				|

		52013PC0497

			Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o účasti Unie na evropském metrologickém programu pro inovace a výzkum prováděném společně několika členskými státy /* COM/2013/0497 final - 2013/0242 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
1.1         Cíle návrhu
Tento návrh se týká účasti Evropské unie na
evropském metrologickém programu pro inovace a výzkum (European Metrology
Programme for Innovation and Research, EMPIR) prováděném několika členskými
státy.
V souladu se strategií Evropa 2020,
stěžejní iniciativou Unie inovací a Evropským výzkumným prostorem a programem
Horizont 2020 je zastřešujícím cílem této iniciativy řešení problémů, s
nimiž se evropský systém metrologického výzkumu potýká, a dosažení co
nejvyšších přínosů zdokonalených řešení v oblasti měření pro Evropu. Celkové
cíle programu EMPIR jsou tyto:
·
poskytnutí integrovaných metrologických řešení
vhodných pro daný účel, která podporují inovace a konkurenceschopnost průmyslu,
a technologií měření, které se zabývají společenskými výzvami, jako je zdraví,
životní prostředí a energie, včetně podpory při vypracovávání a provádění
politik,
·
vytvoření integrovaného evropského systému
metrologického výzkumu s kritickým množstvím a aktivním zapojením na regionální,
vnitrostátní, evropské i mezinárodní úrovni.
1.2         Odůvodnění návrhu
Ústředním nervem v páteři našeho technologicky
vyspělého světa je metrologie, vědecký obor zabývající se měřením. Metrologie
se dotýká všech aspektů našeho každodenního života a stále přesnější a
spolehlivější měření jsou nezbytná pro podporu inovací a hospodářského
růstu v naší znalostní ekonomice. Tomu, co nemůžeme změřit, nemůžeme náležitě
porozumět a spolehlivě to kontrolovat, vyrábět nebo zpracovávat. Pokroky
v oblasti metrologie mají proto výrazný dopad na naše chápání světa okolo
nás a na naši schopnost tento svět utvářet.
Spolehlivé a sledovatelné měření umožňuje
širší vědecké obci vytvářet lepší nástroje a dělat lepší vědeckou práci.
Otevírá nové území průmyslu a vytváří prostor a příležitosti pro inovace.
Zásadním způsobem podporuje a urychluje chápání globálních problémů, jako je
energetika, zdravotní péče a změna klimatu, a shodu v těchto oblastech.
Všechny vlády v technologicky vyspělých zemích
podporují metrologickou infrastrukturu kvůli výhodám, které přináší, a její
zvláštní povaze jakožto veřejného statku, která odůvodňuje veřejný zásah. Velké
hospodářské mocnosti světa zvyšují své investice do metrologického výzkumu a
související infrastruktury. Vzhledem k výši investic do metrologie a její úloze
při podpoře vědecké excelence a konkurenceschopnosti průmyslu nemohou
jednotlivé členské státy ani několik málo zemí jednajících společně soutěžit
v celosvětovém měřítku.
Stávající evropský metrologický výzkumný
program (European metrology research programme, EMRP) je společná
iniciativa[1],
kterou provádí 22 národních metrologických institutů. Tento program je
založen na článku 185 Smlouvy o fungování Evropské unie, což umožňuje
koordinovat při provádění víceletého rámcového programu vnitrostátní výzkumné
programy. V průběžném hodnocení byl uznán význam této iniciativy. Hlavním
úspěchem programu EMRP je úzká integrace díky společnému plánování 50 %
vnitrostátního financování v Evropě vyhrazeného na metrologický výzkum. Tento
program snížil roztříštěnost, zamezil zbytečné duplicitě a pomohl dosáhnout
kritického množství soustředěním zdrojů na klíčové oblasti prostřednictvím úzké
spolupráce s nejlepšími výzkumnými pracovníky. Projekty EMRP vytvářejí evropská
řešení v oblasti měření pro hlavní společenské výzvy a poskytují společné
evropské vstupní údaje pro normy a předpisy.
Ačkoli bylo v rámci programu EMRP dosaženo
významného pokroku, je zjevné, že k zvýšení dopadů metrologického výzkumu
na růst a řešení sociálně-ekonomických problémů musí systém odstranit řadu
problémů.
Následný program EMPIR přispěje k řadě
stěžejních iniciativ strategie EVROPA 2020, kterých se metrologický výzkum
dotýká, včetně „Unie inovací“, „Digitální agendy pro
Evropu“, „Evropy účinněji využívající zdroje“ a „Průmyslové politiky pro éru
globalizace“. Toho dosáhne vytvářením inovativních řešení
pro hospodaření s přírodními zdroji, podporou procesu normalizace, který přináší
celosvětové obchodní příležitosti pro nové výrobky a služby,
a umožněním účinného testování například komunikačních družic. Program
EMPIR významně přispěje k dosažení cílů programu Horizont 2020 podporou
témat, která mají přímý význam pro řadu priorit Horizontu 2020.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
2.1         Konzultace ohledně budoucího
evropského metrologického výzkumného programu
Komise provedla s ohledem na budoucí
evropský metrologický výzkumný program rozsáhlé konzultace. Na internetové
veřejné konzultace, které se uskutečnily v roce 2012, odpovědělo 624 respondentů. Respondenti se vyjádřili k významu
metrologického výzkumu a zjištěným problémům, s nimiž se evropský systém
metrologického výzkumu potýká, a posoudili řadu možností politiky. 72 %
odpovědí pocházelo od organizací a 28 % od jednotlivců. Hlavní příspěvky
od organizací zaslaly výzkumné organizace (32 %) a podniky (16 %,
z toho bylo 69 % malých a středních podniků). Konzultace vyzdvihly
řadu problémů, včetně nedostatečného průmyslového využití, nedostatečné
spolupráce národních metrologických institutů s širší vědeckou základnou,
obrovských rozdílů v kapacitě jednotlivých členských států EU, nedostatečné
mobility výzkumných pracovníků v rámci národních metrologických institutů a
nedostatečného zapojení evropské normalizace.
Po třech letech
fungování programu EMRP provedla skupina odborníků jeho průběžné hodnocení.
Komise přijala zprávu v dubnu 2012. Průběžné hodnocení uznalo význam
iniciativy a ukázalo významný pokrok při koordinaci výzkumu. Skupina zastávala
názor, že „EMRP je náležitě řízeným společným evropským výzkumným programem,
který již po dvou letech provádění dosáhl poměrně vysoké úrovně vědecké
integrace, integrace řízení a finanční integrace“, a že „EMRP je rozhodně
úspěšný při vytváření Evropského výzkumného prostoru v oblasti metrologie“.
Kritičtější bylo průběžné
hodnocení s ohledem na nedostatečný pokrok, pokud jde o otevřenost systému
co nejlepší vědecké práci a struktury k budování kapacit. V průběžném hodnocení
se navrhovalo, aby budoucí iniciativa zahrnovala specializované nástroje pro
podporu inovací a regulačních/normalizačních plánů s cílem zvýšit
sociálně-ekonomické dopady metrologického výzkumu.
Komise konzultovala rovněž své útvary, a to
prostřednictvím zasedání řídící skupiny pro posuzování dopadů v roce 2012,
která přispěla k plánu a harmonogramu pro přípravu zprávy o posouzení
dopadů, zejména pokud jde o stanovení problémů a význam programu EMPIR pro
ostatní generální ředitelství Evropské komise.
2.2         Možnosti politiky
Konečná verze zprávy o posouzení dopadů zahrnovala tyto
možnosti:
Podle možnosti č. 1 („žádné zvláštní
opatření EU“) by byla účast EU na programu EMRP po skončení stávající fáze
financování v roce 2013 ukončena. Ve výzkumných politikách, programech
nebo financování EU by nebyly vyhrazeny žádné prostředky na podporu cílů
programu EMRP. Přístup k financování EU by byl
omezen na soutěž o financování projektů ad hoc prostřednictvím programu
Horizont 2020 v případě témat, která zahrnují aspekty metrologie.
Možnost č. 2 („žádná změna politiky –
EMRP2“) by znamenala pokračování totožné iniciativy, která je zcela zaměřena na
koordinaci a integraci základního výzkumu a výzkumu orientovaného na problémy.
To by zahrnovalo některé výzvy týkající se témat, která jsou důležitá pro
průmysl.
Možnost č. 3 („vylepšená iniciativa podle
článku 185 – EMPIR“) by navázala na úspěch programu EMRP provedením ambicióznější
iniciativy podle článku 185 zapojující více účastníků, která je v souladu
s cíli strategie Evropa 2020. Rozsah programu
by se rozšířil a zahrnoval by specializované moduly týkající se průmyslového
výzkumu a využití, podpory pro normalizaci a budování kapacit. Kvůli změně
rozsahu by se název programu změnil z „evropského metrologického výzkumného
programu“ na „evropský metrologický program pro inovace a výzkum“. Tato
možnost by rovněž zapojila ve větší míře zúčastněné strany a přímo by
zapojovala také širší výzkumnou obec. Úroveň financování EU z programu
Horizont 2020 by se v porovnání se 7. RP zvýšila kvůli zdrojům
potřebným ke kompenzaci většího rozsahu a delší doby trvání programu.
Počet zúčastněných států by vzrostl z 22 na [28].
