Důležité právní upozornění

|

52006PC0634

Návrh nařízení Rady kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření na dovozy silikonu pocházejícího z Ruské federace  /* KOM/2006/0634 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 26.10.2006KOM(2006) 634 v konecném zneníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření na dovozy silikonu pocházejícího z Ruské federace(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21.prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“) v řízení o dovozu silikonu pocházejícího z Ruské federace na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem řízení, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Dotčení účastníci řízení již měli možnost v průběhu řízení hájit své zájmy v souladu s ustanoveními základního nařízení. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musejí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 5. dubna 2006 oznámila Komise svým oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (Úř. věst. C 82, 5.4.2006, s. 64) zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovozy silikonu pocházejícího z Ruské federace. Žádost o přezkum podal jeden ruský vyvážející výrobce silikonu, jmenovitě podnik Sual Kremny Ural LLC a spřízněná společnost („žadatel“), a její rozsah byl omezen na stanovení použitelného dumpingového rozpětí. Dne 29. května 2006 žadatel svou žádost formálně stáhl. Jelikož z informací poskytnutých v žádosti žadatele nevyplynuly žádné skutečnosti, které by nasvědčovaly tomu, že ukončení tohoto přezkumu by nebylo v zájmu Společenství, navrhuje se, aby Rada probíhající přezkum ukončila a ponechala v platnosti výši antidumpingového cla vztahujícího se na žadatele. Navrhuje se tedy, aby Komise přijala připojený návrh nařízení Rady s cílem předložit jej Radě a následně nařízení vyhlásit v Úředním věstníku Evropské unie. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Jiné nástroje by nebyly přiměřené, neboť základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1.  NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření na dovozy silikonu pocházejícího z Ruské federaceRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“)[1], a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1. POSTUP1.1 Předchozí šetření a platná opatření2.  Nařízením Rady (ES) č. 2229/2003[2] bylo uloženo konečné antidumpingové clo na dovozy silikonu pocházejícího z Ruska. Výše konečného antidumpingového cla použitelná na dovozy podniku SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamensk, region Ural, Rusko a jeho spřízněné společnosti ZAO KREMNY, Irkutsk, region Irkutsk, Rusko je 22,7 %. Rozhodnutím 2004/445/ES[3] přijala Komise závazek, který jí žadatel nabídl.1.2 Žádost o prozatímní přezkum3.  Dne 6. února 2006 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně proti dumpingovým dovozům ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[4] („základní nařízení“) týkající se antidumpingových opatření použitelných na dovozy silikonu pocházejícího z Ruské federace.4.  Žádost podal podnik SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamensk, region Ural, Rusko a jeho spřízněná společnost ZAO KREMNY, Irkutsk, region Irkutsk, Rusko („žadatel“) a její rozsah byl omezen na stanovení dumpingu týkajícího se žadatele.5.  Žádost obsahuje přímé důkazy, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter.6.  Komise zveřejněním oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) v Úředním věstníku Evropské unie [5] proto zahájila částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření použitelných na dovozy silikonu, v současnosti zařazeného do kódu KN 2804 69 00 a pocházejícího z Ruska.7.  Komise oficiálně informovala žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců ve Společenství o zahájení šetření. Účastníci řízení dostali příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení a žadateli byly zaslány dotazníky.8.  Šetření probíhalo od 1. dubna 2005 do 31. března 2006.2. STAŽENÍ PODNĚTU A UKONČENÍ PROZATÍMNÍHO PŘEZKUMU9.  Dne 29. května 2006, tj. před předložením odpovědi na dotazník, žadatel svou žádost formálně stáhl.10.  Bylo zvažováno, zda by i přes zmíněné stažení žádosti bylo odůvodněné pokračovat v šetření z moci úřední. Vzhledem k tomu, že žádost byla stažena v počátečním stádiu šetření, nebyl k dispozici žádný důkaz týkající se současného období šetření a v tomto stádiu nebyly k dispozici ani žádné předběžné závěry šetření, které by umožnily jeho pokračování.11.  Z informací poskytnutých v žádosti žadatele nevyplynuly žádné skutečnosti, které by nasvědčovaly tomu, že ukončení tohoto přezkumu by nebylo v zájmu Společenství.12.  Všichni účastníci řízení byli informováni o záměru ukončit toto řízení. Jeden účastník řízení namítl, že žadatel stále vyváží dotčený výrobek do ES za dumpingové ceny, a že by tudíž mělo šetření pokračovat. Je však třeba poznamenat, že ukončení šetření neznamená odstranění antidumpingových opatření, která jsou již v platnosti za účelem nastolení spravedlivých obchodních praktik. Tato námitka musela být proto odmítnuta.13.  Dva další účastníci řízení byli také pro pokračování probíhajícího šetření za účelem odstranění opatření vzhledem k údajné nedostatečné nabídce v ES. Tato námitka je však mimo rozsah tohoto šetření, které je omezeno na znovuposouzení dumpingového rozpětí jednoho vývozce. Pokračování šetření by v žádném případě nevedlo ke změně úrovně opatření, která se vztahují na další vývozce. A navíc by to nemohlo ovlivnit problematiku nedostatečné nabídky, aniž by došlo k diskriminaci.14.  Dospělo se tedy k závěru, že současný prozatímní přezkum konečných antidumpingových opatření uložených na dovozy silikonu pocházejícího z Ruské federace do Společenství by měl být ukončen. V současné době platná antidumpingová opatření vztahující se na žadatele by měla být zachována, aniž by tím byla dotčena doba trvání opatření,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 115.  Částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96, pokud jde o antidumpingová opatření použitelná na dovozy silikonu pocházejícího z Ruské federace, se tímto v důsledku nařízení Rady (ES) č. 2229/2003 ukončuje.16.  Antidumpingová opatření, která se v současné době vztahují na SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamensk, region Ural, Rusko a ZAO KREMNY, Irkutsk, region Irkutsk, Rusko zůstávají zachována.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyně[…] [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s.17).[2] Úř. věst. L 339, 24.12.2003, s. 3.[3] Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 114.[4] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s.17).[5] Úř. věst. C 82, 5.4.2006, s. 64.


