				|

		52011PC0751

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se zřizuje Azylový a migrační fond /* KOM/2011/0751 v konečném znění - 2011/0366 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Poslední roky se vyznačovaly stálým
rozvojem politik souvisejících s prostorem svobody, bezpečnosti a práva.
Jejich význam byl potvrzen Stockholmským programem[1] i jeho akčním plánem[2], jehož provádění
tvoří v nejbližších pěti letech strategickou prioritu. Akční
plán se týká oblastí jako migrace (legální migrace a integrace, azyl, nelegální
migrace a navracení), bezpečnosti (předcházení a boje proti terorismu
a organizované trestné činnosti, policejní spolupráce) a řízení
vnějších hranic (včetně vízové politiky), jakož i vnějšího
rozměru těchto politik. Lisabonská smlouva dává Unii možnost zaujmout
ambicióznější postup při řešení každodenních starostí
občanů, jež se týkají prostoru svobody, bezpečnosti a práva.
Ve Stockholmském programu se odráží
vědomí skutečnosti, že rostoucí mobilita osob přináší jak
možnosti, tak výzvy, a zdůrazňuje, že dobře řízená migrace
může být přínosem pro všechny zúčastněné strany. Evropská
rada si je rovněž vědoma toho, že v souvislosti se značnými
problémy spojenými s demografickým vývojem, jemuž bude Unie díky zvýšené
poptávce po pracovní síle v budoucnu vystavena, budou pružné migrační
politiky představovat významný příspěvek k hospodářskému
rozvoji a výkonnosti Unie z dlouhodobého hlediska.
Komise dne 29. června 2011
přijala návrh příštího víceletého finančního rámce na období
2014–2020[3]:
rozpočet na splnění strategie Evropa 2020. V rámci politik
v oblasti vnitřních věcí, jež se týkají bezpečnosti,
migrace a řízení vnějších hranic, navrhla Komise zjednodušit
strukturu výdajových nástrojů tím, že se sníží počet programů a
vytvoří se struktura složená ze dvou pilířů: Azylového a
migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost.
Tímto nařízením se zřizuje Azylový a
migrační fond, který pokračuje v procesu budování kapacit, jenž byl
vytvořen za pomoci Evropského uprchlického fondu[4], Evropského fondu pro integraci
státních příslušníků třetích zemí[5]
a Evropského návratového fondu[6],
a rozšiřuje se, tak aby lépe obsáhl různé aspekty společné
azylové a přistěhovatelské politiky Unie, včetně
opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím, jež
slouží hlavně zájmům a cílům EU v těchto politických
oblastech, a byl schopen zohlednit nový vývoj.
V rámci rozvíjení společné azylové
politiky s cílem poskytnout každému státnímu příslušníkovi třetích
zemí, který potřebuje mezinárodní ochranu, vhodný status a zajistit
dodržování zásady nenavracení (non-refoulement), jak je upravena ve
Smlouvě o fungování Evropské unie, je nezbytné, aby na základě
solidarity mezi členskými státy byl zřízen mechanismus na podporu
rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí spojeného
s přijetím a nesením následků v souvislosti s přijímáním
osob, které potřebují mezinárodní ochranu, a vysídlených osob. K tomu
rovněž patří silná složka týkající se znovuusídlení a
přemisťování.
Dobře organizovaná politika legálního
přistěhovalectví a účinnější integrační strategie
sehrají spolu se Stockholmským programem a za podpory právních nástrojů
Unie hlavní úlohu při zajišťování dlouhodobé konkurenceschopnosti
Unie a nakonec i budoucnosti jejího sociálního modelu. V tomto ohledu
zůstává lepší hospodářská a sociální integrace legálně
pobývajících státních příslušníků třetích zemí klíčem
k maximalizaci výhod vyplývajících z přistěhovalectví.
Účinná a udržitelná návratová politika je
zásadním prvkem dobře řízeného režimu migrace uvnitř Unie. Je
také nezbytným doplňkem důvěryhodné politiky legálního
přistěhovalectví a azylové politiky, jakož i důležitou
součástí boje proti nedovolenému přistěhovalectví.
I nedávné události na řecko-turecké
hranici a v jižním Středomoří ukázaly, jak důležitý je pro Unii
komplexní přístup k migraci, jenž v sobě zahrne různé
aspekty, jako je posílená správa hranic, správa Schengenu, cílenější
legální migrace, lepší propagace osvědčených postupů
v oblasti integrace, posílený společný evropský azylový systém a
strategičtější přístup ke vztahům se třetími
zeměmi v otázkách migrace.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ
ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ
V souladu s přístupem, v němž se
klade větší důraz na hodnocení jakožto nástroj informované tvorby
politik, vychází tento návrh z výsledků hodnocení, konzultací se
zúčastněnými stranami a z posouzení dopadu.
V tomto
ohledu byly obzvlášť důležité výsledky zpráv o ex-post
hodnocení Evropského uprchlického fondu za období 2005–2007 a hodnocení
v polovině období týkající se realizace Evropského fondu pro
integraci státních příslušníků třetích zemí za období 2007–2009
a Evropského návratového fondu za období 2008–2009.
Práce na budoucích
finančních nástrojích pro oblast vnitřních věcí započaly v
roce 2010 a pokračovaly v roce 2011. Součástí těchto
přípravných prací byla hodnotící studie / studie posouzení dopadu, jež
byla ve spolupráci s externím smluvním partnerem zahájena v prosinci 2010. V
této studii, dokončené v červenci 2011, byly shrnuty dostupné
výsledky hodnocení u stávajících finančních nástrojů a
představeny problémy, cíle a možnosti politiky (včetně jejich
pravděpodobného dopadu), které byly v posouzení dopadu analyzovány. Na
základě této studie vypracovala Komise zprávu o posouzení dopadů, k
níž dne 9. září 2011 vydal své stanovisko Výbor pro posouzení
dopadů.
Posouzení dopadu bere do úvahy výsledky
veřejné konzultace provedené on-line, jež byla věnována budoucímu
financování v oblasti vnitřních věcí. Konzultace probíhala od
5. ledna do 20. března 2011 a svůj názor v ní
mohly vyjádřit všechny zúčastěné strany. Celkem bylo
doručeno 115 odpovědí od jednotlivců a jménem organizací,
včetně osmi pozičních dokumentů. Konzultace se
zúčastnili respondenti ze všech členských států i z
některých třetích zemí.
V dubnu 2011 se
konala konference „Budoucnost financování EU v oblasti vnitřních
věcí: nový pohled“, na níž měly hlavní zúčastněné strany
(členské státy, mezinárodní organizace, organizace občanské
společnosti atd.) možnost vyměnit si své názory na tuto problematiku.
Konference byla rovněž příležitostí k potvrzení výsledků
kontroly stavu a veřejné konzultace.
Při mnoha
příležitostech bylo budoucí financování Unie v oblasti vnitřních
věcí předmětem institucionálních diskusí. Příkladem je
diskuse během neformálního pracovního oběda v rámci zasedání Rady pro
spravedlnost a vnitřní věci konaná dne 20. ledna 2011,
neformální pracovní snídaně s politickými koordinátory Evropského parlamentu
konaná dne 26. ledna 2011, slyšení komisařky Malmströmové
před výborem pro politické výzvy konané dne 10. března 2011
a výměna stanovisek mezi generálním ředitelem GŘ pro
vnitřní věci a Výborem Evropského parlamentu pro občanské
svobody, spravedlnost a vnitřní věci konaná dne
17. března 2011.
K poskytnutí
zvláštního odborného poradenství o budoucích finančních nástrojích
v oblasti azylu a migrace došlo v rámci jednání, která proběhla
dne 22. února 2011 ve výboru pro přistěhovalectví a azyl,
na setkání národních kontaktních míst zabývajících se integrací dne
15. března 2011, na setkání kontaktního výboru k směrnici o
navracení osob dne 18. března 2011 a na setkání pracovní skupiny
na vysoké úrovni pro azyl a migraci dne 27. dubna 2011. Na
základě písemné konzultace s odborníky členských států
v rámci společného výboru pro obecný program o solidaritě a
řízení migračních toků (dále jen „výbor SOLID“), která
proběhla v dubnu 2011, byly nadto rovněž projednány
technické aspekty spojené s prováděním budoucího finančního
nástroje v oblasti azylu a migrace.
Uvedené
konzultace, konference a odborná jednání potvrdila, že se hlavní
zúčastněné strany všeobecně shodují na potřebě
rozšířit oblast působnosti opatření týkajících se
finančních prostředků Unie v oblasti azylu a migrace, i
pokud jde o jejich vnější rozměr, jakož i na potřebě
pracovat na zjednodušení prováděcích mechanismů a usilovat o
větší pružnost, zejména pokud jde o reakci na mimořádné situace.
Zúčastněné strany zohlednily, že v oblasti azylu a migrace byly
širší tématické priority stanoveny již ve Stockholmském programu a jeho
akčním plánu. Široké podpory se dostalo myšlence snížit počet
finančních nástrojů na dva fondy za předpokladu, že by to
přineslo skutečné zjednodušení. Shoda panovala rovněž, pokud jde
o potřebu mechanismu pružné reakce na mimořádné události, jenž by
Unii umožnil rychle a účinně reagovat na krize týkající se migrace a
bezpečnosti. Sdílené řízení a posun směrem k víceletému
programování byl spolu s definicí společných cílů na úrovni Unie
všeobecně považován za vhodný způsob, jak spravovat výdaje
v oblasti vnitřních věcí. Nevládní organizace byly nicméně
toho názoru, že by se mělo pokračovat i v přímém
řízení. Zúčastněné strany rovněž podpořily
silnější úlohu agentur v oblasti vnitřních věcí, jež by
měla přispět k posílení spolupráce a zvýšení synergií.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Právo jednat vychází z čl. 3
odst. 2 Smlouvy o Evropské unii, podle něhož „Unie poskytuje svým
občanům prostor svobody, bezpečnosti a práva bez vnitřních
hranic, ve kterém je zaručen volný pohyb osob ve spojení s vhodnými
opatřeními týkajícími se ochrany vnějších hranic, azylu,
přistěhovalectví a předcházení a potírání zločinnosti.“
Opatření Unie je odůvodněno na
základě cílů stanovených v článku 67 Smlouvy o fungování
Evropské unie („SFEU“ nebo dále jen „Smlouva“), který stanoví prostředky
pro vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva.
Nařízení se opírá o právní základy
v hlavě V Smlouvy, které se týkají prostoru svobody,
bezpečnosti a práva, zejména o čl. 78 odst. 2 a
čl. 79 odst. 2 a 4, jež tvoří právní základ pro
opatření Unie v oblasti azylu, přistěhovalectví, řízení
migračních toků, spravedlivého zacházení se státními příslušníky
třetích zemí legálně pobývajícími v členských státech, boje
proti nelegálnímu přistěhovalectví a obchodování s lidmi, k nimž
by patřila i spolupráci s třetími zeměmi.
Vzhledem k postoji Spojeného království,
Irska a Dánska týkajícího se oblastí, na něž se tyto články vztahují,
tvoří tyto články kompatibilní právní základy, čímž
zajišťují kompatibilní pravidla hlasování v Radě. Na každý
z těchto článků se dále vztahuje řádný legislativní
postup.
Zohledněn byl rovněž
článek 80 Smlouvy, v němž se zdůrazňuje, že
politiky Unie a jejich provádění se řídí zásadou solidarity
a spravedlivého rozdělení odpovědnosti mezi členskými
státy, a to i na finanční úrovni.
V porovnání s tím, když členské
státy jednají samy, celkově platí, že se jedná o oblast
se zřejmou přidanou hodnotou intervencí Unie. EU má lepší
postavení k zajištění rámce vyjadřujícího solidaritu Unie při
řízení migračních toků, je na tom Evropská unie lépe než
členské státy. Finanční podpora poskytovaná v rámci tohoto
nařízení proto přispěje zejména k posilování vnitrostátních
a evropských kapacit v této oblasti. V tomto smyslu je cílem tohoto
nařízení mimo jiné posilovat a rozvíjet společný evropský azylový
systém, podporovat solidaritu a sdílení odpovědnosti mezi členskými
státy, především však s těmi státy, jež jsou migračním a
azylovým tokům vystaveny nejvíce, povzbuzovat rozvoj proaktivních
přistěhovaleckých strategií, jež mají význam pro proces integrace
státních příslušníků třetích zemí a podporují integraci státních
příslušníků třetích zemích se zvláštním zřetelem na místní
a regionální úrovně členských států, dále pak posilovat
schopnosti členských států zaměřené na podporu spravedlivé
a účinné strategie a podporovat rozvoj partnerství a spolupráce
s třetími zeměmi.
Plného uznání se však dostalo zásadě, že
k zásahům by mělo docházet na odpovídající úrovni a že úloha Unie by
neměla jít za rámec toho, co je nezbytně nutné. Jak bylo
zdůrazněno v přezkumu rozpočtu, „rozpočet EU by se
měl využívat k financování veřejných statků EU a opatření,
které členské státy a regiony nemohou financovat samy, a u nichž dokáže EU
zajistit lepší výsledky“[7].
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Komise ve svém
návrhu víceletého finančního rámce navrhla
3 869 milionů EUR (v běžných cenách) na Azylový a
migrační fond na období 2014–2020. Orientačně by se více než
80 % této částky (3 232 milionů EUR) mělo
použít na národní programy členských států, zatímco
637 milionů EUR by měla centrálně řídit Komise a
financovat tak opatření Unie, mimořádnou pomoc, Evropskou
migrační síť, technickou pomoc a provádění zvláštních
operačních úkolů agenturami Unie.
miliony
EUR (v běžných cenách)
 Azylový a migrační fond || 3 869
 Národní programy || 3 232
 Centralizované řízení || 637
5.           HLAVNÍ PRVKY NÁVRHU
5.1.        Finanční zdroje pro
členské státy
Nejvýznamnější část zdrojů
dostupných v rámci fondu bude proudit přes národní programy
členských států a pokryje celé období 2014–2020. Za tímto účelem
se obnos zdrojů, jež mají být v rámci fondu přiděleny
členským státům, bude skládat ze základní a proměnné
částky. Po přezkumu v polovině období bude možné od
rozpočtového roku 2018 přidělit dodatečné finanční
prostředky.
5.1.1.     Základní částka
Základní částka se stanoví na
základě nejnovějších dostupných údajů týkajících se
migračních toků, jakými jsou počet prvních žádostí o azyl,
kladná rozhodnutí přiznávající postavení uprchlíka nebo podpůrnou ochranu,
počet znovuusídlených uprchlíků, množství a toky legálně
pobývajících státních příslušníků třetích zemí, počet
rozhodnutí o navrácení vydaných vnitrostátními orgány a počet
uskutečněných návratů[8].
Tyto údaje jsou totožné s údaji dosud používanými k výpočtu
částek přidělovaných v rámci Evropského uprchlického fondu,
Evropského fondu pro integraci státních příslušníků třetích zemí
a Evropského návratového fondu. V zájmu zajištění kritického objemu finančních
prostředků na provádění národních programů bude každému
členskému státu přidána minimální částka ve výši
5 milionů EUR.
Základní částky vyčleněné
konkrétnímu členskému státu poslouží jako základ k zahájení politického
dialogu, na nějž naváže víceleté programování, jehož cílem je na jedné
straně podpořit omezený počet povinných cílů (např.
podpořit zřízení společného evropského azylového systému
zajištěním účinného a jednotného uplatnění unijních acquis
v oblasti azylu nebo rozvojem programu asistovaného dobrovolného návratu,
včetně složky věnované opětovnému začlenění do
společnosti), a na druhé straně reagovat na konkrétní potřeby
každého státu.
5.1.2.     Proměnná částka
Proměnná částka bude
přidělena v návaznosti na politický dialog zmíněný výše
těm členským státům, které jsou ochotny pracovat v operačních
oblastech, které závisí na jejich politických závazcích a ochotě jednat,
či schopnosti spolupracovat s jinými členskými státy. To se
vztahuje na provádění specifických opatření, jako je například
společné vyřizování žádostí o azyl, společné návratové operace a
zřizování společných migračních středisek, jakož i na
provádění operací spojených s znovuusídlením a
přemisťováním.
Pokud jde o znovuusídlení, obdrží členské
státy každé dva roky finanční pobídky (paušální částky) na
základě svých závazků, které učiní po stanovení společných
priorit Unie v oblasti znovuusídlení. Tomu bude předcházet politický
proces, v němž důležitou úlohu budou mít především Evropský
parlament a Rada, a který bude odrážet politický vývoj na vnitrostátní i unijní
úrovni. Tyto finanční pobídky slouží k dosažení dvou cílů:
kvantitativního, tj. výrazně zvýšit současný počet
znovuusídlení, který je příliš nízký; a kvalitativního, tj. posílit
evropský rozměr za pomoci realizace jasně vymezených a dynamických
společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení.
Nadto členské státy na základě
odhadu počtu znovuusídlených osob a v pravidelných intervalech obdrží
finanční pobídky (paušální částky) určené na
přemisťování osob požívajících mezinárodní ochrany.
5.1.3.     Příděly
v polovině období
Část dostupných prostředků bude
vyhrazena na přezkum v polovině období.
To na jedné straně umožní
přidělit dodatečné prostředky těm členským
státům, které čelí významným změnám v migračních
tocích a mají zvláštní potřeby související s jejich azylovými a přijímacími
systémy, a na druhé straně se tak umožní přidělit dodatečné
prostředky těm členským státům, které jsou ochotny
realizovat specifická opatření. Posledně jmenované prostředky
lze revidovat v závislosti na nejnovějším politickém vývoji.
5.2.        Agentury Unie
Komise má rovněž v úmyslu využít
možnosti, kterou nabízí finanční nařízení[9], aby se lépe využily kompetence
a zkušenosti agentur Unie působících v oblasti vnitřních
věcí. Tato možnost spočívá v tom, že se těmto agenturám na
základě zdrojů dostupných v rámci tohoto nařízení
svěří realizace konkrétních úkolů, pokud spadají do jejich
poslání a doplňují jejich pracovní programy. V případě
úkolů, jež jsou upraveny tímto nařízením, se to týká především
Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO) a Evropské
agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích
členských států Evropské unie (dále jen „agentura Frontex“). Jde
přitom o činnosti jak uvnitř EU, tak mimo ni, jež vyžadují
operativní odbornou znalost problémů spojených s otázkami azylu a
nedovoleného přistěhovalectví.
5.3.        Opatření ve třetích
zemích a ve vztahu k těmto zemím
Tento fond by měl podporovat
především ta opatření, jež slouží zájmům Unie, mají přímý
dopad na Unii a její členské státy a zajišťují nutnou návaznost na
opatření prováděná na území Unie. Opatření přímo
orientovaná na rozvoj z fondu podporována nebudou. Při provádění
těchto opatření by se mělo usilovat především o plnou
soudržnost se zásadami a obecnými cíli vnější činnosti Unie, jež mají
vztah k dotyčné zemi či oblasti.
2011/0366 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
kterým se zřizuje Azylový a
migrační fond
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 78 odst. 2 a čl. 79
odst. 2 a 4 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[10],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů[11],
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dosažení cíle Unie, který spočívá ve
vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva, by se mělo mimo
jiné uskutečnit za pomoci společných rámcových opatření azylové
a přistěhovatelské politiky založené na solidaritě mezi
členskými státy, která by byla spravedlivá vůči třetím
zemím a jejich státním příslušníkům. Evropská rada dne
2. prosince 2009 uznala, že v zájmu podpory politického rozvoje v
oblasti azylu a migrace by byla zapotřebí větší pružnost a soudržnost
finančních zdrojů v rámci Unie, a to jak z hlediska rozsahu, tak i
použitelnosti.
(2)
V zájmu přispění k rozvoji
společné azylové a přistěhovatelské politiky Unie a k posílení
prostoru svobody, bezpečnosti a práva a s ohledem na uplatňování
