlament ve druhém čtvrtletí roku 2009.Fiskální konsolidace bude soustředěna na straně výdajů. Primární veřejné výdaje se v porovnání s rozpočtem na rok 2009 sníží o dalšího 0,85 procentního bodu HDP. Toho bude dosaženo prostřednictvím i) snížení (odhadem o 4–4½ % oproti úrovni z roku 2008) mzdových výdajů ve veřejném sektoru formou rezignace na zvyšování mezd ve veřejném sektoru (celkem 5 procent) naplánované na rok 2009 nebo odpovídající další snižování celkové zaměstnanosti a zaměstnanosti ve veřejném sektoru včetně nahrazení pouze jednoho ze sedmi odcházejících pracovníků; ii) dalšího snížení výdajů na zboží a služby a dotací veřejným podnikům; iii) snížení některých kapitálových výdajů na položky, jako jsou například vozidla a kancelářská technika, a zajištěním realistického harmonogramu investičních projektů podporovaných EU. Veřejné investice však podle předpokladu v roce 2009 významně vzrostou v porovnání se stavem v roce 2008 (cca 6½ % HDP v roce 2009 v porovnání s 5¾ % HDP v roce 2008). Na straně příjmů se předpokládá, že opatření s cílem eliminovat některé daňové odpočty a náhrady (týkající se zejména firemních vozidel a odpisů nově oceněných aktiv) dle předpokladu vytvoří dalších 0,25 % HDP. Vláda se zavázala pokračovat ve fiskální konsolidaci zaměřené zejména na stranu výdajů a dále snížit schodek na 4,1 % HDP v roce 2010 a pod 3 % HDP v roce 2011.V průběhu provádění tohoto programu bude Komise orgánům Rumunska průběžně poskytovat návody a rady s cílem zajistit udržitelnou úpravu schodku.b. Reforma fiskálního řízeníBudou přijata opatření ke zlepšení rozpočtové strategie a procesu s cílem umožnit udržitelné dosahování nižších rozpočtových schodků. Jejich klíčovou složkou bude zákon o fiskální odpovědnosti, který bude mimo jiné vyžadovat stanovení postupů pro efektivnější víceleté rozpočtování, stanovení limitů na revize rozpočtů v průběhu roku a stanovení fiskálních pravidel s cílem zlepšit provádění rozpočtu a dosáhnout plného souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Zákon by měl rovněž vytvořit radu pro fiskální záležitosti, která zajistí nezávislé a odborné přezkoumávání.S cílem zvýšit předvídatelnost a transparentnost rozpočtu dojde k restrukturalizaci systému státní podpory včetně sjednocení a zjednodušení platových tříd a reformy prémiového režimu. Cílem tohoto opatření je řešit nejvýznamnější problémy systému veřejných podpor: prémie představují příliš velký podíl z celkové podpory, neexistují jednotné platové třídy a existuje značný počet zákonů, které upravují platy v různých oblastech systému podpor.Bude provedena reforma klíčových parametrů penzijního systému s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Změny budou zahrnovat posun k indexování veřejných důchodů spotřebitelskými cenami, omezení rozsahu dobrovolného zvyšování důchodů a postupného dalšího zvyšování věku odchodu do důchodu oproti plánům odsouhlaseným v současné době (zejména pro ženy), s cílem zohlednit vývoj předpokládané délky života. U skupin státních zaměstnanců, které jsou v současné době vyloučeny z penzijních příspěvků, budou navíc tyto příspěvky zaváděny postupně. Tento program předpokládá pokračování původně naplánovaného zavádění druhého pilíře penzijního systému s pravidelným zvyšováním příspěvků.c. Měnová politika a politika finančního sektoruMěnová politika bude i nadále zaměřena na cenovou stabilitu a dosažení inflačního cíle NBR (v současnosti 3,5 % ±1 procento na konci roku 2009). Pokud jde o finanční sektor, provede NBR stresové testy jednotlivých rozvah a úvěrových portfolií bank podle různých scénářů v souladu s obecnými zásadami EU pro oceňování, na jejichž základě bude proveden odhad potenciálního zvýšení vlastního kapitálu nezbytného pro udržení ukazatelů kapitálové přiměřenosti nad 10 procenty v průběhu celého programového období. Po provedení stresových testů budou mateřské banky v souladu se svým závazkem, že přiměřeně podpoří své pobočky (potvrzeném v jejich společném prohlášení ze dne 26. března 2009), povinny zajistit do konce září 2009 dostatek zdrojů na pokrytí veškerých potenciálních nedostatků odhalených při stresových testech.Program rovněž předpokládá úpravu zákonů o bankovnictví a úpadku tak, aby bylo možné včasně a efektivně reagovat v případě, že se banky dostanou do problémů . Hlavním cílem těchto úprav bude posílit pravomoci správců bank pod zvláštní správou. Vedle řešení problémů v bankovním sektoru by měly být posíleny i nápravné pravomoci Rumunské národní banky (NBR) na základě ustanovení umožňujících jí vyžadovat, aby významní akcionáři zvýšili svůj akciový kapitál a banku finančně podpořili, a omezit nebo zakázat rozdělení zisku. Bude posílen finanční dohled v souladu s příslušnými právními předpisy EU. Navíc budou zavedeny požadavky na podrobnější vykazování likvidity a ve vhodnou dobu by se zákonný minimální poměr kapitálové přiměřenosti měl zvýšit z 8 na 10 procent. Dále budou provedeny úpravy postupů při aktivaci pojištění vkladů s cílem zjednodušit a urychlit jejich výplatu. Podle upravených právních předpisů bude pojištění vkladů aktivováno podle rozhodnutí NBR do 21 dnů. A konečně se NBR zavázala, že rozšíří spektrum aktiv, jež lze akceptovat jako jistotu, aby se zajistily dostatečné hotovostní rezervy.d. Strukturální reformyTento hospodářský program bude rovněž zahrnovat strukturální reformy v souladu s politickými oblastmi zahrnutými ve zvláštních doporučeních pro jednotlivé země vydaných Radou v rámci lisabonské strategie. Reformy budou zahrnovat politiky ke zvýšení účinnosti a efektivity veřejné správy, kvalitativně lepším veřejným výdajům, solidnímu využití a zvýšené absorpci prostředků z EU, zlepšení obchodního prostředí a řešení nehlášené práce. Komise rovněž přispívá k budování místních kapacit prostřednictvím strukturálních fondů, jejichž určitá část je vyčleněna na financování technické pomoci.Tento program se odráží v podmíněnosti hospodářské politiky zahrnuté v doporučení Komise pro rozhodnutí Rady. Podrobná hospodářská politika, jejíž realizace je podmínkou vyplácení úvěru EU, bude stanovena v memorandu o porozumění, které bude s orgány Rumunska uzavřeno. Tento program bude rovněž plně zohledněn v aktualizaci konvergenčního programu Rumunska.Navrhované rozhodnutí by bylo platné tři roky ode dne vstupu v platnost. Aby se zajistila nezbytná pružnost v současném tržním kontextu, navrhuje se povolit úrokové swapy u výpůjční operace, kterou se financuje