|

52010PC0782

/* KOM/2010/0782 konecném znení - NLE 2010/0376 */  Návrh NAŘÍZENÍ RADY o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 20.12.2010KOM(2010) 782 v konečném znění2010/0376 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z IndieDŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), v řízení ohledně dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Stávajícím opatřením je konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1292/2007 (Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 1.) o dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie, ve znění nařízení Rady (ES) č. 15/2009 (Úř. věst. L 6, 10.1.2009, s. 1) a prováděcího nařízení Rady (EU) č. 806/2010 (Úř. věst. L 242, 15.9.2010, s. 6). Platná jsou také vyrovnávací cla zavedená nařízením Rady (ES) č. 15/2009 (Úř. věst. L 6, 10.1.2009, s. 1). |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |Právní stránka návrhu |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 1. prosince 2009 zahájila Komise šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu ke Garware Polyester Ltd. (dále jen „žadatel“). Přezkum byl zahájen, protože žadatel, vyvážející výrobce v Indii, poskytl dostatečné přímé důkazy, že okolnosti týkající se dumpingu, na jehož základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Srovnání žadatelovy běžné hodnoty a jeho vývozní ceny pro EU ukázalo, že společnost se během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu. Šetření také ukázalo, že změna okolností, která vedla k zahájení přezkumu, by mohla být důvodně považována za změnu trvalé povahy, protože žadatel provedl významné změny ve svých výrobních postupech a technologii. Proto se navrhuje, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, kterým se změní celní sazba pro Garware Polyester Ltd. na 0 %, což by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie do 1. března 2011. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, a zejména čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z následujícího důvodu. |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhovaný nástroj: nařízení Rady. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené, neboť základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |Rozpočtové důsledky |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie. |1.  2010/0376 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z IndieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[2] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP2.  Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření3.  V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001[3] uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.4.  V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006[4] změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištění z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti (nařízení (ES) č. 367/2006[5]) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.5.  Nařízením (ES) č. 1288/2006[6] Rada v srpnu 2006 na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu, společnosti Garware Polyester Limited, změnila konečné antidumpingové clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 1676/2001, na které se odkazuje výše v 1. bodě odůvodnění.6.  V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006[7] změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o jednoho vývozce z Indie. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí výše zmíněného nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení pro tuto společnost dumpingové rozpětí na 15,5 % a sazbu antidumpingového cla na 3,5 %. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.7.  V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007[8] konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Tímtéž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který byl omezen šetření dumpingu, pokud jde o jednoho indického vyvážejícího výrobce.8.  V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009[9] konečná antidumpingová cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečná vyrovnávací cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2007.9.  Nařízení (ES) č. 1292/2007 také zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto ohledu provedena nařízením (EU) č. 806/2010[10].10.  Žadatel o tento prozatímní přezkum – společnost Garware Polyester Limited – v současnosti podléhá konečnému antidumpingovému clu ve výši 14,7 %.11.  Stávající vyrovnávací opatření12.  Mělo by být také zmíněno, že společnost Garware Polyester Limited podléhá také vyrovnávacímu clu ve výši 5,4 % na základě nařízení (ES) č. 15/2009, na které se odkazuje v 6. bodě odůvodnění.13.  Žádost o částečný prozatímní přezkum14.  V srpnu 2009 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost, omezená na zkoumání dumpingu, byla podána společností Garware Polyester Limited, vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „Garware“ nebo „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření.15.  Zahájení přezkumu16.  Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 1. prosince 2009 v Úředním věstníku Evropské unie [11] („oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu vzhledem k žadateli.17.  Šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu mělo také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu v současnosti platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.18.  Šetření19.  Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).20.  Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.21.  S cílem získat informace nezbytné pro své šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.22.  Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila ověřovací návštěva.B. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK23.  Dotčený výrobek24.  Výrobkem dotčeným tímto přezkumem je stejný výrobek, jako je výrobek vymezený v nařízení ukládajícím platná opatření (nařízení Rady (ES) č. 1292/2007 v platném znění), tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.25.  Obdobný výrobek26.  Podobně jako předchozí šetření ukázalo i toto šetření, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím indickém trhu, jakož i PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci z Unie mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.27.  Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.C. DUMPINGa) Běžná hodnota28.  Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku uskutečněný žadatelem nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.29.  Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.30.  Potom bylo zjišťováno, zda prodej žadatele na domácím trhu byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.31.  Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.32.  Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení.b) Vývozní cena33.  Jelikož byl vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.c) Srovnání34.  Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, obchodních provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel v odůvodněných případech platí.d) Dumpingové rozpětí35.  V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ36.  Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.37.  V tomto ohledu šetření ukázalo, že po předchozím šetření, tj. po přezkumu před pozbytím platnosti uvedeném v 5. bodě odůvodnění, provedla společnost Garware významné změny ve svých výrobních postupech a technologii. Společnost přešla, pokud jde o surovinu, od dimethyltereftalátu (DMT) na čištěnou kyselinu tereftalovou. Během období šetření tohoto přezkumu před pozbytím platnosti byla společnost Garware jediným vyvážejícím výrobcem z Indie, který stále používal zastaralou technologii založenou na DMT. Výsledkem této změny technologie, jakož i investice do nové továrny na výrobu PET vloček (chips), bylo významné snížení výrobních nákladů mezi předchozím přezkumem před pozbytím platnosti a současným přezkumem. Toto snížení nákladů má přímý vliv na dumpingové rozpětí. Tato změna okolností může být proto považována za změnu trvalé povahy.38.  Je třeba také uvést, že přibližné dumpingové rozpětí vypočítané pro prodej při vývozu žadatele do třetích zemí bylo během období přezkumného šetření negativní. Pokud jde o objem, byl tento prodej několikrát vyšší než prodej při vývozu do Unie.39.  Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ40.  S ohledem na výsledky tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku společnosti Garware na 0 %.41.  Podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 597/2009[12] nesmí být žádný výrobek podroben zároveň antidumpingovému a vyrovnávacímu clu za účelem nápravy jedné a téže situace, která vzniká dumpingem nebo poskytnutím vývozní subvence. Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, žadatel podléhá vyrovnávacímu clu. Vzhledem k tomu, že antidumpingové clo stanovené pro žadatele, pokud jde o dotčený výrobek, je 0 %, tato situace v tomto případě nenastává.42.  Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí navrhnout změnu celní sazby uplatňované na žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky. Zúčastněné strany žádné připomínky nevyjádřily,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Zápis v tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1292/2007 týkající se společnosti Garware Polyester Limited se nahrazuje tímto:Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indie | 0,0 | A028 |“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[2] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[3] Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s. 1.[4] Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 6.[5] Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 15.[6] Úř. věst. L 236, 31.8.2006, s. 1.[7] Úř. věst. L 270, 29.9.2006, s. 1.[8] Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 1.[9] Úř. věst. L 6, 10.1.2009, s. 1.[10] Úř. věst. L 242, 15.9.2010, s. 6.[11] Úř. věst. C 291, 1.12.2009, s. 28.[12] Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.


