               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 9.10.2020
            COM(2020) 960 final
            2020/0299(BUD)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Chorvatsku a Polsku v souvislosti s přírodními katastrofami a vyplacení záloh Chorvatsku, Německu, Řecku, Maďarsku, Irsku, Portugalsku a Španělsku v souvislosti s ohrožením veřejného zdraví.

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Souvislosti návrhu

               Toto rozhodnutí se týká uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „EUSF“) ve výši 823 548 633 EUR v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002
                  1
                (dále jen „nařízení“) na poskytnutí pomoci Chorvatsku a Polsku v souvislosti s přírodními katastrofami, k nimž v těchto zemích došlo v průběhu roku 2020, a na poskytnutí záloh sedmi členským státům (Chorvatsku, Německu, Řecku, Maďarsku, Irsku, Portugalsku, a Španělsku) v reakci na závažné ohrožení veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020. Doprovodným dokumentem k tomuto rozhodnutí je návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 9/2020
                  2
               , v němž se navrhuje zapsat potřebné prostředky do souhrnného rozpočtu na rok 2020, a to jak v prostředcích na závazky, tak v prostředcích na platby.

               2.Informace a podmínky

               2.1Chorvatsko – zemětřesení, které postihlo Záhřeb a Záhřebskou a Krapinsko-zagorskou župu v březnu 2020

               1)Dne 10. června 2020 podala Chorvatská republika (dále jen „Chorvatsko“) žádost o příspěvek z EUSF na financování záchranných opatření a opatření na obnovu v souvislosti se zemětřesením, které dne 22. března 2020 postihlo město Záhřeb a Záhřebskou a Krapinsko-zagorskou župu.

               2)Žádost byla podána ve lhůtě dvanácti týdnů od vzniku první škody způsobené touto katastrofou a obsahuje všechny informace požadované podle článku 4 nařízení.

               3)Jelikož zemětřesení je přírodního původu, lze použít EUSF.

               4)Chorvatské orgány odhadují celkové přímé škody na 11 572 586 387 EUR. Tato částka představuje 22,9 % hrubého národního důchodu (HND) Chorvatska a překračuje prahovou hodnotu 303,3 milionu EUR (0,6 % HND Chorvatska v roce 2020) pro uvolnění prostředků z EUSF v případě „závažné katastrofy“. Zmíněná katastrofa tedy naplňuje znaky „závažné přírodní katastrofy“, a tudíž lze použít nařízení.

               5)Základem pro výpočet výše finančního příspěvku z EUSF jsou celkové přímé škody. Finanční příspěvek lze použít pouze na financování základních záchranných opatření vymezených v článku 3 nařízení.

               6)Útvary Komise žádost pečlivě posoudily v souladu s nařízením, zejména s články 2, 3 a 4. Dne 17. července 2020 Komise požádala Chorvatsko o doplnění informací ohledně metodiky použité k odhadu nákladů na opravy obytných budov a vzdělávacích zařízení. Chorvatsko tyto informace řádně poskytlo dne 28. a 31. července 2020, a Komise tak mohla dokončit své posouzení.

               7)Ve své žádosti chorvatské orgány podrobně popisují událost i předmět škod. Nejpostiženější oblastí je město Záhřeb a Záhřebská a Krapinsko-zagorská župa, které dohromady čítají 1,23 milionu obyvatel, z nichž 1,18 milionu žije v obcích a ve městech, v nichž byl vyhlášen stav přírodní katastrofy. Zemětřesení mělo sílu 5,5 Richterovy stupnice a bylo nejsilnější, které postihlo Záhřeb od roku 1880. Vyžádalo si 27 zraněných a jednu oběť, která svým zraněním podlehla.

               8)Zemětřesení rozsáhle poškodilo statiku budov, zejména obytných a veřejných (tj. vzdělávacích zařízení, nemocnic a budov, v nichž sídlí různé instituce). Podle odhadů chorvatských orgánů bylo poškozeno 26 000 budov (z toho asi 5 % těžce, 20 % středně a 74 % lehce). O domov přišlo odhadem asi 30 000 lidí; těmto lidem chorvatská vláda poskytla příspěvek na pronájem dočasného ubytování.

               9)Zemětřesení způsobilo rozsáhlé škody na většině budov historického centra Záhřebu a na některých nemovitostech kulturního významu, zejména kostelech, v širší městské oblasti a v sousedních župách. Zhroutila se jedna z věží záhřebské katedrály, nejvýznamnější kulturní památky Záhřebu. Zemětřesení přímo poškodilo více než 80 % nemocničních budov a 17 % bylo vyhodnoceno jako dočasně nebo trvale nepoužitelné. Poškozeno bylo i mnoho vzdělávacích zařízení. Podle počátečního posouzení zemětřesení poškodilo 106 budov určených pro předškolní vzdělávání, 214 škol a vzdělávacích center a 12 ubytovacích zařízení pro studenty. Na Záhřebské univerzitě nahlásilo 36 útvarů poškození 142 budov. Poškozeny byly i budovy poskytující prostory 29 vědeckým ústavům. Podrobné informace o celkových škodách, souvisejících nákladech a sociálně-ekonomických dopadech zemětřesení jsou k dispozici ve zprávě nazvané „Zemětřesení v Chorvatsku – rychlé posouzení škod a potřeb v roce 2020“, již vypracovala chorvatská vláda ve spolupráci se Světovou bankou.

               10)Nezávislé posouzení, jež provedly útvary Komise, potvrdilo údaje uvedené v žádosti, pokud jde o postiženou oblast i celkový počet obyvatel postižených zemětřesením. Byla provedena speciální analýza škod na veřejném majetku a obytných budovách, která potvrdila prostorové rozložení škod a konkrétní číselné údaje týkající se škod na vzdělávacích zařízeních. Doplňující informace, které Chorvatsko poskytlo na žádost útvarů Komise, umožnily lépe pochopit původ celkových nákladů uvedených v žádosti. Komise tyto náklady použila při svém odhadu nákladů na základě metodiky, kterou vypracovalo Společné výzkumné středisko, a dospěla k výsledným celkovým přímým škodám řádově odpovídajícím odhadům chorvatských orgánů.

               11)Chorvatsko předložilo odhad nákladů na záchranná opatření a opatření na obnovu způsobilá podle čl. 3 odst. 2 nařízení ve výši 2 270,1 milionu EUR s rozpisem podle typu opatření. Největší podíl tvoří náklady na obnovu funkčního stavu infrastruktury, zejména zdravotnické a vzdělávací, a na dočasné ubytování.

               12)Chorvatské orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.

               13)Ve své žádosti ze dne 10. června 2020 Chorvatsko požádalo o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení. Dne 10. srpna 2020 přijala Komise prováděcí rozhodnutí C(2020) 5575 o poskytnutí zálohy z EUSF ve výši 88 951 877 EUR, jež byla Chorvatsku následně vyplacena.