2.3         Výsledky posouzení dopadů
Zpráva o posouzení
dopadů dospěla k závěru, že po posouzení účinnosti při
dosahování cílů, efektivnosti a rovněž soudržnosti mezi všemi kritérii je
jednoznačně upřednostňovanou možností možnost č. 3. To plně podpořily
výsledky veřejných konzultací (93 % všech odpovědí hodnotí tuto možnost
jako „velmi vhodnou“ nebo „přiměřenou“). Tato možnost naváže na předchozí
úspěchy programu EMRP zachováním stávajících činností při současném začlenění
dalších činností od samého začátku s cílem zabývat se problémy, jež nebylo
možno v rámci stávající iniciativy řešit. V
únoru 2013 zprávu přezkoumal a schválil výbor pro posuzování dopadů. Ve
svém stanovisku si vyžádal určitá zlepšení zprávy o posouzení dopadů, jež
byla vzata v úvahu. Zpráva nyní zejména lépe objasňuje konkrétní problémy,
jejich příčiny a vztahy mezi cíli. V porovnání se stávající iniciativou se
popis nového programu zlepšil, aby lépe objasňoval, jak se bude nový program zabývat
zjištěnými nedostatky.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
3.1         Právní základ
Návrh týkající se programu EMPIR vychází z
článku 185 Smlouvy o fungování EU, který se týká účasti Evropské unie na
výzkumných a rozvojových programech prováděných několika členskými státy,
včetně účasti ve strukturách vytvořených k uskutečnění těchto programů.
3.2         Zásada subsidiarity
Zásada subsidiarity se použije, jelikož návrh
nespadá do výlučné pravomoci Evropské unie. Subsidiarita je zajištěna tím, že
návrh je založen na článku 185 Smlouvy o fungování EU, který výslovně
umožňuje účast Unie na výzkumných programech prováděných několika členskými
státy.
Cílů návrhu nemůže být uspokojivě dosaženo na
úrovni členských států, jelikož rozsah a složitost metrologických
požadavků vyžadují investice, které přesahují rámec základních rozpočtů
evropských národních metrologických institutů určených na výzkum. Excelence,
která je nezbytná pro výzkum a vývoj špičkových metrologických řešení, je
rozptýlena přes hranice jednotlivých států, a nelze ji proto spojit pouze na
vnitrostátní úrovni. Bez jednotného přístupu na evropské úrovni s kritickým
množstvím existuje nebezpečí vynakládání dvojího úsilí, což má za následek
vyšší náklady.
Přidaná hodnota veřejného zásahu na úrovni EU
spočívá ve schopnosti EU spojit roztříštěné vnitrostátní výzkumné programy,
pomoci při navrhování společných strategií v oblasti výzkumu a financování,
které přesahují hranice států, a dosáhnout kritického počtu účastníků a objemu
investic, které jsou zapotřebí k řešení problémů, s nimiž se systém
metrologického výzkumu potýká, při současném zvýšení efektivnosti veřejných
výdajů. EU má podle očekávání přispět k celkovému financování 50 %.
3.3         Zásada proporcionality
Článek 185 Smlouvy o fungování EU vyzývá
Unii, aby „se souhlasem dotyčných členských států stanovila pravidla pro účast
na výzkumných a rozvojových programech prováděných několika členskými státy,
včetně účasti ve strukturách vytvořených k uskutečnění těchto programů“. Hybnou
silou této iniciativy jsou členské státy.
Návrh je v souladu se zásadou proporcionality,
jelikož za vypracování společného programu a všechny provozní aspekty budou
odpovídat členské státy. Specializovaná prováděcí struktura EURAMET e.V.
již u stávající iniciativy EMRP prokázala, že je schopna provádět program
účinně a účelně. Unie poskytne pobídky k lepší koordinaci, zajistí synergie
s politikami EU a prioritami programu Horizont 2020 a přispěje
k nim, bude sledovat provádění programu a zajistí ochranu finančních zájmů
EU.
3.4         Volba nástroje
Navrhovaná iniciativa týkající se programu
EMPIR bude vycházet z článku 185 Smlouvy o fungování EU. Závěry průběžného
hodnocení a analýza jednotlivých možností v posouzení dopadů prokázaly, že
článek 185 je nejvhodnějším prostředkem k dosažení cílů programu EMPIR.
3.5         Odchylky od pravidel pro
účast
V rámci programu EMPIR představuje financování
poskytnuté zúčastněnými státy především zdroje přidělené jako přímé výdaje ve
vybraných projektech prostřednictvím institucionálního financování národních
metrologických institutů a specializovaných ústavů, které se projektů účastní.
Institucionální financování národních metrologických institutů a
specializovaných ústavů pokrývá část jejich režijních nákladů přidělenou na
projekty (nepřímé náklady projektů), která není hrazena z programu EMPIR.
Příspěvek EU pro národní metrologické
instituty a specializované ústavy musí odpovídat příspěvku, který poskytly
zúčastněné státy, s přihlédnutím nejen k institucionálnímu financování, jak
bylo popsáno výše, nýbrž rovněž k příspěvku v hotovosti, který zúčastněné
státy poskytly na správní náklady (až 30 milionů EUR), a části
financování Unie, která byla přidělena jiným subjektům (přibližně 90 milionů EUR).
Očekává se proto, že příspěvek EU pro národní metrologické instituty a
specializované ústavy bude činit 210 milionů EUR (43,75 %) a
příspěvek zúčastněných států pro národní metrologické instituty a
specializované ústavy bude činit 270 milionů EUR (56,25 %).
Dodržení zásady poskytnutí příspěvků ve stejné
výši bude zajištěno úpravou příspěvku EU a stanovením nižší paušální sazby
pro financování EU určené na nepřímé náklady národních metrologických institutů
a specializovaných ústavů v porovnání se sazbou stanovenou v pravidlech
pro účast v programu Horizont 2020. Vzhledem ke skutečnosti, že údaje
národních metrologických institutů a specializovaných ústavů účastnících se
projektů EMRP založené na veškerých nepřímých nákladech ukazují, že jejich
nepřímé způsobilé náklady v souladu s pravidly pro účast na 7. RP
představují 140 % přímých způsobilých nákladů projektů, budou národní
metrologické instituty a specializované ústavy nepřímé způsobilé náklady
vykazovat na základě paušální sazby ve výši 5 % přímých způsobilých
nákladů. Ostatní právní subjekty účastnící se projektů budou financovány podle
pravidel pro účast v programu Horizont 2020.
To v případě národních metrologických
institutů a specializovaných ústavů znamená odchylku od článku 24.
Návrh obsahuje záruky, které zajišťují
dodržování zásad rovného zacházení a transparentnosti ze strany specializované
prováděcí struktury při poskytování finanční podpory třetím stranám a ochranu
finančních zájmů EU. Návrh umožňuje rovněž přijetí podrobných ustanovení za
tímto účelem v dohodě, která bude uzavřena mezi Unií a specializovanou
prováděcí strukturou.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Orientační rozpočtové důsledky jsou uvedeny v
legislativním finančním výkazu, který je předložen společně s tímto
rozhodnutím. Maximální finanční příspěvek Unie, včetně prostředků ESVO, pro
program EMPIR činí 300 milionů EUR v běžných cenách po dobu trvání
rámcového programu Horizont 2020. Příspěvky budou poskytnuty v rámci
těchto výzev a témat[2]:
·
Vedoucí postavení v nanotechnologiích, pokročilých
materiálech, biotechnologii a vyspělé výrobě a zpracování (52,5 milionu
EUR)
·
Vedoucí postavení v informačních a komunikačních
technologiích (37,5 milionu EUR)
·
Zlepšování celoživotního zdraví a dobrých životních
podmínek (60 milionů EUR)
·
Zlepšování zajišťování potravin, rozvoj
udržitelného zemědělství, mořského a námořního výzkumu a biohospodářství (15 milionů EUR)
·
Přechod na spolehlivou, udržitelnou a
konkurenceschopnou energetickou soustavu (60 milionů EUR)
·
Dosažení evropského systému dopravy, který účinně
využívá zdroje a je šetrný k životnímu prostředí, bezpečný a bezproblémový
(22,5 milionu EUR)
·
Dosažení hospodářství, které účinně využívá zdroje
a je odolné vůči změnám klimatu, a udržitelných dodávek surovin (52,5 milionu EUR)
Ustanovení tohoto rozhodnutí a pověřovací
dohody, která bude uzavřena mezi Komisí a specializovanou prováděcí
strukturou, musí zajistit ochranu finančních zájmů EU.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
5.1         Zjednodušení
Návrh zjednoduší správní postupy pro orgány
veřejné moci a veřejné subjekty (EU nebo vnitrostátní) a pro soukromé strany.
EU bude jednat přímo se specializovanou prováděcí
strukturou programu EMPIR, která bude pověřena rozdělováním finančního
příspěvku EU, sledováním jeho využití a podáváním příslušných zpráv.
5.2         Přezkum / revize / ustanovení
o skončení platnosti
Návrh obsahuje ustanovení o průběžném
přezkumu, který má být proveden nejpozději v roce 2018.
5.3         Evropský hospodářský prostor
Navrhovaný akt se týká EHP, a proto by jeho
oblast působnosti měla být rozšířena i na Evropský hospodářský prostor.
2013/0242 (COD)
Návrh
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
o účasti Unie na evropském metrologickém
programu pro inovace a výzkum prováděném společně několika členskými státy
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 185 a čl. 188 druhý pododstavec této
smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[3],
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Ve svém sdělení s názvem
Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující
začlenění[4]
zdůrazňuje Komise nutnost rozvíjení příznivých podmínek pro investice do
znalostí a inovací k dosažení inteligentního a udržitelného růstu podporujícího
začlenění v Unii. Tato strategie byla schválena Evropským parlamentem a Radou.
(2)       Horizont 2020 – rámcový
program pro výzkum a inovace (20142020) zřízený nařízením Evropského parlamentu
a Rady (EU) č. …/2013 ze dne … 2013[5]
(dále jen „rámcový program Horizont 2020“) usiluje o dosažení vyššího
dopadu na výzkum a inovace tím, že přispěje k posílení partnerství v rámci
veřejného sektoru, včetně účasti Unie na programech prováděných několika
členskými státy v souladu s článkem 185 Smlouvy.
(3)       Rozhodnutím Evropského
parlamentu a Rady č. 912/2009/ES ze dne 16. září 2009
o účasti Společenství na evropském metrologickém výzkumném programu
prováděném několika členskými státy[6]
se Společenství rozhodlo poskytovat evropskému metrologickému výzkumnému
programu (European Metrology Research Programme, dále jen „EMRP“)
finanční příspěvek, který odpovídá příspěvku zúčastněných států, nejvýše však
200 milionů EUR, po dobu trvání sedmého rámcového programu Evropského
společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace
(2007 až 2013), který byl zřízen rozhodnutím Evropského parlamentu a
Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006[7].