Důležité právní upozornění

|

52006PC0004

Návrh nařízení Rady o zvláštních opatřeních na podporu chovu bource morušového (kodifikované znění)  /* KOM/2006/0004 konecném znení - CNS 2006/0003 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 16.01.2006KOM(2006) 4 v konečném znění2006/0003 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo zvláštních opatřeních na podporu chovu bource morušového (kodifikované znění)(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. V souvislosti s konceptem „Evropa občanů“ přikládá Komise značnou důležitost zjednodušení a přehlednějšímu uspořádání práva Společenství, aby se stalo srozumitelnějším a přístupnějším pro řadového občana, který pak může lépe uplatňovat jednotlivá práva, které mu přiznává.Tohoto cíle nelze dosáhnout, dokud zůstanou jednotlivá ustanovení, která byla často několikrát podstatným způsobem změněna, roztroušena jak v původním předpisu, tak v pozdějších novelách. Je nutno proto vynaložit notné úsilí při vyhledávání a porovnávání jednotlivých předpisů, aby bylo lze nalézt právě platná ustanovení.Z tohoto důvodu je rovněž kodifikace často měněné právní úpravy nutná pro zachování její srozumitelnosti a průhlednosti.2. Komise proto svým rozhodnutím ze dne 1. dubna 1987[1] uložila svým útvarům, aby přistoupily ke kodifikaci jakéhokoli právního aktu nejpozději po jeho desáté změně, přičemž zdůraznila, že se jedná o minimální pravidlo a jednotlivé útvary by se měly v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti předpisů Společenství snažit kodifikovat akty, za něž nesou odpovědnost, i v kratších intervalech.3. Závěry předsednictví Evropské rady z Edinburku (prosinec 1992) toto potvrdily[2] a zdůraznily význam kodifikace , neboť skýtá právní jistotu ohledně otázky, která právní norma se v určitém okamžiku použije na daný právní vztah.Kodifikace musí proběhnout v plném souladu s obvyklým legislativním postupem Společenství.S ohledem na skutečnost, že v aktech podrobených kodifikaci nemohou být prováděny žádné podstatné změny, se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly prostřednictvím interinstitucionální dohody ze dne 20. prosince 1994 na zkráceném postupu pro rychlé přijímání kodifikovaných aktů.4. Účelem tohoto návrhu je provedení kodifikace nařízení Rady (EHS) č. 845/72 ze dne 24. dubna 1972 o zvláštních opatřeních na podporu chovu bource morušového[3]. Nařízení nahradí různé akty, které jsou do něj začleněny[4]; zcela zachovává jejich obsah, a omezuje se tak pouze na jejich spojení a zapracování pouze takových formálních změn , které vyžaduje samotná kodifikace.5. Tento kodifikační návrh byl vypracován na základě předchozího konsolidovaného znění nařízení (EHS) č. 845/72 a jeho následných změn vyhotoveného ve všech úředních jazycích Úřadem pro úřední tisky Evropských společenství pomocí systému na zpracování dat . V případech, že bylo změněno číslování článků, je vztah mezi dřívějším a novým číslováním představen ve srovnávací tabulce uvedené v příloze II kodifikovaného nařízení.ê 845/72 (přizpůsobený)2006/0003 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo zvláštních opatřeních na podporu chovu bource morušovéhoRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na článek Ö 37 Õ této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[5],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[6],vzhledem k těmto důvodům:ê1.  Nařízení Rady (EHS) č. 845/72 ze dne 24. dubna 1972 o zvláštních opatřeních na podporu chovu bource morušového[7] bylo několikrát podstatně změněno[8]. Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.ê 845/72 bod odůvodnění 1 (přizpůsobený)2.  [Nařízení Rady (EHS) č. 827/68] ze dne 28. června 1968 o společné organizaci trhu s některými produkty uvedenými v příloze II Smlouvy[9] upravuje obchod s bourcem morušovým a s vajíčky bource morušového, avšak nestanoví žádná podpůrná opatření v rámci Společenství. Chov bource morušového má význam pro hospodářství některých regionů Společenství. Tento chov představuje pro zemědělce v těchto regionech dodatečný zdroj příjmů. Proto by měla být přijata opatření přispívající k zajištění přiměřeného příjmu pro chovatele bource morušového.ê 845/72 bod odůvodnění 23.  Je proto nutné schválit opatření, která usnadní přizpůsobování nabídky požadavkům trhu, a pro chov bource morušového poskytnout podporu nahrazující veškeré vnitrostátní úpravy podpory pro chov bource morušového. Je s ohledem na zvláštnosti chovu bource morušového vhodné poskytovat tuto podporu režimem paušálních částek pro každý používaný box s vajíčky bource morušového.ê 845/72 bod odůvodnění 34.  Je dále nutné stanovit finanční odpovědnost Společenství za výdaje, které členským státům vzniknou na základě povinností vyplývajících z tohoto nařízení, podle předpisů o financování společné zemědělské politiky.ê5.  Opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[10],ê 845/72PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:ê 1668/2000 čl. 1 bod 1 (přizpůsobený)Článek 11. Pro chov bource morušového Ö kódu KN 0106 90 00 Õ a vajíček bource morušového Ö kódu KN 0511 99 90 Õ chovaných ve Společenství je poskytována podpora.2. Podpora je poskytována chovatelům bource morušového pro každý používaný box s vajíčky za předpokladu, že tyto boxy obsahují minimální množství vajíček, které bude stanoveno, a chov housenek byl úspěšně ukončen.3. Výše podpory pro používaný box s vajíčky je stanovena na 133,26 eur.ê 1668/2000 čl. 1 bod 2 (přizpůsobený)Článek 2Prováděcí pravidla k tomuto nařízení jsou přijata postupem podle čl. 4 odst. 2.Tato pravidla se týkají zejména minimálního množství podle čl. 1. odst. 2, údajů, které mají členské státy sdělovat Komisi, a veškerých kontrolních opatření na ochranu finančních zájmů Společenství proti podvodům a jinému porušování právních předpisů.ê 845/72Článek 3Chovatelský rok bource morušového začíná 1. dubna každého kalendářního roku a končí 31. března následujícího kalendářního roku.ê 1668/2000 čl. 1 bod 3 (přizpůsobený)Článek 41. Komisi je nápomocen Řídící výbor pro Ö přírodní vlákna Õ zřízený článkem Ö 10 Õ nařízení Rady (ES) č. Ö 1673/2000 Õ [11] (dále jen «výbor»).2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.3. Výbor přijme svůj jednací řád.ê 845/72Článek 5Předpisy o financování společné zemědělské politiky se rovněž použijí na produkty uvedené v článku 1.êČlánek 6Nařízení (EHS) č. 845/72 se zrušuje.Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.ê 845/72 (přizpůsobený)Článek 7Toto nařízení vstupuje v platnost Ö dvacátým Õ dnem po Ö jeho Õ vyhlášení v Úředním věstníku Ö Evropské unie Õ .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněéPŘÍLOHA IZrušené nařízení a jeho následné změnyNařízení Rady (EHS) č. 845/72 | (Úř. věst. L 100, 27.4.1972, s. 1) |Nařízení Komise (EHS) č. 4005/87 | (Úř. věst. L 377, 31.12.1987, s. 48) |Nařízení Rady (EHS) č. 2059/92 | (Úř. věst. L 215, 30.7.1992, s. 19) |Nařízení Rady (ES) č. 1668/2000 | (Úř. věst. L 193, 29.7.2000, s. 6) |_____________PŘÍLOHA IISrovnávací tabulkaNařízení (EHS) č. 845/72 | Toto nařízení |Článek 1 | Článek 1 |Článek 2 | Článek 2 |Článek 3 | Článek 3 |Článek 4 | Článek 4 |Článek 5 | Článek 5 |- | Článek 6 |Článek 6 | Článek 7 |- | Příloha I |- | Příloha II |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Viz část A příloha 3 uvedených závěrů.[3] Prováděno v souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu a Radě – Kodifikace acquis communautaire , KOM(2001) 645 v konečném znění.[4] Viz příloha I tohoto návrhu.[5] Úř. věst. C […], […], s. […].[6] Úř. věst. C […], […], s. […].[7] Úř. věst. L 100, 27.4.1972, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1668/2000 (Úř. věst. L 193, 29.7.2000, s. 6).[8] Viz příloha I.[9] Úř. věst. L 151, 30.6.1968, s. 16. Ö Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 865/2004 (Úř. věst. L 161, 30.4.2004, s. 97). Õ[10] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[11] Ö Úř. věst. L 193, 29.7.2000, s. 16. Õ