               14)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti.

               15)Článek 47a aktu, který pozměňuje chorvatský stavební zákon a který vstoupil v platnost dne 28. prosince 2019, stanoví povinnost přijmout dlouhodobou strategii renovace národního fondu budov včetně koncepcí a opatření přispívajících k vyšší ochraně proti rizikům spojeným se zemětřesením s dopadem na životnost budov.

               2.2Polsko – povodně v Podkarpatském vojvodství v červnu 2020

               1)Dne 24. srpna 2020 podala Polská republika (dále jen „Polsko“) žádost o příspěvek z EUSF v souvislosti s povodněmi v Podkarpatském vojvodství v červnu 2020.

               2)Žádost byla podána ve lhůtě dvanácti týdnů od vzniku první škody způsobené touto katastrofou a obsahuje všechny informace požadované podle článku 4 nařízení.

               3)Jelikož dešťové povodně jsou přírodního původu, lze použít EUSF.

               4)V žádosti byly tyto povodně prezentovány jako „regionální přírodní katastrofa“, což je dle vymezení v čl. 2 odst. 3 nařízení jakákoli přírodní katastrofa v regionu na úrovni NUTS 2 způsobilého státu, která má za následek přímé škody přesahující 1,5 % hrubého domácího produktu (HDP) daného regionu. Polské orgány odhadují celkové přímé škody na 282 851 202 EUR. Způsobené škody představují 1,56 % HDP dotčeného regionu NUTS 2 Podkarpatské, a převyšují tedy prahovou hodnotu 270 961 950 EUR (1,5 % regionálního HDP). Žádost Polska je tudíž způsobilá pro poskytnutí příspěvku z EUSF.

               5)Základem pro výpočet výše finančního příspěvku z EUSF jsou celkové přímé škody. Finanční příspěvek lze použít pouze na financování základních záchranných opatření vymezených v článku 3 nařízení.

               6)Polsko nepožadovalo vyplacení zálohy.

               7)Útvary Komise žádost pečlivě posoudily v souladu s nařízením, zejména s články 2, 3 a 4. Dne 3. září 2020 požádala Komise Polsko o poskytnutí doplňujících informací týkajících se podrobnějšího rozpisu typů škod (podpoložek) zahrnutých v položkách škod pro podniky, zemědělství a lesnictví. Polsko tyto informace řádně poskytlo dne 7. září 2020, a Komise tak mohla dokončit své posouzení.

               8)V žádosti je podrobně popsána příslušná událost i předmět škod. Mezi 7. a 29. červnem 2020 došlo v celém Podkarpatském vojvodství k sérii meteorologických jevů v podobě ničivých bouřkových front s prudkým větrem a silnými dešťovými srážkami. Ty vedly k bleskovým dešťovým povodním, které postihly zejména jih, jihozápad, jihovýchod a střed vojvodství. V důsledku silných dešťů rychle stouply malé toky a přítoky největších řek a vylily se z břehů, což způsobilo bleskové zaplavení více než 2 000 obytných, zemědělských a veřejných budov. Během uvedeného období byly útvary státních i dobrovolných hasičských sborů povolány k 4 569 případům v souvislosti se zpevňováním a zvyšováním protipovodňových hrází, evakuacemi osob (evakuováno bylo více než 400 lidí) a majetku, odčerpáváním vody z budov, rozšiřováním kanálů odvádějících vodu ze silnic a odstraňováním popadaných stromů a větví. Asi 4 300 lidí se dočasně ocitlo bez elektřiny.

               9)V důsledku povodní bylo zničeno nebo poškozeno 251 km regulovaných i neregulovaných vodních toků. Povodně poškodily síťovou infrastrukturu a způsobily škody podnikům působícím v postižené oblasti; řadu výrobních závodů, skladů, strojů a zařízení voda poškodila nebo odnesla. Značné škody utrpělo také více než 2 000 zemědělců v důsledku zasažení přibližně 9 000 hektarů oseté plochy a poškození mnoha zemědělských budov a strojů.

               10)Polsko předložilo odhad nákladů na záchranná opatření a opatření na obnovu způsobilá podle čl. 3 odst. 2 nařízení ve výši 216 180 849 EUR s rozpisem podle typu opatření. Nejvyšší podíl tvoří náklady na obnovu funkčního stavu infrastruktury, zajištění preventivní infrastruktury a okamžitou obnovu postižených přírodních oblastí, aby se zabránilo bezprostředním účinkům eroze půdy.

               11)Polské orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.

               12)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti.

               2.3Chorvatsko, Německo, Řecko, Maďarsko, Irsko, Portugalsko a Španělsko – závažné ohrožení veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020

               V prosinci 2019 byla Světové zdravotnické organizaci (WHO) z čínského Wu-chanu nahlášena epidemie pneumonie neznámého původu. Později bylo zjištěno, že příčinou onemocnění je nový kmen koronaviru, který do té doby nebyl u lidí znám – koronavirus 2 způsobující těžký akutní respirační syndrom (SARS-CoV-2) a vyvolávající koronavirové onemocnění 2019 (COVID-19). Obyvatelstvo nemá proti tomuto nově objevenému viru žádnou imunitu. Virus se šíří z člověka na člověka prostřednictvím kapénkové infekce a vede relativně rychle k velkému počtu případů vykazujících zejména respirační příznaky. Dne 30. ledna 2020 vyhlásila WHO kvůli nové koronavirové epidemii globální stav zdravotní nouze.

               V roce 2020 bylo v rámci investiční iniciativy pro reakci na koronavirus nařízení pozměněno, aby bylo možné přijímat ucelená opatření na úrovni Unie v reakci na závažné ohrožení veřejného zdraví díky jeho zahrnutí do působnosti zásady solidarity EU
                  3
               .

               Komise následně ve lhůtě do 24. června 2020 obdržela 22 žádostí o finanční příspěvek z fondu v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020.

               1)O pomoc požádalo celkem 19 členských států EU (Rakousko, Belgie, Chorvatsko, Česko, Estonsko, Francie, Německo, Řecko, Maďarsko, Irsko, Itálie, Lotyšsko, Litva, Lucembursko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko a Španělsko) a tři přistupující země (Albánie, Černá Hora a Srbsko).

               2)Sedm členských států EU ve své žádosti požadovalo vyplacení zálohy předpokládaného příspěvku z EUSF (Chorvatsko, Německo, Řecko, Maďarsko, Irsko, Portugalsko a Španělsko). Nařízení stanoví možnost požádat o vyplacení zálohy z EUSF pouze pro členské státy.

               3)Jelikož pandemie COVID-19 je závažným ohrožením veřejného zdraví, lze použít EUSF.

               4)Útvary Komise žádosti výše uvedených sedmi států předběžně posoudily a dospěly k závěru, že podmínky pro vyplacení zálohy z EUSF jsou splněny u všech sedmi žádostí.