(4)       V dubnu 2012 předložila
Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o průběžném hodnocení evropského metrologického
výzkumného programu – EMRP[8].
Toto hodnocení provedla skupina odborníků tři roky po zahájení programu.
Celkové stanovisko skupiny odborníků bylo takové, že EMRP je náležitě řízeným
společným evropským výzkumným programem, který již dosáhl poměrně vysoké úrovně
vědecké integrace, integrace řízení a finanční integrace. Skupina odborníků
však zjistila omezené průmyslové využití, omezenou otevřenost excelentní vědě
mimo metrologické instituty a nedostatečné budování kapacit. Skupina odborníků
zastávala rovněž názor, že provedením EMRP lze vytvořit Evropský metrologický
výzkumný prostor zapojující více účastníků.
(5)       Podle rozhodnutí Rady …
/2013/EU ze dne … 2013 o zřízení zvláštního programu k provedení
Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020)[9] je možná další podpora pro
evropský metrologický výzkumný program.
(6)       Evropský metrologický program
pro inovace a výzkum (European Metrology Programme for Innovation and
Research, dále jen „EMPIR“), který je v souladu se strategií Evropa 2020
a souvisejícími stěžejními iniciativami, zejména „Unií inovací“[10], „Digitální agendou pro
Evropu“[11],
„Evropou účinněji využívající zdroje“[12]
a „Průmyslovou politikou pro éru globalizace“[13],
bude ambicióznějším programem zapojujícím více účastníků, který bude po dobu
deseti let (2014–2024) provádět [28] zúčastněných
států. V rámci zlepšení oproti stávajícímu programu bude program EMPIR
zahrnovat činnosti v oblasti inovací a průmyslového využití, výzkumu pro normy
a standardy a budování kapacit.
(7)       Zúčastněné státy zamýšlejí
přispívat na provádění programu EMPIR během období, kterého se tento program
týká (2014–2024).
(8)       Pro účast Unie na programu
EMPIR během doby trvání rámcového programu Horizont 2020 by měl být
stanoven určitý strop. V rámci tohoto stropu by měl příspěvek Unie odpovídat
příspěvku zúčastněných států na program EMPIR, aby bylo dosaženo vysokého
pákového efektu a zajištěna větší integrace programů zúčastněných států.
(9)       V souladu s cíli nařízení
(EU) č. …/2013 by všechny členské státy a země přidružené k rámcovému
programu Horizont 2020 měly mít právo zúčastnit se programu EMPIR.
(10)     Finanční příspěvek Unie by měl
být podmíněn formálními závazky zúčastněných států přispívat k provádění
programu EMPIR a splněním těchto závazků. Příspěvky zúčastněných států na
program EMPIR by měly zahrnovat příspěvek na správní náklady v maximální
výši 5 % rozpočtu programu EMPIR. Zúčastněné státy by se měly zavázat, že
v případě potřeby svůj příspěvek na program EMPIR navýší o rezervní finanční
prostředky ve výši 50 %, aby bylo zajištěno, že budou schopny financovat
své vnitrostátní subjekty (národní metrologické instituty a specializované
ústavy), které se účastní vybraných projektů.
(11)     Společné provádění programu
EMPIR vyžaduje určitou prováděcí strukturu. Zúčastněné státy se dohodly na
prováděcí struktuře pro program EMRP a v roce 2007 zřídily prováděcí
strukturu EURAMET e.V. (dále jen „EURAMET“), evropskou regionální metrologickou
organizaci a neziskové sdružení podle německého práva. EURAMET plní rovněž
úkoly a povinnosti související s širší evropskou a globální harmonizací
metrologie. Členství v organizaci EURAMET je otevřené všem evropským národním
metrologickým institutům jakožto členům a specializovaným ústavům jakožto
partnerům. Členství v organizaci EURAMET není podmíněno existencí
vnitrostátních metrologických výzkumných programů. Vzhledem ke skutečnosti, že
podle zprávy o průběžném hodnocení EMRP se správní struktura ukázala jako
efektivní a vysoce kvalitní pro provádění EMRP, měla by se organizace EURAMET
využívat rovněž při provádění programu EMPIR. Organizace EURAMET by měla být
příjemcem finančního příspěvku Unie.
(12)     K dosažení cílů programu EMPIR
by organizace EURAMET měla finanční podporu poskytovat především v podobě
grantů pro účastníky akcí vybraných na úrovni organizace EURAMET. Tyto akce by
měly být vybrány na základě výzev k předkládání návrhů v rámci odpovědnosti organizace
EURAMET. Pořadník by měl být závazný, pokud jde o výběr návrhů a finanční
prostředky přidělené na projekty EMPIR z finančního příspěvku Unie
a z příspěvků zúčastněných států.
(13)     Finanční příspěvek Unie by měl
být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a podle
příslušných pravidel týkajících se nepřímého řízení, která jsou stanovena v
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne
25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném
rozpočtu Unie[14],
a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne
29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012[15].
(14)     V zájmu ochrany finančních
zájmů Unie by měla mít Komise v případě nepřiměřeného, částečného nebo
opožděného provádění programu EMPIR nebo v případě, že zúčastněné strany
své příspěvky na financování programu EMPIR neposkytnou, nebo je poskytnou
částečně či opožděně, právo finanční příspěvek Unie snížit nebo pozastavit či
ukončit jeho poskytování. Toto právo by mělo být stanoveno v pověřovací
dohodě, která bude uzavřena mezi Unií a organizací EURAMET.
(15)     Účast na nepřímých akcích
financovaných z programu EMPIR podléhá nařízení Evropského parlamentu a Rady
(EU) č. …/2013 ze dne … 2013, kterým se stanoví pravidla pro účast
a šíření výsledků Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace
(2014–2020)[16].
Kvůli zvláštním provozním potřebám programu EMPIR je však nezbytné stanovit
odchylky od uvedeného nařízení v souladu s čl. 1 odst. 3 zmíněného
nařízení [pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020].
(16)     Příspěvek zúčastněných států
představuje především institucionální financování národních metrologických
institutů a specializovaných ústavů, které se účastní vybraných projektů.
Příspěvek zúčastněných států by měl zahrnovat rovněž příspěvek v hotovosti
určený na správní náklady programu EMPIR. Část příspěvku Unie by měla být
přidělena jiným subjektům než národním metrologickým institutům
a specializovaným ústavům, které se účastní vybraných projektů. Výpočet
finančního příspěvku Unie pro národní metrologické instituty a specializované
ústavy, které se účastní projektů EMPIR, by měl zajistit, aby příspěvek Unie
pro program EMPIR nepřesáhl výši příspěvku zúčastněných států. Jelikož
institucionální financování národních metrologických institutů a
specializovaných ústavů ze strany zúčastněných států odpovídá režijním nákladům
přiděleným na projekty EMPIR, které nejsou hrazeny z příspěvku Unie, měla
by se paušální sazba pro financování způsobilých nepřímých nákladů národních
metrologických institutů a specializovaných ústavů v porovnání se sazbou
stanovenou v nařízení (EU) č. … /2013 [kterým se stanoví pravidla pro
účast a šíření výsledků Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a
inovace)] upravit. Tato paušální sazba by měla být stanovena na základě úplných
nepřímých nákladů vykázaných národními metrologickými instituty
a specializovanými ústavy účastnícími se projektů EMRP jako způsobilé
náklady, které jsou stálé a představují spolehlivý odhad nepřímých nákladů, jež
vzniknou národním metrologickým institutům a specializovaným ústavům účastnícím
se projektů EMPIR. Jelikož tyto nepřímé náklady představují 140 %
celkových způsobilých přímých nákladů národních metrologických institutů a
specializovaných ústavů (s výjimkou nákladů na subdodávky a příspěvků ve formě
věcného plnění poskytnutých zdarma, které nebyly využity v jejich prostorách),
měla by se paušální sazba pro financování nepřímých nákladů národních
metrologických institutů a specializovaných subjektů snížit z [20 %]
podle nařízení (EU) č. … /2013 na 5 %. Je proto vhodné stanovit v
případě národních metrologických institutů a specializovaných ústavů
odchylku od článku 24 uvedeného nařízení. Ostatní subjekty, které se
účastní projektů EMPIR, by měly být financovány v souladu s uvedeným
nařízením.
(17)     Vhodnost modelu financování,
co se týká zásady stejné výše finančních prostředků Unie a ostatních finančních
prostředků, by měla být znovu posouzena v době průběžného hodnocení programu
EMPIR.
(18)     Audity u příjemců finančních
prostředků Unie poskytnutých podle tohoto rozhodnutí by měly zajistit snížení
administrativní zátěže v souladu s nařízením (EU) č. …/2013 [rámcový
program Horizont 2020].
(19)     Finanční zájmy Unie by měly
být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence,
odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených,
neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a
případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU,
Euratom) č. 966/2012.
(20)     Komise by měla provést
průběžné hodnocení, zejména za účelem posouzení kvality a účinnosti
programu EMPIR a pokroku při plnění stanovených cílů, a závěrečné hodnocení a
vyhotovit zprávy o těchto hodnoceních.
(21)     Na žádost Komise by EURAMET a
zúčastněné státy měly Komisi poskytnout informace, které potřebuje za účelem
zahrnutí do zpráv o hodnocení programu EMPIR.