zásady solidarity a sdílené odpovědnosti mezi členskými státy a
s ohledem na spolupráci s třetími zeměmi by se tímto
nařízením měl zřídit Azylový a migrační fond (dále jen
„fond“).
(3)
Fond by měl být výrazem solidarity ve
formě finanční pomoci členským státům. Měl by posílit
efektivnější řízení migračních toků do Unie
v oblastech s maximální přidanou hodnotou Unie, jež spočívá
především ve sdílené odpovědnosti mezi členskými státy a ve
sdílení odpovědnosti s třetími zeměmi a v posílené
spolupráci s nimi.
(4)
V zájmu zajištění jednotné a vysoce
kvalitní azylové politiky, jakož i v zájmu uplatnění vyšších
standardů mezinárodní ochrany by měl fond přispívat
k efektivnímu fungování společného evropského azylového systému,
který zahrnuje opatření týkající se politiky, právních předpisů,
budování kapacit, aktivní spolupráce s jinými členskými státy, agenturami
Unie a s třetími zeměmi.
(5)
Je vhodné podporovat a zvyšovat úsilí
členských států o plné a řádné provádění unijních acquis
v oblasti azylu, aby byly zaručeny vhodné podmínky přijímání
žadatelům o azyl, vysídleným osobám a příjemcům mezinárodní
ochrany a zajištěno správné určení jejich postavení v souladu se
směrnicí Rady 2004/83/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních
normách, které musí splňovat státní příslušníci třetích zemí
nebo osoby bez státní příslušnosti, jako jsou uprchlíci nebo osoby, které
potřebují mezinárodní ochranu z jiných důvodů, a o obsahu
poskytované ochrany[12], uplatňovat spravedlivé a účinné
azylové řízení a prosazovat osvědčené postupy v oblasti azylu,
tak aby byla chráněna práva osob, jež potřebují mezinárodní ochranu,
a aby azylové systémy členských států mohly účinně
fungovat.
(6)
Fond by měl poskytnout
přiměřenou podporu společnému úsilí členských
států při určování, výměně a podpoře
osvědčených postupů a při zřizování struktur
účinné spolupráce s cílem zvýšit kvalitu rozhodování v rámci
společného evropského azylového systému.
(7)
Tento fond by měl doplnit a podpořit
činnosti podnikané Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu
(EASO), jenž byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. 439/2010[13]
ze dne 19. května 2010 s cílem koordinovat praktickou spolupráci
mezi členskými státy v oblasti azylu, podpořit členské
státy, jejichž azylové systémy jsou vystaveny mimořádnému tlaku, a
přispět k provádění společného evropského azylového
systému.
(8)
Fond by měl podporovat úsilí Unie a
členských států spojené se zvyšováním jejich schopnosti rozvíjet,
monitorovat a hodnotit jejich azylové politiky s ohledem na jejich závazky
vyplývající ze stávajících právních předpisů Unie.
(9)
Fond by měl podporovat úsilí členských
států o to, poskytnout uprchlíkům a vysídleným osobám, které
jsou Vysokým komisařem OSN pro uprchlíky (UNHCR) označeny za
způsobilé ke znovuusídlení, mezinárodní ochranu a trvalé řešení
na vlastním území, jako například zhodnocení potřeb znovuusídlení
a přesun příslušných osob na vlastní území s tím, že jim
zaručí bezpečné právní postavení a podpoří jejich
účinnou integraci.
(10)
Fond by měl mít možnost podporovat operace
s rozdělením zátěže spočívající v přesunu osob
žádajících o mezinárodní ochranu nebo požívajících této ochrany z jednoho
členského státu do jiného.
(11)
Partnerství a spolupráce s třetími
zeměmi na zajištění odpovídajícího řízení přílivu
žadatelů o azyl či jiný druh mezinárodní ochrany jsou základními
prvky azylové politiky Unie. V zájmu umožnění co nejrychlejšího
přístupu k mezinárodní ochraně a trvalým řešením
(rovněž v rámci regionálních programů ochrany[14]) by měl fond obsahovat
silnou unijní složku věnovanou znovuusídlení.
(12)
V zájmu zlepšení a posílení procesu integrace
do evropských společností by fond měl usnadnit legální migraci do
Unie v souladu s hospodářskými a sociálními potřebami
členských států a předjímat přípravu procesu integrace již
v zemi původu státních příslušníků třetích zemí, jež
přicházejí do Unie.
(13)
Při podpoře ucelených strategií
specializujících se na podporu integrace státních příslušníků
třetích zemí na místní a/nebo regionální úrovni by měl fond
v zájmu účinnosti a dosažení co největší přidané hodnoty postupovat
cílenějším způsobem. Tyto strategie by měly být prováděny
hlavně místními či regionálními orgány a nestátními organizacemi,
přitom ale nevylučovat zapojení vnitrostátních orgánů, pokud by
si tak vyžadovala zvláštní povaha správní organizace daného členského
státu. Provádějící organizace by z řady dostupných opatření
vybraly ta, která nejvíce odpovídají jejich konkrétní situaci.
(14)
Oblast působnosti integračních
opatření by v zájmu zajištění komplexního přístupu
k integraci měla zahrnout také uprchlíky, žadatele o azyl či
osoby požívající jiné formy mezinárodní ochrany a zohlednit zvláštnosti
těchto cílových skupin.
(15)
Pro zajištění soudržné odpovědi Evropské
unie na integraci státních příslušníků třetích zemí by
opatření financovaná z fondu měla být konkrétní a měla by se
vzájemně doplňovat s opatřeními financovanými v rámci Evropského
sociálního fondu. V této souvislosti by se mělo od orgánů
členských států odpovědných za provádění tohoto fondu
vyžadovat, aby zřídily mechanismy spolupráce a koordinace s orgány, které
členské státy pověřily řízením intervencí Evropského
sociálního fondu.
(16)
Fond by měl podporovat členské státy
při zavádění strategií zaměřených na organizování legální
migrace, posílit jejich obecnou schopnost rozvíjet, zavádět, monitorovat a
hodnotit veškeré strategie a politiky týkající se přistěhovalectví a
integrace, jakož i podporovat politiky a opatření zaměřená na
státní příslušníky třetích zemí, a to včetně právních
nástrojů Unie. Měl by také podporovat výměnu informací, osvědčených
postupů a spolupráci jednak mezi různými správními útvary, a jednak
s dalšími členskými státy.
(17)
Unie by měla pokračovat
v partnerstvích v oblasti mobility a rozšiřovat jejich využití
coby hlavního, strategického, souhrnného a dlouhodobého rámce spolupráce
s třetími zeměmi při řízení migrace. Z fondu by
se měla podpořit opatření v rámci partnerství
v oblasti mobility, jež se konají buď na území Unie, nebo ve
třetích zemích a jejichž cílem je sledovat potřeby a priority Unie,
zvláště opatření, která zajišťují kontinuitu financování
zahrnujícího jak Unii, tak třetí země.
(18)
Je vhodné podporovat a povzbuzovat členské
státy v jejich úsilí o zlepšování řízení při navracení osob ve
všech jeho dimenzích a s ohledem na trvalé, spravedlivé a účinné
provádění společných norem pro navracení osob, stanovených zejména ve
směrnici 2008/115/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne
16. prosince 2008 o společných normách a postupech v
členských státech při navracení neoprávněně pobývajících
státních příslušníků třetích zemí[15]. Fond by měl podporovat
jak rozvoj vnitrostátních strategií pro navracení osob, tak opatření
podporující jejich účinné provádění ve třetích zemích.
(19)
Co se týče dobrovolných návratů osob,
včetně osob, které si návrat přejí, i když nejsou povinny území
opustit, měly by být pro tyto osoby stanoveny pobídky, jako například
přednostní zacházení ve formě rozšířené pomoci při návratu.
Tento druh dobrovolného návratu je vzhledem ke své nákladové efektivnosti jak v
zájmu vracejících se osob, tak i v zájmu orgánů. Členské státy by měly
být povzbuzovány k tomu, aby dávaly přednost dobrovolným návratům.
(20)
Z politického hlediska jsou ovšem dobrovolné a
nucené návraty navzájem propojené a jejich účinky se navzájem posilují.
Členské státy by proto měly být povzbuzovány k tomu, aby v rámci
svého řízení o navracení osob posílily doplňkovost obou těchto
forem. Provádět nucené návraty je nutné v zájmu zabezpečení
celistvosti přistěhovalecké a azylové politiky Unie a
přistěhovaleckých a azylových systémů členských států.
Proto je možnost nuceného návratu předpokladem, jenž zaručí, že nedojde
k podkopávání této politiky, a že budou prosazovány zásady právního státu,
což je samo o sobě nezbytné pro vytvoření prostoru svobody,
bezpečnosti a práva. Fond by proto měl podporovat opatření
členských států usilující o zjednodušení nucených návratů.
(21)
Je nezbytné, aby přímo v zemi návratu fond
podporoval konkrétní opatření určená vracejícím se osobám, jež jim
zajistí opravdový návrat do jejich města či regionu původu, a
jež podpoří jejich trvalé opětovné začlenění do jejich
společenství.
(22)
Dohody Unie o zpětném přebírání osob jsou
integrální složkou návratové politiky Unie a hlavním nástrojem účinného
řízení migračních toků, neboť usnadňují rychlé
navracení nelegálních migrantů. Tyto dohody představují důležitý
prvek v rámci dialogu a spolupráce s třetími zeměmi
původu a průjezdu nelegálních migrantů a v zájmu
účinnosti vnitrostátních a unijních strategií pro navracení osob by
mělo být podpořeno jejich provádění ve třetích zemích.
(23)
Fond by měl doplňovat a posilovat
aktivity prováděné Evropskou agenturou pro řízení operativní
spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie
(dále jen „agentura Frontex“), která byla zřízena nařízením Rady (ES)
č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004[16] a jejímž jedním z úkolů
je poskytovat nezbytnou pomoc při organizaci společných návratových
operací prováděných členskými státy a určit
osvědčené postupy v oblasti získávání cestovních dokladů a
vyhošťování státních příslušníků třetích zemí
nelegálně pobývajících na území členských států.
(24)
Při čerpání z fondu by se měla plně
dodržovat práva a zásady, jež jsou zakotveny v Listině základních práv
Evropské unie. Způsobilá opatření by měla především
zohlednit zvláštní situaci zranitelných osob a cíleně se
zaměřovat na nezletilé osoby bez doprovodu a jiné ohrožené nezletilé
osoby, jimž je třeba věnovat zvláštní pozornost.
(25)
Rozhodování o opatřeních, která se
provádějí ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím a
která dostávají podporu z fondu, by mělo probíhat v synergii a
soudržnosti s ostatními opatřeními, jež probíhají mimo Unii za
podpory unijních zeměpisných a tematických nástrojů v oblasti
vnější pomoci. Při provádění těchto opatření by se
mělo usilovat především o plnou soudržnost se zásadami a obecnými
cíli vnější činnosti a zahraniční politiky Unie, které se
k dotyčné zemi či oblasti váže. Neměla by se
zaměřovat na podporu opatření přímo orientovaných na rozvoj
a měla by se případně doplňovat s finanční pomocí
poskytovanou prostřednictvím nástrojů vnější pomoci.
Zajištěna by měla být také soudržnost s humanitární politikou
Unie, zvláště pokud jde o provádění mimořádné pomoci.
(26)
Velká část dostupných prostředků
v rámci fondu by se měla přidělovat v poměru
k odpovědnosti, kterou každý členský stát při svém úsilí o
řízení migračních toků nese, a to podle objektivních kritérií. Za
tímto účelem by se měly používat nejnovější dostupné údaje
související s migračními toky, jakými je počet prvních žádostí o
azyl, počet kladných rozhodnutí přiznávajících postavení uprchlíka
nebo status podpůrné ochrany, počet znovuusídlených uprchlíků, počet
legálně pobývajících státních příslušníků třetích zemí,
počet státních příslušníků třetích zemí, kteří
obdrželi povolení k pobytu vydané členským státem, počet
rozhodnutí o navrácení vydaných vnitrostátními orgány a počet
uskutečněných návratů[17].
(27)
Ačkoli je vhodné, aby se každému
členskému státu přidělily prostředky ve výši opírající se o
nejnovější dostupné statistické údaje, část prostředků
dostupných v rámci fondu by se měla přidělit také na
provádění specifických opatření, jež od členských států vyžadují
snahu o spolupráci mezi nimi a významně přispívají
k vytváření přidané hodnoty Unie, jakož i k provádění
programů Unie na znovuusídlení a k provádění přemisťování.
(28)
Za tímto účelem by měl být v rámci
tohoto nařízení sestaven seznam zvláštních opatření způsobilých
k financování z fondu.
Členské státy, jež se zavážou k jejich
provedení, by měly obdržet dodatečné finanční prostředky.
(29)
S ohledem na postupné zavádění programu
Unie pro znovuusídlení by fond měl poskytnout cílenou pomoc ve formě
finančních pobídek (jednorázových částek) za každého znovuusídleného
uprchlíka.
(30)
Vzhledem ke zvyšování dopadu úsilí Unie
v oblasti znovuusídlení při poskytování ochrany uprchlíkům a
dosahování co největšího strategického dopadu znovuusídlení díky lepšímu
zaměření na ty osoby, které znovuusídlení potřebují nejvíce, je
v oblasti znovuusídlení zapotřebí, aby se na základě obecných
kategorií stanovených v tomto nařízení každé dva roky zformulovaly
společné priority na úrovni Unie.
(31)
Některé kategorie uprchlíků by vzhledem
ke své zvláštní zranitelnosti měly být zahrnuty do společných
priorit Unie v oblasti znovuusídlení stále.
(32)
Při zohlednění potřeb v oblasti
znovuusídlení stanovených ve společných prioritách Unie v této
oblasti je rovněž nutné poskytnout dodatečné finanční pobídky na
znovuusídlení osob, pokud jde o konkrétní zeměpisné regiony a státní
příslušnost a konkrétní kategorie uprchlíků, kteří mají být
znovuusídleni, je-li znovuusídlení označeno za nejvhodnější
řešení jejich konkrétních potřeb.
(33)
V zájmu posílení solidarity a lepšího sdílení
odpovědnosti mezi členskými státy, zejména vůči těm
státům, které jsou azylovými toky zasaženy nejvíce, by pro činnosti
spojené s přemisťováním měl být zřízen podobný
mechanismus založený na finančních pobídkách.
(34)
V zájmu zohlednění významných změn
migračních toků a reakce na potřeby azylových a přijímacích
systémů členských států by se měl provést přezkum v
polovině období. K tomuto účelu by měla být zřízena
finanční rezerva určená k přerozdělení
v návaznosti na přezkum v polovině období.
(35)
Efektivnější podpory poskytované z fondu
a větší přidané hodnoty bude dosaženo, pokud se v tomto
nařízení stanoví omezený počet povinných cílů, které musí být
plněny v rámci programů, které s přihlédnutím ke svým
specifickým podmínkám a potřebám navrhuje každý členský stát.
(36)
Pro posilování solidarity je důležité, aby
z fondu přicházela dodatečná podpora na mimořádnou pomoc
při řešení mimořádných situací, k nimž v členských
státech či třetích zemích dochází v důsledku velkých
migračních tlaků či masového přílivu vysídlených osob, a to
v souladu se směrnicí Rady 2001/55/ES ze dne
20. července 2001 o minimálních normách pro poskytování
dočasné ochrany v případě hromadného přílivu
vysídlených osob a o opatřeních k zajištění rovnováhy
mezi členskými státy při vynakládání úsilí v souvislosti
s přijetím těchto osob a s následky z toho
plynoucími[18].
(37)
Toto nařízení by mělo zajistit další
fungování Evropské migrační sítě, jež byla zřízena rozhodnutím
Rady 2008/381/ES ze dne 14. května 2008 o zřízení
Evropské migrační sítě[19],
a poskytovat finanční pomoc nezbytnou k její činnosti
v souladu s jejími cíli a úkoly stanovenými v tomto
nařízení.
(38)
Rozhodnutí 2008/381/ES by mělo být proto
zrušeno.
(39)
Vzhledem k účelu finančních pobídek,
jež jsou členským státům na znovuusídlení a/nebo přemísťování
přidělovány ve formě paušálních částek, a protože tyto
částky představují pouhý zlomek skutečných nákladů, by toto
nařízení mělo stanovit určité odchylky od pravidel způsobilosti
výdajů.
(40)
Za účelem doplnění či změny
ustanovení v tomto nařízení, které se týkají paušálních částek
určených na znovuusídlení a přemisťování, vymezení specifických
opatření a společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení, by
na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty
v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Je zvláště důležité, aby během
přípravných prací vedla Komise náležité konzultace, včetně
konzultací na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání
aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit
souběžné, včasné a vhodné předávání příslušných
dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
(41)
V zájmu zajištění jednotného, účinného a
včasného uplatňování ustanovení tohoto nařízení by měly být
Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly
být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady
(EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví
pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují
Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[20].
(42)
Financování z rozpočtu Unie by se
mělo zaměřovat na opatření, u nichž ve srovnání
s opatřením samotných členských států může zásah Unie
přinést přidanou hodnotu. Vzhledem k tomu, že Evropská unie
může lépe než členské státy nabídnout rámec pro vyjádření
solidarity Unie při řízení migračních toků, by
finanční podpora poskytovaná v rámci tohoto nařízení měla
především přispět k posílení vnitrostátních a unijních
kapacit v této oblasti.
(43)
Pokud jde o řízení a realizaci fondu, měl
by být fond součástí celkového rámce, který tvoří toto
nařízení a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. […/…],
které stanoví obecná ustanovení týkající se Azylového a migračního fondu a
nástroje finanční podpory policejní spolupráce, předcházení trestné
činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí[21].
(44)
Jelikož cíle tohoto nařízení, kterým je
přispívat k účinnému řízení migračních toků
v rámci Unie coby součásti prostoru svobody, bezpečnosti a práva
v souladu se společnou politikou v oblasti azylu, doplňkové
a dočasné ochrany a společnou přistěhovaleckou politikou,
nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států.
Tohoto cíle se dá snadněji dosáhnout na úrovni Unie, a proto může
Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak je
stanovena v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se
zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku
nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro
dosažení tohoto cíle.
(45)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
č. 573/2007/ES ze dne 23. května 2007 o zřízení
Evropského uprchlického fondu na období 2008 až 2013[22]
by mělo být zrušeno.
(46)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
č. 575/2007/ES ze dne 23. května 2007 o zřízení
Evropského návratového fondu na období 2008 až 2013[23] by mělo být zrušeno.
(47)
Rozhodnutí Rady 2007/435/ES ze dne
25. června 2007 o zřízení Evropského fondu pro integraci
státních příslušníků třetích zemí na období 2008 až 2013[24] by mělo být zrušeno.
(48)
V souladu s článkem 3 Protokolu o postavení
Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a
práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování
Evropské unie, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, [se
Irsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a proto pro
něj není závazné ani použitelné / Irsko oznámilo své přání
účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení].
(49)
V souladu s článkem 3 Protokolu o postavení
Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a
práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o
fungování Evropské unie, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu,