               5)V čl. 4a odst. 4 nařízení se stanoví, že lze vyplatit zálohu nepřekračující 25 % předpokládané výše finančního příspěvku a v žádném případě nepřekračující 100 milionů EUR. Vzhledem k tomu, že prostředky na platby záloh z EUSF, které byly v rozpočtu na rok 2020 původně k dispozici, jsou již plně vyčerpány, navrhuje Komise uvolnění nezbytných dodatečných zdrojů v rámci ročního stropu stanoveného pro EUSF.

               6)Na základě předběžného posouzení určily útvary Komise celkové předběžně schválené výdaje pro Chorvatsko, Německo, Řecko, Maďarsko, Irsko, Portugalsko a Španělsko, a to za jediným účelem, jimž bylo stanovení výše zálohy. Pokud byly určité výdaje shledány nezpůsobilými, byla příslušná částka od celkové výše odečtena. Vyplacení zálohy nepředjímá výsledky úplného posouzení, které útvary Komise provedou.

               7)Výše zálohy by měla být zohledněna před vyplacením zůstatku příspěvku přijímajícímu členskému státu.

               8)Neoprávněně vyplacené zálohy by Komise měla získat zpět.

               9)Členské státy odpovídají za výběr jednotlivých opatření a za provádění zálohy na příspěvek z EUSF v souladu s článkem 3, čl. 5 odst. 3 a článkem 6 nařízení.

               Souhrnně lze říci, že podmínky pro vyplacení zálohy Chorvatsku, Německu, Řecku, Maďarsku, Irsku, Portugalsku a Španělsku jsou splněny u všech sedmi žádostí o finanční příspěvek z EUSF v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020.

               2.4Závěr

               Z výše uvedených důvodů splňují katastrofy uvedené v žádostech Chorvatska a Polska, jakož i všech sedm žádostí souvisejících s pandemií COVID-19 podmínky stanovené v nařízení.

               3.Financování z přídělů na EUSF na rok 2020

               Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (dále jen „nařízení o VFR“)
                  4
               , a zejména článek 10 uvedeného nařízení, umožňuje uvolnit z EUSF prostředky do výše ročního stropu 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011). Způsoby uvolnění prostředků z EUSF jsou stanoveny v bodě 11 Interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  5
               .

               Jelikož hlavním důvodem zřízení EUSF byla solidarita, zastává Komise názor, že pomoc z fondu by měla být progresivní. To znamená, že v souladu s dosavadní praxí by na část škody, která přesahuje prahovou hodnotu částky pro uvolnění finančních prostředků EUSF v případě „závažné přírodní katastrofy“ (tj. 0,6 % HND nebo 3 miliardy EUR v cenách roku 2011, podle toho, která částka je nižší), měla být poskytnuta podpora vyšší intenzity než na část škody do výše prahové hodnoty. V minulosti se při určování příspěvků u případů závažné katastrofy používala sazba 2,5 % celkových přímých škod pod úrovní prahové hodnoty, a 6 % škod po překročení prahové hodnoty. U regionálních katastrof a katastrof uznaných v rámci ustanovení o „sousedním státu“ se použije sazba 2,5 %.

               Příspěvek nesmí přesáhnout celkové odhadované náklady na způsobilá opatření. Metodika výpočtu pomoci byla stanovena ve výroční zprávě EUSF (2002–2003) a schválena Radou a Evropským parlamentem.

               V reakci na žádosti Chorvatska a Polska byl finanční příspěvek z FSEU vypočten na základě odhadu celkových přímých škod takto:

                        Členský stát

                        Zařazení katastrofy

                        Celkové přímé škody

                        (v milionech EUR)

                        Použitá prahová hodnota pro regionální přírodní katastrofy
                        [1,5 % HDP /
                        1 % HDP v případě nejvzdálenějších regionů]

                        (v milionech EUR)

                        Prahová hodnota pro závažnou přírodní katastrofu

                        (v milionech EUR)

                        2,5 % přímých škod do výše prahové hodnoty

                        (v EUR)

                        6 % přímých škod po překročení prahové hodnoty

                        (v EUR)

                        Celková navrhovaná výše podpory

                        (v EUR)

                        Vyplacená záloha

                        (v EUR)

                        CHORVATSKO

                        závažná

                        (čl. 2 odst. 2)

                        11 572,586

                        —

                        303,276

                        7 581 900

                        676 158 623

                        683 740 523

                        88 951 877

                        POLSKO

                        regionální

                        (čl. 2 odst. 3)

                        282,851

                        270,962

                        —

                        7 071 280

                        —

                        7 071 280

                        CELKEM

                        690 811 803

               V případě závažného ohrožení veřejného zdraví použije Komise pro stanovení výše podpory stejnou metodu jako u přírodních katastrof. V souladu s tím země obdrží 2,5 % z celkové výše způsobilých výdajů na veřejnou reakci až do výše prahové hodnoty pro závažné ohrožení veřejného zdraví stanovené pro danou zemi, plus 6 % části veřejných výdajů, která prahovou hodnotu přesahuje. Pokud by tento výpočet vedl k tomu, že celková částka za všechny země bude vyšší než dostupné rozpočtové prostředky, budou částky pro jednotlivé země poměrně sníženy.

               Na základě předběžného posouzení žádostí sedmi zemí, které požádaly o vyplacení zálohy, určila Komise celkové předběžně schválené výdaje pro Chorvatsko, Německo, Řecko, Maďarsko, Irsko, Portugalsko a Španělsko v souvislosti s ohrožením zdraví spojeným s pandemií COVID-19, a to za jediným účelem, jímž bylo stanovení výše záloh takto:

                        Žádající země

                        Celkové vykázané veřejné přímé výdaje
                        (v EUR)

                        Celkové výdaje prozatímně schválené EK

                        (v EUR)

                        Použitá prahová hodnota pro závažné ohrožení veřejného zdraví

                        (v milionech EUR)

                        2,5 % z celkové výše přímých škod až do výše prahové hodnoty pro závažné ohrožení veřejného zdraví
                        (v EUR)

                        6 % z přímých škod přesahujících prahovou hodnotu pro závažné ohrožení veřejného zdraví
                        (v EUR)

                        Možná výše podpory

                        (v EUR)

                        Záloha ve výši 25 %

                        (v EUR)

                        Chorvatsko

                        658 771 839

                        652 607 470

                        151,638

                        3 790 950

                        30 058 168

                        33 849 118

                        8 462 280

                        Německo

                        2 079 000 000

                        2 079 000 000

                        1 792,639

                        44 815 975

                        17 181 660

                        61 997 635

                        15 499 409

                        Řecko

                        623 925 000

                        623 925 000

                        551,220

                        13 780 500

                        4 362 300

                        18 142 800

                        4 535 700

                        Maďarsko

                        1 997 208 000

                        1 997 208 000

                        385,263

                        9 631 575

                        93 944 140

                        106 348 275

                        26 587 069

                        Irsko

                        1 997 000 000

                        1 997 000 000

                        762 921

                        19 073 025

                        74 044 740

                        93 117 765

                        23 279 441

                        Portugalsko

                        3 470 870 000

                        2 850 870 000

                        598,233

                        14 955 825

                        103 198 020

                        150 114 045

                        37 528 511

                        Španělsko

                        15 750 543 061

                        2 168 667 388

                        1 792,639

                        44 815 975

                        22 561 703

                        67 377 678

                        16 844 420

                        CELKEM

                        132 736 830

               Roční příděl prostředků pro EUSF v roce 2020 činí 597 546 284 milionů EUR (tj. 500 milionů EUR v cenách roku 2011). V roce 2019 navíc nebyly do konce roku využity přidělené prostředky ve výši 552 977 761 EUR, které byly přeneseny do roku 2020.