Důležité právní upozornění

|

52005PC0416

Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2603/2000, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovozy některých polyetylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie  /* KOM/2005/0416 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 8.9.2005KOM(2005) 416 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2603/2000, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovozy některých polyetylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004, (dále jen „základní nařízení“) v řízení týkajícím se konečného vyrovnávacího cla uloženého nařízením Rady (ES) č. 2603/2000 na dovozy některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření V listopadu 2000 Rada nařízením uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 41,3 EUR za tunu z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie do Společenství. Komise obdržela od nového vyvážejícího výrobce z Indie, South Asian Petrochem Limited, žádost o zrychlený přezkum. Komise dne 12. ledna 2005 zahájila tento zrychlený přezkum s cílem stanovit, zda a do jaké míry by měly dovozy PET vyrobených a vyvezených do Společenství společností South Asian Petrochem Limited podléhat platnému vyrovnávacímu clu. Šetření ukázalo existenci vyrovnatelného subvencování. Pro společnost South Asian Petrochem Limited bylo stanoveno zvláštní vyrovnávací clo ve výši 106,5 EUR za tunu. V důsledku toho se navrhuje změnit nařízení Rady (ES) č. 2603/2000, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovozy PET pocházejících mimo jiné z Indie, začleněním zvláštní celní sazby, která byla stanovena pro společnost South Asian Petrochem Limited, a přijetím nabídnutého závazku. Proto se navrhuje, aby Rada nejpozději do 11. října 2005 přijala přiložený návrh nařízení, které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů. |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhovaný nástroj: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/ těchto důvodů: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1.  NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2603/2000, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovozy některých polyetylentereftalátů pocházejících mimo jiné z IndieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] („základní nařízení“), a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Komisí[2] po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. PŘEDCHOZÍ POSTUP(1) Rada nařízením (ES) č. 2603/2000[3] uložila konečné vyrovnávací clo na dovozy některých polyetylentereftalátů („PET“) (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejících mimo jiné z Indie s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, podle DIN (Deutsche Industrienorm) 53728 a obvykle kódu KN 3907 60 20. Opatření měla podobu zvláštní celní sazby v rozpětí od 0 EUR do 41,3 EUR za tunu pro spolupracující jednotlivé indické vývozce a pro všechny ostatní indické vývozce zvláštní sazbu ve výši 41,3 EUR za tunu.B. SOUČASNÝ POSTUP1. Žádost o přezkum(2) Po uložení konečných opatření obdržela Komise od indického výrobce dotčeného výrobku, společnosti South Asian Petrochem Limited (dále jen „žadatel“), žádost o zahájení zrychleného přezkumu nařízení Rady (ES) č. 2603/2000 podle článku 20 základního nařízení. Žadatel prohlásil, že není ve spojení s žádným dalším vývozcem dotčeného výrobku. Navíc tvrdil, že nevyvážel dotčený výrobek během původního období šetření (od 1. října 1998 do 30. září 1999), ale vyvážel dotčený výrobek do Společenství až po uplynutí tohoto období.2. Zahájení zrychleného přezkumu(3) Komise přezkoumala důkazy předložené žadatelem a uznala je za dostačující k ospravedlnění zahájení přezkumu podle ustanovení článku 20 základního nařízení. Po dohodě s poradním výborem a poté, co byla dotčenému průmyslovému odvětví Společenství dána příležitost se k věci vyjádřit, zahájila Komise prostřednictvím oznámení v Úředním věstníku Evropské unie [4] zrychlený přezkum nařízení Rady (ES) č. č. 2603/2000 s ohledem na žadatele.3. Dotčený výrobek(4) Výrobek dotčený současným přezkumem je stejný jako posuzovaný výrobek v nařízení Rady (ES) č. 2603/2000 (viz výše uvedený 1. bod odůvodnění).4. Období šetření(5) Šetření subvencování se týkalo období od 1. října 2003 do 30. září 2004 („období přezkumného šetření“).5. Dotčené strany(6) Komise o zahájení šetření oficiálně informovala žadatele a indickou vládu. Komise také poskytla ostatním zúčastněným stranám příležitost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Komise však žádná stanoviska nebo žádosti o slyšení neobdržela.(7) Komise zaslala žadateli dotazník a obdržela odpověď ve stanovené lhůtě. Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro účely šetření a provedla inspekci na místě u žadatele v Kalkatě a Haldia.C. ROZSAH PŘEZKUMU(8) Komise přezkoumala tytéž subvenční programy, které byly analyzovány v původním šetření. Přezkoumala také, zda žadatel použil jiné subvenční programy nebo přijal subvence ad hoc týkající se dotčeného výrobku.D. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ1. Uznání za nového vývozce(9) Žadatel byl schopen uspokojivě prokázat, že není přímo ani nepřímo ve spojení s žádnými vyvážejícími výrobci, kteří v souvislosti s dotčeným výrobkem podléhají platným vyrovnávacím opatřením.(10) Šetření potvrdilo, že žadatel nevyvážel dotčený výrobek během původního období šetření, tj. od 1. října 1998 do 30. září 1999, a že začal vyvážet do Společenství až po skončení tohoto období. Kromě toho žadatel nebyl během původního období šetření prošetřován, z důvodů jiných, než je odmítání spolupráce s Komisí.(11) Proto se potvrzuje, že by žadatel měl být považován za nového vývozce. V souladu s článkem 20 základního nařízení by tedy měla být pro žadatele stanovena individuální vyrovnávací celní sazba.2. Subvencování(12) Na základě informací obsažených v odpovědi žadatele na dotazník Komise a informací dále shromážděných během šetření byly prošetřovány následující režimy:-  režim Duty Entitlement Passbook ,-  režim Export Credit ,-  režim Export Oriented Unit / režim Special Economic Zones ,-  režim Export Promotion Capital Goods ,-  režim Income Tax Exemption ,-  režim West Bengal Incentives .2.1 Původně prošetřované režimy, které společnost využila2.1.1 Režim Export Oriented Unit (dále jen „EOUS“) / režim Special Economic Zones (dále jen „SEZS“)a) Právní základ(13) Uvedené režimy vychází ze zákona o zahraničním obchodu (vývoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Tento zákon opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o obchodní politice, dříve nazývané „vývozní a dovozní politika“ a od 1. září 2004 nazývané „politika zahraničního obchodu“. Politika zahraničního obchodu na období 2004 až 2009 (dále jen „FTP“), která zahrnuje vývozní a dovozní politiku na období 2002 až 2007, je relevantní pro období přezkumného šetření tohoto případu. Kromě toho indická vláda stanoví postupy, jimiž se FTP řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I“)[5].(14) Informace o těchto režimech jsou obsaženy v kapitolách 6 (EOUS) a 7 (SEZS) politiky FTP a publikace HOP I.b) Způsobilost(15) S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, mohou být všechny podniky, které se v zásadě zavážou vyvážet celou svou produkci zboží nebo služeb, zřízeny v rámci EOUS nebo SEZS. Na rozdíl od služeb a zemědělství však podniky v průmyslových odvětvích musí za účelem způsobilosti pro EOUS splnit požadavek týkající se minima základních prostředků (10 miliónů indických rupií).c) Praktické provádění(16) Režim SEZS je následníkem dřívějšího režimu Export Processing Zones (dále jen „EPZS“). SEZS jsou specificky ohraničené bezcelní enklávy a jsou podle politiky FTP považovány za cizí území pro účely obchodních operací, cel a daní. 35 SEZS bylo schváleno indickými orgány.(17) Na druhé straně EOUS jsou geograficky flexibilnější a lze je zřídit kdekoli v Indii. Daný režim doplňuje režim SEZS.(18) Žádost o působení v rámci těchto režimů musí zahrnovat informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaných výrobních množstvích, plánované hodnotě vývozu, požadavcích dovozu a požadavcích na domácí zdroje. V případě přijetí žádosti společnosti ze strany příslušných orgánů budou společnosti oznámeny podmínky spojené s tímto přijetím. Dohoda o uznání společnosti za podnik působící v rámci EOUS nebo SEZS platí po dobu pěti let. Tato dohoda může být obnovena na další období.(19) Velmi důležitou povinností podniku v rámci EOU nebo SEZ, jak ji stanoví politika FTP, je dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „NFE“); celková hodnota vývozů v referenčním období (5 let) musí být tedy vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.(20) Jednotky EOUS/SEZS mají nárok na následující úlevy:i) osvobození od dovozního cla u všech typů zboží (včetně výrobních statků, surovin, a spotřebního materiálu) potřebného k výrobě, zhotovení či zpracování nebo v souvislosti s těmito činnostmi;ii) osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;iii) vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží nakoupeného z místních zdrojů;iv) vrácení cla ve výši všech uplatňovaných sazeb, pokud jde o topný olej nakoupený od tuzemských ropných společností;v) při zaplacení příslušného cla z hotového výrobku možnost prodat část produkce na domácím trhu jako výjimku z obecného požadavku vyvézt celou produkci;vi) osvobození od daně z příjmu běžně splatné ze zisků z vývozu v souladu s oddílem 10A nebo 10B zákona o dani z příjmu po dobu 10 let po zahájení činnosti, avšak nejdéle do roku 2010;vii) možnost zahraničního vlastnictví kapitálu ve výši 100 %.(21) I když jsou úlevy v rámci obou režimů do velké míry srovnatelné, existují některé rozdíly. Například pouze EOU může získat 50% slevu ze cla splatného z prodeje na domácím trhu (prodej ve vnitrostátní celní oblasti); u SEZ je splatných 100 % cla z takového prodeje. Jednotka EOU může za použití této snížené sazby prodat na domácím trhu až 50 % svého obratu.(22) Jednotky působící v rámci těchto režimů jsou vázány dohledem celních úřadů v souladu s oddílem 65 indického celního zákona.(23) Ze zákona mají povinnost vést řádnou evidenci všech dovozů, spotřeby a využití veškerých dovezených materiálů a uskutečněných vývozů, a to ve stanoveném formátu. Tyto doklady musí být pravidelně (dle potřeby) předkládány příslušným orgánům (dále jen „čtvrtletní a výroční zprávy o dosaženém pokroku“).(24) Podle odstavců 6.11.2 a 7.13.2 HOP I se však „v žádném okamžiku nevyžaduje, aby [jednotka EOU nebo SEZ] určovala vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a svým vývozem, převody na jiné jednotky, prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti nebo zásobami“.