(22)     Cílem rozhodnutí je účast Unie
na programu EMPIR, totiž podpora poskytnutí přiměřených a integrovaných
metrologických řešení vhodných pro daný účel a vytvoření integrovaného
evropského systému metrologického výzkumu s kritickým množstvím a aktivním
zapojením na regionální, vnitrostátní, evropské a mezinárodní úrovni, čehož
nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států. Rozsah a složitost
metrologických požadavků vyžadují investice, které přesahují základní rozpočty
národních metrologických institutů a jejich specializovaných ústavů určené na
výzkum. Excelence, která je nezbytná pro výzkum a vývoj špičkových
metrologických řešení, je rozptýlena přes hranice jednotlivých států, a nelze
ji proto spojit pouze na vnitrostátní úrovni. Jelikož tohoto cíle může být
proto lépe dosaženo na úrovni Unie začleněním vnitrostátního úsilí do
jednotného evropského přístupu, spojením roztříštěných vnitrostátních
výzkumných programů, poskytnutím pomoci při navrhování společných strategií
v oblasti výzkumu a financování, které přesahují hranice států,
a dosažením potřebného kritického počtu účastníků a objemu investic, může
Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v
článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou
proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí
rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účast na evropském metrologickém programu pro inovace a výzkum
1.           Unie se účastní evropského
metrologického programu pro inovace a výzkum (European Metrology Programme
for Innovation and Research, dále jen „EMPIR“), který společně provádějí
Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Německo, Estonsko, Irsko, Řecko,
Španělsko, Francie, Chorvatsko, Itálie, Maďarsko, Nizozemsko, Rakousko, Polsko,
Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko, Finsko, Švédsko, Spojené
království a rovněž [Bosna a Hercegovina, Norsko, Srbsko, Švýcarsko a Turecko]
(dále jen „zúčastněné státy“), a to v souladu s podmínkami stanovenými v
tomto rozhodnutí.
2.           Programu EMPIR se může
zúčastnit jakýkoli jiný členský stát nebo jakákoli jiná země přidružená k
Horizontu 2020 – rámcovému programu pro výzkum a inovace (2014–2020),
který byl zřízen nařízením (EU) č. …/2013 … (dále jen „rámcový program
Horizont 2020“), pokud splňuje podmínku stanovenou v čl. 3
odst. 1 písm. c) tohoto rozhodnutí. Členské státy a přidružené země,
které splní podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) tohoto
rozhodnutí, se pro účely tohoto rozhodnutí považují za zúčastněné státy.
Článek 2
Finanční příspěvek Unie
1.           Maximální finanční příspěvek
Unie, včetně prostředků ESVO, pro program EMPIR činí 300 milionů EUR.
Příspěvek je hrazen z prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených na
příslušné části zvláštního programu k provedení rámcového programu
Horizont 2020, který byl zřízen rozhodnutím … /2013/EU, v souladu s
čl. 58 odst. 1 písm. c) bodem vi) a články 60
a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2.           Aniž by byla překročena
maximální částka stanovená v odstavci 1, odpovídá příspěvek Unie
příspěvkům států, které se účastní programu EMPIR, s výjimkou příspěvků
zúčastněných států na správní náklady přesahující 5 % rozpočtu programu
EMPIR.
3.           Příspěvek Unie se nesmí použít
k uhrazení správních nákladů programu EMPIR.
Článek 3
Podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku Unie
1.           Finanční příspěvek Unie je
podmíněn tím, že:
a)      zúčastněné státy prokáží, že program
EMPIR je zřízen v souladu s přílohami I a II;
b)      zúčastněné státy nebo národní
metrologické instituty určené zúčastněnými státy určí EURAMET e.V. (dále jen
„EURAMET“) jako strukturu odpovědnou za provádění programu EMPIR a za
přijímání, rozdělování a sledování finančního příspěvku Unie;
c)      každý zúčastněný stát se zaváže přispět
k financování programu EMPIR a vytvořit rezervní finanční prostředky
ve výši 50 % objemu závazku;
d)      EURAMET prokáže svou schopnost provést
program EMPIR, včetně přijímání, rozdělování a sledování příspěvku Unie v rámci
nepřímého řízení rozpočtu Unie v souladu s články 58, 60 a 61
nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
e)      v souladu s přílohou III je vytvořen
model řízení programu EMPIR.
2.           Během provádění programu
EMPIR je finanční příspěvek Unie podmíněn:
a)      plněním cílů programu EMPIR stanovených v
příloze I a prováděním činností stanovených v příloze II organizací
EURAMET v souladu s pravidly pro účast a šíření výsledků uvedenými v
článku 5;
b)      zachováním přiměřeného a účinného modelu
řízení v souladu s přílohou III;
c)      dodržením požadavků na podávání zpráv organizací
EURAMET, jak jsou stanoveny v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom)
č. 966/2012;
d)      plněním závazků uvedených v odst. 1
písm. c).
Článek 4
Příspěvky zúčastněných států
Příspěvky zúčastněných států sestávají:
a)           z příspěvků poskytnutých
prostřednictvím institucionálního financování národních metrologických
institutů a specializovaných ústavů, které se účastní projektů EMPIR;
b)           z finančních příspěvků na správní
náklady programu EMPIR.
Článek 5
Pravidla pro účast a šíření výsledků
1.           Pro účely nařízení (EU)
č. … [pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020] se EURAMET
považuje za financující orgán a poskytuje finanční podporu pro nepřímé akce v
souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí.
2.           Odchylně od čl. 24
odst. 1 nařízení (EU) č. … [pravidla pro účast a šíření výsledků
Horizontu 2020] se nepřímé způsobilé náklady národních metrologických
institutů a specializovaných ústavů, které se účastní projektů financovaných
z programu EMPIR, stanoví za použití paušální sazby ve výši 5 % celkových přímých způsobilých nákladů s výjimkou přímých
způsobilých nákladů na subdodávky a nákladů na zdroje poskytnuté třetími
stranami, které se nevyužívají v prostorách příjemce, jakož i finanční
podpory třetím stranám.
3.           Průběžné hodnocení programu
EMPIR podle článku 12 zahrnuje posouzení veškerých nepřímých nákladů
národních metrologických institutů a specializovaných ústavů, které se účastní
projektů EMPIR, a příslušného institucionálního financování.
4.           Na základě tohoto posouzení
může EURAMET za účelem čl. 2 odst. 2 paušální sazbu stanovenou v
odstavci 2 snížit.
5.           Pokud to nepostačuje, může
EURAMET odchylně od čl. 22 odst. 3 nařízení (EU) č. … [pravidla
pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020] použít nižší sazbu náhrad
způsobilých nákladů národních metrologických institutů a specializovaných
ústavů, které se účastní projektů financovaných z programu EMPIR.
Článek 6
Provádění programu EMPIR
1.           Program EMPIR se provádí na
základě ročních pracovních plánů.
2.           EURAMET poskytuje finanční
podporu především ve formě grantů pro účastníky na základě výzev k předkládání
návrhů.
Před určením témat každé výzvy k předkládání
návrhů vyzve EURAMET zainteresované osoby nebo organizace z metrologické
výzkumné obce a uživatele, aby navrhli témata možného výzkumu.
Článek 7
Dohody mezi Unií a organizací EURAMET
1.           S výhradou kladného hodnocení
ex ante týkajícího se organizace EURAMET v souladu s čl. 61
odst. 1 nařízení (EU, EURATOM) č. 966/2012 uzavře Komise jménem Unie
s organizací EURAMET pověřovací dohodu a každoroční dohody o převodu finančních
prostředků.
2.           Pověřovací dohoda uvedená v
odstavci 1 je uzavřena v souladu s čl. 58 odst. 3
a články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a
článkem 40 nařízení v přenesené pravomoci č. 1268/2012. Tato
dohoda stanoví rovněž:
a)      požadavky na příspěvek organizace EURAMET
k výkonnostním ukazatelům uvedeným v příloze II rozhodnutí (EU)
č. … [zvláštní program k provedení rámcového programu
Horizont 2020];
b)      požadavky na příspěvek organizace EURAMET
ke sledování uvedenému v příloze III rozhodnutí (EU) č. … [zvláštní
program k provedení rámcového programu Horizont 2020];
c)      zvláštní výkonnostní ukazatele týkající
se fungování organizace EURAMET;
d)      požadavky na organizaci EURAMET týkající
se poskytování informací o správních nákladech a podrobných číselných
údajů o provádění programu EMPIR;
e)      ujednání o poskytování údajů potřebných k
zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření
výsledků a podávání zpráv.
Článek 8
Ukončení či pozastavení poskytování finančního příspěvku Unie nebo jeho snížení
Není-li program EMPIR prováděn nebo je-li
prováděn nepřiměřeně, částečně nebo opožděně, může Komise ukončit nebo
pozastavit poskytování finančního příspěvku Unie nebo tento finanční příspěvek
úměrně snížit podle skutečného provádění programu EMPIR.
Pokud zúčastněné státy své příspěvky na
financování programu EMPIR neposkytnou, nebo je poskytnou částečně či opožděně,
může Komise ukončit nebo pozastavit poskytování finančního příspěvku Unie nebo
tento finanční příspěvek úměrně snížit s přihlédnutím k výši finančních
prostředků přidělených zúčastněnými státy na provádění programu EMPIR.
Článek 9
Následné audity
1.           Následné audity výdajů na
nepřímé akce provádí EURAMET v souladu s článkem 23
nařízení (EU) č. … [rámcový program Horizont 2020].
2.           Komise se může rozhodnout, že
audity uvedené v odstavci 1 provede sama.
Článek 10
Ochrana finančních zájmů Unie
1.           Komise přijme vhodná opatření
k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto
rozhodnutí finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření
proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a
jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek
a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními
sankcemi.
2.           EURAMET
umožní zaměstnancům Komise a ostatním osobám pověřeným Komisí, jakož i
Účetnímu dvoru přístup na svá místa a do svých prostor a ke všem informacím,
včetně informací v elektronické podobě, které jsou zapotřebí k provedení
jejich auditů.
3.           Evropský úřad pro boj proti
podvodům (OLAF) může provádět šetření včetně kontrol a inspekcí na místě v
souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Evropského parlamentu
a Rady (ES) č. 1073/1999[17]
a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[18]
s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou nebo
rozhodnutím o udělení grantu či smlouvou financovanou podle tohoto rozhodnutí
nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu
finanční zájmy Unie.