               V souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení o VFR
                  6
                musí 25 % původně přidělených prostředků na rok 2020 (149 386 571 EUR) zůstat k dispozici do 1. října 2020, avšak od uvedeného data jsou dostupné. Maximální částka, která je v rámci fondu solidarity k dispozici na celý rok 2020, proto činí 1 150 524 045 EUR.

               Na základě přijetí jiného rozhodnutí o uvolnění prostředků dříve v roce 2020 již byly uvolněny prostředky z EUSF
                  7
                na čtyři níže uvedené žádosti, a celkové dostupné prostředky na zbytek roku jsou proto nižší.

                        Katastrofa

                        Celková navrhovaná výše podpory
                        (v EUR)

                        PORTUGALSKO – hurikán Lorenzo v roce 2019 (regionální katastrofa)

                        8 212 697

                        ŠPANĚLSKO – extrémní počasí DANA v roce 2019 (regionální katastrofa)

                        56 743 358

                        ITÁLIE – extrémní povětrnostní událost 2019 (závažná katastrofa)

                        211 707 982

                        RAKOUSKO – extrémní povětrnostní událost 2019 (katastrofa v sousedním státě)

                        2 329 777

                        CELKEM

                        278 993 814

               Maximální výše dostupných prostředku v rámci EUSF proto v tomto okamžiku roku 2020 činí 871 530 231 EUR, což postačuje k pokrytí potřeb podle tohoto rozhodnutí o uvolnění prostředků, jak jsou nastíněny výše (823 548 633 EUR, z nichž 683 740 523 EUR se vztahuje k zemětřesení v Chorvatsku, 7 071 280 EUR k povodním v Polsku a 132 736 830 EUR je určeno na platby záloh u žádostí v souvislosti s pandemií COVID-19)
                  8
               .

                        Částka, která je v současné době k dispozici v rámci Fondu solidarity:

                        Roční příděl na rok 2020

                          597 546 284 EUR

                        Plus nevyčerpaná částka z roku 2019 přenesená do roku 2020

                        +552 977 761 EUR

                        [25 % přidělených prostředků na rok 2020 má zůstat k dispozici do 1. října 2020]

                        [149 386 571 EUR]

                        Minus celková výše podpory navrhovaná pro Portugalsko (hurikán Lorenzo), Španělsko (extrémní počasí DANA 2019), Itálii (extrémní povětrnostní událost 2019) a Rakousko (extrémní povětrnostní událost 2019)

                        – 278 993 814 EUR

                        Částka, která je k dispozici od ledna do září 2020

                        722 143 660 EUR

                        Maximální částka, která je v současné době k dispozici

                        871 530 231 EUR

                        Celková částka, jejíž uvolnění se navrhuje pro Chorvatsko, Polsko a zálohy v souvislosti s pandemií COVID-19.

                        – 823 548 633 EUR

                        Zbývající disponibilní částka do 31.12.2020

                        47 981 598 EUR

               2020/0299 (BUD)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Chorvatsku a Polsku v souvislosti s přírodními katastrofami a vyplacení záloh Chorvatsku, Německu, Řecku, Maďarsku, Irsku, Portugalsku a Španělsku v souvislosti s ohrožením veřejného zdraví.

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie
                  9
               , a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,

               s ohledem na Interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  10
               , a zejména na bod 11 této dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               1)Cílem Fondu solidarity Evropské unie („dále jen fond“) je umožnit Unii rychle, účinně a pružně reagovat na nouzové situace a projevit solidaritu s obyvatelstvem regionů postižených závažnými nebo regionálními přírodními katastrofami nebo závažným ohrožením veřejného zdraví.

               2)Podle článku 10 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 nesmí výše fondu přesáhnout maximální roční částku 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011)
                  11
               .

               3)Dne 10. června 2020 podalo Chorvatsko žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti se zemětřesením, které v březnu 2020 postihlo město Záhřeb a Záhřebskou a Krapinsko-zagorskou župu.

               4)Dne 24. srpna 2020 podalo Polsko žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti s povodněmi, které v červnu 2020 postihly Podkarpatské vojvodství.

               5)Chorvatsko, Německo, Řecko, Maďarsko, Irsko, Portugalsko a Španělsko podaly před 24. červnem 2020 žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19 na začátku roku 2020. Všech uvedených sedm členských států požádalo ve své žádosti o vyplacení zálohy na předpokládaný příspěvek z fondu.

               6)Žádosti Chorvatska a Polska týkající se přírodních katastrof splňují podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z fondu, jež jsou stanoveny v článku 4 nařízení (ES) č. 2012/2002.

               7)Z fondu by proto měly být uvolněny prostředky na finanční příspěvek Chorvatsku a Polsku.

               8)Aby byla zajištěna dostupnost dostatečných rozpočtových zdrojů v souhrnném rozpočtu Unie na rok 2020, měly by být z fondu uvolněny prostředky na výplatu záloh Chorvatsku, Německu, Řecku, Maďarsku, Irsku, Portugalsku a Španělsku v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví.

               9)Aby byla doba potřebná pro uvolnění prostředků z fondu co nejkratší, mělo by být toto rozhodnutí použitelné od data jeho přijetí.

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2020 se z Fondu solidarity Evropské unie uvolňují níže uvedené částky v prostředcích na závazky i v prostředcích na platby v souvislosti s přírodními katastrofami:

               a) Chorvatsku se poskytuje částka ve výši 683 740 523 EUR;

               b) Polsku se poskytuje částka ve výši 7 071 280 EUR.