(25) Prodej na domácím trhu je uskutečňován a evidován na základě autocertifikace bez předchozího oznámení konkrétních transakcí. Proces odesílání vývozních zásilek EOU probíhá pod dohledem pracovníka celního/finančního úřadu, který v EOU trvale působí. Společnost musí indické vládě uhradit mzdu takového stálého pracovníka.(26) „Veškerá činnost jednotek SEZ v dané zóně, včetně vývozu a zpětného dovozu zboží, prochází, není-li stanoveno jinak, procesem autocertifikace“, jak stanoví oddíl 7.29 HOP I. Ze strany celních orgánů tedy nedochází k žádným rutinním kontrolám vývozních zásilek jednotky SEZ.(27) V daném případě žadatel použil EOUS. Vzhledem k tomu, že SEZS použit nebyl, není nutné analyzovat možnost napadnutelnosti tohoto režimu. Žadatel použil EOUS, aby mohl dovézt suroviny a výrobní statky bez dovozního cla, aby nakoupil zboží na domácím trhu bez spotřební daně, aby mu byla vrácena daň z prodeje, stejně jako clo z topného oleje, a aby mohl prodat část své produkce na domácím trhu. Využil tak všech výhod popsaných ve výše uvedeném 20. bodě odůvodnění v rámci podbodů i) až iv). Žadatel nevyužil výhod podle ustanovení EOUS o osvobození od daně z příjmu (viz níže uvedený 53. bod odůvodnění).d) Závěry ohledně EOUS(28) Osvobození EOU od dvou typů dovozního cla (tzv. „základního cla“ a „zvláštního dodatečného cla“), vrácení daně z prodeje a vrácení cla z topného oleje jsou finančními příspěvky indické vlády ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Státní příjem, který by byl uskutečněn, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým příjmem, který tedy navíc pro žadatele představuje výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení, neboť žadatel ušetřil likviditu tím, že nemusel zaplatit obvykle splatná cla a byla mu vrácena daň z prodeje.(29) Osvobození od spotřební daně a odpovídajícího dovozního cla (tzv. „dodatečného cla“) však nemá za následek ušlý příjem, který by byl jinak uskutečněn. Spotřební daň a dodatečné clo by, pokud by byly zaplaceny, mohly být použity jako kredit pro vlastní budoucí celní závazky (tzv. mechanismus „CENVAT“). Proto tato cla nejsou konečná. V rámci mechanismu „CENVAT“ se konečné clo uplatňuje jen u přidané hodnoty, nikoli u vstupních materiálů.(30) Pouze osvobození od základního cla, zvláštního dodatečného cla a vrácení daně z prodeje, jakož i cla z topného oleje, tedy představují subvence ve smyslu článku 2 základního nařízení. Tyto subvence jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a jsou proto považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl EOU, jak je stanoven v oddíle 6.1 politiky FTP, je nutným předpokladem k získání pobídek.(31) Kromě toho nelze tyto subvence považovat za povolené systémy navracení cla ani systémy navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovují přísným pravidlům stanoveným v příloze I (písmena h) a i)), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.(32) Jsou-li ustanovení o vrácení daně z prodeje a osvobození od dovozního cla používána pro nákup výrobních statků, nejsou již v souladu s pravidly pro povolené systémy navracení, protože toto zboží se nespotřebovává ve výrobním procesu, jak požaduje příloha I písmeno h) (vrácení daně z prodeje) a i) (úleva od dovozního cla).(33) Kromě toho a také s ohledem na ostatní výhody plynoucí z tohoto režimu bylo zjištěno, že indická vláda nemá účinný systém ani postup pro ověření, zda a v jakém objemu byly při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány vstupy nakoupené bez cla nebo podléhající vrácení daně z prodeje a cla z topného oleje (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení).(34) EOU může prodat značné množství své výroby, až 50 % svého ročního obratu, na domácím trhu. Proto ze zákona neexistuje povinnost vyvézt celkové množství vyrobených výsledných výrobků. Navíc v důsledku postupu autocertifikace dochází k těmto domácím transakcím bez dohledu a kontroly vládních orgánů. V důsledku toho nepodléhá celní území EOU, a to ani částečně, fyzické kontrole indických orgánů. To však zvyšuje význam dalších prvků ověřování, zejména kontroly vztahu mezi bezcelními vstupy a výslednými výrobky určenými na vývoz, aby mohly být považovány za systém ověřování navracení cla.(35) Pokud jde o další zavedené ověřování, je třeba připomenout, jak zmiňuje výše uvedený 24. bod odůvodnění, že EOU nemá z právního hlediska v žádném okamžiku povinnost určovat vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a místem určení výsledného výrobku. Pouze takové kontroly zásilek by však indickým orgánům poskytly dostatek informací o konečném místě určení vstupů, za účelem kontroly, zda osvobození od cla a navracení daně z prodeje či cla z topného oleje nepřevyšuje vstupy pro výrobu na vývoz. Měsíční daňová přiznání pro prodej na domácím trhu prováděná na základě vlastního posouzení, která jsou pravidelně vyhodnocována indickými orgány, nestačí. Ani interní systémy společností provozované bez zákonné povinnosti v rámci politiky FTP, např. systém správy šarží, nejsou dostatečné, aby mohly nahradit takový klíčový požadavek, jakým je systém ověřování navracení cla. Navíc musí být systém ověřování navracení cla navržen a vynucován státem a nemělo by být ponecháno na uvážení vedení každé jednotlivé dotčené společnosti, zda zavede informační systém. Protože indická politika FTP výslovně nestanoví, že EOU musí evidovat vztah mezi vstupními materiály a výsledným výrobkem, bylo zjištěno, že indická vláda nezavedla žádný účinný kontrolní mechanismus ke stanovení toho, jaké vstupy byly při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány a v jakém objemu.(36) Indická vláda neprovedla ani další přezkoumání na základě skutečně použitých vstupů, ačkoli je při neexistenci účinného systému ověřování obvykle nutné takové přezkoumání provést (příloha II část II odstavec 5 a příloha III část II odstavec 3 základního nařízení), ani neprokázala, že nedošlo k nadměrné úlevě.(37) Po oznámení dané skutečnosti žadatel argumentoval tím, že v daném případě nebyla použita stejná metodika ve smyslu čl. 22 odst. 4 základního nařízení jako u původního šetření při posuzování EOUS. Je však třeba poukázat na to, že při původním šetření vývozci prokázali, že nedošlo k nadměrné úlevě; osvobození od cla z nákupu surovin v rámci EOUS proto nebylo původně napadnuto.(38) V daném případě však žadatel nic takového neprokázal. V této souvislosti je rovněž třeba poukázat na to, že žadatel prodával dotčený výrobek i na domácím trhu, tj. ne všechny vstupní materiály nakoupené bez cla musely být nutně spotřebovány v rámci výroby určené na vývoz. Navíc v původním šetření nefigurovala okolnost, že podle indických právních předpisů nemají vývozci v rámci EOUS povinnost určovat vzájemný vztah mezi dovozními zásilkami a místem určení příslušných výsledných výrobků. Proto byl daný režim v tomto případě posuzován v souladu s ustanoveními čl. 22 odst. 4 základního nařízení, který stanoví, že je třeba zvážit nové okolnosti. V důsledku toho se potvrzuje současné zjištění, že EOUS nepředstavuje povolený systém navracení cla nebo navracení u náhradních vstupů.f) Výpočet výše subvence(39) V dané souvislosti je při absenci povoleného systému navracení cla nebo navracení u náhradních vstupů napadnutelnou výhodou prominutí celkového dovozního cla (základního cla a zvláštního dodatečného cla) obvykle splatného při dovozu, jakož i vrácení daně z prodeje a cla z topného oleje, vše v průběhu období přezkumného šetření.(40) Po oznámení dané skutečnosti žadatel namítl, že výše subvence, včetně úprav úroků za jednorázové subvence, by se měla vypočítávat pouze na základě sedmiměsíčního období přezkumného šetření, během něhož byl žadatel obchodně činný. Alternativně žadatel požádal o to, aby bylo posuzováno pouze období deseti měsíců, které zahrnuje i období zkušební výroby.(41) V souladu s článkem 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítává na základě výhody, kterou příjemce získal a která byla během období přezkumného šetření zjištěna. V souladu s týmž ustanovením a běžnou praxí uplatňovanou v ES bylo za období přezkumného šetření zvoleno 12 měsíců, a zjištění proto vycházejí z tohoto časového období. V základním nařízení není žádné ustanovení, které by stanovovalo, že by se zahajovací fáze působení společnosti neměla do zmiňovaného období započítávat. Tvrzení žadatele proto bylo zamítnuto.i) Osvobození od dovozního cla (základního cla a zvláštního dodatečného cla) a vrácení daně z prodeje u surovin(42) Výše subvence pro žadatele byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základního cla a zvláštního dodatečného cla) z dovezených materiálů a na základě vrácené daně z prodeje a vráceného cla z topného oleje, jež jsou způsobilé pro vrácení, vše v průběhu období přezkumného šetření. Poplatky nezbytně vynaložené pro získání subvence byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny, aby byla zjištěna výše subvence jakožto čitatele. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla celková výše subvence přepočtena na vývozní obrat jakožto jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Takto získaná subvenční sazba činila 12,6 %.(43) V této souvislosti žadatel namítal, že by jako čitatel měl být použit pouze takový díl subvencí, který lze přímo přiřadit k dotčenému výrobku. Žadatel vyrábí malé množství PET o nízké viskozitě, který je dotčeným výrobkem, a meziprodukt (amorfní granule PET), jež však nespadají mezi výrobky podléhající danému šetření. Žadatel navrhoval přidělit výši subvence na základě obratu dotčeného výrobku ve vztahu k celkovému obratu.(44) Je však třeba upozornit na to, že různé vstupní materiály nelze per se spojovat s dotčeným výrobkem, PET o nízké viskozitě ani meziproduktem, protože se stejné vstupní materiály používají pro výrobu všech těchto tří typů. Navíc, jak stanoví výše uvedený 32. a 38. bod odůvodnění, neexistoval řádný systém ověřování, pokud jde o konečné místo určení vstupních materiálů. V takovém případě a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byl čitatel i jmenovatel stanoven na základě celé palety výrobků žadatele, aby bylo možné přidělit výši subvence připadající na dotčený výrobek. Žadatel neprokázal, že by nějaký jiný alternativní postup vedl k přesnějším výsledkům. Navíc je třeba poznamenat, že i kdyby byla daná námitka přijata, byl by jmenovatel poměrně snížen, čímž by se došlo ke stejnému celkovému výsledku.ii) Osvobození od dovozního cla (základního cla a zvláštního dodatečného cla) u výrobních statků(45) Na rozdíl od surovin nejsou výrobní statky fyzicky začleněny do hotového zboží. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výhoda společnosti, jež je předmětem šetření, vypočtena na základě výše nezaplaceného cla z dovezených výrobních statků rozloženého na dobu odpovídající běžné době amortizace takových výrobních statků ve výrobním odvětví dotčeného výrobku (tj. 18,465 let); z toho vyplývá zaokrouhlená sazba amortizace ve výši 5,42 %. Takto vypočtená částka připadající na období přezkumného šetření byla upravena připočtením úroku, který v průběhu tohoto období vznikl, s cílem zohlednit vývoj hodnoty výhody v čase, a tím stanovit úplnou výhodu tohoto režimu pro příjemce. Výše připočteného úroku vycházela z obchodní úrokové sazby v průběhu období přezkumného šetření v Indii. Poplatky nezbytně vynaložené pro získání subvence byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny, aby byla zjištěna výše subvence jako čitatele. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jakožto jmenovatele, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Takto získaná subvenční sazba činila 0,9 %.(46) Po oznámení dané skutečnosti žadatel namítal, že by se pro jeho společnost měla uplatnit zvláštní doba amortizace 18,93 roku, namísto 18,465 roku, což je kombinovaný průměr s původně stanovenou dobou amortizace. Rovněž tvrdil, že jeho individuální doba amortizace odráží současnou normu v rámci daného výrobního odvětví v Indii.(47) Jak je však uvedeno výše, čl. 7 odst. 3 základního nařízení vyžaduje, aby se vycházelo z běžné, tj. průměrné doby amortizace v rámci daného výrobního odvětví a nikoli z doby, která je specifická pro danou společnost. Kromě toho žadatel nepotvrdil, že by se norma amortizace v rámci dotčeného výrobního odvětví všeobecně zvýšila. Daný argument byl proto zamítnut.(48) Žadatel navíc tvrdil, že by se pro účely výpočtu subvence neměla míra amortizace zaokrouhlovat.(49) Zaokrouhlení však nemá žádný dopad na celkový výsledek, a z této připomínky proto nevyplývají žádné důsledky.(50) Celková sazba subvence v rámci EOUS pro žadatele tedy činí 13,5 %.2.2. Původně prošetřované režimy, kterých společnost nevyužila2.2.1 Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „DEPBS“)(51) Žadatel režimu DEPBS nevyužil.2.2.2 Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „EPCGS“)(52) Zjistilo se, že žadatel v režimu EPCGS nedovážel investiční zboží, a proto režimu EPCGS nevyužil.2.2.3 Osvobození od daně z příjmu(53) Zjistilo se, že žadatel v situaci, kdy neměl zdanitelné zisky, nevyužil v období šetření osvobození od daně z příjmu podle oddílu 10B zákona o dani z příjmu z roku 1961.2.3. Další režimy, které společnost v souvislosti s dotčeným výrobkem využila, které jsou považovány za napadnutelné2.3.1 Vývozní úvěry ( Export Credit , dále jen „ECS“)a) Právní základ:(54) ECS vychází z oddílů 21 a 35A indického zákona o bankovním dohledu z roku 1949, které umožňují Indické centrální bance řídit komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.(55) Podrobnosti tohoto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku IECD č. 5/04.02.02/2004-05 (vývozní úvěr v cizí měně) a rámcovém oběžníku IECD č. 27/04.02.02/2004-05 (vývozní úvěr v rupiích) Indické centrální banky (dále jen „ICB“), které jsou určeny všem komerčním bankám v Indii.b) Způsobilost(56) Pro tento režim jsou způsobilí výrobci/vývozci a obchodníci/vývozci.c) Praktické provádění(57) Podle tohoto režimu nastavuje subjekt zmocněný ICB maximální úrokové sazby použitelné pro vývozní úvěry, jak v indických rupiích nebo v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci, „aby vývozcům zajistily dostupnost úvěru za mezinárodně konkurenceschopné sazby“. ECS se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balící úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výrobu, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a režimu vývozního úvěru po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.(58) Na základě rámcového oběžníku ICB mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou čistě stanoveny za tržních podmínek. V tomto ohledu rámcový oběžník o vývozním úvěru v rupiích poznamenává, že „maximální sazby úroků z úvěrů poskytnutým vývozcům, stanovené v tomto oběžníku, jsou nižší než maximální úrokové sazby z úvěrů běžně účtované jiným dlužníkům a jsou proto v tomto smyslu označeny jako zvýhodňující“.(59) V důsledku rámcového oběžníku ICB žadatel využil ve srovnání se sazbami na hotovostní úvěry preferenčních sazeb na úvěry ECS.d) Závěr o ECS(60) Za prvé preferenční úrokové sazby úvěru ECS stanovené rámcovými oběžníky ICB uvedenými v 55. bodě odůvodnění snížily úrokové náklady žadatele ve srovnání s úrokovými náklady čistě stanovenými tržními podmínkami a poskytují v tomto případě výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Za druhé a bez ohledu na skutečnost, že preferenční úvěry v rámci ECS jsou poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu iv) základního nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ani čl. 2 odst. 1 bod iv) základního nařízení, ani Dohoda o WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (DSVO) nevyžadují pro zjištění subvence výdaj na účtu veřejných finančních prostředků, např. náhradu komerční bance ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v bodech i), ii) nebo iii) čl. 2 odst. 1 základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem a spadá tedy pod definici „vlády“ v čl. 1 odst. 3 základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům v tom smyslu, že komerční banky jsou vázány určitými podmínkami, mimo jiné i) maximálními úrokovými sazbami pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcových oběžnících ICB a ii) ustanoveními ICB, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch financování vývozů. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 2 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a skutečnost podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou. Tato subvence je navíc považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti, viz čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.e) Výpočet výše subvence(61) Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěr využitý během období přezkumného šetření a částkou, která by byla zaplacena, pokud by byly uplatněny úrokové sazby stejné jako u běžných komerčních úvěrů využitých žadatelem. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Subvence podle režimu ECS byla stanovena na 0,4 %.2.3.2 Režim West Bengal Incentive (dále jen „WBIS“)(62) Podrobný popis režimu WBIS je uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 588-CI/H ze dne 22. června 1999 (dále jen „WBIS 1999“), které bylo naposledy nahrazeno oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004 (dále jen „WBIS 2004“). Šetřením se zjistilo, že výhody, které žadatel získal, nebyly významné, a proto režim WBIS není dále rozebírán.3. Celková výše napadnutelných subvencí(63) S ohledem na konečné závěry o režimech popsaných výše se míra napadnutelných subvencí v případě žadatele stanoví takto:ECS | EOUS | Celkem |South Asian Petrochem Limited | 0,4% | 13,5% | 13,9% |E. ZMĚNA OPATŘENÍ, KTERÝCH SE TÝKÁ PŘEZKUM(64) Podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení vyrovnávací clo musí být nižší než celková výše napadnutelných subvencí, pokud toto menší clo postačuje k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. V původním šetření se stanovila všeobecná úroveň pro odstranění újmy ve výši 44,3 %, což je více než míra subvencí zjištěná u žadatele.(65) Na základě zjištění z přezkumného šetření se došlo k závěru, že na dovozy dotčeného výrobku do Společenství vyráběného a vyváženého žadatelem by se mělo vztahovat vyrovnávací clo ve výši individuální sazby stanovené pro tuto společnost, tj. 13,9 %. Vzhledem k tomu, že clo uložené nařízením Rady (ES) č. 2603/2000 má podobu specifického cla na tunu, výše uvedené sazby pro žadatele byla rovněž převedena na specifické clo ve výši 106,5 EUR za tunu.(66) Nařízení Rady (ES) č. 2603/2000 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.F. ZÁVAZEK(67) Žadatel nabídl cenový závazek týkající se vývozu dotčeného výrobku do Společenství, v souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení.(68) Po přezkoumání nabídky Komise došla k závěru, že závazek je přijatelný, neboť by odstranil nepříznivé důsledky subvencí. Navíc pravidelné a podrobné zprávy, které se žadatel zavázal poskytovat Komisi, umožní účinný dohled. Dále je povaha výrobku a struktura prodeje žadatele taková, že Komise usuzuje, že riziko obcházení těchto závazků je omezené.(69) Aby se zajistilo účinné dodržování a sledování závazku, je osvobození od cla při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu v souladu se závazky podmíněno předložením platné „obchodní faktury“ celním orgánům příslušného členského státu, vydané žadatelem a obsahující informace uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 2603/2000. V případech, kdy taková faktura není předložena anebo neodpovídá výrobkům předloženým celním orgánům, by měla být zaplacena příslušná sazba vyrovnávacího cla, aby se zajistilo účinné používání závazků.(70) V případě porušení nebo odvolání závazku lze uložit vyrovnávací clo podle čl. l3 odst. 9 a 10 základního nařízení.G. ZVEŘEJNĚNÍ A TRVÁNÍ OPATŘENÍ(71) Žadatel a indická vláda byli informováni o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí navrhnout, aby nařízení Rady (ES) č. 2603/2000 bylo změněno, a byla jim poskytnuta příležitost se vyjádřit. Své připomínky zaslal pouze žadatel; připomínky se týkaly především režimu EOUS a byly projednány v souvislosti s příslušnými závěry v oddíle 2.1.1. písm. d) výše,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Do tabulky v čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2603/2000 se mezi výrobce v Indii vkládá nový řádek, který zní:South Asian Petrochem Limited | 106,5 | A585 |Článek 2Pokud jde o dovozy doprovázené „závaznou fakturou“, do tabulky v čl. 2 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2603/2000 se vkládá nový řádek, který zní:South Asian Petrochem Limited | Indie | A585 |Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 288, 21.10.97, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 822/2004 (Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 3).[4] Úř. věst. C 8, 12.1.2005, s. 2.[5] Oznámení ministerstva obchodu a průmyslu indické vlády č. 1/2002-07 ze dne 31. března 2002.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0442

Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky a nařízení (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů), s cílem vytvořit projekt „Ovoce do škol“ {SEK(2008) 2225} {SEK(2008) 2226}  /* KOM/2008/0442 konečném znení - CNS 2008/0146 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dneKOM(2008) 442/42008/xxxx (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky a nařízení (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů), s cílem vytvořit projekt „Ovoce do škol“(předložený Komisí) {SEK(2008) 2225}{SEK(2008) 2226}DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (ES) č. 1182/2007, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro odvětví ovoce a zeleniny, stanovilo rozsáhlou reformu odvětví ovoce a zeleniny s cílem podpořit konkurenceschopnost a tržní orientaci tohoto odvětví a posílit jeho návaznost na ostatní oblasti reformované společné zemědělské politiky (SZP). Jedním z klíčových cílů reformovaného režimu je zvrátit klesající spotřebu ovoce a zeleniny.Mezi cíle společné zemědělské politiky podle článku 33 Smlouvy patří stabilizace trhů, zajištění plynulého zásobování a zajištění dodávek spotřebitelům za rozumné ceny. Stanovení podpory Společenství v rámci projektu „Ovoce do škol“ za účelem zajištění dodávky ovoce, zeleniny a banánů a výrobků z nich žákům ve vzdělávacích zařízeních by umožnilo těchto cílů dosáhnout. Projekt by kromě toho měl přispět ke zvýšení obliby ovoce a zeleniny mezi mladými spotřebiteli.Obecným cílem projektu dodávek ovoce (a zeleniny) do škol na úrovni EU je proto stanovení politiky a finančního rámce pro iniciativy členských států zaměřené na trvalé zvýšení podílu ovoce a zeleniny ve stravování dětí v době, kdy si vytvářejí stravovací návyky. Jednalo by se o investici do budoucna, protože by to napomohlo zamezit výdajům na zdravotní péči v důsledku nesprávných stravovacích návyků nebo je omezit. Příznivý dopad na spotřebu by kromě toho mohl přispět k naplnění cílů společné zemědělské politiky.Vzhledem k tomu, že se obezita vyskytuje nejčastěji v sociálně znevýhodněných skupinách, měl by projekt „Ovoce do škol“ díky omezování nerovností v oblasti zdraví i pozitivní společenský dopad.Význam spotřeby ovoce a zeleniny jako součásti zdravé výživy vyzdvihuje rovněž bílá kniha Komise „Strategie pro Evropu týkající se zdravotních problémů souvisejících s výživou, nadváhou a obezitou“, která zdůrazňuje potřebu jednotného postupu na evropské úrovni a klade důraz na úlohu, kterou by SZP mohla hrát při utváření evropských stravovacích návyků, zejména v boji proti obezitě a nadváze. Konstatuje, že „ projekt „Ovoce do škol“ by představoval významný krok správným směrem “. V této souvislosti čl. 152 odst. 1 Smlouvy stanoví, že „při vymezení a provádění všech politik a činností Společenství je zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.“Při schvalování reformy společné organizace trhu s ovocem a zeleninou vydala Rada toto prohlášení: „S ohledem na dramatický nárůst obezity u dětí školního věku, na nějž poukázala nedávno zveřejněná Bílá kniha Komise (…) vyzývá Rada Komisi, aby co nejdříve předložila návrh programu distribuce ovoce do škol na základě hodnocení dopadu z hlediska přínosu, proveditelnosti a souvisejících administrativních nákladů.“Ve zprávě o návrhu souhrnného rozpočtu EU na rozpočtový rok 2008 Evropský parlament „ opětovně zdůrazňuje své odhodlání efektivně z rozpočtových prostředků podporovat dodávky ovoce, zeleniny …do škol;…vyjadřuje údiv nad tím, že Rada nepřistoupila k realizaci svých politických závazků…vytvořením nové rozpočtové položky a rozpočtové rezervy do doby, než bude přijat právní základ; vyzývá Komisi, aby…předložila legislativní návrh, se kterým již počítají závěry Rady ve složení pro zemědělství z června 2007“.V souladu se závazkem zlepšení právních předpisů posuzovala Komise dopad čtyř možných variant projektu „Ovoce do škol“: variantu „zachování současného stavu“, která nevyžaduje žádná další opatření ze strany Společenství; variantu „vytváření sítí“, zahrnující výměnu zkušeností a osvědčených postupů, opatření v oblasti informací a komunikace; variantu „podpůrných činností“, zahrnující činnosti na propagaci spotřeby ovoce a zeleniny ve školách za podmínky, že produkty nebudou poskytovány s finanční podporou EU; variantu „iniciativního přístupu“, jímž bude zaveden jednotný, pružný rámec EU pro poskytování produktů žákům, monitorování a hodnocení, jakož i doprovodná opatření. Studie posouzení dopadů dospěla k závěru, že jako nejvhodnější k dosažení stanovených cílů se jeví čtvrtá varianta – „iniciativní přístup“.V této souvislosti Komise navrhuje vytvořit projekt „Ovoce do škol“, který pro dosažení co nejvyšší účinnosti spojuje uvedené tři varianty v jeden soubor vzájemně se podporujících opatření. Obsahuje tyto prvky:-  bezplatnou distribuci ovoce a zeleniny do škol (jako součást „iniciativního přístupu“). Na spolufinancování dodávek ovoce a zeleniny žákům základní věkové skupiny 6–10 let do vzdělávacích zařízení (škol), související logistiky a monitorování a hodnocení by měla být poskytována podpora Společenství. K tomuto účelu se navrhuje stanovit přidělení rozpočtových prostředků v celkové výši 90 milionů EUR v rámci hlavy I nařízení Rady (ES) č. 1234/2007. To by umožnilo rozšíření stávajících projektů „Ovoce do škol“ v některých členských státech a zavedení programů v členských státech, které je dosud nemají, často v důsledku omezených rozpočtových prostředků.Výše spolufinancování ze strany Společenství by činila 50 % a 70 % v konvergenčních regionech;-  doprovodná opatření . Povinnost členských států vypracovat strategii na vnitrostátní nebo regionální úrovni po konzultacích s orgány veřejného zdraví a školskými orgány, odvětvím a zúčastněnými stranami. Strategie by měla stanovit, jakým způsobem je možné projekt „Ovoce do škol“ nejlépe provést a zařadit do školních osnov. Součástí provedení by byla povinnost zdůraznit účast EU. Doprovodná opatření by byla financována hlavně z vnitrostátních prostředků;-  vytváření sítí v zájmu posílení výměny informací a poznatků mez účastníky projektu „Ovoce do škol“ a zvýšení informovanosti veřejnosti (viz varianta 2 „vytváření sítí“). Tyto přidělené prostředky by měly činit 1,3 milionu EUR;-  propagace zemědělských produktů , kterou by bylo možné podpořit v rámci podpory EU poskytované zemědělským produktům (viz varianta 3 „podpůrná opatření“). Členské státy by mohly použít tento rámec zejména na provádění nezbytných opatření určených na zvyšování informovanosti o výhodách spotřeby ovoce a zeleniny. Nová reforma v odvětí ovoce a zeleniny zvýšila předběžný rozpočet na propagaci těchto produktů na 6 milionů EUR;-  monitorování a hodnocení . Monitorování a hodnocení by mělo tvořit nedílnou součást projektu EU, aby bylo možné shromáždit seriózní údaje pro účely dalšího výzkumu o účelnosti projektu „Ovoce do škol“ v jeho různých variantách a pro výměnu „osvědčených postupů“.Všechny projekty by proto měly obsahovat tyto tři prvky:-  bezplatnou distribuci ovoce (a/nebo zeleniny) do vzdělávacích zařízení (škol),-  soubor doprovodných opatření,-  monitorování a hodnocení.K návrhu je přiloženo posouzení dopadů, které vypracovala koordinační skupina s cílem zajistit soulad s příslušnými politikami Společenství.2008/xxxx (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky a nařízení (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů), s cílem vytvořit projekt „Ovoce do škol“RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36 a 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[1],vzhledem k těmto důvodům:1.  Nařízení Rady (ES) č. 1182/2007[2], kterým se stanoví zvláštní pravidla pro odvětví ovoce a zeleniny, stanovilo rozsáhlou reformu odvětví ovoce a zeleniny s cílem podpořit konkurenceschopnost a tržní orientaci tohoto odvětví a posílit jeho návaznost na ostatní oblasti reformované společné zemědělské politiky (SZP). Jedním z klíčových cílů reformovaného režimu je zvrátit klesající spotřebu ovoce a zeleniny.2.  Mezi cíle společné zemědělské politiky podle článku 33 Smlouvy patří stabilizace trhů, zajištění plynulého zásobování a zajištění dodávek spotřebitelům za rozumné ceny. Stanovení podpory Společenství v rámci projektu „Ovoce do škol“ za účelem zajištění dodávky ovoce, zeleniny a banánů a výrobků z nich žákům ve vzdělávacích zařízeních by umožnilo těchto cílů dosáhnout. Projekt by kromě toho mohl přispět ke zvýšení obliby ovoce a zeleniny mezi mladými spotřebiteli, a tedy i k vyšší spotřebě v budoucnosti, jež by umožnila vyšší výdělky v zemědělství, což je rovněž jeden z cílů SZP. Podle čl. 35 písm. b) Smlouvy je možné v rámci společné zemědělské politiky přijmout na podporu spotřeby určitých produktů společná opatření, jakým je např. projekt „Ovoce do škol“3.  Ustanovení čl. 152 odst. 1 Smlouvy stanoví, že „při vymezení a provádění všech politik a činností Společenství je zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.“ Jasná prospěšnost projektu „Ovoce do škol“ pro zdraví je aspekt, který by se měl stát nedílnou součástí provádění SZP.4.  