4.           Smlouvy, grantové dohody a
rozhodnutí o udělení grantu vyplývající z provádění tohoto rozhodnutí musí
obsahovat ustanovení, která Komisi, EURAMET,
Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění takovýchto auditů a šetření výslovně
zmocňují v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
5.           Při provádění programu EMPIR
přijmou zúčastněné státy legislativní, regulační, správní a jiná opatření
nezbytná pro ochranu finančních zájmů Unie, zejména s cílem zajistit úplné zpětné
získání veškerých částek splatných Unii v souladu s nařízením (EU, Euratom)
č. 966/2012 a s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 11
Sdělování informací
1.           Na žádost Komise zašle
EURAMET veškeré informace, které jsou nezbytné pro vypracování zpráv uvedených
v článku 12.
2.           Prostřednictvím organizace EURAMET
předloží zúčastněné státy Komisi veškeré informace týkající se finančního
řízení programu EMPIR, které si vyžádá Evropský parlament, Rada nebo Účetní
dvůr.
3.           Komise zahrne informace
uvedené v odstavci 2 do zpráv podle článku 12.
Článek 12
Hodnocení
1.           Do
31. prosince 2017 provede Komise průběžné hodnocení programu EMPIR.
Komise vyhotoví o tomto hodnocení zprávu, která obsahuje závěry hodnocení
a připomínky Komise. Tuto zprávu zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě
do 30. června 2018.
2.           Na konci účasti Unie na
programu EMPIR, nejpozději však do 31. prosince 2024, provede Komise
závěrečné hodnocení programu EMPIR. O tomto hodnocení vyhotoví Komise
zprávu, která obsahuje jeho výsledky. Tuto zprávu zašle Komise Evropskému
parlamentu a Radě.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
PŘÍLOHA I
Cíle
programu EMPIR
Program EMPIR sleduje tyto obecné cíle:
a)
poskytnutí přiměřených a integrovaných
metrologických řešení vhodných pro daný účel, která podporují inovace a
konkurenceschopnost průmyslu, a rovněž technologií měření, které se zabývají
společenskými výzvami, jako je zdraví, životní prostředí a energetika, včetně
podpory při vypracovávání a provádění politik;
b)
vytvoření integrovaného evropského systému
metrologického výzkumu s kritickým množstvím a aktivním zapojením na
regionální, vnitrostátní, evropské i mezinárodní úrovni.
PŘÍLOHA II
Nepřímé
akce podporované programem EMPIR
1.           Program EMPIR může podporovat
níže uvedené nepřímé akce v oblasti společného výzkumu a technologického rozvoje:
1.1         vědecko-technické akce
podporující základní vědeckou metrologii, jež stanoví základ pro veškeré další
kroky, včetně aplikovaného metrologického výzkumu a vývoje a služeb
souvisejících s metrologií;
1.2         metrologický výzkum s cílem
poskytnout řešení pro společenské výzvy se zaměřením se na přispění k
energetice, životnímu prostředí a zdraví;
1.3         výzkum za účelem vývoje nových
měřicích přístrojů, jehož cílem je průmyslové využití metrologických
technologií k podněcování inovací v průmyslu;
1.4         přípravný a doprovodný
metrologický výzkum a vývoj pro prioritní dokumentační normy, jeho cílem je
využít odborných znalostí metrologických institutů zúčastněných států na
podporu provádění politiky a rychlejšího zavedení inovativních výrobků
a služeb na trh;
1.5         činnosti v oblasti budování
kapacit pro metrologii na různých technologických úrovních s cílem dosáhnout
v zúčastněných státech vyváženého a integrovaného metrologického
systému.
2.           Program EMPIR může podporovat
další akce k šíření a využití výsledků metrologického výzkumu.
Program EMPIR může podporovat jiné akce zaměřené
konkrétně na metrologické instituty, které nemají žádné vědecké kapacity nebo
které mají jen omezené vědecké kapacity, a to jejich podporou při využívání
ostatních programů Evropské unie nebo vnitrostátních či regionálních programů
pro vzdělávání a mobilitu, při přeshraniční spolupráci nebo investování do
metrologické infrastruktury.
3.           Program EMPIR může podporovat
organizování činností k vytváření sítí za účelem propagace programu EMPIR a
dosažení co nejvyšších dopadů tohoto programu.
4.           Nepřímé akce uvedené v
bodě 1 provádějí národní metrologické instituty a specializované
ústavy. Program EMPIR však podněcuje a podporuje i účast jiných subjektů.
Očekává se, že tento přístup bude mít za následek přidělení přibližně 15 %
rozpočtu programu EMPIR těmto subjektům.
PŘÍLOHA III
Provádění
a správa a řízení programu EMPIR
I           Úloha organizace EURAMET
1.           EURAMET odpovídá za provádění
programu EMPIR s výhradou článku 3. Spravuje finanční příspěvek Unie pro
program EMPIR a odpovídá za vypracování a provádění ročního pracovního plánu,
organizaci výzev k předkládání návrhů, hodnocení návrhů a stanovení jejich
pořadí a jakékoli jiné činnosti vyplývající z ročního pracovního plánu. EURAMET
odpovídá za řízení grantů, včetně podpisu grantových dohod, přijímání a
rozdělování finančního příspěvku Unie a sledování jeho využití a plateb pro
účastníky vybraných projektů EMPIR.
Sledování finančního příspěvku Unie zahrnuje
veškeré činnosti v oblasti kontroly a auditu, kontroly ex ante a/nebo
ex post, které jsou nezbytné k plnění úkolů, jež byly organizaci EURAMET
svěřeny Komisí. Tyto činnosti mají poskytnout přiměřenou jistotu ohledně
legality a správnosti uskutečněných operací a způsobilosti nákladů nahlášených
na základě grantových dohod.
2.           EURAMET může určité správní a
logistické úkoly při provádění programu EMPIR svěřit zúčastněným státům.
II         Organizační struktura organizace
EURAMET podílející se na provádění programu EMPIR
1.           Orgánem programu EMPIR s
rozhodovací pravomocí je výbor EMPIR.
Výbor EMPIR je složen ze zástupců členů organizace
EURAMET ze zúčastněných států. Váha hlasů se vypočítává podle vnitrostátních
závazků v souladu s pravidlem druhé odmocniny.
Výbor přijímá konkrétní rozhodnutí o programu
strategického výzkumu a inovací, plánovaných výzvách k předkládání návrhů,
přezkumném řízení hodnocení, výběru projektů, které mají být financovány podle
pořadníků, a sledování pokroku financovaných projektů. Po získání souhlasu ze
strany Komise přijímá výbor roční pracovní plán.
Komise má na zasedáních výboru EMPIR status
pozorovatele. Přijetí ročního pracovního plánu výborem EMPIR však vyžaduje
předchozí souhlas Komise. Výbor EMPIR zve Komisi na svá zasedání a zasílá ji
příslušné dokumenty. Komise se může účastnit diskusí ve výboru EMPIR.
2.           Předseda výboru EMPIR a jeho
zástupce jsou voleni výborem EMPIR. Předsedou výboru EMPIR je jeden ze dvou
místopředsedů organizace EURAMET. Předseda výboru EMPIR zastupuje organizaci EURAMET
v záležitostech týkajících se programu EMPIR.
3.           Vědecká rada je složena z
odborníků na vysoké úrovni z průmyslu, výzkumu, akademické obce a mezinárodních
zúčastněných organizací. Vědecká rada vydává nezávislá strategická doporučení k
ročnímu pracovnímu plánu programu EMPIR. Členy vědecké rady jmenuje valná
hromada organizace EURAMET.
4.           Bankovní účty pro program
EMPIR spravuje sekretariát EURAMET poskytující organizaci EURAMET celkovou
administrativní podporu.
5.           V rámci sekretariátu EURAMET
je zřízeno oddělení podpory řízení, které odpovídá za provádění programu EMPIR
a jeho každodenní řízení.
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle
              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky třetích
stran
              3.3.    Odhadovaný
dopad na příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název návrhu/podnětu
Účast
Unie na evropském metrologickém programu pro inovace a výzkum prováděném společně
několika členskými státy
1.2.        Příslušné oblasti politik
podle členění ABM/ABB[19]
Výzkum
a inovace: rámcový program Horizont 2020
1.3.        Povaha návrhu/podnětu
¨ Návrh/podnět se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu /
přípravné akci[20]
¨ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
X Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem
Celkové
cíle programu EMPIR:
1.
Poskytnutí přiměřených a integrovaných metrologických řešení vhodných pro daný
účel, která podporují inovace a konkurenceschopnost průmyslu, a rovněž
technologií měření, které se zabývají společenskými výzvami, jako je zdraví,
životní prostředí a energetika, včetně podpory při vypracovávání a provádění
politik.
2.
Vytvoření integrovaného evropského systému metrologického výzkumu s kritickým
množstvím a aktivním zapojením na regionální, vnitrostátní, evropské i mezinárodní
úrovni.
1.4.2.     Specifické cíle a příslušné
aktivity ABM/ABB
Hlavní
operativní cíl tohoto legislativního návrhu, totiž účast Unie na
společném programu výzkumu, vývoje a inovací v oblasti metrologie prováděném
několika členskými státy, je stanoven již v rámcovém programu pro výzkum a
inovace Horizont 2020.
Specifickým
cílem, který je spojen s tímto operativním cílem, je zřízení a provádění
programu EMPIR, jehož hlavním výstupem jsou projekty v oblasti VaV.
1.4.3.     Očekávané výsledky a dopady
Upřesněte účinky,
které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
Program
EMPIR spojí investice Unie a vnitrostátní investice do metrologického výzkumu s
cílem poskytnout přiměřená a integrovaná metrologická řešení vhodná pro daný
účel, která podporují inovace a konkurenceschopnost průmyslu, a rovněž
technologie měření, které se zabývají společenskými výzvami, jako je zdraví,
životní prostředí a energetika.