úvěr. K ochraně rozpočtu EU musejí partneři u případného swapu vykazovat nejvyšší úvěrovou kvalitu.V souladu s ustanoveními návrhu Komise ze dne 8. dubna 2009 na nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 332/2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států, je Komise včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům a Evropského účetního dvora oprávněna pověřit své vlastní úředníky nebo řádně oprávněné zástupce provedením technické nebo finanční kontroly nebo auditu, které budou považovat za nezbytné ve vztahu k řízení této pomoci. Bude zajištěno vyšetřování a uspokojivé řešení všech skutečných nebo domnělých případů podvodu, korupce či jiné protizákonné činnosti ve vztahu k řízení pomoci ES pro platební bilanci, které poškozují finanční zájmy Společenství. Všechny takové případy i opatření přijatá příslušnými vnitrostátními orgány budou neprodleně oznámeny Komisi. Memorandum o porozumění a dohoda o úvěru budou také začleněny do nových technických ustanovení návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 332/2002, vypracovaného Komisí.Současně s kontrolou dodržování podmínek tohoto programu bude Komise i nadále sledovat pokrok v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. Doba trvání tohoto mechanismu je nezávislá na době trvání programu pomoci. Průběžná zpráva z února 2009 dospěla k závěru, že orgány Rumunska by měly opět aktivně přistoupit k reformě soudnictví a boji proti korupci tak, aby byly zvráceny některé zpětné trendy posledních měsíců. To znamená zejména přijmout zákony potřebné k modernizaci právního systému a prostřednictvím rychlejšího řešení případů korupce na vysoké úrovni prokázat, že právní systém je schopný provádět zákony nezávisle a efektivně.Vedle dodržování podmínek bude Komise i nadále kontrolovat převody v rámci EU před přistoupením i po něm, mimo jiné prostřednictvím posuzování dodržování a pravidelných přezkumů.Doporučení proROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomocRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 119 této smlouvy,s ohledem na doporučení Komise vydané po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1.  Rumunské kapitálové a finanční trhy jsou v současné době pod stále se zvyšujícím tlakem, což je spojeno s celosvětovým hospodářským poklesem a zvyšujícími se obavami o dobrý stav rumunského hospodářství vzhledem k jeho hlubokému vnějšímu schodku a rychle vzrůstajícímu veřejnému schodku. Zvýšil se rovněž tlak na směnný kurz, což s sebou nese značné riziko pro stabilitu širšího bankovního sektoru.2.  Jako reakci na tuto situaci vypracovaly rumunská vláda a Rumunská národní banka (dále jen „NBR“) komplexní strategii s cílem pevně zakotvit makroekonomické politiky a snížit napětí na finančním trhu a nastínily tuto strategii v dopise o vyslovení záměru, který Komise obdržela dne […]. Základním kamenem tohoto hospodářského programu je snížení schodku veřejných financí z 5,4 % HDP v roce 2008 na 5,1 % HDP v roce 2009 a pod 3 % HDP v roce 2011. Budou přijata opatření ke zlepšení rozpočtové strategie a rozpočtového procesu s cílem napomoci udržitelnému dosažení nižších rozpočtových schodků. Tento hospodářský program, a zejména jeho fiskální cíle, budou zohledněny ve státním rozpočtu i v konvergenčním programu.3.  Rada pravidelně hodnotí rumunskou hospodářskou politiku, zejména v souvislosti s každoročním hodnocením aktualizace rumunského konvergenčního programu a prováděním národního programu reforem a pravidelným hodnocením pokroku dosaženého Rumunskem v souvislosti s konvergenční zprávou a s výroční zprávou o pokroku.4.  Vnější financování bude zřejmě ještě po určitou dobu pod značným tlakem vzhledem k tomu, že přetrvávající schodek běžného účtu (přestože se snižuje) ani potřeba znovuobnovení rozsáhlých krátkodobých a dlouhodobějších úvěrů v cizích měnách nebudou pravděpodobně v období 2009–2011 plně pokryty přímými zahraničními investicemi ani přílivem jiných finančních prostředků ani prostředků z kapitálových účtů. Potřeba vnějšího financování v období do prvního čtvrtletí roku 2011 je odhadována přibližně na 20 miliard EUR. Předpokládá se míra obnovení angažovanosti zahraničních bank v Rumunsku ve výši 100 %, jakmile bude poskytnuta vzájemná pomoc, což odpovídá požadovanému příslibu hlavních zahraničních bank udržet angažovanost v Rumunsku (potvrzenému v jejich společném prohlášení ze dne 26. března 2009), zatímco míra obnovení u vnějších závazků korporací vůči mateřským podnikům a u vnějších závazků rumunských bank má v roce 2009 činit 50 %. Pro roky 2010 a 2011 se vychází z toho, že veškerá splatná zahraniční pasiva budou obnovena ve výši 100 % v souladu s očekávanou stabilizací finančních trhů a počátkem zotavení na nejdůležitějších vývozních trzích Rumunska. Kromě cíle dostatečných devizových rezerv (více než 100 % krátkodobých zahraničních závazků se zbytkovou splatností) se vycházelo z konzervativních předpokladů ohledně ostatních odtoků kapitálu, například odtoku vkladů nerezidentů, snížení obchodních úvěrů a odtoku portfoliových investic, aby se do výpočtů dostaly další marže.5.  Orgány Rumunska požádaly o výraznou finanční pomoc EU a dalších mezinárodních finančních institucí na podporu udržitelnosti platební bilance a zvýšení měnových rezerv na obezřetnou úroveň.6.  Rumunská platební bilance je vážně ohrožena, což odůvodňuje urychlené poskytnutí vzájemné pomoci Společenstvím,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Společenství poskytne Rumunsku vzájemnou pomoc.Článek 2Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněNávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomocRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002[2] ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států, a zejména na čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení,s ohledem na návrh Komise vydaný po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,vzhledem k těmto důvodům:7.  Rozhodnutím ze dne [….] Rada rozhodla o poskytnutí vzájemné pomoci Rumunsku.8.  I přes očekávané zlepšení bilance běžného účtu odhadovala Komise, MMF a orgány Rumunska v březnu 2009 potřeby vnějšího financování Rumunska v období do prvního čtvrtletí roku 2011 na 20 miliard EUR vzhledem k tomu, že s ohledem na nedávný vývoj na finančních trzích by mohlo dojít k podstatnému zhoršení bilance kapitálového a finančního účtu.9.  