V této souvislosti vyzdvihuje význam spotřeby ovoce a zeleniny jako součásti zdravé výživy také bílá kniha Komise „Strategie pro Evropu týkající se zdravotních problémů souvisejících s výživou, nadváhou a obezitou“, která zdůrazňuje potřebu jednotného postupu na evropské úrovni a klade důraz na úlohu, kterou by SZP mohla hrát při utváření evropských stravovacích návyků, zejména v boji proti obezitě a nadváze. Konstatuje, že „projekt „Ovoce do škol“ by představoval významný krok správným směrem“.5.  Při přijetí nařízení (ES) č. 1182/2007 vydala Rada toto prohlášení: „S ohledem na dramatický nárůst obezity u dětí školního věku, na nějž poukázala nedávno zveřejněná Bílá kniha Komise … vyzývá Rada Komisi, aby co nejdříve předložila návrh programu distribuce ovoce do škol na základě posouzení dopadů z hlediska přínosu, proveditelnosti a souvisejících administrativních nákladů.“6.  Je proto třeba stanovit podporu Společenství na spolufinancování dodávek některých zdravých produktů z odvětví ovoce a zeleniny, odvětví výrobků z ovoce a zeleniny a odvětví banánů žákům do vzdělávacích zařízení, jakož i některých souvisejících nákladů na logistiku, distribuci, zařízení, komunikaci, monitorování a hodnocení. Komise by měla stanovit podmínky projektu.7.  Aby bylo zajištěno řádné provádění projektu „Ovoce do škol“, měly by členské státy, které chtějí projekt využívat, vypracovat nejdříve strategii na vnitrostátní nebo regionální úrovni. Měly by rovněž stanovit doprovodná opatření nezbytná pro zajištění účinnosti projektu.8.  Aby nedošlo k oslabení celkového dopadu podobných vnitrostátních opatření, mělo by být členským státům rovněž povoleno poskytovat na dodávky produktů, související náklady a doprovodná opatření další vnitrostátní podporu a projektem Společenství „Ovoce do škol“ by neměly být dotčeny samostatné vnitrostátní projekty dodávek ovoce do škol, které dodržují právo Společenství. Má-li být však zajištěn praktický účinek projektu Společenství, neměl by nahrazovat současné financování stávajících vnitrostátních projektů distribuce ovoce do škol nebo jiných projektů, v jejichž rámci se do škol dodává ovoce.9.  V zájmu zajištění řádného řízení rozpočtu by měl být stanoven pevný strop podpory Společenství a maximální míry spolufinancování a finanční příspěvek Společenství na projekt by měl být připojen k seznamu opatření způsobilých pro financování z Evropského zemědělského záručního fondu podle čl. 3 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky[3].10.  Protože je na hladké provedení projektu potřeba poskytnout dostatek času, měl by být uplatňován od školního roku 2009/20010. Po třech letech by měla být předložena zpráva.11.  V zájmu větší účinnosti projektu by mělo Společenství mít možnost financovat opatření v oblasti informací, monitorování a hodnocení zaměřená na zvyšování informovanosti veřejnosti o projektu „Ovoce do škol“a jeho cílech a opatření pro vytváření sítí s ním souvisejících, aniž by byly dotčeny jeho pravomoci spolufinancovat v rámci nařízení Rady (ES) č. 3/2008 ze dne 17. prosince 2007 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích[4] nezbytná doprovodná opatření na zvýšení informovanosti o prospěšnosti spotřeby ovoce a zeleniny pro zdraví.12.  Ustanovení nařízení (ES) č. 1182/2007 byla s účinností od 1. července 2008 začleněna do nařízení (ES) č. 1234/2007[5] nařízením (ES) č. 361/2008[6].13.  Nařízení (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 1234/2007 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1 Změna nařízení (ES) č. 1290/2005V čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005 se doplňuje písmeno f), které zní:„f) finanční příspěvek Společenství na projekt „Ovoce do škol“ uvedený v čl. 103ga odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (*).(*) Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.”Článek 2 Změna nařízení (ES) č. 1234/2007Nařízení (ES) č. 1234/2007 se mění takto:1) Část II hlava I kapitola IV oddíl IV se mění takto:a) Za článek 103g se vkládá nový pododdíl II, který zní:„Pododdíl II a OVOCE DO šKOLČLÁNEK 103GA Podpora na dodávky ovoce, zeleniny a banánů a výrobků z nich žákům1. Za podmínek, které určí Komise, počínaje školním rokem 2009/2010 se poskytuje podpora Společenství na dodávky některých produktů z odvětví ovoce a zeleniny, odvětví výrobků z ovoce a zeleniny a odvětví banánů, které určí Komise, žákům do vzdělávacích zařízení a tuto podporu lze rovněž poskytnout na některé související náklady na logistiku, distribuci, zařízení, komunikaci, monitorování a hodnocení.2. Členské státy, které se chtějí na projektu podílet, vypracují nejdříve na vnitrostátní nebo regionální úrovni strategii pro jeho provádění. Stanoví rovněž doprovodná opatření nutná pro zajištění účinnosti projektu.3. Podpora Společenství uvedená v odstavci 1 nesmí:a) překročit 90 milionů EUR v jednom školním roce,b) překročit 50 % nákladů na dodávku a související náklady uvedené v odstavci 1, nebo 75 % těchto nákladů v regionech způsobilých podle cíle konvergence,c) pokrývat jiné náklady než náklady na dodávku a související náklady uvedené v odstavci 1 ad) být použita k nahrazení současného financování stávajících vnitrostátních projektů distribuce ovoce do škol nebo jiných projektů, v jejichž rámci se do škol dodává ovoce.Cílem konvergence se rozumí cíl akce nejméně rozvinutých členských států a regionů v souladu s právními předpisy Společenství, jimiž se řídí Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond a Fond soudržnosti v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013.4. Členské státy mohou kromě podpory Společenství poskytnout vnitrostátní podporu na dodávky produktů a související náklady uvedené v odstavci 1. Mohou také poskytnout vnitrostátní podporu na financování doprovodných opatření uvedených v odstavci 2.5. Projektem Společenství „Ovoce do škol“ nejsou dotčeny vnitrostátní projekty dodávek ovoce do škol, které dodržují právo Společenství.6. Společenství může také financovat podle článku 5 nařízení (ES) č. 1290/2005 opatření v oblasti informací, monitorování a hodnocení související s projektem „Ovoce do škol“, včetně zvyšování informovanosti veřejnosti o tomto projektu, a související opatření v oblasti vytváření sítí.“b) Před článek 103h se vkládá nový název, který zní:„Pododdíl IIIProcesní ustanovení“C) V čLÁNKU 103H SE DOPLňUJE NOVÉ PÍSMENO, KTERÉ ZNÍ:„f) ustanovení pro projekt „Ovoce do škol“ uvedený v článku 103ga, včetně seznamu dotčených produktů, přidělování podpory členským státům, finanční a rozpočtové řízení, souvisejících nákladů, vnitrostátní strategie, doprovodných opatření a opatření v oblasti informací, monitorování a hodnocení a opatření v oblasti vytváření sítí.“2) V článku 180 druhém pododstavci se za číslo „103e“ vkládá číslo „103ga“.3) V článku 184 se doplňuje bod 6), který zní:„6) do 31. srpna 2012 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o využívání projektu „Ovoce do škol“ uvedeného v článku 103ga, k níž v případě potřeby přiloží příslušné návrhy. Zpráva se zejména zabývá tím, do jaké míry projekt napomohl zavedení dobře fungujících projektů distribuce ovoce do škol v členských státech a jak ovlivnil zlepšení stravovacích návyků dětí.“Článek 3 Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyněFINANČNÍ VÝKAZ |1. | ROZPOČTOVÝ OKRUH: 05 02 08 12 (linie bude vytvořena) 05 08 09 | POLOŽKY: – p.m. (2008) 2 mil. EUR (PNR 2009) |2. | NÁZEV: Nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky a nařízení (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů), s cílem vytvořit projekt „Ovoce do škol“ |3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: Články 36 a 37 Smlouvy |4. | CÍLE: Dodávky ovoce, zeleniny a banánů a výrobků z nich žákům ve vzdělávacích zařízeních, které by zvýšily spotřebu v budoucnosti a pomohly stabilizovat trhy. |5. | FINANČNÍ DOPADY | OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK 2008 (v milionech EUR) | NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK 2009 (v milionech EUR) |5.0 | VÝDAJE – FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY/INTERVENCE) – VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ – JINÝCH SUBJEKTŮ | +91,3 | – | – |5.1 | PŘÍJMY – VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY/CLA) – VNITROSTÁTNÍ | – | – | – |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE | +91,3 | +91,3 | +91,3 | +90,3 |5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY | – | – | – | – |5.2 | METODA VÝPOČTU: – |6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z POLOŽEK ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.2 | BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? | ANO NE |6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT POLOŽKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | ANO NE |POZNÁMKY: 1) Dodávky produktů 90 mil. EUR 2) Vytváření sítí 2010 – 2011 – 2012 = 1 milion EUR +výroční konference (každý rok) = 0,3 milionu EUR |[1] Úř. věst. C …, …, s. ….[2] Úř. věst. L 273, 17.10.2007, s. 1.[3] Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1437/2007 (Úř. věst. L 322, 7.12.2007, s. 1).[4] Úř. věst. L 3, 5.1.2008, s. 1.[5] Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. …/2008 (Úř. věst. L …, ….2008, s. …).[6] Úř. věst. L 121, 7.5.2008, s. 1.