To
podpoří vytvoření integrovaného evropského systému metrologického výzkumu
s kritickým množstvím a aktivním zapojením na regionální, vnitrostátní,
evropské i mezinárodní úrovni.
1.4.4.     Ukazatele výsledků a dopadů
Upřesněte ukazatele,
podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
Očekávají
se tyto výsledky, které budou měřeny prostřednictvím příslušných ukazatelů:
Podpora průmyslového využití a zlepšení normalizace
Ukazatele:
a) obrat z nových nebo podstatně zdokonalených výrobků a služeb, které lze
přičíst výzkumným činnostem programu EMPIR a jeho předchůdců (cíl:
400 milionů EUR), b) podíl výzkumných projektů orientovaných na
průmysl (cíl: 20 %), c) hodnota podnikových investic do projektů
EMPIR, d) podíl specializovaného normativního výzkumu (cíl: 10 %),
e) technické výbory CEN/CENELEC/ISO/IEC a rovnocenné normalizační orgány,
které mohou mít přímý prospěch z projektů EMPIR, zapojené do programu.
Podpora soudržného, udržitelného a integrovaného evropského
metrologického prostředí za účelem plného využití potenciálu EU.
Ukazatele:
f) podíl vnitrostátních investic v Evropě vyhrazených na metrologický
výzkum, které jsou koordinovány nebo ovlivněny prostřednictvím programu (cíl:
50 %), g) účast vědců, kteří nepocházejí z národních metrologických
institutů / specializovaných ústavů, na programu (cíl: dvojnásobek v porovnání
s programem EMRP), h) výše investic ze strukturálních fondů a jiných
evropských, vnitrostátních nebo regionálních programů do činností souvisejících
s metrologií, i) vedoucí postavení Evropy v mezinárodních metrologických
komisích.
Účinnost programu
Ukazatele:
j) kvalita postupu pro předkládání návrhů, jejich hodnocení a výběr,
k) doba do poskytnutí příspěvku, l) provozní náklady na provádění
programu EMPIR (cíl: ≤ 5 %).
Významné sociálně-ekonomické přínosy a přispění k hlavním cílům
politiky
Budou
posouzeny v rámci nezávislého průběžného a závěrečného hodnocení vedle ostatních
ukazatelů.
1.5.        Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.     Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
Program
EMPIR spojí zdroje Unie a vnitrostátní zdroje a zajistí, aby měl metrologický
výzkum vyšší dopad na růst a řešení sociálně-ekonomických problémů, a odstraní
stávající roztříštěnost a strukturální nedostatky evropského systému
metrologického výzkumu a inovací.
1.5.2.     Přidaná hodnota ze zapojení EU
Přidaná
hodnota veřejného zásahu na úrovni EU spočívá ve schopnosti EU spojit
roztříštěné vnitrostátní výzkumné programy, pomoci při navrhování společných
strategií v oblasti výzkumu a financování, které přesahují hranice států, a
dosáhnout kritického počtu účastníků a objemu investic, které jsou zapotřebí k
řešení problémů, s nimiž se systém metrologického výzkumu potýká, při současném
zvýšení efektivnosti veřejných výdajů.
Program
EMPIR zvýší měřicí schopnosti se strategickým dopadem pro Evropu. To se
uskuteční soudržným a neroztříštěným způsobem s vyšším kritickým množstvím, což
povede k nákladově efektivnějším a interoperabilním řešením.
1.5.3.     Závěry vyvozené z podobných
zkušeností v minulosti
Průběžné
hodnocení předchozího programu EMRP, který byl prováděn v rámci 7. RP,
zjistilo určité nedostatky, které byly při navrhování programu EMPIR odstraněny
(zvláštní podpora pro inovace, normalizaci, budování kapacit a otevřenost
programu nejlepší vědecké práci).
1.5.4.     Soulad a možná synergie s
dalšími vhodnými nástroji
Program
EMPIR přispěje k řadě stěžejních iniciativ strategie EVROPA 2020, kterých
se dotýká metrologický výzkum, včetně „Unie inovací“, „Digitální
agendy pro Evropu“, „Evropy účinněji využívající zdroje“ a „Průmyslové politiky
pro éru globalizace“.
Program
EMPIR významně přispěje k dosažení cílů programu Horizont 2020 podporou
témat, která mají přímý význam pro priority Horizontu 2020.
1.6.        Doba trvání akce a finanční
dopad
X Časově omezený návrh/podnět
–
Návrh/podnět s platností od 1. 1. 2014 do
31. 12. 2024
–
Finanční dopad od roku 2014 do roku 2020
u prostředků na závazky a od roku 2014 do roku 2024 u prostředků na
platby
¨ Časově neomezený
návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,
–
poté plné fungování.
1.7.        Předpokládaný způsob řízení[21]
¨ Přímé centralizované řízení Komisí
X Nepřímé centralizované řízení, při
kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
–
¨  výkonným agenturám
–
¨  subjektům zřízeným Společenstvími[22]
–
X  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům /
subjektům pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V
Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním aktu ve
smyslu článku 49 finančního nařízení
¨ Sdílené řízení s
členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s
mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky
K řízení
iniciativy byla zřízena specializovaná prováděcí struktura s názvem EURAMET
(dále jen „EURAMET“), kterou řídí zúčastněné státy. Finanční příspěvek Unie
pro iniciativu bude poskytován prostřednictvím této organizace.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla pro sledování a
podávání zpráv
Upřesněte četnost a
podmínky.
Po
zřízení bude program EMPIR sledován prostřednictvím výročních zpráv, které bude
předkládat EURAMET.
To
bude doplněno průběžným hodnocením, jež bude provedeno nejpozději
v roce 2017. Na konci účasti Unie na programu EMPIR, nejpozději však
v roce 2024, přezkoumá nezávislé závěrečné hodnocení dosažení cílů,
výstupů a dopadů.
2.2.        Systém řízení a kontroly
2.2.1.     Zjištěná rizika
1.
Schopnost specializované prováděcí struktury EURAMET spravovat rozpočet
Unie a chránit finanční zájmy EU.
2.
Schopnost zúčastněných států financovat své příspěvky pro program.
2.2.2.     Předpokládané metody kontroly
Riziko
č. 1: viz bod 2.3.
Riziko
č. 2: Finanční prostředky EU budou uvolněny až po doložení vnitrostátních
finančních závazků, a to jak na úrovni jednoletých dohod o financování, tak na
úrovni plateb pro vnitrostátní účastníky projektů. Další zárukou je skutečnost,
že financování EU nemůže přesáhnout 50 % celkového financování z veřejných
zdrojů, které bylo poskytnuto na program, a z finančních prostředků EU
nelze hradit správní výdaje.
2.2.3.     Náklady a přínosy kontrol a
pravděpodobná míra nesouladu
Kontrolní
systém zřízený za účelem provádění programu bude navržen tak, aby poskytoval
přiměřenou jistotu ohledně dosažení náležitého řízení rizik v souvislosti
s účelností a účinností činností a rovněž ohledně legality a správnosti
uskutečněných operací s patřičným přihlédnutím k zvláštní povaze programu EMPIR
jakožto partnerství v rámci veřejného sektoru. Kontrolní systém musí
usilovat o rovnováhu mezi důvěrou a kontrolou s přihlédnutím k správním a jiným
nákladům kontrol na všech úrovních, zejména u účastníků, aby mohl co nejlépe
přispět k dosažení cílů rámcového programu Horizont 2020.
2.3.        Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí
Upřesněte stávající či
předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
V
článku 3 rozhodnutí o zřízení programu EMPIR se uvádí, že příspěvek Unie
je podmíněn dodržením požadavků na podávání zpráv organizací EURAMET, jak jsou
stanoveny v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Podle článku 8 může Komise poskytování příspěvku pozastavit či ukončit
nebo tento příspěvek snížit.