               Článek 2

               V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2020 se z Fondu solidarity Evropské unie uvolňují níže uvedené částky v prostředcích na závazky i v prostředcích na platby na výplatu záloh v souvislosti se závažným ohrožením veřejného zdraví:

               a) Chorvatsku se poskytuje částka ve výši 8 462 280 EUR;

               b) Německu se poskytuje částka ve výši 15 499 409 EUR;

               c) Řecku se poskytuje částka ve výši 4 535 700 EUR;

               d) Maďarsku se poskytuje částka ve výši 26 587 069 EUR;

               e) Irsku se poskytuje částka ve výši 23 279 441 EUR;

               f) Portugalsku se poskytuje částka ve výši 37 528 511 EUR;

               g) Španělsku se poskytuje částka ve výši 16 844 420 EUR.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se ode dne … [datum přijetí]
                  12***.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                     (1)

                        Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (2)

                        COM(2020) 961, 9.10.2020.

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/461 ze dne 30. března 2020.

                     (4)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (5)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (6)

                        Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020.

                     (7)

                        Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1076 ze dne 18. června 2020 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Portugalsku, Španělsku, Itálii a Rakousku, jehož konečné důsledky byly zahrnuty do opravného rozpočtu č. 4/2020, který byl přijat týž den.

                     (8)

                        Zbývající prostředky ve výši 47 981 598 EUR nebudou v roce 2020 použity a související prostředky na závazky budou přeneseny do roku 2021.

                     (9)

                        Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (10)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (11)

                        Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (12)
                  ** Datum vloží Parlament před vyhlášením v Úředním věstníku.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.10.2020
            COM(2020) 656 final
            2020/0295(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Světového fóra Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel, pokud jde o návrhy změn předpisů OSN č. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 a 153, návrhy změn celosvětových technických předpisů č. 7, 15 a 18, návrh změn vzájemného usnesení M.R.3, návrhy dvou nových předpisů OSN souvisejících s couváním a informačními systémy pro detekci chodců a cyklistů při rozjezdu a návrh nového celosvětového technického předpisu o stanovení výkonu elektrických vozidel

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.PŘEDMĚT NÁVRHU

               Tento návrh se týká rozhodnutí, kterým se stanoví postoj, jenž má být jménem Unie zaujat na Světovém fóru Evropské hospodářské komise OSN pro harmonizaci předpisů vozidel (WP.29), pokud jde o přijetí nových předpisů OSN a změn stávajících předpisů OSN, nových celosvětových technických předpisů OSN a změn stávajících celosvětových technických předpisů OSN a jednoho usnesení.

               2.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               2.1.Dohoda z roku 1958 a dohoda z roku 1998

               Cílem dohody Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (dále jen „EHK OSN“) týkající se přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a podmínek pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel (dále jen „revidovaná dohoda z roku 1958“) a dohody o stanovení celosvětových technických předpisů pro kolová vozidla, vybavení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech (dále jen „paralelní dohoda“), je vypracovat harmonizované požadavky, které mají odstranit technické překážky obchodu s motorovými vozidly mezi smluvními stranami EHK OSN a zajistit, aby tato vozidla skýtala vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany životního prostředí. Dohody pro EU vstoupily v platnost dne 24. března 1998 a 15. února 2000. Jsou spravovány v rámci Světového fóra EHK OSN pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel (pracovní skupina 29 nebo WP.29).

               2.2. Světové fórum Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel – pracovní skupina 29 nebo WP. 29

               WP.29 zajišťuje jedinečný rámec pro celosvětově harmonizované předpisy týkající se vozidel. WP.29 je stálá pracovní skupina působící v institucionálním rámci Organizace spojených národů, která má své zvláštní pověření a svůj jednací řád. Funguje jako celosvětové fórum, které umožňuje otevřené diskuse o předpisech týkajících se motorových vozidel a na kterém se projednává provádění revidované dohody z roku 1958 a paralelní dohody. Každá členská země Organizace spojených národů a jakákoli organizace regionální hospodářské integrace založená zeměmi, které jsou členy OSN, se může plně zapojit do činnosti skupiny WP.29 a může se stát smluvní stranou dohod týkajících se vozidel spravovaných v rámci skupiny WP.29. Evropská unie je smluvní stranou těchto dohod
                  1
               .

               Zasedání skupiny WP.29 EHK OSN se konají třikrát ročně, a to v březnu, červnu a listopadu. Na každém z těchto zasedání mohou být za účelem přizpůsobení se technickému pokroku přijaty nové předpisy OSN, nové celosvětové technické předpisy OSN, změny stávajících předpisů OSN a usnesení podle revidované dohody z roku 1958 nebo změny stávajících celosvětových technických předpisů OSN a usnesení podle paralelní dohody. Před každým zasedáním WP.29 se tyto změny nejprve projednají na technické úrovni v rámci specializovaných pomocných orgánů WP.29.

               Následně se koná hlasování na úrovni WP.29 (tj. kvalifikovanou většinou přítomných smluvních stran hlasujících pro návrhy podle revidované dohody z roku 1958 a konsensem přítomných smluvních stran hlasujících pro návrhy v rámci paralelní dohody).

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat k novým předpisům a celosvětovým technickým předpisům OSN, jejich změnám, doplňkům a opravám, a usnesením, je stanoven před každým fórem WP.29 rozhodnutím Rady podle čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2.3. Zamýšlený akt WP.29

               Dne 10. listopadu 2020 může pracovní skupina WP.29 na svém 182. zasedání přijmout návrhy změn předpisů OSN č. 0, 13, 16, 17, 35, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 a 153, návrh nového předpisu OSN o celkových emisích v reálném provozu, návrh nového předpisu OSN o schvalování zařízení pro couvání a motorová vozidla, pokud jde o přehled řidiče o zranitelných účastnících silničního provozu za vozidlem, návrh nového předpisu OSN o schvalování motorových vozidel, pokud jde o informační systém pro detekci chodců a cyklistů při rozjezdu, návrh nového předpisu OSN o zapisovači údajů o události, návrhy změn celosvětových technických předpisů č. 7, 15 a 18, návrh nového celosvětového technického předpisu o stanovení výkonu elektrických vozidel a návrh změn vzájemného usnesení M.R.3 o kvalitě vzduchu v interiéru vozidel.

               3. POSTOJ, KTERÝ MÁ BÝT ZAUJAT JMÉNEM UNIE

               Systém uplatňovaný v rámci skupiny WP.29 přispívá k mezinárodní harmonizaci norem týkajících se vozidel. Pro tento účel má klíčový význam dohoda z roku 1958, díky které platí pro všechny výrobce v EU společný soubor předpisů pro schvalování typu, což v důsledku znamená, že výrobky jsou uznávány smluvními stranami jako splňující požadavky jejich příslušných vnitrostátních právních předpisů. Tento systém například umožnil, aby bylo nařízením (ES) č. 661/2009 o obecné bezpečnosti motorových vozidel zrušeno více než 50 různých směrnic EU, které byly nahrazeny odpovídajícími předpisy vypracovanými v rámci dohody z roku 1958.

               Podobný přístup uplatňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858
                  2
               , které stanoví správní ustanovení a technické požadavky pro schvalování typu a uvádění všech nových vozidel, systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků na trh. Toto nařízení začleňuje předpisy přijaté na základě revidované dohody z roku 1958 (dále jen „předpisy OSN“) do systému EU schvalování typu, a to buď jako požadavky na schválení typu, nebo jako alternativy k právním předpisům Unie.