Je vhodné Rumunsku poskytnout podporu Společenství ve výši až 5 miliard EUR v rámci systému střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států zavedeného nařízením (ES) č. 332/2002. Tato pomoc by měla být poskytnuta ve spojení s úvěrem od Mezinárodního měnového fondu (dále jen „MMF“) ve výši 11,40 miliard SDR (přibližně 12,95 miliard EUR) v rámci dohody o pohotovostním úvěru MMF, která bude dle předpokladu schválena dne 6. května 2009. Světová banka se rovněž zavázala poskytnout Rumunsku úvěr ve výši 1 miliardy EUR a EIB a EBRD poskytnou další podporu v celkové výši 1 miliardy EUR.10.  Pomoc Společenství by měla řídit Komise. Konkrétní podmínky hospodářské politiky dojednané s orgány Rumunska v návaznosti na konzultaci s Hospodářským a finančním výborem by měly být stanoveny v memorandu o porozumění. Podrobné finanční podmínky by měla Komise stanovit v dohodě o úvěru.11.  Komise by měla v pravidelných intervalech ověřovat plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, prostřednictvím misí a pravidelného podávání zpráv orgány Rumunska.12.  V průběhu provádění programu bude Komise poskytovat další politické poradenství a technickou pomoc v konkrétních oblastech.13.  Evropský účetní dvůr má právo provést jakoukoli finanční kontrolu nebo audit, které bude považovat ve vztahu k řízení této pomoci za nezbytné. Komise včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům je oprávněna pověřit své vlastní úředníky nebo řádně oprávněné zástupce provedením technické nebo finanční kontroly nebo auditu, které budou považovat za nezbytné ve vztahu k řízení střednědobé finanční pomoci Společenství.14.  Současně s kontrolou dodržování podmínek tohoto programu bude Komise i nadále kontrolovat pokrok v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. Doba trvání tohoto mechanismu je nezávislá na době trvání programu pomoci. Vedle dodržování podmínek bude Komise i nadále kontrolovat převody v rámci EU před přistoupením i po něm, mimo jiné prostřednictvím posuzování dodržování a pravidelných přezkumů.15.  Pomoc by měla být poskytnuta za účelem podpořit udržitelnost platební bilance Rumunska, a přispět tak k úspěšnému provádění programu hospodářské politiky vlády,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 116.  Společenství poskytne Rumunsku střednědobý úvěr ve výši maximálně 5 miliard EUR s průměrnou splatností nejvýše sedm let.17.  Finanční pomoc Společenství je k dispozici po dobu tří let, a to od prvního dne po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.Článek 218.  Pomoc řídí Komise v souladu se závazky Rumunska a doporučeními Rady zejména se zvláštními doporučeními pro jednotlivé země v souvislosti s prováděním národního programu reforem a konvergenčního programu.19.  Komise se po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dohodne s orgány Rumunska na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž je finanční pomoc vázána a jež jsou stanoveny v čl. 3 odst. 5. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění v souladu se závazky a doporučeními uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Podrobné finanční podmínky stanoví Komise v dohodě o úvěru.20.  Komise v pravidelných intervalech a ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána. Za tímto účelem poskytnou orgány Rumunska Komisi všechny potřebné informace a budou s ní v plném rozsahu spolupracovat. Komise informuje Hospodářský a finanční výbor o případném refinancování výpůjček nebo změně finančních podmínek.4. Rumunsko je připraveno přijmout a provést doplňková konsolidační opatření za účelem zajištění makrofinanční stability, jsou-li během programu pomoci taková opatření nezbytná. Před přijetím veškerých těchto doplňkových opatření orgány Rumunska předem konzultují Komisi.Článek 321.  Komise poskytne Rumunsku finanční pomoc Společenství v maximálně pěti splátkách, jejichž výše bude stanovena v memorandu o porozumění.22.  První splátka se poskytne v závislosti na vstupu dohody o úvěru a memoranda o porozumění v platnost.23.  Pokud je to nutné k financování úvěru, povoluje se obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou.24.  Komise rozhodne o uvolnění dalších splátek po obdržení stanoviska Hospodářského a finančního výboru.25.  Vyplacení každé další splátky se provádí na základě uspokojivého plnění nového hospodářského programu rumunské vlády, který bude zahrnut do konvergenčního programu Rumunska, do národního programu reforem, a zejména specifických podmínek hospodářské politiky stanovených v memorandu o porozumění. Tyto podmínky kromě jiného zahrnují:a) přijetí jasně vytyčeného střednědobého fiskálního programu, jehož účelem je do roku 2011 snížit celkový schodek veřejných financí na úroveň nepřevyšující referenční hodnotu podle Smlouvy ve výši 3 % HDP;b) přijetí a plnění změn rozpočtu na rok 2009 (do druhého čtvrtletí roku 2009), s cílem dospět k celkovému schodku veřejných financí v maximální hodnotě 5,1 % HDP podle ESA 95;c) nominální snížení mzdových výdajů ve veřejném sektoru oproti výsledkům dosaženým v roce 2008 formou rezignace na zvyšování mezd ve veřejném sektoru (v celkové nominální výši 5 %) plánované na rok 2009 (nebo odpovídající další snižování zaměstnanosti) a snížení zaměstnanosti ve veřejném sektoru včetně nahrazení pouze jednoho ze sedmi odcházejících pracovníků;d) další snížení výdajů na zboží a služby a dotací veřejným podnikům;e) zkvalitnění řízení rozpočtu přijetím a zavedením závazného střednědobého fiskálního rámce, stanovení limitů revizí rozpočtu v průběhu roku včetně daňových pravidel a vytvoření rady pro fiskální záležitosti, která bude provádět nezávislé odborné přezkoumání;f) reforma systému státní podpory včetně sjednocení a zjednodušení platových tříd a reformy prémiového režimu;g) reforma klíčových parametrů důchodového systému přechodem na indexaci spotřebitelskými cenami, a nikoli mzdami, postupným posunováním hranice odchodu do důchodu za hranici stanovenou stávajícími plány, zejména v případě žen, a rozfázování penzijního pojištění skupin zaměstnanců veřejného sektoru, kteří jsou v současné době z tohoto pojištění vyloučeni;h) úprava zákonů o bankovnictví a úpadku tak, aby bylo možné včasně a efektivně reagovat v případě, že se banky dostanou do problémů . Hlavním cílem těchto úprav bude posílit pravomoci správců bank pod zvláštní správou. Vedle řešení problémů v bankovním sektoru by měly být posíleny i nápravné pravomoci NBR na základě ustanovení umožňujících jí vyžadovat, aby významní akcionáři zvýšili svůj