[se Spojené království neúčastní přijímání tohoto nařízení, a
proto pro něj není závazné ani použitelné / Spojené království oznámilo
své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení].
(50)
V souladu s články 1 a 2
Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské
unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko
neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení
není pro ně závazné ani použitelné,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Účel a oblast
působnosti
1. Tímto nařízením se zřizuje
Azylový a migrační fond (dále jen „fond“) na období od
1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Toto nařízení stanoví:
(a)
cíle finanční podpory a způsobilá
opatření;
(b)
obecný rámec k provádění způsobilých
opatření;
(c)
dostupné finanční zdroje a jejich přidělování;
(d)
zásady a mechanismus pro stanovení společných
priorit Unie v oblasti znovuusídlení;
(e)
cíle, úkoly a složení Evropské migrační
sítě.
3. Toto nařízení zajišťuje
uplatnění pravidel stanovených v nařízení (EU) č. .../…
[horizontální nařízení].
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
(a)
„znovuusídlením“ proces, kdy jsou státní
příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti,
které mají právní postavení vymezené Ženevskou úmluvou ze dne
28. července 1951 a kterým je povoleno pobývat jako uprchlík v
některém z členských států, na žádost vysokého komisaře OSN
pro uprchlíky, založenou na individuální potřebě mezinárodní ochrany,
přesunuty ze třetí země do členského státu, v němž
mohou pobývat v jednom z těchto postavení:
i)        postavení uprchlíka ve smyslu čl. 2
písm. d) směrnice 2004/83/ES nebo
ii)       postavení poskytujícím podle
vnitrostátního práva a práva Unie podobná práva a výhody jako postavení
uprchlíka;
(b)
„přemísťováním“ proces, kdy jsou
osoby uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. a) a b), přesunuty
z členského státu, který jim poskytl mezinárodní ochranu, do jiného
členského státu, který jim poskytne obdobnou ochranu, nebo kdy jsou osoby,
které spadají do kategorie uvedené v čl. 4 odst. 1
písm. c), přesunuty z členského státu, který je odpovědný
za posouzení jejich žádosti, do jiného členského státu, který posoudí
jejich žádost o mezinárodní ochranu;
(c)
„státním příslušníkem třetích zemí“
osoba, která není občanem Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy;
(d)
„nezletilou osobou bez doprovodu“ státní
příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti
mladší 18 let, jež vstupuje či vstoupila na území členských
států bez doprovodu dospělé osoby, která za ni podle práva nebo
vnitrostátních zvyklostí daného členského státu odpovídá, a to po dobu, po
kterou se skutečně nenachází v péči takové osoby; tato definice
zahrnuje i nezletilou osobu, jež je ponechána bez doprovodu po vstupu na území
členských států;
(e)
„rodinnými příslušníky“ všechny osoby,
které jsou závislými příbuznými v sestupném či vzestupném pořadí
včetně adoptovaných dětí, manžela, manželky, nesezdaných
partnerů, kteří mají řádně doložený trvalý vztah nebo žijí
v registrovaném partnerství, je-li použitelné podle vnitrostátního práva
dotyčného členského státu;
(f)
„mimořádnou situací“ situace, jež nastala
v důsledku:
i)        velkých migračních tlaků
v jednom či více členských státech, které se vyznačují
nadměrným přílivem velkého počtu státních příslušníků
třetích zemí a které kladou značné a naléhavé nároky na jejich
přijímací zařízení, zařízení sloužící k zajištění
osob, azylové systémy a azylová řízení,
ii)       uplatnění mechanismů
dočasné ochrany ve smyslu směrnice 2001/55/ES, nebo
iii)      silných migračních tlaků ve
třetích zemích, během nichž uprchlíci uvízli z důvodu
např. politického vývoje nebo konfliktů.
Článek 3
Cíle
1. Obecným cílem fondu je přispívat
k účinnému řízení migračních toků v rámci Unie
coby součást prostoru svobody, bezpečnosti a práva v souladu se
společnou politikou v oblasti azylu, doplňkové a dočasné
ochrany a společnou přistěhovaleckou politikou.
2. V rámci svého obecného cíle fond
přispěje k plnění těchto specifických cílů:
(a)
posílení a rozvoje společného evropského
azylového systému včetně jeho vnějšího rozměru;
Dosažení tohoto cíle bude měřeno
ukazateli, jako jsou mimo jiné úroveň zlepšení podmínek přijímání u
žadatelů o azyl, kvalita azylových řízení, konvergence míry uznání
napříč členskými státy a zvýšení úsilí členských států
v oblasti znovuusídlení.
(b)
podpory legální migrace do Unie v souladu
s hospodářskými a sociálními potřebami členských států
a podpory integrace státních příslušníků třetích zemí,
včetně žadatelů o azyl a osob požívajících mezinárodní ochrany;
Dosažení tohoto cíle bude měřeno
ukazateli, jako je mimo jiné úroveň zvýšení účasti státních
příslušníků třetích zemí na zaměstnanosti, vzdělávání
a na demokratických procesech.
(c)
podpory spravedlivých a účinných strategií
navracení osob prováděných v členských státech
s důrazem na udržitelnost návratů a efektivitu zpětného
přebírání osob v zemích původu;
Dosažení tohoto cíle bude měřeno
ukazateli, jako je mimo jiné počet navrácených osob.
(d)
posilování solidarity a sdílení odpovědnosti
mezi členskými státy, především vůči těm státům,
které jsou migračním a azylovým tokům vystaveny nejvíce.
Dosažení tohoto cíle bude měřeno
ukazateli, jako je mimo jiné úroveň posílení vzájemné pomoci mezi
členskými státy, včetně pomoci při praktické spolupráci a
přemisťování.
Článek 4
Cílové skupiny
1. Fond přispěje na financování
opatření zaměřených na jednu či více z těchto
kategorií osob:
(a)
státní příslušníky třetích zemí nebo
osoby bez státní příslušnosti, kteří mají právní postavení vymezené
Ženevskou úmluvou a kterým je povoleno pobývat jako uprchlík v některém z
členských států;
(b)
státní příslušníky třetích zemí nebo
osoby bez státní příslušnosti, kteří požívají některou z forem
podpůrné ochrany ve smyslu směrnice 2004/83/ES;
(c)
státní příslušníky třetích zemí nebo
osoby bez státní příslušnosti, kteří požádali o některou z forem
ochrany uvedených v písmenech a) a b);
(d)
státní příslušníky třetích zemí nebo
osoby bez státní příslušnosti, kteří požívají dočasné ochrany ve
smyslu směrnice 2001/55/ES;
(e)
státní příslušníky třetích zemí nebo
osoby bez státní příslušnosti, kteří jsou nebo byli znovuusídleni v
členském státě;
(f)
státní příslušníky třetích zemí,
kteří legálně pobývají v členském státě nebo
kteří zahájili řízení k získání legálního pobytu v členském
státě;
(g)
státní příslušníky třetích zemí,
kteří pobývají na území třetí země, mají v úmyslu
přestěhovat se do Unie a splňují konkrétní opatření a/nebo
podmínky před odjezdem stanovené vnitrostátními právními předpisy,
včetně podmínek týkajících se schopnosti integrace do
společnosti daného členského státu;
(h)
státní příslušníky třetích zemí, jejichž
žádost o povolení k pobytu, zákonné bydliště a/nebo mezinárodní ochranu
v členském státě dosud nebyla pravomocně zamítnuta, a kteří
se mohou rozhodnout využít možnosti dobrovolného návratu, pokud nezískali novou
státní příslušnost a neopustili území tohoto členského státu;
(i)
státní příslušníky třetích zemí,
kteří v daném členském státě mají povolení k pobytu,
zákonné bydliště nebo požívají určitou formu mezinárodní ochrany ve
smyslu směrnice 2004/83/ES nebo dočasné ochrany ve smyslu
směrnice 2001/55/ES a kteří se rozhodnou využít možnosti dobrovolného
návratu, pokud nezískali novou státní příslušnost a neopustili území
tohoto členského státu;
(j)
státní příslušníky třetích zemí,
kteří nesplňují nebo již nesplňují podmínky pro vstup a/nebo
pobyt v členském státě.
2. Případně a pokud jsou
splněny stejné podmínky, zahrne cílová skupina rodinné příslušníky
výše zmíněných kategorií osob.
KAPITOLA II
SPOLEČNÝ EVROPSKÝ AZYLOVÝ SYSTÉM
Článek 5
Přijímací a azylové systémy
1. Ve shodě se specifickým cílem
vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. a) a vzhledem
k závěrům dohodnutým v rámci politického dialogu
podle článku 13 nařízení (EU) č. …/…
[horizontální nařízení], fond podpoří opatření
zaměřená na osoby uvedené v čl. 4 odst. 1
písm. a) až e), která se zvláště týkají jednoho či více
z následujících záměrů:
(a)
poskytování materiální pomoci, vzdělání, odborné
přípravy, podpůrných služeb, lékařské a psychologické péče;
(b)
poskytování sociální pomoci, informací nebo pomoci
se správními a/nebo soudními postupy a poskytování informací nebo poradenství
ohledně možného výsledku azylového řízení, včetně otázek,
jako je dobrovolný návrat;
(c)
poskytování právní a jazykové pomoci;
(d)
zvláštní pomoci určené zranitelným osobám,
například nezletilým osobám, nezletilým osobám bez doprovodu, invalidním
osobám, starým osobám, těhotným ženám, rodičům
samoživitelům s nezletilými dětmi, obětem obchodu s lidmi,
osobám trpícím závažnou tělesnou chorobou, duševní chorobou či
posttraumatickou poruchou a osobám, které byly podrobeny mučení,
znásilnění nebo jiným formám hrubého psychického, fyzického nebo
sexuálního násilí;
(e)
informací pro místní společenství a odborné
vzdělávání zaměstnanců místních úřadů, které budou v
kontaktu s osobami přijímanými hostitelskou zemí;
(f)
integračních opatření ze seznamu uvedeném
v čl. 9 odst. 1, kde jsou tato opatření spojena
s přijímáním osob uvedených v čl. 4 odst. 1
písm. a) až e).
2. V nových členských státech, které
k Unii přistoupily po 1. lednu 2013 a v členských
státech, které čelí specifickým strukturálním nedostatkům
v oblasti ubytovací infrastruktury a služeb, může fond vedle
způsobilých opatření vyjmenovaných v odstavci 1 také
podpořit opatření zaměřená na:
(a)
vybudování, rozvoj a zlepšování ubytovací
infrastruktury a služeb;
(b)
vytváření správních struktur, systémů a
organizování odborné přípravy zaměstnanců a příslušných
soudních orgánů s cílem zajistit žadatelům o azyl snadný
přístup k azylovým řízením, jakož i účinnost a kvalitu
těchto řízení.
Článek 6
Schopnost členských států
rozvíjet, monitorovat a hodnotit svou azylovou politiku
Ve shodě se specifickým cílem
vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. a) a vzhledem
k závěrům dohodnutým v rámci politického dialogu
podle článku 13 nařízení (EU) č. …/…
[horizontální nařízení], jsou způsobilá zejména tato opatření :
(a)
opatření posilující schopnost členských
států shromažďovat, analyzovat a šířit údaje a statistiky o azylových
řízeních, přijímací kapacitě a opatřeních týkajících se
znovuusídlení a přemisťování;
(b)
opatření přímo přispívající
k hodnocení azylové politiky, jako je posuzování dopadu na vnitrostátní
úrovni, průzkumy mezi různými cílovými skupinami, rozvoj ukazatelů
a srovnávací analýzy.
Článek 7
Znovuusídlení a přemisťování
Ve shodě se specifickým cílem
vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. a) a d) a vzhledem
k závěrům dohodnutým v rámci politického dialogu
podle článku 13 nařízení (EU) č. …/… [horizontální
nařízení], fond podpoří především opatření
zaměřená na znovuusídlení osob uvedených v čl. 4
písm. e) a/nebo na přemisťování osob uvedených
v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a c):
(a)
vytvoření a rozvoj národních programů na
znovuusídlení a přemisťování;
(b)
vytvoření infrastruktury a služeb vhodných
k zajištění hladkého a účinného provádění opatření
v oblasti znovuusídlení a přemisťování;
(c)
vytvoření struktur, systémů a
organizování odborné přípravy zaměstnanců, jejichž cílem je
pořádání služebních cest do třetích zemí a/nebo jiných členských
států, provádění pohovorů, lékařských prohlídek a
bezpečnostních prověrek;
(d)
posuzování možných případů znovuusídlení
a/nebo přemisťování příslušnými orgány členských
států, jako je pořádání služebních cest do třetí země
a/nebo jiného členského státu, provádění pohovorů,
lékařských prohlídek a bezpečnostních prověrek;
(e)
lékařské vyšetření a lékařská
péče před odjezdem, hmotné zabezpečení před odjezdem,
informační opatření a cestovní opatření před odjezdem,
včetně zabezpečení doprovodných lékařských služeb;
(f)
poskytování informací a pomoci po
příjezdu, včetně tlumočnických služeb;
(g)
posilování infrastruktury a služeb v zemích
určených k provádění regionálních programů ochrany.
KAPITOLA III
INTEGRACE STÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÍKŮ
TŘETÍCH ZEMÍ A LEGÁLNÍ MIGRACE
Článek 8
Přistěhovalectví a
opatření před odjezdem
V zájmu usnadnění legální migrace do Unie
a lepší přípravy osob uvedených v čl. 4 odst. 1
písm. g) na jejich integraci do přijímající společnosti ve
shodě se specifickým cílem vymezeným v čl. 3
odst. 2 písm. b) a vzhledem k závěrům dohodnutým
v rámci politického dialogu podle článku 13 nařízení (EU)
č. …/… [horizontální nařízení], jsou způsobilá zejména tato
opatření prováděná v zemi původu:
(a)
vytváření informačních balíčků
a provádění informačních kampaní, mimo jiné prostřednictvím
uživatelsky přístupných informačních a komunikačních technologií
a internetových stránek;
(b)
posouzení dovedností a kvalifikací a posílení
transparentnosti a rovnocennosti dovedností a kvalifikací v zemích
původu;
(c)
odborné vzdělávání;
(d)
komplexní kurzy zaměřené na
občanskou orientaci a výuka jazyků.
Článek 9
Integrační opatření na
místní a regionální úrovni
1. Ve shodě se specifickým cílem
vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. b) se způsobilá
opatření provádějí v rámci ucelených strategií, jež realizují
nevládní organizace a místní a/nebo regionální orgány a jež jsou určeny
především k integraci osob uvedených v čl. 4 odst. 1
písm. a) až g) na místní a/nebo případně regionální úrovni.
V této souvislosti se způsobilá opatření zaměřují
především na:
(a)
vytváření a rozvoj těchto
integračních strategií, včetně analýzy potřeb, vylepšování
ukazatelů a hodnocení;
(b)
poradenství a pomoc v oblastech, jako je ubytování,
prostředky na živobytí, pokyny správního a právního charakteru,
lékařská, psychologická a sociální péče a péče o dítě;
(c)
uvádění státních příslušníků
třetích zemí do přijímající společnosti a usnadnění jejich
přizpůsobení s cílem informovat tyto osoby o jejich právech a
povinnostech, začlenit je do občanského a kulturního života a umožnit
jim sdílet hodnoty zakotvené v Listině základních práv Evropské unie;
(d)
vzdělávání, včetně jazykové
přípravy a předběžných opatření usnadňujících
přístup na trh práce;
(e)
podporu soběstačnosti a schopnost
státních příslušníků třetích zemí osamostatnit se;
(f)
podporu účelných kontaktů a
konstruktivního dialogu mezi státními příslušníky třetích zemí a
přijímající společností a opatření na zvýšení míry přijetí
ze strany přijímající společnosti i za pomoci sdělovacích
prostředků;
(g)
podporu rovného přístupu a rovných
výsledků, pokud jde o jednání státních příslušníků třetích
zemí s veřejnými a soukromými službami, včetně
přípravy těchto služeb na jednání se státními příslušníky
třetích zemí;
(h)
budování kapacit provádějících organizací,
včetně výměny zkušeností a osvědčených postupů a
navazování vzájemných kontaktů.
2. Opatření uvedená v odstavci 1
zohlední specifické potřeby různých kategorií státních
příslušníků třetích zemí a jejich rodinných
příslušníků, včetně těch, kteří vstoupili na
území daného státu či v něm pobývají kvůli zaměstnání,
samostatné výdělečné činnosti nebo za účelem sloučení
rodiny, osob požívajících mezinárodní ochrany, žadatelů o azyl,
znovuusídlených či přemístěných osob a zranitelných skupin
migrantů, především nezletilých osob, nezletilých osob bez doprovodu,
zdravotně postižených osob, starších osob, těhotných žen,
rodičů samoživitelů s nezletilými dětmi, obětí obchodu
s lidmi a osob, které byly podrobeny mučení, znásilnění nebo
jiným formám hrubého psychického, fyzického nebo sexuálního násilí.
3. Opatření uvedená
v odstavci 1 se mohou týkat občanů určitého
členského státu z prostředí migrantů, což znamená, že
alespoň jeden z příbuzných (tj. matka či otec) je státním
příslušníkem třetí země.
4. Za
účelem programování a provádění opatření uvedených
v článku 1 se partnerství uvedené v článku 12
nařízení (EU) č. …/… [horizontální nařízení] týká orgánů
určených členskými státy k řízení intervencí Evropského
sociálního fondu.
Článek 10
Opatření zaměřená na
budování kapacit
Ve shodě se specifickým cílem
vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. b) a vzhledem
k závěrům dohodnutým v rámci politického dialogu
podle článku 13 nařízení (EU) č. …/…
[horizontální nařízení], jsou způsobilá zejména tato opatření:
(a)
vytváření strategií k podpoře
legální migrace s cílem usnadnění rozvoje a realizace pružných
řízení o přijetí, a to mimo jiné podporou spolupráce mezi pracovními
agenturami a úřady práce z členských států a třetích
zemí, jakož i podporou členských států při provádění
právních předpisů Unie v oblasti migrace, konzultací se
zúčastněnými subjekty a odborného poradenství či výměny
informací o přístupech, které se s ohledem na potřeby na trhu
práce zaměřují na osoby konkrétní státní příslušnosti či
kategorie státních příslušníků třetích zemí;
(b)
posílení schopnosti členských států
rozvíjet, provádět, monitorovat a vyhodnocovat jejich strategie, politiky
a opatření týkající se přistěhovalectví napříč
různými úrovněmi a útvary správy, především zlepšováním jejich
schopnosti shromažďovat, analyzovat a šířit údaje a statistiky o
migračních řízeních a migračních tocích, povoleních
k pobytu a rozvíjením monitorovacích nástrojů, programů
hodnocení, ukazatelů a srovnávacích analýz na měření
úspěšnosti těchto strategií;
(c)
budování dalších mezikulturních kapacit
prováděcích organizací, jež poskytují veřejné a soukromé služby,
včetně vzdělávacích institucí podporujících výměnu
zkušeností a osvědčených postupů, spolupráce a navazování
vzájemných kontaktů;
(d)
budování udržitelné organizační struktury pro
integraci a řízení rozmanitosti, především pomocí spolupráce mezi
různými zúčastněnými subjekty umožňující
úředníkům na různých úrovních státní správy rychle získat
informace o zkušenostech a postupech uplatňovaných jinde a
společně využívat zdroje tam, kde je to možné;
(e)
podporu obousměrného dynamického procesu vzájemné
interakce, který je základem integračních strategií na místní a regionální
úrovni, rozvíjením platforem pro konzultaci státních příslušníků
třetích zemí, výměnu informací mezi zúčastněnými subjekty a
platforem pro mezikulturní a náboženský dialog mezi společenstvími
státních příslušníků třetích zemí navzájem a/nebo mezi nimi a
orgány, které se podílejí na vytváření politiky a přijímají
rozhodnutí.
KAPITOLA IV
NAVRACENÍ OSOB
Článek 11
Doprovodná opatření při
řízeních o navracení osob
Ve shodě se specifickým cílem
vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. c) a vzhledem
k závěrům dohodnutým v rámci politického dialogu
podle článku 13 nařízení (EU) č. …/…
[horizontální nařízení], fond podpoří opatření
zaměřená na osoby uvedené v čl. 4 odst. 1
písm. h) až j), která se zvláště týkají jednoho či více
z následujících záměrů:
(a)
vytváření a vylepšování ubytovací
infrastruktury či služeb a podmínek přijímání či zajištění;