               Jakmile jsou návrhy změn nebo nových předpisů OSN přijaty skupinou WP.29 a jakmile jsou tyto akty výkonným tajemníkem EHK OSN oznámeny smluvním stranám, pak po šesti měsících, pokud smluvní strany tvořící blokační menšinu nevznesou žádné námitky, mohou tyto akty konečně vstoupit v platnost a mohou být provedeny v příslušných vnitrostátních předpisech každé smluvní strany. V EU je provedení dokončeno po zveřejnění těchto aktů v Úředním věstníku Evropské unie.

               Je proto nezbytné vymezit postoj Unie k následujícím aktům:

               –návrhy změn předpisů OSN č. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 a 153, které se týkají aktualizace ustanovení o mezinárodním schvalování typu vozidla jako celku, brzdění těžkých vozidel, bezpečnostních pásech, pevnosti sedadel, dětských zádržných systémech, mechanických spojovacích zařízeních montovaných na motorová vozidla, emisích vozidel kategorií M1 a N1, ochraně proti podjetí zepředu, ochraně při čelním a bočním nárazu, vozidlech s elektrickým hnacím ústrojím, systémech pro dodatečnou montáž LPG a CNG, čelním nárazu se zaměřením na zádržné systémy, systému tísňového volání v případě nehody, informačním systému pro eliminaci mrtvého úhlu, vyspělých systémech nouzového brzdění pro vozidla kategorií M1 a N1 a neporušenosti palivového systému a o bezpečnosti elektrického hnacího ústrojí v případě nárazu zezadu;

               –návrh nového předpisu OSN o schvalování zařízení pro couvání a motorová vozidla, pokud jde o přehled řidiče o zranitelných účastnících silničního provozu za vozidlem;

               –návrh nového předpisu OSN o schvalování motorových vozidel, pokud jde o informační systém pro detekci chodců a cyklistů při rozjezdu;

               –návrhy změn celosvětových technických předpisů č. 7, 15 a 18 týkajících se opěrek hlavy, celosvětově harmonizovaných zkušebních postupů pro lehká vozidla (WLTP) a palubních diagnostických systémů (OBD) pro vozidla kategorie L;

               –návrh nového celosvětového technického předpisu o stanovení výkonu elektrických vozidel;

               – návrh změn vzájemného usnesení M.R.3 o kvalitě vzduchu v interiéru vozidel;

               předloženým k hlasování na letošním listopadovém zasedání skupiny WP.29, které se bude konat 10. listopadu 2020. Kromě toho je nezbytné vymezit postoj Unie k těmto aktům:

               –návrhy zmocnění k vypracování změn celosvětového technického předpisu OSN č. 8 o elektronických systémech pro kontrolu stability a k vypracování nového celosvětového technického předpisu OSN o životnosti autobaterií;

               –návrhy interpretačních dokumentů k předpisům OSN č. 155 a 156, jakož i návrh pokynů pro používání evropského systému pro výměnu informací o schválení typu (DETA) podle předpisu OSN č. 155.

               Unie by měla výše uvedené akty podpořit, neboť jsou plně v souladu s politikou Unie v oblasti vnitřního trhu, pokud jde o automobilový průmysl, a jsou v souladu s politikami Unie v oblasti dopravy, klimatu a energetiky. Tyto akty mají velmi pozitivní dopad na konkurenceschopnost automobilového průmyslu EU a mezinárodní obchod. Hlasování ve prospěch těchto aktů podpoří technologický pokrok, nabídne výhody úspor z rozsahu, zabrání roztříštěnosti vnitřního trhu a zajistí, že budou automobilové normy stejným způsobem uplatňovány v celé Unii.

               Naopak vzhledem k tomu, že Unie neuplatňuje jednotná ustanovení předpisu OSN č. 35, není nutné stanovit postoj Unie k návrhu změn předpisu OSN č. 35, který skupina WP.29 EHK OSN posuzuje.

               Návrh nového předpisu OSN o celkových emisích v reálném provozu a návrh nového předpisu OSN o zapisovači údajů o události nejsou k hlasování na zasedání WP.29 v listopadu 2020 připraveny a je třeba je dále projednat.

               Využití externích odborných konzultací není v případě tohoto návrhu relevantní. Návrh bude nicméně přezkoumán Technickým výborem pro motorová vozidla.

               4.PRÁVNÍ ZÁKLAD

               4.1.
                     Procesněprávní základ

               4.1.1.
                     Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, jimiž se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, jimiž se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  3
               .

               4.1.2.
                     Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Skupina WP.29 je subjekt, v němž probíhají jednání mezi smluvními stranami EHK OSN o provádění revidované dohody z roku 1958 a paralelní dohody.

               Akty, které má WP.29 přijmout, představují akty s právními účinky.

               Předpisy OSN v rámci zamýšleného aktu budou pro Unii závazné a společně s celosvětovými technickými předpisy OSN a usneseními mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů EU v oblasti schvalování typu vozidel.

               Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.
                     Hmotněprávní základ

               4.2.1.
                     Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2. Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká oblasti sbližování právních předpisů. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 114 SFEU.

               4.3.
                     Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 114 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2020/0295 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Světového fóra Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel, pokud jde o návrhy změn předpisů OSN č. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 a 153, návrhy změn celosvětových technických předpisů č. 7, 15 a 18, návrh změn vzájemného usnesení M.R.3, návrhy dvou nových předpisů OSN souvisejících s couváním a informačními systémy pro detekci chodců a cyklistů při rozjezdu a návrh nového celosvětového technického předpisu o stanovení výkonu elektrických vozidel

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rozhodnutím Rady 97/836/ES
                  4
                přistoupila Unie k Dohodě Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel (dále jen „revidovaná dohoda z roku 1958“). Revidovaná dohoda z roku 1958 vstoupila v platnost dne 24. března 1998.

               (2)Rozhodnutím Rady 2000/125/ES
                  5
                přistoupila Unie k Dohodě o zavedení celosvětových technických předpisů pro kolová vozidla, vybavení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech (dále jen „paralelní dohoda“). Paralelní dohoda vstoupila v platnost dne 15. února 2000.

               (3)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858
                  6
                stanoví správní ustanovení a technické požadavky pro schvalování typu a uvádění všech nových vozidel, systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků na trh. Toto nařízení začleňuje předpisy přijaté na základě revidované dohody z roku 1958 (dále jen „předpisy OSN“) do systému EU schvalování typu, a to buď jako požadavky na schválení typu, nebo jako alternativy k právním předpisům Unie.