akciový kapitál a banku finančně podpořili, a omezit nebo zakázat rozdělení zisku. Bude posílen finanční dohled v souladu s příslušnými právními předpisy EU. Navíc budou zavedeny požadavky na podrobnější vykazování likvidity a ve vhodnou dobu by se zákonný minimální poměr kapitálové přiměřenosti měl zvýšit z 8 na 10 procent. Dále budou provedeny úpravy postupů při aktivaci pojištění vkladů s cílem zjednodušit a urychlit jejich výplatu. Podle změněných zákonů bude pojištění vkladů aktivováno podle rozhodnutí NBR do 21 dnů. A konečně aby se zajistily dostatečné hotovostní rezervy, zavázala se NBR rozšířit spektrum aktiv, jež jsou přijatelné jako jistoty;i) strukturální reformy v oblastech zvláštních doporučení pro jednotlivé země vydané v rámci lisabonské strategie. Ty budou zahrnovat opatření ke zvýšení účinnosti a efektivity veřejné správy, kvalitativně lepším veřejným výdajům, lepšímu využití a zvýšené absorpci prostředků z EU, snižování administrativního, fiskálního a právního zatížení podniků a řešení nehlášené práce, což povede k rozšíření daňového základu.26.  S cílem zajistit bezproblémové zavádění podmínek programu a napomoci udržitelné nápravě nerovnováhy bude Komise průběžně poskytovat poradenství a pomoc v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem.27.  Rumunsko si za účelem řízení střednědobé finanční pomoci Společenství otevře zvláštní účet u Rumunské národní banky.Článek 4Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.Článek 5Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněVÝKAZ ROZPOČTOVÉHO DOPADU(srov. článek 16 vnitřních předpisů)OBLAST POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTIAKTIVITA: FINANČNÍ OPERACE A NÁSTROJENÁZEV OPATŘENÍ: STŘEDNĚDOBÁ FINANČNÍ POMOC EU RUMUNSKU1. NÁZEV NÁVRHU: PŘÍSLUŠNÝ ROZPOČTOVÝ OKRUH A NÁZEV01 04 01 01 Záruka Evropského společenství za půjčky Společenství získané na podporu platební bilance2. PRÁVNÍ ZÁKLAD:Články 119 a 308 Smlouvy o ES; nařízení Rady č. 332/2002 ze dne 18. února 2002.3. SOUHRNNÉ ÚDAJE PRO ROZPOČTOVÝ ROK (V EURECH)Tento bod tvoří strukturu pro záruky poskytované Evropskou unií. Komise díky němu bude moci obsluhovat dluh (jistina, úroky a další náklady), pokud by byl dlužník (Rumunsko) v prodlení.Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce bude aktivována pouze tehdy, bude-li skutečně požadováno zaplacení záruky. Předpokládá se, že za normálních okolností nebude zaplacení rozpočtové záruky požadováno.3a – Běžný rokNevztahuje se na tento návrh.PZ |Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) |Převody |Dodatečné prostředky |Celkové prostředky |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření |3b – Převody do dalšího obdobíNevztahuje se na tento návrh.PZ |Převody do dalšího období |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření |3c – Následující rozpočtový rokNevztahuje se na tento návrh.PZ |Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) | p.m. |Převody |Dodatečné prostředky |Celkové prostředky |Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem |Dostupný zůstatek |Částka pro navrhované opatření | p.m. |4. POPIS OPATŘENÍNavrhovanou střednědobou finanční pomoc Rumunsku tvoří úvěr Společenství (který se bude financovat z výpůjček Společenství na mezinárodních kapitálových trzích) ve výši 5 miliard EUR. Bude poskytnut v součinnosti s mezinárodním finančním balíčkem, zejména s úvěrem MMF ve výši 11,40 miliardy SDR (přibližně 12,95 miliardy EUR), jenž se opírá o pohotovostní facilitu. Světová banka uvolnila celkem 1 miliardu EUR a EIB a EBRD poskytnou rovněž celkem 1 miliardu EUR. Střednědobá finanční pomoc Společenství Rumunsku má za cíl podpořit udržitelnost platební bilance Rumunska, jež je vážně ohrožena, a tím také podpořit nový hospodářský program vlády, jehož cílem je mimo jiné obnovit důvěru investorů a zmírnit napětí, které v současné době panuje na finančních trzích. Tato pomoc současně přispívá k finanční stabilitě, která s ohledem na významné mezinárodní (a do toho patřící mezibankovní) souvislosti přesahuje rámec přijímající země. Takto podporovaný nový hospodářský balíček zahrnuje zrychlené snížení schodku v období 2009–2011, což povede ke snížení potřeby financování ze strany vlády. Díky pomoci řízené Komisí po konzultacích s Hospodářským a finančním výborem se v neposlední řadě zajistí pokračující účast EU na tvorbě hospodářských politik Rumunska a soulad těchto politik se závazky Rumunska v rámci EU a s doporučeními Rady, zejména pokud jde o provádění národního programu reforem a konvergenčního programu.Dne 26. března 2009 se mateřské společnosti devíti největších bank se zahraničním kapitálem působících v Rumunsku společně zavázaly, že zachovají svou celkovou angažovanost v Rumunsku po celé programové období a že podpoří své rumunské pobočky s cílem zachovat jejich současnou dobrou finanční situaci v období výkyvů na trzích a zpomalení hospodářského růstu. Společně s pomocí, kterou poskytne Společenství, MMF, Světová banka, EIB a EBRD, zdůrazňuje toto prohlášení širokou podporu orgánům Rumunska.Na výpůjčky Společenství získané na kapitálových trzích nebo od finančních institucí za účelem rozšíření úvěru pro Rumunsko se vztahuje záruka Společenství. Úvěr je získán na kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Výše jistiny úvěrů poskytnutých Rumunsku dosahuje výše 5 miliard EURStruktura záruky poskytnuté Evropskou unií umožní Komisi obsluhovat dluh, pokud by Rumunsko bylo v prodlení.Za účelem splnění svých závazků může Komise pro obsluhu dluhu dočasně čerpat z hotovostních zdrojů. V tomto případě se použije článek 12 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1).5. POUŽITÁ METODA VÝPOČTUNevztahuje se na tento návrh.6. ROZPIS PLATEB (V EURECH)Nevztahuje se na tento návrh.Okruh | Prostředky | Platby |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Následující rozpočtové roky |Rok n |Rok n+1 |Rok n |Rok n+1 |Celkem |[1] V souladu s podmínkami úvěrů poskytovaných zeměmi mimo Společenství členským státům EU, přijatými Hospodářským a finančním výborem dne 29. září 2008, měla tato žádost formu dopisu, který zaslal ministr financí Gheorghe Pogea komisaři Joaquínu Almuniovi. Obdobný dopis zaslal i člen Hospodářského a finančního výboru Stefan Nanu tajemnici Hospodářského a finančního výboru Odile Renaudové Bassoové a zástupci Komise v Hospodářském a finančním výboru Marcovi Butimu.[2] Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.