(b)
zřízení správních struktur, systémů a
odborné přípravy zaměstnanců s cílem zajistit hladký
průběh řízení o navracení osob;
(c)
poskytování materiální pomoci a lékařské nebo
psychologické péče;
(d)
poskytování sociální pomoci, informací nebo pomoci
se správními a/nebo soudními postupy a poskytování informací nebo poradenství;
(e)
poskytování právní a jazykové pomoci;
(f)
zvláštní pomoc zranitelným osobám, jako jsou
nezletilé osoby, nezletilé osoby bez doprovodu, zdravotně postižení lidé,
starší osoby, těhotné ženy, rodiče samoživitelé s nezletilými
dětmi, oběti obchodování s lidmi a osoby, které byly
mučeny, znásilněny nebo vystaveny jiné závažné formě
psychického, fyzického nebo sexuálního násilí.
Článek 12
Návratová opatření
Ve shodě se specifickým cílem
vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. c) a vzhledem
k závěrům dohodnutým v rámci politického dialogu
podle článku 13 nařízení (EU) č. …/…
[horizontální nařízení], fond podpoří opatření
zaměřená na osoby uvedené v čl. 4 odst. 1
písm. h) až j), která se zvláště týkají jednoho či více
z následujících záměrů:
(a)
spolupráce s konzulárními a imigračními
úřady třetích zemí za účelem získání cestovních dokladů,
usnadnění repatriace a zajištění zpětného přebírání;
(b)
opatření asistovaného dobrovolného návratu,
včetně lékařských prohlídek a lékařské pomoci, cestovních
opatření, finančních příspěvků, pomoci a poradenství
před návrtem a po něm;
(c)
opatření k zahájení opětovného
začlenění vracející se osoby do společnosti vzhledem k jejímu
osobnímu rozvoji, jako jsou peněžní pobídky, odborná příprava, pomoc
při hledání zaměstnání a ucházení se o ně a podpora zahájení
hospodářské činnosti;
(d)
zařízení a služby ve třetích zemích
sloužící k zajištění vhodného dočasného ubytování a přijetí po
příjezdu;
(e)
zvláštní pomoc zranitelným osobám, jako jsou
nezletilé osoby, nezletilé osoby bez doprovodu, zdravotně postižení lidé,
starší osoby, těhotné ženy, rodiče samoživitelé s nezletilými
dětmi, oběti obchodování s lidmi a osoby, které byly
mučeny, znásilněny nebo vystaveny jiné závažné formě
psychického, fyzického nebo sexuálního násilí.
Článek 13
Praktická spolupráce a opatření
na budování kapacit
Ve shodě s konkrétním cílem
vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. c) a vzhledem
k závěrům dohodnutým v rámci politického dialogu, jak jsou
stanoveny v článku 13 nařízení (EU) č. …/…
[horizontální nařízení], jsou zvláště způsobilá opatření
zaměřená na:
(a)
podporu a posílení operativní spolupráce mezi
útvary členských států zodpovědnými za navracení osob, i pokud
jde o spolupráci s konzulárními úřady a imigračními úřady
třetích zemí;
(b)
podporu spolupráce mezi útvary členských
států a třetích zemí zodpovědnými za navracení osob,
včetně opatření zaměřených na posilování kapacit
třetích zemí při zpětném přebírání osob a jejich
opětovném začlenění do společnosti v rámci dohod o
zpětném přebírání osob;
(c)
posílení kapacity rozvíjet účinné a udržitelné
návratové politiky především za pomoci výměny informací o situaci
v zemích návratu a osvědčených postupech, sdílení zkušeností a
sloučení zdrojů mezi členskými státy;
(d)
posílení kapacity shromažďovat, analyzovat a
šířit údaje a statistiky o řízeních a opatřeních při
navracení osob, přijímacích kapacitách a kapacitách zajišťovacích
zařízení, nucených a dobrovolných návratech, monitorování a zpětném
přebírání osob;
(e)
přímý příspěvek k hodnocení
azylové politiky, jako je posuzování dopadu na vnitrostátní úrovni,
průzkumy mezi různými cílovými skupinami, rozvoj ukazatelů
a srovnávací analýzy.
KAPITOLA V
FINANČNÍ A PROVÁDĚCÍ RÁMEC
Článek 14
Celkové finanční zdroje a
provádění
1. Celkové finanční zdroje
přidělené na provádění tohoto nařízení činí
3 869 milionů EUR.
2. Roční rozpočtové prostředky
fondu schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
3. Celkové finanční zdroje jsou
vynakládány prostřednictvím těchto nástrojů:
(a)
národních programů podle článku 20;
(b)
opatření Unie podle článku 21;
(c)
mimořádné pomoci podle článku 22;
(d)
Evropské migrační sítě podle článku 23;
(e)
technické pomoci podle článku 24;
4. Celkové finanční zdroje dostupné
v rámci tohoto nařízení jsou vynakládány v režimu sdíleného
řízení podle [článku 55 odst. 1 písm. b)
novelizovaného finančního nařízení][25]
s výjimkou opatření Unie uvedených v článku 21,
mimořádné pomoci uvedené v článku 22, Evropské
migrační sítě uvedené v článku 23 a technické pomoci
uvedené v článku 24.
5. Celkové finanční zdroje se
orientačně použijí takto:
(a)
3 232 milionů EUR na národní
programy členských států;
(b)
637 milionů EUR na opatření
Unie, mimořádnou pomoc, Evropskou migrační síť a technickou
pomoc Komise.
Článek 15
Zdroje na způsobilá opatření
v členských státech
1. Částka ve výši
3 232 milionů EUR se mezi členské státy rozdělí
orientačně takto:
(a)
2 372 milionů EUR, tak jak je uvedeno
v příloze I;
(b)
700 milionů EUR na základě
distribučního mechanismu na specifická opatření uvedená
v článku 16, na program Unie pro znovuusídlení uvedený
v článku 17 a na přemisťování uvedené v článku 18;
(c)
160 milionů EUR v rámci
přezkumu v polovině období a na dobu od rozpočtového
roku 2018 za účelem zohlednění významných změn
migračních toků a/nebo v reakci na zvláštní potřeby stanovené
Komisí, jak je uvedeno v článku 19.
2. Částka uvedená v odst. 1
písm. b) podpoří:
(a)
specifická opatření uvedená v příloze
II;
(b)
znovuusídlení osob uvedené v čl. 4
písm. e) a/nebo přemisťování osob uvedené v čl. 4
odst. 1 písm. a), b) a c).
Článek 16
Zdroje určené na specifická
opatření
1. Dodatečné finanční
prostředky uvedené v čl. 15 odst. 2 písm. a) mohou být
přiděleny členským státům, pokud jsou tyto prostředky
jako takové v programu vyčleněny a použijí se na realizaci
specifických opatření. Tato specifická opatření jsou uvedena
v příloze II.
2. Za účelem zohlednění nového
vývoje dané politiky je Komise zmocněna k přijímání aktů v
přenesené pravomoci v souladu s článkem 26
s cílem revidovat přílohu II v souvislosti s přezkumem
v polovině období. Na základě revidovaného seznamu specifických
opatření a v závislosti na dostupných zdrojích mohou členské státy
obdržet dodatečné finanční prostředky stanovené v odstavci 1.
3. Dodatečné finanční
prostředky uvedené v odstavcích 1 a 2 se členským státům
přidělí na základě zvláštního rozhodnutí o financování, kterým
se v souvislosti s přezkumem v polovině období
schvaluje či reviduje jejich národní program v souladu
s postupem stanoveným v článcích 14 a 15 nařízení (EU)
č. …/… [horizontální nařízení]. Tyto finanční
prostředky se použijí výhradně na provádění specifických
opatření.
Článek 17
Zdroje na program Unie pro
znovuusídlení
1. Členské státy vedle svého
přídělu vypočteného v souladu s čl. 15 odst. 1
písm. a) obdrží každé dva roky dodatečné finanční
prostředky v souladu s čl. 15 odst. 2
písm. b) na základě paušální částky ve výši 6 000 EUR
připadající na každou znovuusídlenou osobu.
2. Paušální částka uvedená
v odstavci 1 bude navýšena na 10 000 EUR na každou osobu
znovuusídlenou podle společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení
stanovených podle odstavců 3 a 4 níže a uvedených v příloze
III.
3. Komise je zmocněna přijímat akty
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26,
jejichž cílem je každé dva roky stanovit společné priority Unie
v oblasti znovuusídlení týkající se těchto obecných kategorií osob:
–
osob ze země či regionu určených
k provedení regionálního programu ochrany,
–
osob ze země či regionu, jež byly
určeny v prognóze znovuusídlení vysokého komisaře OSN pro
uprchlíky a v nichž by společné opatření Unie mělo významný
dopad na řešení potřeb ochrany,
–
osob, jež patří do zvláštní kategorie, na
něž se vztahují kritéria znovuusídlení vysokého komisaře OSN pro
uprchlíky.
4. Následující zranitelné skupiny
uprchlíků patří v každém případě do společných
priorit Unie v oblasti znovuusídlení a mají nárok na paušální částku
stanovenou v odstavci 2:
–
ohrožené ženy a děti,
–
nezletilé osoby bez doprovodu,
–
osoby, jejichž vážný zdravotní stav může být
vyřešen pouze díky znovuusídlení,
–
osoby, které potřebují být mimořádně
či naléhavě znovuusídleny z důvodu právní či fyzické
ochrany.
5. V případě, že členský
stát znovuusídlí osobu, která patří do více než jedné z kategorií
uvedených v odstavcích 1 a 2, obdrží paušální částku na tuto osobu pouze
jednou.
6. Komise pomocí prováděcích aktů
stanoví harmonogram a další prováděcí podmínky spojené s mechanismem
na přidělování finančních zdrojů na program Unie pro
znovuusídlení v souladu s postupem uvedeným v čl. 27
odst. 2.
7. Dodatečné finanční
prostředky uvedené v odstavci 1 se členským státům
přidělují každé dva roky, poprvé na základě zvláštních
rozhodnutí o financování, kterým se schvaluje jejich národní program
v souladu s postupem stanoveným v článku 14
nařízení (EU) č. …/… [horizontální nařízení], a
následně v rozhodnutích o financování připojeném
k rozhodnutím, kterými se schvaluje jejich národní program. Tyto
finanční prostředky se v rámci národního programu
nepřevádějí na jiná opatření.
8. Za účelem účinného plnění
cílů programu Unie pro znovuusídlení a v rámci dostupných zdrojů
je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci
v souladu s článkem 26, aby byly případně upraveny částky
uvedené v odstavcích 1 a 2.
Článek 18
Zdroje určené na
přemisťování
1. Členské státy vedle svého
přídělu vypočteného v souladu s čl. 15 odst. 1
písm. a) každé dva roky obdrží případně dodatečné
finanční prostředky v souladu s čl. 15 odst. 2
písm. b) na základě paušální částky ve výši 6 000 EUR
připadající na každou osobu přemístěnou z jiného
členského státu.
2. Komise stanoví harmonogram a další
prováděcí podmínky spojené s mechanismem na přidělování
finančních zdrojů na přemisťování v souladu
s postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2.
3. Dodatečné finanční
prostředky uvedené v odstavci 1 se členským státům
přidělují pravidelně, poprvé na základě zvláštního
rozhodnutí o financování, kterým se schvaluje jejich národní program
v souladu s postupem stanoveným v článku 14
nařízení (EU) č. …/… [horizontální nařízení], a
následně v rozhodnutí o financování připojeném
k rozhodnutím, kterými se schvaluje jejich národní program. Tyto
finanční prostředky se v rámci národního programu
nepřevádějí na jiná opatření.
4. Za účelem účinného plnění
cílů solidarity a sdílené odpovědnosti mezi členskými státy a
v rámci dostupných zdrojů je Komise zmocněna k přijímání
aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, aby byly
případně upraveny částky uvedené v odstavci 1.
Článek 19
Zdroje v rámci přezkumu v
polovině období
1. Za účelem přidělení
částky uvedené v čl. 15 odst. 1 písm. c) posoudí
Komise do 31. května 2017 potřeby členských
států, pokud jde o jejich azylové a přijímací systémy, situaci
týkající se migračních toků v období 2014 až 2016 a
očekávaný vývoj.
Komise k svému posouzení použije mimo
jiné informace shromážděné od Eurostatu, Evropské migrační sítě,
Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu a analýzu rizik od
agentury Frontex.
Na základě tohoto posouzení určí
Komise úroveň zvláštních potřeb, co se týče azylových a
přijímacích systémů a migračních tlaků
v členských státech, sloučením faktorů definovaných
následujícím způsobem:
(a)
azylové a přijímací systémy:
i)        faktor 1 v případě
žádných zvláštních potřeb
ii)       faktor 1,5 v případě
středně zvláštních potřeb
iii)      faktor 3 v případě vysoce
zvláštních potřeb
(b)
migrační tlak:
i)        faktor 1 v případě
absence silného migračního tlaku
ii)       faktor 1,5 v případě
středně silného migračního tlaku
iii)      faktor 3 v případě vysoce
silného migračního tlaku
2. Na základě tohoto vzoru Komise pomocí
prováděcích aktů určí ty členské státy, které obdrží
dodatečné finanční prostředky, a vytvoří distribuční
šablonu pro přidělování dostupných zdrojů mezi tyto členské
státy v souladu s postupem uvedeným v čl. 27
odst. 3.
Článek 20
Národní programy
1. V rámci programů, které budou
přezkoumány a schváleny v souladu s článkem 14
nařízení (EU) č. …/… [horizontální nařízení], plní
členské státy především tyto cíle:
(a)
podpořit zřízení společného
evropského azylového systému zajištěním účinného a jednotného
uplatňování acquis Unie v oblasti azylu;
(b)
podpořit vytvoření a rozvoj programu Unie
pro znovuusídlení pomocí trvalých řešení nabízených uprchlíkům,
kteří uvízli ve třetích zemích, především v souladu
se společnými prioritami Unie v oblasti znovuusídlení;
(c)
vytvořit a rozvíjet integrační strategie
na místní/regionální úrovni zahrnující různé aspekty obousměrného
dynamického procesu, věnující se řešení zvláštních potřeb
různých kategorií migrantů a rozvíjející účinná partnerství mezi
všemi zúčastněnými stranami;
(d)
rozvíjet program asistovaného dobrovolného návratu,
včetně složky věnované opětovnému začlenění osob
do společnosti.
2. Členské státy zajistí, že veškerá
opatření podpořená v rámci tohoto fondu budou v souladu
s unijními acquis v oblasti azylu a