Pověřovací
dohoda, která bude uzavřena mezi Komisí a organizací EURAMET v souladu
s článkem 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, Komisi umožní
dohlížet na činnosti organizace EURAMET, zejména prováděním auditů.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.        Okruhy víceletého finančního
rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
·      Stávající rozpočtové položky v pořadí okruhů víceletého
finančního rámce a rozpočtových položek. TABULKA BUDE AKTUALIZOVÁNA PO
DOHODĚ
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [název ………………………...……….] || RP/NRP[23]   || zemí ESVO[24]   || kandidátských zemí[25]   || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1A || 08.0204 Horizontální činnosti programu Horizont 2020 || RP/NRP || ANO || ANO || ANO || ANO
 1A || 08 02 02 01 Vedoucí postavení v nanotechnologiích, pokročilých materiálech, biotechnologii a vyspělé výrobě a zpracování || RP/NRP || ANO || ANO || ANO || ANO
 1A || 08 02 03 01 Zlepšování celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek || RP/NRP || ANO || ANO || ANO || ANO
 1A || 08 02 03 02 Zlepšování zajišťování potravin, rozvoj udržitelného zemědělství, mořského a námořního výzkumu a biohospodářství || RP/NRP || ANO || ANO || ANO || ANO
 1A || 08 02 03 03 Přechod na spolehlivou, udržitelnou a konkurenceschopnou energetickou soustavu || RP/NRP || ANO || ANO || ANO || ANO
 1A || 08 02 03 04 Dosažení evropského systému dopravy, který účinně využívá zdroje a je šetrný k životnímu prostředí, bezpečný a bezproblémový || RP/NRP || ANO || ANO || ANO || ANO
 1A || 08 02 03 05 Dosažení hospodářství, které účinně využívá zdroje a je odolné vůči změně klimatu, a udržitelných dodávek surovin || RP/NRP || ANO || ANO || ANO || ANO
 1A || 09 04 02 01 Vedoucí postavení v informačních a komunikačních technologiích || RP/NRP || ANO || ANO || ANO || ANO
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo 1A || Okruh 1A Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost
 GŘ: RTD, CNECT ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021–2024 || CELKEM[26]
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 02 02 01 Vedoucí postavení v nanotechnologiích, pokročilých materiálech, biotechnologii a vyspělé výrobě a zpracování || Závazky || (1) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 ||   || 52,500
 Platby || (2) ||   || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500
 08 02 03 01 Zlepšování celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek || Závazky || (1a) || 5,714 || 9,143 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,572 || 8,000 ||   || 60,000
 Platby || (2a) ||   || 0,571 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,658 || 9,086 || 15,714 || 60,000
 08 02 03 02 Zlepšování zajišťování potravin, rozvoj udržitelného zemědělství, mořského a námořního výzkumu a biohospodářství || Závazky || (1b) || 1,429 || 2,285 || 2,429 || 2,429 || 2,285 || 2,143 || 2,000 ||   || 15,000
 Platby || (2b) ||   || 0,143 || 1,514 || 2,300 || 2,429 || 2,414 || 2,271 || 3,929 || 15,000
 08 02 03 03 Přechod na spolehlivou, udržitelnou a konkurenceschopnou energetickou soustavu || Závazky || (1c) || 5,714 || 9,144 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,571 || 8,000 ||   || 60,000
 Platby || (2c) ||   || 0,572 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,657 || 9,086 || 15,714 || 60,000
 08 02 03 04 Dosažení evropského systému dopravy, který účinně využívá zdroje a je šetrný k životnímu prostředí, bezpečný a bezproblémový || Závazky || (1d) || 2,143 || 3,428 || 3,643 || 3,643 || 3,429 || 3,214 || 3,000 ||   || 22,500
 Platby || (2d) ||   || 0,214 || 2,272 || 3,450 || 3,643 || 3,621 || 3,407 || 5,893 || 22,500
 08 02 03 05 Dosažení hospodářství, které účinně využívá zdroje a je odolného vůči změně klimatu, a udržitelných dodávek surovin || Závazky || (1e) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 ||   || 52,500
 Platby || (2e) ||   || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500
 CELKEM prostředky pro GŘ RTD || Závazky || =1+1a - e || 25,000 || 40,000 || 42,500 || 42,500 || 40,000 || 37,500 || 35,000 ||   || 262,500
 Platby || =2+2a - e ||   || 2,500 || 26,500 || 40,250 || 42,500 || 42,250 || 39,750 || 68,750 || 262,500
 09 04 02 01 Vedoucí postavení v informačních a komunikačních technologiích || Závazky || (1f) ||   ||   || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 ||   || 37,500
 Platby || (2f) ||   ||   ||   || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500
 CELKEM prostředky pro GŘ CNECT || Závazky || =1f ||   ||   || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 ||   || 37,500
 Platby || =2f ||   ||   ||   || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500
   ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky pro GŘ RTD, CNECT || Závazky || =1+1a - f || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 ||   || 300,000
 Platby || =2+2a – f ||   || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 ||   || 300,000
 Platby || (5) ||   || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM (08 01 05) || (6) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 ||   || 0,975
 CELKEM prostředky na OKRUH 1A víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 ||   || 300,975
 Platby || =5+ 6 || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975
Tato tabulka udává
roční zdroje financování programu EMPIR. Rozpočet programu EMPIR však bude
poskytnut z rozpočtové položky 08.0204 Horizontální činnosti programu Horizont 2020.
 Okruh víceletého finančního rámce || 1A || Okruh 1A Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 GŘ: RTD ||   ||
  Lidské zdroje || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
  Ostatní správní výdaje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 GŘ RTD CELKEM || Prostředky || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 CELKEM prostředky na OKRUH 1A víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021– 2024 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 ||   || 300,975
 Platby || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975
3.2.2.     Odhadovaný dopad na operační
prostředky
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.
–
X  Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na
tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 ||   || CELKEM
   ||   ||
 Druh   || Průměrné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet || Náklady celkem
 Zřízení a provádění programu EMPIR ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup*, ** || Projekty VaV ||   || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
 NÁKLADY CELKEM || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
1 Příspěvek EU na celkové náklady nepřesáhne 300 milionů EUR.
(*)Správní náklady EURAMET e.V. na provádění
programu EMPIR, v maximální výši 30 milionů EUR [5 %], budou
hradit zúčastněné státy bez jakéhokoli příspěvku Unie.
(**) U každého projektu EMPIR se předpokládají
průměrné náklady ve výši 2 miliony EUR. Z celkového rozpočtu programu
ve výši 600 milionů EUR má být podle odhadů financováno přibližně
300 projektů.
3.2.3.     Odhadovaný dopad na prostředky
správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
–
X  Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní
povahy, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na tři desetinná místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní správní výdaje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUH 5[27] víceletého finančního rámce   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 Ostatní výdaje správní povahy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 CELKEM || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
Potřeby v oblasti
správních prostředků budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a
případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
3.2.3.2.  Odhadované potřeby v oblasti
lidských zdrojů
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
–
X  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů,
jak je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní
úvazky
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 08 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[28]
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[29]   || – v ústředí   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ pro výzkum a inovace, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a
případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení
Popis úkolů:
 Úředníci: Účast na zasedáních výboru EMPIR a zasedáních vědecké rady EMPIR a rovněž na workshopech a akcích k šíření výsledků Pozorovatel při hodnoceních návrhů EMPIR Sjednání a vypracování dohody se specializovanou prováděcí strukturou Vypracování ročního rozhodnutí o financování a provedení souvisejících plateb Schválení ročního pracovního plánu Sledování provádění na základě výročních zpráv a koordinace průběžného a závěrečného hodnocení Finanční a právní audit provádění programu EMPIR
 Externí zaměstnanci – nevztahuje se na tento návrh ||
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
–
X  Návrh/podnět je v souladu se stávajícím
víceletým finančním rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
–      ¨  Návrh/podnět
vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce.
3.2.5.     Příspěvky třetích stran
–
Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle
následujícího odhadu:
Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři
desetinná místa)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 Zúčastněné státy || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000
 Spolufinancované prostředky CELKEM || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000

Údaje o spolufinancování
Maximální příspěvek Evropské unie činí 300 milionů EUR
s výhradou příspěvku ve výši nejméně 300 milionů EUR, který
zúčastněné státy poskytnou v období 2014–2024 na program EMPIR z vnitrostátních
rozpočtů.
3.3.        Odhadovaný dopad na příjmy
–
X  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na
příjmy.
–
¨  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨         dopad na vlastní zdroje
–
¨         dopad na různé příjmy
[1]               Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
č. 912/2009/ES ze dne 16. září 2009 o účasti Společenství na
evropském metrologickém výzkumném programu prováděném několika členskými státy
(Úř. věst. L 257, 30.9.2009).
[2]               Tato částka je orientační a bude záviset na konečné
částce přidělené GŘ RTD a GŘ CNECT v rámci výše uvedených výzev/témat.
[3]               Úř. věst. C …[stanovisko EHSV].
[4]               KOM(2010) 2020 v konečném znění ze dne
3. března 2010.
[5]               Úř. věst.... [rámcový program Horizont 2020].
[6]               Úř. věst. L 257, 30.9.2009, s. 12.
[7]               Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.
[8]               COM(2012) 174 final ze dne
16. dubna 2012.
[9]               Úř. věst. … [zvláštní program k provedení
Horizontu 2020].
[10]             KOM(2010) 546 v konečném znění
ze dne 6. října 2010.
[11]             KOM(2010) 245 v konečném znění/2 ze dne
26. srpna 2010.
[12]             KOM(2011) 21 ze dne 26. ledna 2011.
[13]             COM(2012) 582 final ze dne 10. října 2012.
[14]             Úř. věst. L 298, 26.10.2012.
[15]             Úř. věst. L 362, 31.12.2012.
[16]             Úř. věst. … [rámcový program Horizont 2020].
[17]             Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
[18]             Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
[19]             ABM: řízení podle činností
(Activity-Based Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(Activity-Based Budgeting).
[20]             Uvedené v čl. 49 odst. 6
písm. a) nebo b) finančního nařízení.
[21]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční
nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[22]             Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
[23]             RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
[24]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[25]             Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země
západního Balkánu.
[26]             Částka je orientační a bude záviset na konečné částce
přidělené GŘ RTD a GŘ CNECT v rámci výše uvedených výzev/témat.
[27]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý
výzkum.
[28]             SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO =
vyslaný národní odborník. ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
odborník při delegaci.
[29]             Dílčí strop na externí zaměstnance
financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).


				|

		52015PC0148

			Návrh PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY, kterým se Dánsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 75 směrnice Rady 2006/112/ES /* COM/2015/0148 final - 2015/0074 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Podle článku 395 směrnice Rady
2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému
daně z přidané hodnoty (dále jen „směrnice o DPH“)
může Rada na návrh Komise jednomyslně povolit kterémukoli členskému
státu, aby zavedl zvláštní opatření odchylující se od této směrnice,
jejichž cílem je zjednodušit postup výběru daně z přidané
hodnoty (DPH) nebo zabránit určitým druhům daňových úniků
nebo vyhýbání se daňovým povinnostem.
Dopisem zaevidovaným Komisí dne 13. ledna 2015
požádalo Dánsko o povolení použít opatření odchylující se od článku
75 směrnice o DPH.
V souladu s čl. 395 odst. 2 směrnice
o DPH uvědomila Komise ostatní členské státy formou dopisů ze
dne 13. a 14. února 2015 o žádosti Dánska. Dopisem ze dne 17. února 2015
oznámila Komise Dánsku, že má k dispozici všechny údaje, které
potřebuje k posouzení žádosti.
Obecné souvislosti
V zájmu zjednodušení výběru DPH
a boje proti daňovým únikům požádalo Dánsko v roce 2011
o individuální výjimku, která by umožnila zavedení paušálního režimu pro
soukromé využití lehkých užitkových vozidel s maximální přípustnou
hmotností do tří tun registrovaných pouze pro obchodní účely.
Tato žádost o odchylku byla schválena prováděcím rozhodnutím Rady
2012/447/EU ze dne 24. července 2012[1]
a její platnost skončila dne 31. prosince 2014.