Důležité právní upozornění

|

52006PC0713

Návrh rozhodnutí Rady o dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie MON810) obsahující gen Bt cryIA(b) v Maďarsku podle směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2001/18/ES (Pouze maďarské znění je závazné)  /* KOM/2006/0713 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 23.11.2006KOM(2006) 713 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYo dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie MON810) obsahující gen Bt cryIA(b) v Maďarsku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES (Pouze maďarské znění je závazné)(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Ve věci uvedení geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L. linie MON810) na trh bylo rozhodnutím Komise 98/294/ES ze dne 22. dubna 1998 v souladu se směrnicí Rady 90/220/EHS rozhodnuto udělit souhlas k uvedení produktu na trh.2. Dne 3. srpna 1998 francouzské orgány udělily souhlas k uvedení tohoto produktu na trh. V souladu s čl. 13 odst. 5 směrnice 90/220/EHS může být produkt používán ve Společenství.3. V souladu s čl. 23 odst. 1 směrnice 2001/18/EHS informovaly dne 20. ledna 2005 maďarské orgány Komisi o svém rozhodnutí dočasně zakázat používání a prodej dotčené geneticky modifikované kukuřice a udaly důvody svého rozhodnutí.4. Dne 8. června 2005 usoudil Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA), že údaje předložené Maďarskem nepředstavují nové vědecké důkazy, které by zrušily platnost posouzení rizika pro životní prostředí v případě kukuřice Zea mays L. linie MON810 a které by tak odůvodnily zákaz používání a prodeje tohoto produktu v Maďarsku.5. Dne 24. června 2005 Rada ve složení pro životní prostředí kvalifikovanou většinou vyjádřila svůj nesouhlas s návrhem požadujícím, aby Rakousko zrušilo své opatření ochranné doložky týkající se kukřice Zea mays linie MON810.6. Rada ve svém prohlášení uvedla, že „stále přetrvává určitá nejistota ohledně vnitrostátních ochranných opatření na trhu s geneticky [modifikovanou odrůdou] kukuřice […] MON810“ a vyzvala Komisi, „aby shromáždila další poznatky o [uvedeném genetickém modifikovaném organismu] a aby dále posoudila, zda opatření přijatá [Rakouskem] za účelem pozastavení [jeho] uvádění na trh jakožto dočasného preventivního opatření [je] oprávněn[] a zda schválení [takového organismu] nadále splňuje bezpečnostní požadavky stanovené ve směrnici 2001/18/ES“.7. V listopadu 2005 byl proto úřad EFSA konzultován, zda existuje vědecký důvod domnívat se, že přetrvávající uvádění geneticky modifikovaných organismů podléhajících opatřením ochranné doložky na trh, včetně produktu Zea mays L. linie MON810, by za podmínek uvedených v souhlasu mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví či na životní prostředí, a byl zejména požádán, aby zohlednil veškeré další vědecké informace, které se následně objevily po předchozích vědeckých hodnoceních bezpečnosti těchto geneticky modifikovaných organismů.8. Před přijetím opatření týkajících se příslušné ochranné doložky oznámené Maďarskem je považováno za vhodné vyčkat na nové stanovisko k produktu Zea mays L. linie MON810 vydané úřadem EFSA z důvodu možného dopadu, které uvedené stanovisko může mít na předchozí stanovisko přijaté v červnu 2005.9. Ve svém stanovisku ze dne 29. března 2006 (zveřejněném dne 11. dubna 2006) dospěl úřad EFSA k závěru, že není důvod domnívat se, že pokračující uvádění produktu Zea mays L. linie MON810 na trh by za podmínek uvedených v současných souhlasech mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí.10. Za těchto okolností vyžadují ustanovení článku 23 směrnice 2001/18/ES, aby Komise přijala rozhodnutí v souladu s postupy stanovenými včl. 30 odst. 2 uvedené směrnice, a v této souvislosti se použijí články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.11. Protože úřad EFSA dospěl k názoru, že produkt nepředstavuje riziko pro lidské zdraví či životní prostředí, připravila Komise předlohu rozhodnutí požadující, aby Maďarsko zrušilo svá opatření týkající se produktu Zea mays L. linie MON810.12. Návrh opatření, jež mají být přijata, byl v souladu s čl. 5 odst. 2 rozhodnutí 1999/468/ES předložen k posouzení výboru zřízenému článkem 30 směrnice 2001/18/ES.13. Výbor, který byl konzultován dne 18. září 2006, nezaujal stanovisko, a proto Komise v souladu s čl. 5 odst. 4 rozhodnutí 1999/468/ES Radě neprodleně předloží návrh opatření, která mají být přijata, a uvědomí o tom Evropský parlament (Evropský parlament byl uvědoměn dne 19. září 2006). Evropský parlament může uznat za vhodné v souladu s článkem 8 uvedeného rozhodnutí stanovisko zaujmout.14. Ustanovení čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES stanoví, že Rada se případně může s ohledem na tento postoj usnést o návrhu kvalifikovanou většinou ve lhůtě tří měsíců v souladu s čl. 30 odst. 2 směrnice 2001/18/ES. Pokud se Rada v této tříměsíční lhůtě kvalifikovanou většinou usnese na tom, že s návrhem nesouhlasí, Komise jej znovu projedná; pokud po uplynutí této lhůty Rada navrhovaná prováděcí opatření nepřijme ani nevyjádří nesouhlas s návrhem na prováděcí opatření, přijme navrhovaná prováděcí opatření Komise.NávrhROZHODNUTÍ RADYo dočasném zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L. linie MON810) obsahující gen Bt cry IA(b) v Maďarsku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES (Pouze maďarské znění je závazné)(Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS[1], a zejména na čl. 23 odst. 2 uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Rozhodnutím Komise 98/294/ES ze dne 22. dubna 1998 o uvedení geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L. linie MON810) na trh podle směrnice Rady 90/220/EHS[2] bylo rozhodnuto udělit souhlas k uvedení daného produktu na trh.