přistěhovalectví, i když tato opatření nejsou pro ně
závazná ani použitelná.
Článek 21
Opatření Unie
1. Z podnětu Komise lze fond využít
k financování nadnárodních opatření nebo opatření, na nichž má
Unie zvláštní zájem, pokud jde o obecné a specifické cíle uvedené
v článku 3.
2. Způsobilá opatření Unie jsou ta
opatření, jež podporují zejména:
(a)
rozšiřování unijní spolupráce při
provádění práva Unie a osvědčených postupů v oblasti
azylu, k níž náleží znovuusídlení a přemisťování, legální
migrace, včetně integrace státních příslušníků třetích
zemí, a navracení osob;
(b)
zřizování nadnárodních sítí spolupráce
a pilotních projektů, včetně inovačních projektů
založených na nadnárodních partnerstvích mezi subjekty sídlícími ve dvou
či více členských státech za účelem povzbuzení inovací a
usnadnění výměny zkušeností a osvědčených
postupů;
(c)
studie o možných nových formách unijní spolupráce
v oblasti azylu, přistěhovalectví, integrace, navracení osob a
příslušného práva EU, šíření a výměny informací týkajících se
osvědčených postupů a všech dalších aspektů azylu,
přistěhovalectví, integrace a návratové politiky, včetně
institucionální komunikace o politických prioritách Unie;
(d)
vývoj společných statistických nástrojů,
metod a ukazatelů hodnocení politického vývoje v oblasti azylu,
legální migrace, integrace a navracení osob, a jejich používání členskými
státy;
(e)
přípravu, monitorování, správní a technickou
podporu, rozvoj mechanismu hodnocení, jež jsou nutné k provádění
politiky v oblasti azylu a přistěhovalectví;
(f)
spolupráci s třetími zeměmi,
především v rámci provádění dohod o zpětném přebírání
osob, partnerství v oblasti mobility a regionálních programů ochrany.
3. Opatření uvedená v tomto
článku se provedou v souladu s článkem 7 nařízení
(EU) č. …/… [horizontální nařízení].
Článek 22
Mimořádná pomoc
1. Z fondu se poskytne finanční
pomoc na řešení naléhavých a zvláštních potřeb
v případě mimořádné situace.
2. Mimořádná pomoc se provede
v souladu s článkem 8 nařízení (EU) č. …/…
[horizontální nařízení].
Článek 23
Evropská migrační síť
1. Z fondu se
podpoří Evropská migrační síť a bude poskytnuta finanční
pomoc nezbytná pro její činnost a budoucí rozvoj.
2. Cílem Evropské
migrační sítě je:
(a)
být poradním grémiem Unie pro otázky migrace a azylu
prostřednictvím koordinace a spolupráce na vnitrostátní i unijní úrovni
spolu se zástupci členských států, akademické obce,
občanské společnosti, skupin odborníků a dalších
unijních/mezinárodních subjektů;
(b)
odpovídat na potřeby orgánů Unie a
členských států ohledně informací týkajících se migrace a azylu
prostřednictvím poskytování aktuálních, objektivních, spolehlivých a
srovnatelných informací o migraci a azylu s cílem podpořit tvorbu
politiky Evropské unie v těchto oblastech;
(c)
zprostředkovat široké veřejnosti
informace uvedené pod písmenem b).
3. V zájmu splnění svého cíle
Evropská migrační síť:
(a)
shromažďuje a vyměňuje aktuální,
objektivní, spolehlivé a srovnatelné údaje a informace
z nejrůznějších pramenů, včetně zasedání,
elektronických prostředků, společných studií a ad-hoc
průzkumů;
(b)
provádí analýzu údajů a informací uvedených
pod písmenem a), vylepšuje jejich srovnatelnost a předkládá je ve formátu,
který by byl snadno přístupný zejména politickým činitelům;
(c)
vypracovává a zveřejňuje pravidelné zprávy
o situaci v oblasti migrace a azylu v Unii a v členských státech;
(d)
díky poskytování vlastních informací být místem, na
něž se široká veřejnost obrací kvůli objektivním a nestranným
informacím ohledně migrace a azylu.
4. Evropská migrační síť, Evropský podpůrný
úřad pro otázky azylu a agentura Frontex zajistí vzájemnou soudržnost a
koordinaci svých činností.
5. Evropskou migrační síť
tvoří:
(a)
Komise, která koordinuje činnost Evropské
migrační sítě a především zajišťuje, aby
dostatečně odrážela politické priority Unie v oblasti migrace a
azylu;
(b)
řídící výbor, který je zodpovědný za
politický rámec a schvaluje činnosti Evropské migrační sítě.
Tvoří jej Komise spolu s odborníky z členských států,
Evropského parlamentu a dalších relevantních subjektů;
(c)
národní kontaktní místa, která vyberou členské
státy, z nichž každé tvoří alespoň tři odborníci,
kteří dohromady disponují zkušenostmi z oblasti migrace a azylu,
tvorby politiky, práva, výzkumu a statistiky a kteří koordinují a
zajišťují vnitrostátní účast na činnostech uvedených
v čl. 19 odst. 1 s cílem zajistit příspěvek
všech relevantních zúčastněných stran;
(d)
další relevantní vnitrostátní a unijní subjekty
v oblasti migrace a azylu.
6. Komise prostřednictvím
prováděcích aktů stanoví podrobná pravidla pro fungování Evropské
migrační sítě v souladu s postupem uvedeným
v čl. 27 odst. 2.
7. Částka
vyhrazená na Evropskou migrační síť v rámci ročních
rozpočtových prostředků fondu i pracovní program stanovující
priority jejích činností se schvalují v souladu s postupem uvedeným
v čl. 27 odst. 3 a pokud možno ve spojitosti
s pracovním programem pro opatření Unie a mimořádnou pomoc.
8. Finanční pomoc určená na
opatření Evropské migrační sítě bude mít podobu grantů
udělovaných národním kontaktním místům a případně
veřejných smluv v souladu s finančním nařízením.
Článek 24
Technická pomoc
1. Z podnětu a/nebo jménem Komise se
na technickou pomoc ročně z fondu vynaloží až
2,5 milionu EUR v souladu s článkem 10
nařízení (EU) č. …/… [horizontální nařízení].
2. Z podnětu členského státu
bude příspěvek fondu na technickou pomoc v rámci národního
programu v souladu s článkem 20 nařízení (EU)
č. …/… [horizontální nařízení] činit až 5 %
z celkové částky přidělené členskému státu.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 25
Zvláštní ustanovení týkající se
jednorázových částek určených na znovuusídlení a
přemisťování
Odchylně od pravidel způsobilosti
výdajů stanovených v článku 18 nařízení (EU)
č. …/… [horizontální nařízení], zvláště pokud jde o
paušální částky a paušální financování, jsou jednorázové částky
přidělované členským státům na znovuusídlení a/nebo
přemisťování podle tohoto nařízení:
–
osvobozeny od povinnosti být podloženy
statistickými údaji či údaji z minulosti a
–
poskytnuty, pokud osoba, na kterou je jednorázová
částka přidělena, byla skutečně znovuusídlena a/nebo
přemístěna v souladu s tímto nařízením.
Článek 26
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v
přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným
v tomto článku.
2. Přenesení pravomoci na Komisi uvedené
v tomto nařízení platí po dobu sedmi let ode dne vstupu tohoto
nařízení v platnost. Přenesení pravomocí se automaticky
prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada
nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce
před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou
přenesení pravomocí uvedené v tomto nařízení kdykoli zrušit. Rozhodnutím
o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže
určených. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění
rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k
pozdějšímu datu, které v něm bude upřesněno. Nedotýká
se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené
pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému
parlamentu a Radě.
5. Akt
v přenesené pravomoci přijatý v souladu s tímto
nařízením vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský
parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě
dvou měsíců ode dne oznámení tohoto aktu Evropskému parlamentu
a Radě, nebo před uplynutím uvedené lhůty, pokud Evropský
parlament i Rada uvědomí Komisi o svém záměru námitky
nevyslovit. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se
tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 27
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi bude nápomocen společný Výbor pro
azyl, migraci a bezpečnost zřízený čl. 55 odst. 1
nařízení (EU) č. .../… [horizontální nařízení].
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije
se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije
se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 28
Přezkum
Na základě návrhu Komise Evropský
parlament a Rada přezkoumají toto nařízení nejpozději do
30. června 2020.
Článek 29
Použitelnost nařízení (EU)
č. .../… [horizontální nařízení]
Pro tento fond se použijí ustanovení
[nařízení (EU) č. .../…].
Článek 30
Zrušení
Tato rozhodnutí se zrušují s účinkem ode
dne 1. ledna 2014:
(a)
rozhodnutí č. 573/2007/ES;
(b)
rozhodnutí č. 575/2007/ES;
(c)
rozhodnutí 2007/435/ES;
(d)
rozhodnutí 2008/381/ES.
Článek 31
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno
pokračování nebo změna, včetně celkového nebo
částečného zrušení, dotyčných projektů a ročních
programů až do jejich uzavření nebo pomoci schválené Komisí na
základě rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES a
2007/435/ES ani žádného jiného právního předpisu, který se na tuto pomoc
vztahuje k 31. prosinci 2013.
Tímto nařízením není dotčeno
pokračování nebo změna, včetně úplného nebo
částečného zrušení, finanční podpory schválené Komisí na
základě rozhodnutí 2008/381/ES ani žádného jiného právního předpisu,
který se na tuto pomoc vztahuje k 31. prosinci 2013.
2. Při rozhodování o spolufinancování
v rámci tohoto nařízení Komise přihlíží k opatřením, která
mají finanční dopady v období tohoto spolufinancování a která byla
přijata na základě rozhodnutí č. 573/2007/ES,
č. 575/2007/ES a 2007/435/ES a 2008/381/ES před [datum
zveřejnění v Úředním věstníku].
3. Částky přidělené na závazky
pro spolufinancování schválené Komisí mezi 1. lednem 2011
a 31. prosincem 2013, k nimž nejsou doklady požadované pro
uzavření opatření zaslány Komisi ve lhůtě pro
předložení závěrečné zprávy, Komise automaticky uvolní ze
závazku do 31. prosince 2017, přičemž vzniká povinnost
neoprávněně vyplacené částky vrátit.
4. K částkám na opatření, která byla
pozastavena z důvodů soudních řízení nebo správních řízení
o opravném prostředku s odkladným účinkem, se při výpočtu
výše částky, která se automaticky uvolňuje ze závazku,
nepřihlíží.
Článek 32
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto
nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné
v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne .
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
Předseda                                                        předseda
PŘÍLOHA I
Orientační roční rozpisy
podle členských států na období 2014–2020
PŘÍLOHA II
Seznam specifických opatření
podle článku 16
(1)
Zřizování a rozvoj center pro průjezd a
evidenci uprchlíků, jejichž hlavním cílem je podpořit operace spojené
se znovuusídlením ve spolupráci s vysokým komisařem OSN pro
uprchlíky
(2)
Ve spolupráci s vysokým komisařem OSN pro
uprchlíky vypracovat nové způsoby přístupu k azylovým
řízením zaměřené na hlavní země průjezdu,
například ochranné programy věnované specifickým skupinám či
určité postupy na posuzování žádostí o azyl
(3)
Společné iniciativy mezi členskými státy
v oblasti integrace, jako jsou srovnávací analýzy,
vzájemná hodnocení či testování evropských modulů například na
získání jazykových znalostí či organizace úvodních programů
(4)
Společné iniciativy zaměřené na
identifikaci a provádění nových přístupů k postupům
při prvním setkání a ochranné normy pro nezletilé osoby bez doprovodu
(5)
Společné návratové operace, včetně
společných opatření týkajících se provádění dohod Unie o
zpětném přebírání osob
(6)
Společné projekty týkající se opětovného
začlenění osob do společnosti v zemích původu, jejichž
cílem je udržitelný návrat, jakož i společná opatření na posílení
schopnosti třetích zemí provádět dohody Unie o zpětném
přebírání osob
(7)
Společné iniciativy zaměřené na
obnovu jednoty rodin a na opětovné začlenění nezletilých osob
bez doprovodu do společnosti zemí jejich původu
(8)
Zřizování společných migračních
center ve třetích zemích, jakož i společné projekty na podporu
spolupráce mezi pracovními agenturami a úřady práce z členských
států a třetích zemí
PŘÍLOHA III
Seznam společných priorit Unie
v oblasti znovuusídlení na období 2014–2015
(9)
Regionální program ochrany ve východní Evropě
(Bělorusko, Moldavsko, Ukrajina)
(10)
Regionální program ochrany v oblasti Afrického
rohu (Džibutsko, Keňa, Jemen)
(11)
Regionální program ochrany v severní Africe
(Egypt, Libye, Tunisko)
(12)
Uprchlíci v oblasti východní Afriky / Velkých
jezer
(13)
Iráčtí uprchlíci v Sýrii, Libanonu,
Jordánsku
(14)
Iráčtí uprchlíci v Turecku
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ
VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ
DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný
dopad na operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Sdělení
„Budování otevřené a bezpečné Evropy: rozpočet pro oblast
vnitřních věcí na období 2014–2020“;
návrh
nařízení o obecných ustanoveních ohledně Azylového a migračního
fondu a ohledně nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce,
předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a
řešení krizí;
návrh
nařízení, kterým se zřizuje Azylový a migrační fond.