               (4)Podle článku 1 revidované dohody z roku 1958 a článku 6 paralelní dohody může Světové fórum EHK OSN pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel (dále jen „skupina WP.29 EHK OSN“) přijmout návrhy změn předpisů OSN, celosvětových technických předpisů OSN a usnesení OSN, jakož i návrhy nových předpisů OSN, celosvětových technických předpisů OSN a usnesení OSN týkajících se schvalování vozidel. Kromě toho může skupina WP.29 EHK OSN v souladu s uvedenými ustanoveními přijímat návrhy zmocnění k vypracování změn celosvětových technických předpisů OSN či k vypracování nových celosvětových technických předpisů OSN a může přijímat návrhy na prodloužení mandátů v rámci celosvětových technických předpisů OSN.

               (5)Skupina WP.29 EHK OSN může na svém 182. zasedání dne 10. listopadu 2020 přijmout návrhy změn předpisů OSN č. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 a 153, návrh nového předpisu OSN o schvalování zařízení pro couvání a motorová vozidla, pokud jde o přehled řidiče o zranitelných účastnících silničního provozu za vozidlem, návrh nového předpisu OSN o schvalování motorových vozidel, pokud jde o informační systém pro detekci chodců a cyklistů při rozjezdu, návrhy změn celosvětových technických předpisů OSN č. 7, 15 a 18, návrh nového celosvětového technického předpisu o stanovení výkonu elektrických vozidel a návrh změn vzájemného usnesení M.R.3. o kvalitě vzduchu v interiéru vozidel. Skupina WP.29 EHK OSN má navíc přijmout návrh na zmocnění k vypracování změny celosvětového technického předpisu OSN č. 8 a vypracovat nový celosvětový technický předpis OSN o životnosti autobaterie.

               (6)Je proto vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve skupině WP.29 EHK OSN k přijetí uvedených návrhů předpisů OSN, neboť tyto předpisy OSN budou pro Unii závazné a společně s celosvětovými technickými předpisy OSN a vzájemným usnesením mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah práva Unie v oblasti schvalování typu vozidel.

               (7)S ohledem na zkušenosti a na technický rozvoj je třeba pozměnit nebo doplnit požadavky týkající se některých prvků nebo rysů, na něž se vztahují předpisy OSN č. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 a 153, jakož i vzájemné usnesení M.R.3.

               (8)Kromě toho je třeba pozměnit některá ustanovení celosvětových technických předpisů OSN č. 7, 15 a 18.

               (9)Aby se umožnil technický pokrok a zlepšila bezpečnost vozidel a zkoušky emisí, je třeba přijmout dva nové předpisy OSN  o schvalování zařízení pro couvání a motorová vozidla, pokud jde o přehled řidiče o zranitelných účastnících silničního provozu za vozidlem, a o schvalování motorových vozidel, pokud jde o informační systém pro detekci chodců a cyklistů při rozjezdu. Současně je třeba přijmout nový celosvětový technický předpis o stanovení výkonu elektrických vozidel.

               (10)Aby se umožnilo vypracování dalších technických požadavků, je třeba přijmout návrhy na zmocnění k vypracování změn celosvětového technického předpisu OSN č. 8 a nového celosvětového technického předpisu OSN o životnosti autobaterie na základě požadavků ze strany smluvních stran EHK OSN, které podporují práci na celosvětových technických předpisech OSN, nebo zvláštních pomocných orgánů WP.29 EHK OSN.

               (11)Aby byl zajištěn jednotný výklad předpisů OSN č. 155 a 156, měly by být přijaty návrhy interpretačních dokumentů k oběma předpisům, jakož i návrh pokynů pro používání evropského systému pro výměnu informací o schválení typu (DETA) podle předpisu OSN č. 155.

               (12)Dne 16. června 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/848
                  7
                o postoji, který má být zaujat k celosvětovému technickému předpisu OSN č. 7 a k návrhům na zmocnění k vypracování změn celosvětového technického předpisu OSN č. 8 a nového celosvětového technického předpisu OSN o životnosti autobaterie pro 181. zasedání WP.29 EHK OSN, které se konalo 24. června 2020. Skupina WP.29 však nebyla na tomto zasedání s to hlasovat a rozhodla se znovu předložit návrhy ke hlasování na listopadovém zasedání,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postojem, který má být zaujat jménem Unie na 182. zasedání Světového fóra EHK OSN pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel, jež se bude konat dne 10. listopadu 2020, je hlasovat pro návrhy uvedené v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     předseda/předsedkyně

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady 97/836/ES ze dne 27. listopadu 1997 o přistoupení Evropského společenství k Dohodě Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel („revidovaná dohoda z roku 1958“) (Úř. věst. L 346, 17.12.1997, s. 78).Rozhodnutí Rady 2000/125/ES ze dne 31. ledna 2000 o uzavření Dohody o zavedení celosvětových technických předpisů pro kolová vozidla, vybavení a části, které se mohou montovat a/nebo užívat na kolových vozidlech („paralelní dohoda“) (Úř. věst. L 35, 10.2.2000, s. 12).

                     (2)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858 ze dne 30. května 2018 o schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla a o dozoru nad trhem s nimi, o změně nařízení (ES) č. 715/2007 a č. 595/2009 a o zrušení směrnice 2007/46/ES (Úř. věst. L 151, 14.6.2018, s. 1).

                     (3)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (4)

                        Rozhodnutí Rady 97/836/ES ze dne 27. listopadu 1997 o přistoupení Evropského společenství k Dohodě Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel („revidovaná dohoda z roku 1958“) (Úř. věst. L 346, 17.12.1997, s. 78).

                     (5)

                        Rozhodnutí Rady 2000/125/ES ze dne 31. ledna 2000 o uzavření Dohody o zavedení celosvětových technických předpisů pro kolová vozidla, vybavení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech („paralelní dohoda“) (Úř. věst. L 35, 10.2.2000, s. 12).

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858 ze dne 30. května 2018 o schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla a o dozoru nad trhem s nimi, o změně nařízení (ES) č. 715/2007 a č. 595/2009 a o zrušení směrnice 2007/46/ES (Úř. věst. L 151, 14.6.2018, s. 1).

                     (7)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2020/848 ze dne 16. června 2020 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Světového fóra Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel k návrhům změn předpisů OSN č. 13, 14, 16, 22, 30, 41, 78, 79, 83, 94, 95, 101, 108, 109, 117, 129, 137, 138, 140 a 152, k návrhům změn celosvětových technických předpisů č. 3, 6, 7, 16 a 19, k návrhu změn úplného usnesení R.E.3 a k návrhům pěti nových předpisů OSN souvisejících s bezpečností, emisemi a automatizací v oblasti motorových vozidel.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.10.2020
            COM(2020) 656 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Světového fóra Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel, pokud jde o návrhy změn předpisů OSN č. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 a 153, návrhy změn celosvětových technických předpisů č. 7, 15 a 18, návrh změn vzájemného usnesení M.R.3, návrhy dvou nových předpisů OSN souvisejících s couváním a informačními systémy pro detekci chodců a cyklistů při rozjezdu a návrh nového celosvětového technického předpisu o stanovení výkonu elektrických vozidel

               PŘÍLOHA

                        Předpis č.