(2) Dne 3. srpna 1998 příslušné orgány Francie udělily souhlas.(3) Dne 20. ledna 2005 Maďarsko informovalo Komisi, že podle čl. 23 odst. 1 prvního pododstavce směrnice 2001/18/ES zavedlo dočasný zákaz používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice Zea mays L. linie MON810, a uvedlo důvody svého rozhodnutí.(4) Komise si k informacím předloženým Maďarskem vyžádala stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin[3].(5) Dne 8. června 2005 a po přezkoumání důkazů předložených Maďarskem dospěl úřad EFSA k závěru, že stávající vědecké poznatky nepotvrzují argumenty vznesené Maďarskem a že informace předložené Maďarskem nepřinášejí nové vědecké poznatky, které by postačovaly k vyvrácení posouzení environmentálního rizika produktu Zea Mays L. linie MON810 zavedeného směrnicí 90/220/EHS a opravňovaly zákaz použití a prodeje tohoto produktu v Maďarsku.(6) Dne 24. června 2005 Rada ve složení pro životní prostředí kvalifikovanou většinou vyjádřila svůj nesouhlas s návrhem požadujícím, aby Rakousko zrušilo své opatření ochranné doložky týkající se linie MON810.(7) Rada ve svém prohlášení uvedla, že „stále přetrvává určitá nejistota ohledně vnitrostátních ochranných opatření na trhu s geneticky [modifikovanou odrůdou] kukuřice […] MON810“ a vyzvala Komisi, „aby shromáždila další poznatky o [uvedeném genetickém modifikovaném organismu] a aby dále posoudila, zda opatření přijatá [Rakouskem] za účelem pozastavení [jeho] uvádění na trh jakožto dočasného preventivního opatření [je] oprávněn[] a zda schválení [takového organismu] nadále splňuje bezpečnostní požadavky stanovené ve směrnici 2001/18/ES“.(8) V listopadu 2005 byl úřad EFSA konzultován, zda existuje vědecký důvod domnívat se, že přetrvávající uvádění produktu Zea mays L. linie MON810 na trh by za podmínek uvedených v současném souhlasu mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví či na životní prostředí, a byl zejména požádán, aby zohlednil veškeré další vědecké informace, které se následně objevily po předchozích vědeckých hodnoceních bezpečnosti těchto geneticky modifikovaných organismů.(9) Ve svém stanovisku ze dne 29. března 2006 došel úřad EFSA na základě posudku několika aplikací na hybridech obsahujících kukuřici linie MON810 k závěru, že není důvodu domnívat se, že přetrvávající uvádění produktu Zea mays L. linie MON810 na trh by za podmínek uvedených v současném souhlasu mohlo mít nežádoucí účinky na lidské zdraví a zdraví zvířat či na životní prostředí.(10) Není proto důvod domnívat se, že tento produkt představuje riziko pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí.(11) Maďarsko by proto mělo zrušit opatření ochranné doložky týkající se produktu Zea mays L. linie MON810.(12) Výbor zřízený článkem 30 směrnice 2001/18/ES k opatřením stanoveným v předloze rozhodnutí Komise po konzultacích ze dne 18. září 2006 v souladu s postupem podle čl. 30 odst. 2 uvedené směrnice nezaujal stanovisko.(13) Komise by měla v souladu s čl. 5 odst. 4 rozhodnutí Rady 1999/468/ES neprodleně předložit Radě návrhy opatření, která mají být přijata, a měla by uvědomit Evropský parlament (Evropský parlament byl uvědoměn dne 19. září 2006).PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Opatření přijatá Maďarskem o zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice ( Zea mays L. linie MON810) obsahující gen Bt cry IA(b), jejíž uvedení na trh bylo povoleno rozhodnutím 98/294/ES, nejsou podle směrnice 2001/18/ES oprávněná.Článek 2Maďarsko podnikne potřebné kroky k dosažení souladu s tímto rozhodnutím nejpozději 20 dní po jeho vyhlášení.Článek 3Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyně[pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1.[2] Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 32.[3] Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 575/2006 (Úř. věst. L 100, 8.4.2006, s. 3).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.7.2015
            COM(2015) 352 final
            2015/0154(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie, pokud jde o návrh jednacího řádu, na konferenci smluvních stran Smlouvy o obchodu se zbraněmi

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Důvody a cíle návrhu

               Cílem Smlouvy o obchodu se zbraněmi je přispět k míru, bezpečnosti a stabilitě na mezinárodní a regionální úrovni prostřednictvím regulace mezinárodního obchodu s konvenčními zbraněmi a vymýcením nezákonného obchodu se zbraněmi. Smlouva o obchodu se zbraněmi vytváří normy pro transfery konvenčních zbraní a požaduje, aby smluvní strany přezkoumaly veškerý vývoz zbraní, aby se zajistilo, že konvenční zbraně a střelivo nebudou používány mimo jiné při porušování lidských práv, terorismu a porušování humanitárního práva.