Z dánských právních předpisů
vyplývá, že bez odchylujícího se opatření by jakékoli soukromé
využití takového vozidla registrovaného pouze pro účely podnikání
mělo za následek, že osoba povinná k dani zcela ztratí nárok
na odpočet DPH z kupní ceny vozidla. Dánsko využívá ustanovení o
zachování původního stavu podle článku 176 směrnice o DPH, pokud
jde o odpočet DPH z kupní ceny a z provozních nákladů lehkých nákladních
vozidel s nejvyšší přípustnou hmotností do tří tun. Pokud podnik
takové lehké nákladní vozidlo zaregistruje jako výhradně sloužící pro
účely podnikání, bude mít nárok na odpočet DPH z kupní ceny i
provozních nákladů vozidla v plné výši. Na druhou stranu podnik, který
lehké nákladní vozidlo zaregistruje pro účely podnikání i pro osobní
potřebu, nemá nárok na odpočet DPH z kupní ceny, ale může si
odečíst DPH z provozních nákladů vozidla v plné výši.
Dánský systém, jak je uvedeno výše, může
být složitý a administrativně nákladný jak pro osobu povinnou
k dani, tak pro daňovou správu. Dánsko proto požádalo o použití
zjednodušeného postupu tak, jako bylo dříve povoleno prováděcím
rozhodnutím Rady  2012/447/EU. Podle dánských orgánů fungoval zjednodušený
postup během posledních let velmi dobře a existují dobré
důvody, proč v tomto postupu pokračovat. Protože Komise obdržela
žádost o prodloužení opatření až po skončení platnosti odchylky,
která byla udělena již předtím, nelze tímto návrhem rozšířit předchozí
opatření se zpětnou účinností.
Osoba povinná k dani by mohla využívat
paušální systém po dobu dvacet dní v každém kalendářním roce,
přičemž paušální částka činí 40 DKK za den. Částka 40
DKK za den by pokryla pouze DPH a byla stanovena dánskou vládou na základě
analýzy vnitrostátních statistik. Podobná platba na základě odlišných
vnitrostátních právních předpisů by byla požadována na pokrytí
daně z příjmu při likvidaci podnikového automobilu, stejně
jako příplatek k silniční dani. Pokud by osoba povinná k dani
používala vozidlo více než dvacet dnů v jednom kalendářním roce,
uplatnila by se pravidla o zachování původního stavu a osoba povinná k
dani by nárok na odpočet kupní ceny vozidla ztratila v plné výši.
Dánské orgány vytvořily elektronický
systém, jehož prostřednictvím mohou osoby povinné k dani tuto denní
paušální částku uhradit online. Orgány věří, že systém
zjednoduší účetní povinnosti pro osoby povinné k dani stejně
jako povinnost daňových orgánů vybírat a stanovovat daně.
Zjednodušený postup není povinný. Osoba
povinná k dani by i nadále mohla zaregistrovat své lehké nákladní vozidlo pro
účely podnikání i pro soukromé využití, pokud jí to tak vyhovuje.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Nebylo třeba využít externích odborných
konzultací. Odchylující se opatření by na celkovou výši daňových
příjmů vybraných na stupni konečné spotřeby mělo
pouze zanedbatelný dopad, avšak má výhody pro podniky využívající lehká
nákladní vozidla určená k soukromému i profesionálnímu využití
a zjednodušuje výběr daní.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Rozhodnutí povoluje Dánsku zavést zvláštní
opatření odchylující se od směrnice o DPH, pokud jde o účtování
DPH za soukromé využití některých vozidel.
Právní základ
Článek 395 směrnice o DPH.
Zásada subsidiarity
Vzhledem k ustanovení směrnice
o DPH, z něhož návrh vychází, spadá návrh do výlučné
pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
Zásada proporcionality
Návrh je v souladu se zásadou
proporcionality z těchto důvodů:
Toto rozhodnutí se týká povolení
udělovaného členskému státu na základě jeho vlastní žádosti a
nezakládá žádnou povinnost.
Vzhledem k omezenému rozsahu odchylky je
zvláštní opatření úměrné sledovanému cíli, kterým je zjednodušení
daňové povinnosti a výběru DPH, jakož i boj proti daňovým
únikům.
Volba nástrojů
Podle článku 395 směrnice o DPH je
odchylka od společných pravidel pro DPH možná pouze v případě,
že ji jednomyslně povolí Rada na návrh Komise. Rozhodnutí Rady je
kromě toho nejvhodnějším nástrojem, neboť může být
určeno jednotlivým členským státům.
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Návrh nebude mít nepříznivý dopad
na vlastní zdroje Unie pocházející z DPH.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Návrh je časově omezen.
2015/0074 (NLE)
Návrh
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se Dánsku povoluje zavést zvláštní
opatření odchylující se od článku 75 směrnice Rady 2006/112/ES
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze
dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané
hodnoty[2],
a zejména na čl. 395 odst. 1 uvedené směrnice,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dopisem zaevidovaným Komisí
dne 13. ledna 2015 požádalo Dánsko o povolení uplatnit opatření
odchylující se od ustanovení směrnice Rady 2006/112/ES upravující nárok na
odpočet DPH na vstupu.
(2)       O žádosti Dánska informovala
Komise ostatní členské státy dopisy ze dne 13. a 14. února 2015. Dopisem
ze dne 17. února 2015 oznámila Komise Dánsku, že má k dispozici všechny údaje,
které považuje za nezbytné k posouzení žádosti.
(3)       Bez požadovaného
odchylujícího se opatření z dánské legislativy vyplývá, že pokud je lehké
nákladní vozidlo s nejvyšší přípustnou hmotností do tří tun
zaregistrováno u dánských orgánů výlučně pro účely
podnikání, je osoba povinná k dani oprávněna odečíst DPH na vstupu z
kupní ceny a z provozních nákladů vozidla v plné výši. Pokud je toto
vozidlo následně používáno pro soukromé účely, ztrácí osoba povinná k
dani právo na odpočet DPH z kupní ceny vozidla.
(4)       Za účelem zmírnění
důsledků tohoto režimu požádalo Dánsko o povolení uplatnit
zvláštní opatření odchylující se od článku 75 směrnice
Rady 2006/112/ES, jak dříve povolilo prováděcí rozhodnutí Rady
2012/447/EU[3],
jehož platnost skončila dne 31. prosince 2014. Toto opatření
umožňuje osobám povinným k dani, které vozidlo zaregistrovaly
výlučně pro účely podnikání, aby jej používaly i pro jiné
účely a vypočítaly základ daně za domnělé plnění podle
článku 75 směrnice Rady 2006/112/ES na denním paušálním základě,
místo aby ztratily nárok na odpočet DPH z kupní ceny vozidla.
(5)       Tento zjednodušený
způsob výpočtu je však omezen na dvacet dnů nepodnikatelského
využití v každém kalendářním roce a paušální částka DPH, která má být
uhrazena, je stanovena na 40 DKK za každý den nepodnikatelského využití. Dánská
vláda tuto částku stanovila na základě analýzy celostátních
statistik.
(6)       Toto opatření, které se
má použít na lehká nákladní vozidla s nejvyšší přípustnou hmotností do
tří tun, by zjednodušilo povinnosti ve vztahu k DPH osob povinných k dani,
které vozidlo registrované pro účely podnikání příležitostně
využívají k nepodnikatelským účelům. Osoba povinná k dani by se však
stále mohla rozhodnout zaregistrovat lehké nákladní vozidlo pro účely
podnikání i pro osobní využití. Pak by ztratila nárok na odpočet DPH
při nákupu tohoto vozidla, avšak nevztahoval by se na ni požadavek platit
denní poplatek za jakékoli soukromé využití vozidla.
(7)       Zavedení opatření, které
by zajistilo, že osoba povinná k dani, která vozidlo registrované pro
účely podnikání příležitostně využívá k nepodnikatelským
účelům, není připravena o plný nárok na odpočet DPH na
vstupu z uvedeného vozidla, by bylo v souladu s obecnými pravidly pro
odpočet stanovený ve směrnici Rady 2006/112/ES.
(8)       Uvedené povolení by mělo
platit po omezenou dobu, a mělo by pozbýt platnosti dne
31. prosince 2017.
(9)       Pokud by Dánsko požádalo o
další prodloužení odchylujícího se opatření po roce 2017, mělo by
Komisi společně s žádostí o prodloužení předložit novou zprávu,
a to nejpozději do 31. března 2017.
(10)     Má se za to, že odchylující se
opatření by mělo pouze zanedbatelný dopad na celkovou výši
daňových příjmů vybraných na stupni konečné spotřeby a
nebude mít žádný nepříznivý dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z
DPH.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylně od článku 75 směrnice
Rady 2006/112/ES se Dánsku povoluje, pokud osoba povinná k dani využívá pro
soukromé účely své nebo svých zaměstnanců nebo obecněji k
jiným účelům než pro účely svého podnikání lehké nákladní
vozidlo, které bylo zaregistrováno výlučně pro účely podnikání,
stanovit základ daně odkazem na paušální sazbu za každý den uvedeného
využití.
Denní paušální sazba uvedená v prvním
pododstavci je 40 DKK.
Článek 2
Opatření uvedené v článku 1 se
použije pouze na lehká nákladní vozidla o maximální přípustné celkové
hmotnosti tří tun.
Toto opatření se nepoužije, pokud doba
nepodnikatelského využití překročí dvacet dní za kalendářní rok.
Článek 3
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem
oznámení.
Použitelnost tohoto rozhodnutí končí dnem
31. prosince 2017.
Žádost o prodloužení platnosti opatření
stanoveného tímto rozhodnutím musí být Komisi podána do 31. března 2017.
Taková žádost je doplněna zprávou, která
obsahuje přezkum opatření na základě tohoto rozhodnutí.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Dánsku.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 202, 28.7.2012, s. 24.
[2]               Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.
[3]               Úř. věst. L 202, 28.7.2012, s. 24.