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[26]

Aktuálně
okruh 3, hlava 18 – Vnitřní věci
Budoucí
víceletý finanční rámec: okruh 3 (Bezpečnost a občanství) –
„Azylový a migrační fond“
Povaha návrhu/podnětu
þ Návrh/podnět se týká nové akce (financování politiky
vnitřních věcí v období 2014–2020)
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[27]
¨ Návrh/podnět se
týká prodloužení stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci

1.3.
Cíle
1.3.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Konečným
cílem politik v oblasti vnitřních věcí je vytvořit prostor bez
vnitřních hranic, kam mohou občané EU a státní příslušníci
třetích zemí vstupovat a v němž se mohou volně pohybovat,
žít, pracovat a přinášet s sebou nové nápady, kapitál, znalosti a
inovace či zaplňovat úzký profil na trhu práce členských
států, s důvěrou, že jejich práva budou plně respektována a
jejich bezpečnost zaručena. Pro dosažení tohoto cíle má zcela zásadní
význam spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi.
Tento rostoucí
význam politik v oblasti vnitřních věcí potvrdil rovněž
Stockholmský program a jeho akční plán, jejichž realizace je pro Unii
strategickou prioritou. Tematicky sem spadají např. oblast migrace
(legální migrace a integrace, azyl, nelegální migrace a navracení osob),
bezpečnost (předcházení terorismu a organizované trestné
činnosti a boj proti nim, jakož i policejní spolupráce), řízení
vnějších hranic (včetně vízové politiky) a vnější
rozměr uvedených politik. Lisabonská smlouva Unii umožňuje, aby v
reakci na každodenní starosti občanů v prostoru svobody,
bezpečnosti a práva projevila větší ambice. Na priority politik v
oblasti vnitřních věcí, zejména na integraci státních
příslušníků třetích zemí, by mělo být nahlíženo i v
kontextu všech sedmi stěžejních iniciativ, jež představila strategie
Evropa 2020 a jež mají EU pomoci překonat stávající finanční a
ekonomickou krizi a dosáhnout inteligentního a udržitelného růstu, který
podporuje začlenění.
Z Azylového a
migračního fondu bude plynout finanční pomoc potřebná k tomu,
aby byly cíle unijní politiky vnitřních věcí naplněny do podoby
hmatatelných výsledků.

1.3.1.
Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

CÍLE
AZYLOVÉHO A MIGRAČNÍHO FONDU
a)         posílení
a další rozvoj společného evropského azylového systému a jeho
vnějšího rozměru;
b)         podpora
legální migrace do Unie v souladu s hospodářskými a sociálními
potřebami členských států a podpora integrace státních
příslušníků třetích zemí, včetně žadatelů o azyl
a osob požívajících mezinárodní ochrany;
c)         podpora
spravedlivých a účinných strategií navracení osob prováděných
v členských státech s důrazem na udržitelnost návratů
a efektivitu zpětného přebírání osob v zemích původu;
d)         podpora
solidarity a sdílení odpovědnosti mezi členskými státy, zejména
vůči těm státům, jež jsou migračním a azylovým
tokům vystaveny nejvíce;
Příslušné
aktivity ABB: 18.03 (Evropský uprchlický fond,
mimořádná opatření a Evropský fond pro integraci státních
příslušníků třetích zemí) a 18.02 (pokud se týkají Evropského
návratového fondu).

1.3.2.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Účinky,
jež bude návrh z pohledu příjemců / cílových skupin mít, jsou
podrobně popsány v oddílu 4.1.2 posouzení dopadů.
Obecně
lze konstatovat, že zamýšlené zjednodušení všech úrovní financování a
způsobů řízení bude mít výrazně příznivý dopad na
procesy řízení finanční podpory.
Hlavními
příjemci finanční podpory v oblasti azylu a migrace budou útvary
členských států, jež jsou zodpovědné za provádění
příslušných acquis a politiky, jakož i mezinárodní a nevládní
organizace působící v oblasti azylu a migrace (řízení o přijetí,
integrační opatření a návratové operace).
Cílovými
skupinami těchto změn jsou žadatelé o azyl, osoby požívající mezinárodní
ochrany, znovuusídlení uprchlíci a další státní příslušníci třetích
zemí, kteří přijíždí do EU z různých důvodů a
kteří mají různé potřeby (např. ekonomických
důvodů, za účelem sloučení rodiny, nezletilé osoby bez
doprovodu atd.). Tím, že se různá opatření týkající se řízení
migrace sloučí do jednoho fondu, budou tyto cílové skupiny lépe
dosažitelné, neboť se zjednoduší přístup k finančním
prostředkům (jeden odpovědný orgán, lepší viditelnost a jasnější
rozsah intervencí) a umožní jejich pružnější podpora (např. tentýž
druh opatření se zaměří na různé cílové skupiny). Rozsah
intervence se rovněž rozšíří a bude pokrývat celý migrační
řetězec s jeho různými cílovými skupinami, včetně
rozšířených cílových skupin, tj. státních příslušníků
třetích zemí druhé generace (jejichž matka či otec jsou státními
příslušníky třetích zemí).

1.3.3.
Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
Vzhledem k
tomu, že zpracování národních programů musí předcházet politický
dialog, nelze v této fázi vymezit konečný soubor ukazatelů, s jejichž
pomocí bude dosahování výše uvedených specifických cílů měřeno.
Pokud však jde o oblast azylu a migrace, k ukazatelům by
patřila mimo jiné úroveň zlepšení podmínek přijímání u žadatelů
o azyl, kvalita azylových řízení, konvergence míry uznání napříč
členskými státy, úsilí členských států v oblasti
znovuusídlení, úroveň zvýšení podílu státních příslušníků
třetích zemí na zaměstnanosti, vzdělávání a na demokratických
procesech, počet navrácených osob a míra posílení vzájemné pomoci mezi
členskými státy, včetně pomoci při praktické spolupráci a
přemisťování.

1.4.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.4.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v
krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

V oblasti
vnitřních věcí se EU v období 2014–2020 bude i nadále potýkat se
značnými výzvami. Tváří v tvář demografickým změnám,
strukturální proměně trhů práce a způsobů, jakými se
státy snaží přilákat kvalifikovanou pracovní sílu, bude do budoucnosti
zaměřená politika v oblasti legálního přistěhovalectví a
integrace rozhodujícím faktorem pro zvýšení konkurenceschopnosti a sociální
soudržnosti EU, obohacení naší společnosti a vytváření
příležitostí pro všechny. EU potřebuje najít rovněž správná řešení
v oblasti nelegální migrace a boje proti obchodování s lidmi.
Současně musí EU i nadále vyjadřovat svou solidaritu se všemi,
kteří potřebují mezinárodní ochranu. Prioritou zůstává
dokončení bezpečnějšího a účinnějšího společného
evropského azylového systému, který odráží naše hodnoty.
Pro dosažení
těchto cílů má zcela zásadní význam spolupráce s třetími
zeměmi a mezinárodními organizacemi. Nedávné události v severní Africe
ukazují, jak je důležité, aby EU disponovala komplexním a koordinovaným
přístupem k migraci, hranicím a bezpečnosti. Stále
důležitější vnější rozměr politik EU v oblasti
vnitřních věcí se musí proto posílit plně v souladu se
zahraniční politikou Unie.

1.4.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Řízení
migračních toků představuje problémy, které nemohou členské
státy řešit samostatně. Jde o oblast, pro kterou je
jednoznačně přínosné využít rozpočet EU.
Některé
členské státy nesou vzhledem ke své zvláštní zeměpisné situaci a
délce vnějších hranic Unie, kterou musejí spravovat, větší
zátěž. Proto v centru společných politik týkajících se azylu a
přistěhovalectví stojí zásada solidarity a spravedlivého sdílení
odpovědností mezi členskými státy. Rozpočet EU má k dispozici
prostředky na řešení finančních důsledků této zásady.
V souvislosti
s vnějším rozměrem oblasti vnitřních věcí je jasné, že
pokud budou přijata opatření a sdruženy zdroje na úrovni EU, zvýší se
významně vliv EU nezbytný k přesvědčení třetích zemí,
aby s EU navázaly vztahy za účelem řešení otázek spojených s migrací,
které jsou v prvé řadě v zájmu EU a členských států.
Právo EU
jednat v oblasti vnitřních věcí vyplývá z hlavy
V Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU”) nazvané „Prostor
svobody, bezpečnosti a práva“, a zejména z čl. 77 odst. 2, čl.
78 odst. 2, čl. 79 odst. 2 a 4, čl. 82 odst. 1, článku 84 a
čl. 87 odst. 2 SFEU. Na spolupráci s třetími zeměmi a
mezinárodními organizacemi se vztahuje čl. 212 odst. 3 SFEU. Návrhy
respektují zásadu subsidiarity, jelikož většina finančních
prostředků bude použita v souladu se zásadou sdíleného řízení s
ohledem na institucionální pravomoci členských států.

1.4.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v
minulosti

Přestože
se má o stávajících finančních nástrojích v oblasti vnitřních
věcí všeobecně za to, že plní své cíle a fungují účelně,
ukázal přezkum v polovině období a konzultace se
zúčastněnými stranami, že je zapotřebí:
–      budoucí nástroje v oblasti vnitřních věcí zjednodušit a
racionalizovat tím způsobem, že bude počet
finančních programů zredukován na dva, a to vytvořením Azylového
a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost. Tento krok
Unii umožní využívat svých nástrojů strategičtějším
způsobem, tak aby citlivěji reagovaly na politické priority a
potřeby EU,
–      posílit úlohu EU jakožto globálního hráče.
Za tímto účelem by měly budoucí fondy reflektovat vnější
rozměr, tak aby byl v souvislosti se zahraničněpolitickou
dimenzí politik v oblasti vnitřních věcí posílen vliv EU,
–      sdílené řízení pokud možno preferovat
před řízením centralizovaným, aby odpadla zbytečná byrokratická
zátěž,
–      u sdíleného řízení prosazovat přístup, který více akcentuje
výsledky; související přechod na víceleté
programování v kombinaci s politickým dialogem na vysoké úrovni zajistí, aby
byly národní programy členských států v plném souladu s politickými
cíli a prioritami EU a byly orientovány na konkrétní výsledky,
–      zkvalitnit centralizované řízení, tak aby bylo při realizaci
činností vázaných na konkrétní politiku k dispozici celé spektrum
nástrojů; bude se přitom jednat mj. o
podporu mezinárodních opatření, zejména opatření inovativních a
opatření ve třetích zemích a vůči těmto zemím
(vnější rozměr), jakož i o podporu mimořádných opatření,
studií a akcí,
–      vytvořit společný regulační rámec, jehož součástí bude společná úprava programování, podávání
zpráv, finančního řízení a kontroly; tento rámec by se měl co
nejvíce podobat rámci, který upravuje ostatní fondy EU spravované v režimu
sdíleného řízení; cílem je, aby byly s touto úpravou všechny
zúčastněné strany lépe obeznámeny a aby byly oba rámce vzájemně
co nejlépe sladěny,
–      upravit rychlou a účelnou reakci na mimořádné situace a za tímto účelem koncipovat fondy tak, aby mohla EU
náležitě reagovat na rychlý vývoj událostí,
–      posílit úlohu agentur v oblasti vnitřních věcí s cílem podpořit praktickou spolupráci mezi členskými státy;
těmto agenturám by mělo být svěřeno provádění
specifických opatření s tím, že jejich činnost by měla
současně podléhat náležité politické kontrole.
Další
podrobnosti jsou uvedeny v posouzení dopadů a v důvodových zprávách k
jednotlivým nařízením.