               Z podnětu rezoluce OSN č. 61/89 přijaté v roce 2006 byla Smlouva o obchodu se zbraněmi přijata dne 2. dubna 2013 Valným shromážděním OSN. Smlouva o obchodu se zbraněmi vstoupila v platnost dne 24. prosince 2014 poté, co ji ratifikovalo 50 smluvních stran. Smlouvu o obchodu se zbraněmi ratifikovalo 69 států, včetně 26 členských států EU.

               Smlouva o obchodu se zbraněmi stanoví mimo jiné opatření (např. dovozní a vývozní kontroly), která spadají do oblasti působnosti společné obchodní politiky Unie. V této oblasti Smlouva o obchodu se zbraněmi upravuje oblasti práva Unie, ve kterých již existuje pokročilý stupeň regulace. Kromě toho jsou rovněž relevantní tyto sekundární právní předpisy EU týkající se vnitřního trhu: a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6. května 2009 o zjednodušení podmínek transferů produktů pro obranné účely uvnitř Společenství; b) směrnice Rady 91/477/EHS ze dne 18. června 1991 o kontrole nabývání a držení zbraní a c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 258/2012 ze dne 14. března 2012, kterým se provádí článek 10 protokolu Organizace spojených národů proti nedovolené výrobě střelných zbraní a jejich součástí, dílů a střeliva a obchodování s nimi, který doplňuje Úmluvu Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu (protokol OSN o střelných zbraních), a stanoví vývozní povolení, opatření pro dovoz a tranzit střelných zbraní, jejich součástí, dílů a střeliva.

               Podle čl. 17 odst. 1 a 2 Smlouvy o obchodu se zbraněmi musí být prozatímním sekretariátem do osmnácti měsíců po vstupu Smlouvy o obchodu se zbraněmi v platnost svolána konference smluvních stran, která musí na prvním zasedání na základě konsenzu přijmout svůj jednací řád. První zasedání konference smluvních stran se uskuteční ve dnech 24.–27. srpna v Mexiku. Závěrečné přípravné zasedání, na kterém bude prezentována práce výboru pro přípravu jednacího řádu a dokončeno jednání v této oblasti, se uskuteční v Ženevě ve dnech 6.–8. července.

               Konference smluvních stran je odpovědná za přezkum provádění Smlouvy o obchodu se zbraněmi, zvážení změn uvedené smlouvy a zvážení otázek vyplývajících z jejího výkladu. Proto se konference smluvních stran bude zabývat otázkami, které spadají do výlučné pravomoci EU. Kromě toho se jednacím řádem, který má být přijat, bude řídit způsob práce a rozhodování konference smluvních stran. Jednací řád je třeba považovat za rozhodnutí, jež bude mít přímý dopad na výlučnou pravomoc EU a účast EU jako pozorovatele v rámci konference. Vzhledem k záměru členských států hlasovat pro jednací řád na konferenci smluvních stran Komise navrhuje přijmout rozhodnutí Rady ve smyslu čl. 218 odst. 9 SFEU, kterým se stanoví postoj k jednacímu řádu, který má Evropská unie zaujmout na prvním zasedání konference.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               V souladu s pravidly o vnější pravomoci stanovenými v článku 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se Smlouva o obchodu se zbraněmi týká záležitostí, které spadají do výlučné pravomoci Unie.

               Rozhodnutí přijaté podle Smlouvy o obchodu se zbraněmi, jako je například přijetí jednacího řádu konference smluvních stran Smlouvy o obchodu se zbraněmi, může mít vliv na výlučné pravomoci EU. Z tohoto důvodu nesmí jednací řád obsahovat žádná ustanovení, která:

               1.mohou bránit členským státům uplatňovat:

               a)směrnici Rady 91/477/EHS ze dne 18. června 1991 o kontrole nabývání a držení zbraní, ve znění pozdějších předpisů;

               b)směrnici Rady 93/15/EHS ze dne 5. dubna 1993 o harmonizaci předpisů týkajících se uvádění na trh a dozoru nad výbušninami pro civilní použití, ve znění pozdějších předpisů;

               c)směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6. května 2009 o zjednodušení podmínek transferů produktů pro obranné účely uvnitř Společenství, ve znění pozdějších předpisů;

               2.mohou omezovat volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu v rámci vnitřního trhu Unie, není-li takové omezení výslovně odůvodněno podle článku 36, čl. 45 odst. 3, čl. 52 odst. 1, článku 65 nebo článku 346 SFEU;

               3.mohou omezovat vývoz nebo dovoz z/do Unie nebo tranzit přes území Unie a nejsou slučitelná s žádným použitelným právním předpisem Unie, včetně zejména:

               a)nařízení Rady (ES) č. 260/2009 ze dne 26. února 2009 o společných pravidlech dovozu;

               b)nařízení Rady (ES) č. 1061/2009 ze dne 19. října 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro vývoz;

               c)nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 258/2012 ze dne 14. března 2012, kterým se provádí článek 10 protokolu Organizace spojených národů proti nedovolené výrobě střelných zbraní a jejich součástí, dílů a střeliva a obchodování s nimi, který doplňuje Úmluvu Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu (protokol OSN o střelných zbraních), a stanoví vývozní povolení, opatření pro dovoz a tranzit střelných zbraní, jejich součástí, dílů a střeliva, a

               d)směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6. května 2009 o zjednodušení podmínek transferů produktů pro obranné účely uvnitř Společenství, ve znění pozdějších předpisů.

               Tyto právní předpisy Evropské unie jsou součástí acquis, a je proto zásadní, aby nebyly přímo nebo nepřímo zpochybněny přijetím jednacího řádu konference smluvních stran Smlouvy o obchodu se zbraněmi. To platí i pro všechny změny dotčených právních předpisů EU, jakož i předvídatelných budoucích právních předpisů EU v oblastech politiky, které ovlivňuje Smlouva o obchodu se zbraněmi.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí Rady je ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU, které stanoví, že „Rada na návrh Komise […] přijme rozhodnutí […] stanoví postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky […]“.

               Jelikož Evropská unie není stranou Smlouvy o obchodu se zbraněmi, nemůže jako taková přijmout jednací řád konference smluvních stran Smlouvy o obchodu se zbraněmi. Konference smluvních stran však musí být považována za orgán zřízený mezinárodní dohodou ve smyslu čl. 218 odst. 9 SFEU a jednací řád uvedené konference musí být považován za akt s právními účinky ve smyslu uvedeného článku. Proto se použije čl. 218 odst. 9 SFEU, přestože EU není stranou Smlouvy o obchodu se zbraněmi.

               Vzhledem k tomu, že jednací řád má právní účinek na oblasti spadající do výlučné pravomoci EU, je nezbytné, aby orgány Unie a členské státy přijaly veškerá opatření za účelem spolupráce při přijímání jednacího řádu Smlouvy o obchodu se zbraněmi a k zajištění, aby byly provedeny závazky vyplývající z uvedené smlouvy. Jednací řád by měl zejména poskytnout dostatek času pro konzultace a diskusi mezi členskými státy EU a orgány Unie o návrzích aktů s právními účinky, které má přijmout konference smluvních stran.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Viz výše

               •Přiměřenost

               Návrh je slučitelný a přiměřený ve smyslu čl. 218 odst. 9.

               •Volba nástroje

               Návrh rozhodnutí Rady, kterým se stanoví postoj jménem EU.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex-post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Při přípravě tohoto návrhu Komise nevyhledala žádné externí odborné konzultace.

               •Posouzení dopadů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušování

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

               Návrh nemá žádný dopad na základní práva.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Žádné

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení zvláštních ustanovení návrhu

               Článek 1

               Vzhledem k tomu, že se EU nemůže stát smluvní stranou smlouvy, tento článek stanoví postoj EU k návrhu jednacího řádu konference smluvních stran Smlouvy o obchodu se zbraněmi, který má být zaujat na prvním zasedání konference, neboť uvedený jednací řád je aktem s právními účinky ve smyslu čl. 218 odst. 9 SFEU.

               Článek 3

               Účelem tohoto rozhodnutí je zmocnit členské státy v záležitostech spadajících do výlučné pravomoci Unie k tomu, aby jednaly jménem Evropské unie v zákonných mezích stanovených smlouvou, a proto je toto rozhodnutí určeno jim.

               2015/0154 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie, pokud jde o návrh jednacího řádu, na konferenci smluvních stran Smlouvy o obchodu se zbraněmi

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 a čl. 207 odst. 3 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Smlouva o obchodu se zbraněmi vstoupila v platnost dne 24. prosince 2014. Smlouvu o obchodu se zbraněmi ratifikovalo 26 členských států. Evropská unie není smluvní stranou Smlouvy o obchodu se zbraněmi.

               (2)Podle článku 17 Smlouvy o obchodu se zbraněmi prozatímní sekretariát zřízený podle článku 18 uvedené smlouvy svolá konferenci smluvních stran nejdéle do jednoho roku po vstupu Smlouvy o obchodu se zbraněmi v platnost. Konference smluvních stran přijme na základě konsensu svůj jednací řád na svém prvním zasedání, které se bude konat ve dnech 24.–27. srpna 2015.

               (3)Některá ustanovení Smlouvy o obchodu se zbraněmi se týkají záležitostí, jež spadají do výlučné pravomoci Unie, neboť náležejí do oblasti společné obchodní politiky nebo se dotýkají pravidel vnitřního trhu pro transfery konvenčních zbraní a výbušnin.

               (4)Konference smluvních stran přezkoumává provádění Smlouvy o obchodu se zbraněmi, vykládá ji a provádí ji a může zvažovat její změny. Její jednací řád bude řídit práci a rozhodování konference smluvních stran. Proto je třeba považovat její jednací řád za akt, který má právní účinky ve smyslu čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj Unie k jednacímu řádu konference smluvních stran Smlouvy o obchodu se zbraněmi, která se bude konat ve dnech 24.–27. srpna 2015, musí být v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí a musí být zaujat členskými státy, které jsou smluvními stranami Smlouvy o obchodu se zbraněmi jednajícími společně v zájmu Unie.

               Na drobných změnách postoje uvedeného v příloze tohoto rozhodnutí se mohou zástupci Unie dohodnout na místě bez dalšího rozhodnutí Rady.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne .

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.7.2015
            COM(2015) 352 final
            PŘÍLOHA

            Rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie, pokud jde o návrh jednacího řádu, na konferenci smluvních stran Smlouvy o obchodu se zbraněmi

               PŘÍLOHA

               Rozhodnutí Rady

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie, pokud jde o návrh jednacího řádu, na konferenci smluvních stran Smlouvy o obchodu se zbraněmi

               Pokud jde o jednací řád pro konferenci smluvních stran Smlouvy o obchodu se zbraněmi, který má být přijat na prvním zasedání konference ve dnech 24.–27. srpna v Mexiku, členské státy, které jsou smluvními stranami Smlouvy o obchodu se zbraněmi, jednající společně v zájmu Unie, zajistí, aby tento jednací řád neobsahoval žádná ustanovení, která by mohla členským státům bránit v uplatňování stávajících a budoucích právních předpisů EU v oblasti výlučné pravomoci EU.

               Členské státy, které jsou smluvní stranou Smlouvy o obchodu se zbraněmi, zejména zajistí přiměřenou účast EU na konferenci smluvních stran Smlouvy o obchodu se zbraněmi a v jakémkoli jiném subjektu zřízeném v rámci Smlouvy o obchodu se zbraněmi. Jednací řád zajistí lhůty, které umožní náležité konzultace mezi členskými státy EU a orgány Unie o návrzích jakýchkoli aktů s právními účinky před jejich přijetím konferencí smluvních států.

               Vzhledem k tomu, že Smlouva o obchodu se zbraněmi je dohoda a byla přijata pod záštitou OSN, účast Unie na konferenci smluvních stran Smlouvy o obchodu se zbraněmi a v jakémkoli jiném subjektu zřízeném v rámci Smlouvy o obchodu se zbraněmi by měla být v souladu s rozšířeným statusem pozorovatele, pokud jde o účast v orgánech OSN, který Evropské unii udělilo Valné shromáždění OSN prostřednictvím rezoluce A/65/276 přijaté dne 3. května 2011.