1.4.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními
nástroji

Z
několika dalších nástrojů EU budou podporovány činnosti, které
budou vůči činnostem financovaným z Azylového a migračního
fondu a z Fondu pro vnitřní bezpečnost komplementární.
V současnosti
se z Evropského sociálního fondu podporují integrační
opatření týkající se přístupu na trh práce, zatímco se z Fondu
pro integraci státních příslušníků třetích zemí financují
opatření, jako jsou kurzy zaměřené na občanskou orientaci,
účast na společenském a občanském životě, rovný
přístup ke službám atd. Finanční podpora integračních
opatření bude pokračovat stejným způsobem i v rámci
Azylového a migračního fondu a budoucího Evropského sociálního fondu.
Ze složky
vnějšího rozměru Azylového a migračního fondu půjde podpora
na opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím,
jež slouží především zájmům a cílům EU, mají přímý dopad
v EU a jejích členských státech a zajišťují kontinuitu
s opatřeními prováděnými na území EU. Financování bude navrženo
a prováděno v souladu s vnější činností a zahraniční
politikou EU. Nemělo by se zaměřovat na podporu opatření
orientovaných na rozvoj a mělo by se případně doplňovat
s finanční pomocí poskytovanou prostřednictvím nástrojů
vnější pomoci. V tomto smyslu bude mít nástupce tematického
programu v oblasti migrace a azylu a nástroje stability zvláštní
význam pro oblast vnitřních věcí. Zatímco se nástroje vnější
pomoci zaměřují buď na podporu rozvojových potřeb
přijímajících zemí nebo na podporu obecných politických zájmů EU u
jejích strategických partnerů, půjde podpora z fondů
v oblasti vnitřních věcí na ta konkrétní opatření ve
třetích zemích, jež jsou v zájmu migrační politiky EU. Vyplní
tak konkrétní mezeru a doplní soubor nástrojů, jež má EU k dispozici.

1.5.
Doba trvání akce a finanční dopad

þ Časově omezený návrh/podnět
–
þ    Návrh/podnět v platnosti od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020
–
þ    Finanční dopad od roku 2014 do roku 2023
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od roku RRRR
do roku RRRR,
–
poté plné fungování.

1.6.
Předpokládaný způsob řízení[28]

þPřímé centralizované řízení Komisí
þ Nepřímé centralizované řízení,
při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
–
þ    výkonným agenturám
–
þ    subjektům zřízeným Společenstvími[29]
–
þ    vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨    osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
þ Sdílené řízení s členskými
státy
þ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
þ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky:
Předkládané
návrhy budou prováděny především v režimu sdíleného řízení a za
pomoci víceletých národních programů.
Cíle, které si
tyto národní programy vytknou, budou doplněny „opatřeními Unie“ a
mechanismem rychlé reakce na mimořádné situace. Tato opatření budou
mít především podobu grantů a veřejných zakázek, jež budou
spravovány v režimu přímého centralizovaného řízení, a patřit k
nim budou i opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto
zemím.
K tomu,
aby nedocházelo k tříštění úsilí, budou využity všechny dostupné
prostředky; zdroje tak budou soustředěny na dosažení vybraných
cílů EU a na využití odborného zázemí hlavních zúčastněných
stran. Tento postup se bude případně opírat o partnerské a rámcové
dohody.
Technická
pomoc poskytovaná z podnětu Komise bude realizována v režimu přímého
centralizovaného řízení.

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Upřesněte
četnost a podmínky.
U režimu sdíleného
řízení je navržen jednotný a efektivní rámec pro podávání zpráv,
monitorování a hodnocení. Pokud jde o národní programy, budou členské
státy povinny zřídit monitorovací výbor, jehož činnosti se bude moci
účastnit Komise.
O
provádění víceletých programů budou členské státy podávat
každoročně zprávu, která bude podmínkou pro úhradu roční platby.
V roce 2017 budou členské státy požádány, aby k pokroku při
dosahování stanovených cílů předložily další údaje, jež budou využity
při přezkumu v polovině období. Podobný postup
proběhne v roce 2019 s cílem umožnit v posledním
rozpočtovém roce (2020) případné modifikace.
Díky
fondům bude v oblasti vnitřních věcí rozvíjena zásada
opírat se o vyhodnocená fakta. Oba fondy budou používat společný hodnotící
a monitorovací rámec, který bude pracovat s obecnými politickými
ukazateli. Tyto ukazatele budou zdůrazňovat orientaci na výstup a
význam úlohy, kterou by fondy mohly sehrávat v kombinaci politik při
dosahování cílů utváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva.
Uvedené ukazatele budou sledovat dopad, který by fondy mohly mít: rozvoj
společné kultury bezpečnosti hranic, policejní spolupráce a
řešení krizí, účelnost řízení migračních toků
směřujících do EU, spravedlivé a rovné zacházení se
státními příslušníky třetích zemí; solidaritu a spolupráci mezi
členskými státy při řešení otázek migrace a vnitřní
bezpečnosti a dále společný přístup EU v otázkách migrace a
bezpečnosti vůči třetím zemím.
V zájmu
náležitého uplatňování zásad pro hodnocení a s ohledem na související
praktické zkušenosti, které členské státy získaly se stávajícím
financováním vnitřních věcí na úrovni EU, bude Komise na vývoji
společného hodnotícího a monitorovacího rámce s členskými státy
spolupracovat. Za tímto účelem budou mj. vytvořeny šablony a vymezeny
společné výstupové a výsledkové ukazatele.
Všechna
opatření budou vymezena na počátku programového období, tak aby mohly
členské státy nastavit své systémy pro podávání zpráv a hodnocení podle
dohodnutých zásad a požadavků.
V zájmu
omezení administrativy a posílení synergií mezi podáváním zpráv a hodnocením
budou údaje požadované v hodnotících zprávách vycházet z údajů, které
budou členské státy předkládat ve svých každoročních zprávách o
provádění národních programů, a budou tyto údaje doplňovat.
V roce 2018
Komise předloží zprávu o přezkumu národních programů v
polovině období.
Obecnější
záběr pak bude mít průběžná zpráva o
čerpání fondů, kterou Komise předloží do 30. prosince 2018,
a následná hodnotící zpráva o celkové realizaci (jejímž předmětem tak
nebudou jen národní programy spravované v režimu sdíleného řízení), kterou
Komise podá do 30. června 2024.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

Výdajové
programy GŘ HOME nejsou zatíženy významným rizikem chyb. Potvrzením je
skutečnost, že o nich výroční zprávy Účetního dvora
nepřinášejí významná zjištění a že míra zbytkových chyb uváděná
ve výročních zprávách GŘ HOME (a dřívějšího GŘ JLS) o
činnosti nepřesáhla v uplynulých dvou letech 2 %.
V
případě sdíleného řízení spadají obecná rizika spojená s
prováděním stávajících programů zejména do tří kategorií:
–      riziko neefektivního či nedostatečně adresného využívání
finančních prostředků,
–      chyby dané složitostí pravidel a slabinami v systémech řízení a
kontroly,
–      neefektivní využívání administrativních zdrojů (menší
přiměřenost požadavků).
Za zmínku
stojí i specifické rysy čtyřfondového systému v rámci obecného
programu „Solidarita a řízení migračních toků“.
–      Systém ročních programů zajišťuje, aby byly konečné
platby hrazeny pravidelně na základě certifikace a auditu
výdajů. Období způsobilosti těchto ročních programů
však není vázáno na rozpočtový rok EU, a postup získávání jistoty
v jednotlivých fázích tak není navzdory velmi přísnému systému zcela uspokojivý.
–      Tím, že podrobná pravidla způsobilosti stanoví Komise, jsou
financované výdaje v zásadě homogenní. Vnitrostátní orgány a Komise jsou
však těmito pravidly způsobilosti zbytečně zatěžovány
a v důsledku nesprávné interpretace unijních pravidel roste riziko
chyb na straně příjemců či členských států.
–      Stávající systémy řízení a kontroly se velmi blíží systémům,
jež se používají při čerpání strukturálních fondů. Vykazují však
mírné odlišnosti, zejména pokud jde o řetězec odpovědnosti
certifikačních a auditních orgánů. Tyto odlišnosti působí na
straně členských států matoucím dojmem (zejména pokud jejich
orgány pracují s oběma druhy fondů), zvyšují riziko chyb a vyžadují
intenzivnější monitorování.
Předkládaný
návrh vyjmenované skutečnosti výrazně mění:
–      Systémy řízení a kontroly budou splňovat obecné požadavky,
jež jsou stanoveny v případě fondů SSR, a budou plně
vyhovovat novým požadavkům novelizovaného finančního nařízení.
Dosavadní tři orgány budou nahrazeny orgány dvěma (orgánem
odpovědným a auditním), jejichž úloha byla v zájmu větší jistoty
upřesněna.
–      Víceleté programování v kombinaci s každoročním schvalováním
účetních závěrek, které bude vycházet z plateb, jež provedl
odpovědný orgán, sladí období způsobilosti s ročními
účetními závěrkami Komise, aniž by oproti stávajícímu stavu zvyšovalo
administrativní zátěž.
–      V rámci kontrol první úrovně bude odpovědný orgán
provádět kontroly na místě, z nichž bude vycházet ve svém
každoročním prohlášení řídícího subjektu o věrohodnosti.
–      Zpřesnění a zjednodušení pravidel způsobilosti a jejich
harmonizace s ostatními unijními nástroji finanční podpory omezí
výskyt chyb u příjemců, kteří využívají pomoc
z různých zdrojů. Tato pravidla způsobilosti budou stanovena
na úrovni členských států; výjimkou budou některé obecné zásady
podobné zásadám aplikovaným v případě fondů SSR.
–      Zejména v případě malých grantů budou podporovány
možnosti zjednodušeného financování nákladů.
V
případě centralizovaného řízení jsou hlavní rizika
následující:
–      riziko nedostatečné provázanosti projektů a politických
priorit GŘ HOME,
–      riziko horší kvality vybraných projektů a nedostatků v jejich
technické realizaci, které zeslabují dopad programů, nedostatek know-how
či nedostatečné monitorování v důsledku neadekvátních
výběrových postupů,
–      riziko neefektivního či nehospodárného využívání
přidělených finančních prostředků; toto riziko je dáno
jak v případě grantů (vlivem složitých pravidel pro kompenzaci
skutečných způsobilých nákladů a omezené možnosti tyto náklady
kontrolovat „od stolu“), tak v případě veřejných zakázek (v
důsledku někdy omezeného počtu dodavatelů, kteří
nabízejí požadované odborné znalosti, a z toho plynoucí nedostatečné
možnosti porovnat cenové nabídky),
–      riziko spojené se schopností (zejména) menších organizací
účelně kontrolovat výdaje a postarat se o transparentnost
prováděných operací,
–      riziko poškození pověsti Komise v případě odhalení
podvodu či trestné činnosti, skutečnost, že systémy vnitřní
kontroly u třetích stran nabízejí pouze dílčí jistotu, neboť
svůj vlastní, rozsahem nezřídka omezený systém kontroly provozuje
relativně mnoho nejrůznějších dodavatelů a
příjemců.
U většiny
těchto rizik se očekává, že budou omezena díky větší adresnosti
návrhu a díky využití možností ke zjednodušení, jež nabízí novelizované
finanční nařízení.

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

Sdílené
řízení:
Navrhovaná
architektura systémů řízení a kontroly na úrovni členských
států je výsledkem dalšího vývoje konceptu uplatňovaného
v období 2007–2013 a zachovává většinu funkcí prováděných
v současném období, včetně správy a ověřování na
místě, auditů systémů řízení a kontroly a auditů
projektů. Struktura těchto funkcí je však změněna, tak aby
kontroly na místě byly jednoznačnou povinností odpovědného
orgánu a nedílnou součástí přípravy na každoroční schvalování
účetní závěrky.
V zájmu
posílení odpovědnosti by odpovědnému orgánu uděloval akreditaci
národní akreditační orgán, který by byl pověřen i
průběžným dohledem nad ním. Očekává se, že snížení počtu
orgánů – zrušení certifikačního orgánu a omezení počtu fondů
– sníží administrativní zátěž, umožní posilovat administrativní kapacitu a
zpřehlední rozdělení kompetencí.
K
nákladům, které si vyžádá kontrola činnosti fondů v oblasti
vnitřních věcí v režimu sdíleného řízení, doposud nebyl proveden
spolehlivý odhad. Jediný dostupný odhad se týká EFRR a Fondu soudržnosti, podle
nějž mají náklady na kontrolní funkce (na vnitrostátní úrovni, bez
zahrnutí nákladů Komise) činit zhruba 2 % celkových
finančních prostředků spravovaných v období 2007–2013. Tyto
náklady jsou spojeny s těmito oblastmi kontroly: 1 %
nákladů vzniká v důsledku koordinace na vnitrostátní úrovni a
přípravy programu, 82 % v souvislosti s řízením programu,
4 % s certifikací a 13 % s auditem.
Náklady na
kontrolu zvyšují tyto návrhy:
–      vznik a činnost akreditačního orgánu a změna systému
obecně;
–      předkládání prohlášení řídícího subjektu jako přílohy k
roční účetní závěrce;
–      kontroly na místě, jež bude provádět odpovědný organ;
–      další auditní funkce, jež bude vykonávat auditní orgán při auditu
prohlášení řídícího subjektu.
Jsou však i
návrhy, které náklady na kontrolu snižují:
–      Již nebude existovat certifikační orgán. Jeho funkce však budou
zčásti převedeny na odpovědný orgán, a členské státy tak
budou moci ušetřit značnou část svých nákladů na
certifikaci, neboť se zefektivní administrativa, nebude tolik nutné se
koordinovat a omezí se i rozsah auditů.
–      Kontroly, za něž bude odpovědný auditní orgán, budou více
spočívat v opakování administrativních kontrol a kontrol na místě
první úrovně, jež bude provádět odpovědný orgán (na stejném
kontrolním vzorku). Díky tomuto postupu se urychlí kontradiktorní řízení a
bude zajištěno, aby všechny potřebné kontroly proběhly před
předložením ročních účetních závěrek.
–      Díky využití zjednodušených možností financování nákladů klesnou
na všech úrovních jak u správních orgánů, tak u příjemců správní
náklady i administrativní zátěž.
–      Díky každoročním uzávěrkám a omezení lhůty pro schválení
souladu na 36 měsíců bude v případě příjemců a
veřejné správy limitována doba, po niž bude možno zadržovat doklady pro
kontrolní účely.
–      Mezi Komisí a členskými státy bude muset být povinně zavedena
elektronická komunikace.
Vedle
uvedených kroků je třeba uvést zjednodušující opatření
vyjmenovaná v bodu 2.2.1 výše, která rovněž přispějí ke
snížení administrativy na straně příjemců, a omezí tak i riziko
chyby a byrokratickou zátěž.
Celkově
se tedy očekává, že náklady na kontrolu budou na základě těchto
návrhů přerozděleny, nikoli navýšeny či zredukovány.
Počítá se však s tím, že toto přerozdělení nákladů (v
rámci všech funkcí a vzhledem k přiměřeným kontrolním
opatřením i v rámci všech členských států a programů)
umožní účelněji mírnit rizika a lépe a rychleji získávat jistotu.
U Komise
se neočekává, že by náklady na řízení a kontrolu v případě
sdíleného řízení v první polovině programového období klesly. Je tomu
tak jednak proto, že oproti stávajícímu stavu vzroste objem
prostředků spravovaných v režimu sdíleného řízení a že pod tento
druh řízení bude nově spadat více oblastí politiky. Stávající objem
zdrojů tak bude možno udržet jen za předpokladu zvýšení efektivity. V
prvních letech navíc dojde k souběhu řady důležitých úkolů:
uzavírání programů z období 2007–2013 (termín předložení posledních
zpráv o uzavření programů je 31. března 2016), vedení politických
dialogů, schvalování víceletých národních programů na období
2014–2020 a zavádění nového systému pro schvalování účetních
závěrek. V druhé polovině tohoto období budou případně
dostupné zdroje použity na zkvalitnění hodnocení a monitorování.
Centralizované
řízení
Pokud jde o
centralizované řízení, bude Komise nadále uplatňovat svůj
stávající systém kontroly, který tvoří následující prvky: dohled nad
operacemi, který budou vykonávat operační ředitelství, kontroly ex
ante, které budou příslušet oddělení pro rozpočet a
kontrolu, dále interní výbor pro zadávání veřejných zakázek, kontroly ex
post prováděné v případě grantů či audity, za
něž odpovídá pracoviště interního auditu či útvar interního
auditu. Při kontrolách ex post je uplatňována „detekční strategie“,
jež má odhalovat co nejvíce nesrovnalostí s cílem získat zpět
neoprávněně vyplacené platby. V jejím rámci jsou audity
prováděny na vzorku projektů vybíraném téměř
výlučně na základě analýzy rizik.
Díky této
kombinaci kontrol ex ante a ex post, dokumentárních kontrol a
auditů na místě se podařilo v uplynulých letech udržet
měřitelnou průměrnou míru zbytkových chyb pod 2 %. GŘ
HOME tedy pokládá svůj systém vnitřní kontroly i náklady s ním spojené
z hlediska cíle nižší chybovosti za adekvátní.
V tomto rámci
však bude GŘ HOME nadále zkoumat možnosti, jak zkvalitnit řízení a
nalézat další zjednodušení. Zejména hodlá v maximální míře využít všech
možností ke zjednodušení, jež nabízí novelizované finanční nařízení,
neboť očekává, že přispějí ke snížení byrokratické
zátěže příjemců, a Komisi tak přinesou současně
redukci administrativy i rizika chyb.
Nové úkoly
Pro
financování v oblasti vnitřních věcí z prostředků EU
počítají předkládané návrhy s novými úkoly, k nimž patří
např. lepší využití odborného zázemí unijních agentur a posílení
vnějšího rozměru a mechanismů pro mimořádné situace.
Tyto kroky si na straně GŘ HOME vyžádají nové metody řízení a
kontroly.
Částky vyčleněné na tyto nové úkoly dosud nebyly stanoveny,
pravděpodobně však nebudou v rámci rozpočtu vnitřních
věcí dosahovat významné výše. Bude nicméně velmi důležité zavést
interní prostředky a pracovní opatření k tomu, aby mohly být tyto
nové úkoly co nejdříve v tomto období realizovány, a to při plném
dodržení zásad řádného finančního řízení.
Z výše uvedené
analýzy jednoznačně vyplývá, že navzdory veškerému zavedenému
zjednodušení bude nutno posílit lidské zdroje nutné k plnění vyššího
rozpočtu GŘ HOME.
Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů
GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení opatření nebo
byly v rámci GŘ vnitřně přeobsazeny,
a případně doplněny z dodatečného přídělu,
který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního
přídělu a s ohledem na rozpočtová omezení.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí

Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Kromě
uplatňování všech regulačních kontrolních mechanismů vypracuje
GŘ HOME strategii boje proti podvodům. Tento materiál bude vycházet z
nové víceleté strategie pro boj proti podvodům (CAFS), kterou Komise
přijala dne 24. června 2011. Cílem mj. bude, aby byly interní
kontroly GŘ HOME, jež mají detekovat případné podvodné jednání, v
plném souladu se strategií CAFS a aby byl systém řízení rizika podvodu
koncipován tak, aby oblasti zatížené tímto rizikem identifikoval a dokázal
adekvátně reagovat. V případě potřeby budou zřízeny
skupiny k navazování a udržování kontaktů a budou vyvinuty vhodné nástroje
IT, jež budou analyzovat případy podvodů v souvislosti s fondy.
Pokud jde o
sdílené řízení, stanoví strategie CAFS jednoznačný požadavek, aby
návrhy Komise na nařízení, jež mají platit v období 2014–2020, ukládaly
členským státům povinnost zavést preventivní opatření proti
podvodům, která jsou účelná a přiměřená
identifikovaným rizikům podvodu. Stávající návrh obsahuje v článku 5
jednoznačný požadavek, aby členské státy předcházely
nesrovnalostem a aby je odhalovaly, napravovaly a hlásily Komisi.
Podrobnější úprava těchto povinností bude zahrnuta v úpravě
funkcí odpovědného orgánu, jak předvídá čl. 24 odst. 5
písm. c).
Článek 41
zase jednoznačně stanoví, že finanční prostředky
uvolněné po finančních opravách, jež budou prováděny na
základě zjištění Komise či Účetního dvora, mají být
opětovně použity.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové linie

·      Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce   || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Počet || RP[30] || zemí ESVO[31] || kandidátských zemí[32] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3 ||   || RP || NE || NE || NE || NE
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Počet Okruh 3 || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3 || 18 01 04 aa      Azylový a migrační fond – technická pomoc || NRP || NE || NE || NE || NE
 3 || 18 02 aa           Azylový a migrační fond || RP || NE || NE || NE || NE

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo 3 || Bezpečnost a občanství
 GŘ HOME ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || CELKEM
  Operační prostředky (běžné ceny) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 aa  Azylový a migrační fond || Závazky || (1) || 517,492 || 527,892 || 538,500 || 549,320 || 560,356 || 571,613 || 586,266 || - || 3,851.439
 Platby || (2) || 90,085 || 102,823 || 270,844 || 420,790 || 532,681 || 543,385 || 554,303 || 1 336,528 || 3,851.439
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[33] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 01 aa             Azylový a migrační fond ||   || (3) || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 ||   || 18.500
 CELKEM prostředky pro GŘ HOME || Závazky || =1+1a +3 || 519,992 || 530,392 || 541,000 || 551,820 || 562,856 || 574,113 || 588,766 ||   || 3,868.939
 Platby || =2+2a +3 || 92,585 || 105,323 || 273,344 || 423,290 || 535,181 || 545,885 || 556,803 || 1 336,528 || 3,868.939
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správa / správní náklady“
Rozdělit
správní náklady mezi Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní
bezpečnost není možné z toho důvodu, že v provádění
Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost se
objevují společné prvky, jako je politický dialog s každým
členským státem, a také protože se vnitřní organizace GŘ HOME
v zájmu zajištění řízení nových fondů (jakož i
dokončení programů, jež v současnosti řídí) může
rozrůst.
Číselné údaje
spojené s okruhem 5 uvedené níže proto odpovídají celkovým správním
nákladům, jež se pro řízení obou fondů ze strany GŘ
považují za nezbytné. Žádné celkové rozpočtové prostředky neexistují.

v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roce 2020 || CELKEM
 GŘ: HOME ||
  Lidské zdroje || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 ||   || 145,887
  Ostatní správní výdaje || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 GŘ HOME CELKEM || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044 || 165,589
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147.044
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se ||
 Platby ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační prostředky

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
–
þ  Návrh vyžaduje využití operačních prostředků, jak je
vysvětleno dále:
Politika v oblasti vnitřních věcí je realizována především za
pomoci sdíleného řízení. Výdajové priority jsou stanovovány na úrovni EU,
avšak praktickým řízením jsou pověřeny odpovědné orgány na
vnitrostátní úrovni. O společných výstupových ukazatelích a cílech
rozhodnou společně Komise a odpovědné orgány v národních
programech s tím, že tyto ukazatele budou podléhat schválení Komisí. Dokud
nebudou programy v období 2013–2014 navrženy, projednány a schváleny, lze tak
jen stěží uvést cílové hodnoty výstupů.
Pokud jde o centralizované řízení, nemůže GŘ HOME podat ani
vyčerpávající seznam všech výstupů, jež mají být realizovány
finančními intervencemi fondů, ani jejich průměrné náklady
a počet, jak vyžaduje tento oddíl finančního výkazu. Momentálně
nejsou k dispozici statistické nástroje, jež by umožňovaly určit na
základě aktuálních programů pravděpodobné průměrné
náklady; navíc by byla takto přesná kvantifikace v rozporu se zásadou,
podle níž by měly být budoucí programy dostatečně flexibilní,
aby umožňovaly adaptaci podle politických priorit v období 2014–2020.
Uvedené platí zejména pro mimořádnou pomoc a opatření ve třetích
zemích a vůči těmto zemím.
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[34]   || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[35]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–
þ Návrh vyžaduje využití správních prostředků, jak je
vysvětleno dále:
Rozdělit
správní náklady mezi Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní
bezpečnost není možné z toho důvodu, že v provádění
Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost se
objevují společné prvky, jako je politický dialog s každým
členským státem, a také protože se vnitřní organizace GŘ HOME
v zájmu zajištění řízení nových fondů (jakož i
dokončení programů, jež v současnosti řídí) může
rozrůst.
Číselné údaje
spojené s okruhem 5 uvedené níže proto odpovídají celkovým správním
nákladům, jež se pro řízení obou fondů ze strany GŘ
považují za nezbytné. Žádné celkové rozpočtové prostředky neexistují.

v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa) HOME
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce[36] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 Lidské zdroje HOME || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 145,887
 Ostatní správní výdaje || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || 147,044
 Mimo OKRUH 5[37] víceletého finančního rámce[38] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 Lidské zdroje HOME || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 4,480
 Ostatní výdaje správní povahy || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 13,020
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 17,500
 CELKEM || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se

3.2.3.2.
 Odhadované
potřeby v oblasti lidských zdrojů

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
þ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále: U částek uvedených za rok n se jedná o částky
za rok 2011.
Rozdělit
správní náklady mezi Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní
bezpečnost není možné z toho důvodu, že v provádění
Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost se
objevují společné prvky, jako je politický dialog s každým
členským státem, a také protože se vnitřní organizace GŘ HOME
v zájmu zajištění řízení nových fondů (jakož i
dokončení programů, jež v současnosti řídí) může
rozrůst.
Číselné údaje
spojené s okruhem 5 uvedené níže proto odpovídají celkovým správním
nákladům, jež se pro řízení obou fondů ze strany GŘ
považují za nezbytné. Žádné celkové rozpočtové prostředky neexistují.

Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) HOME ||
 || 18 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (při delegacích) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[39] ||
 || 18 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 aa[40] || – v ústředí[41] || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || – při delegacích || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Ostatní 13 01 04 02) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || CELKEM || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A
XX je
dotčená oblast politiky nebo hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti lidských zdrojů
budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na
řízení opatření nebo byly v rámci GŘ vnitřně
přeobsazeny, a případně doplněny z dodatečného
přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci
ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
Uváděné částky a způsob jejich účtování budou upraveny,
bude-li prováděním určitých činností pověřena výkonná
agentura.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci v ústředí || Předpokládané úkoly zahrnují veškeré činnosti, jichž je k řízení finančního programu zapotřebí, např.: – předkládání údajů pro účely rozpočtového procesu, – vedení politického dialogu s členskými státy,             – příprava ročních pracovních programů a rozhodnutí o financování, určování priorit na daný rok a schvalování národních programů, – řízení národních programů, administrace výzev k předkládání návrhů a oznámení o veřejných zakázkách a provádění následných výběrových řízení,              – komunikace se zúčastněnými stranami (potenciálními či skutečnými příjemci, členskými státy atd.), – tvorba doporučení pro členské státy,           – operativní a finanční řízení projektů,             – kontroly podle výše uvedeného zadání (ověřování ex ante, výbor pro zadávání veřejných zakázek, audity ex post, interní audit a schvalování účetních závěrek),   – účetnictví,          – vývoj a správa nástrojů IT k řízení grantových a národních programů,  – monitorování a podávání zpráv o plnění cílů, mj. v rámci výročních zpráv o činnosti a zpráv dále pověřených schvalujících osob.
 Externí zaměstnanci || Tito zaměstnanci budou mít podobnou pracovní náplň jako úředníci a dočasní zaměstnanci. Výjimkou budou úkoly, jimiž nemohou být externí pracovníci pověřováni.
 Pracovníci při delegacích || Delegace EU budou muset mít dostatečné odborné zázemí v oblasti vnitřních věcí, aby mohly adekvátně reagovat na vývoj provádění politiky v této oblasti, a zejména pak vývoj její vnější dimenze. Toto odborné zázemí by mohli poskytnout zaměstnanci Evropské komise či Evropské služby pro vnější činnost.

3.2.4.
Soulad se stávajícím víceletým finančním
rámcem

–
þ  Návrh/podnět je v souladu s příštím víceletým
finančním rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové linie a odpovídající částky.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce[42].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.

3.2.5.
Příspěvky třetích stran

–
Návrh/podnět nepočítá se
spolufinancováním od třetích stran.
–
þ Návrh počítá s tím, že evropské prostředky budou muset
být doplněny spolufinancováním. Přesnou částku nelze
vyčíslit. Předkládané nařízení stanoví maximální sazby
spolufinancování, jež jsou rozlišeny podle druhu daného opatření:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno ||

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

–
þ  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
¨  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨         dopad na vlastní zdroje
–
¨         dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[43]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ………… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy.
[1]               Úř. věst. C 115, 4.5.2010, s. 1.
[2]               KOM(2010) 171 v konečném znění, dne 20.4.2010.
[3]               KOM(2011) 500 v konečném znění.
[4]               Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
č. 573/2007/ES (Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 1).
[5]               Rozhodnutí Rady 2007/435/ES (Úř. věst. L 168,
28.6.2007, s. 18).
[6]               Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
č. 575/2007/ES (Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 45).
[7]               „Přezkum rozpočtu EU“, KOM(2010) 700,
19.10.2010.
[8]               Údaje shromáždil Eurostat podle nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o statistice Společenství v
oblasti migrace a mezinárodní ochrany.
[9]               Přezkum finančního nařízení každé
tři roky zavádí změny u zásad sdíleného řízení, které je nutno
zohlednit.
[10]             Úř. věst C. , , s. .
[11]             Úř. věst C. , , s. .
[12]             Úř. věst. L 304, 30.9.2004, s. 12.
[13]             Úř. věst. L 132, 29.5.2010, s. 11.
[14]             KOM(2005) 388 v konečném znění.
[15]             Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 98.
[16]             Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.
[17]             Údaje shromáždil Eurostat v souladu s nařízením
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o statistice
Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany.
[18]             Úř. věst. L 212, 7.8.2001, s. 12.
[19]             Úř. věst. L 131, 21.5.2008, s. 7.
[20]             Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[21]             Úř. věst L. , , s. .
[22]             Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 1.
[23]             Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 45.
[24]             Úř. věst. L 168, 28.6.2007, s. 18.
[25]             Návrh Komise – nařízení, kterým se stanoví
finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské unie (KOM(2010)
815 v konečném znění ze dne 22. prosince 2010). Tímto návrhem
Komise formálně stáhla dřívější legislativní návrhy KOM(2010) 71
v konečném znění a KOM(2010) 260 v konečném
znění.
[26]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(Activity-Based Budgeting).
[27]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
finančního nařízení.
[28]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[29]             Uvedené v článku 185 finančního
nařízení.
[30]             RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
prostředky.
[31]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[32]             Kandidátské země a případně potenciální
kandidátské země západního Balkánu.
[33]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[34]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných studentských výměn, počet
vybudovaných kilometrů silnic atd.).
[35]             Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle…“.
[36]             Globální finanční krytí, založené na konečném
přídělu prostředků na lidské zdroje na rok 2011,
včetně úředníků a externích pracovníků.
[37]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[38]             Externí pracovníci financovaní z bývalých linií „BA“
na základě konečného přidělení prostředků na
lidské zdroje na rok 2011, včetně externích pracovníků
v ústředí a při delegacích.
[39]             SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.
[40]             Dílčí strop na externí pracovníky z operačních
prostředků (bývalé linie „BA“).
[41]             V podstatě na strukturální fondy, Evropský
zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský
fond.
[42]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[43]             Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z
cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po
odečtení 25 % nákladů na výběr.