                        Předmět jednání

                        Referenční označení dokumentu
                           1

                        0

                        Návrh série změn 03 předpisu OSN č. 0 (IWVTA) (ECE/TRANS/WP.29/1153, bod 32, na základě WP.29-181-03)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/101

                        13

                        Návrh doplňku 17 k sérii změn 11 předpisu OSN č. 13 (Brzdění těžkých vozidel) (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/5, bod 67, na základě normy ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/13

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/119

                        16

                        Návrh doplňku 6 k sérii změn 07 předpisu OSN č. 16 (Bezpečnostní pásy, ISOFIX a i-Size) (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/67, bod 9 a příloha III, na základě normy ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/2 ve znění změn GRSP-67-35).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/112

                        16

                        Návrh doplňku 2 k sérii změn 08 předpisu OSN č. 16 (Bezpečnostní pásy, ISOFIX a i-Size) (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/67, bod 9 a příloha III, na základě normy ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/2 ve znění změn GRSP-67-35).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/113

                        17

                        Návrh série změn 10 předpisu OSN č. 17 (Pevnost sedadel, jejich ukotvení a opěrky hlavy) ECE/TRANS/WP.29/GRVA/67, bod 12 a příloha IV, na základě normy ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/8).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/106

                        44

                        Návrh doplňku 18 k sérii změn 04 předpisu OSN č. 44 (Dětské zádržné systémy) (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/67, bod 33 a příloha V, na základě norem GRSP-67-14 a GRSP-6731).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/111

                        55

                        Návrh doplňku 1 k sérii změn 02 předpisu OSN č. 55 (Mechanická spojovací zařízení) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, bod XX, na základě normy ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/8 ve znění změn GRSG-118-35).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/103

                        55

                        Návrh doplňku 9 k sérii změn 01 předpisu OSN č. 55 (Mechanická spojovací zařízení)

                        (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97), na základě ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/8)

                           ECE/TRANS/WP.29/2020/132

                        83

                        Návrh doplňku 13 k sérii změn 05 předpisu OSN č. 83 (Emise vozidel kategorií M1 a N1) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, bod 8, na základě norem ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 a GRPE-81-21 ve znění změn přílohy IV).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/115

                        83

                        Návrh doplňku 15 k sérii změn 06 předpisu OSN č. 83 (Emise vozidel kategorií M1 a N1) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, bod 8, na základě norem ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 a GRPE-81-21 ve znění změn přílohy IV).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/116

                        83

                        Návrh doplňku 12 k sérii změn 07 předpisu OSN č. 83 (Emise vozidel kategorií M1 a N1) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, bod 8, na základě norem ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 a GRPE-81-21 ve znění změn přílohy IV).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/117

                        93

                        Návrh doplňku 1 k předpisu OSN č. 93 (Ochrana proti podjetí zepředu) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, bod XX)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/83

                        94

                        Návrh změn 04 předpisu OSN č. 94 (Ochrana při čelním nárazu) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, bod 17 a příloha VI, na základě normy ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/4 ve znění změn GRSP-67-20-Rev.1).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/107

                        95

                        Návrh změn 05 předpisu OSN č. 95 (Ochrana při bočním nárazu) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, bod 18, na základě normy ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/5 ve znění změn GRSP-67-21-Rev.1).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/108

                        100

                        Návrh změn 03 předpisu OSN č. 100 (Vozidla na elektrický pohon) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, bod 19, na základě normy ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/6 ve znění změn GRSP-67-22-Rev.1).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/109

                        115

                        Návrh doplňku 9 k předpisu OSN č. 115 (Systémy pro dodatečnou montáž LPG a CNG) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, bod 28, na základě norem ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/11 a GRPE-81-37 ve znění změn přílohy VI).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/118

                        137

                        Návrh změn 02 předpisu OSN č. 137 (Čelní náraz se zaměřením na zádržné systémy)(ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, bod 25 a příloha IX, na základě normy ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/7 ve znění změn GRSP-67-18-Rev.1).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/110

                        144

                        Návrh doplňku 1 k sérii změn 01 předpisu OSN č. 144 (Systémy tísňového volání při nehodách) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, bod XX, na základě normy ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/13

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/104

                        151

                        Návrh doplňku 2 k předpisu OSN č. 151 (Informační systémy pro eliminaci mrtvého úhlu)(ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, bod XX, na základě normy ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/7 ve znění změn GRSG-118-09)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/105

                        152

                        Návrh doplňku 1 k sérii změn 01 předpisu č. 152 (Vyspělé systémy nouzového brzdění pro vozidla kategorií M1 a N1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/131

                        153

                        Návrh doplňku 1 k předpisu OSN č. [153] (Neporušenost palivového systému a bezpečnost elektrického hnacího ústrojí v případě nárazu zezadu) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, bod 35 a příloha X, na základě dokumentu GRSP-67-19-Rev.1).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/114

                        Nový předpis

                        Návrh nového předpisu OSN o schvalování zařízení pro couvání a motorová vozidla, pokud jde o přehled řidiče o zranitelných účastnících silničního provozu za vozidlem (couvání) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, bod XX, na základě normy ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/4 ve znění změn GRSG-118-05)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/121

                        Nový předpis

                        Návrh nového předpisu OSN o schvalování motorových vozidel, pokud jde o informační systém pro detekci chodců a cyklistů při rozjezdu (informační systém pro detekci pohybu) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, bod XX, na základě normy ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/5 ve znění změn GRSG-118-06)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/122

                        Celosvětový technický předpis č.

                        Předmět jednání

                        Referenční označení dokumentu

                        7

                        Návrh změny 1 celosvětového technického předpisu OSN č. 7 (Opěrky hlavy)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/85

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/86

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/25/Rev.1

                        15

                        Návrh změny 6 celosvětového technického předpisu OSN č. 15 (WLTP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/127

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/128

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/57

                        18

                        Návrh změny 1 celosvětového technického předpisu OSN č. 18 (Palubní diagnostické systémy (OBD) pro vozidla kategorie L)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/129

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/130

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/58

                        Nový celosvětový technický předpis

                        Návrh nového celosvětového technického předpisu OSN o stanovení výkonu elektrických vozidel (DEVP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/125

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/126

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/56

                        Usnesení č.

                        Předmět jednání

                        Referenční označení dokumentu

                        M.R.3

                        Návrh doplňku 1 ke vzájemnému usnesení č. 3 o kvalitě vzduchu v interiéru vozidel (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/80, bod [59], na základě normy ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/16)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/124

                        Různé

                        Předmět jednání

                        Referenční označení dokumentu

                        Zmocnění k vypracování změn celosvětového technického předpisu

                        Žádost o zmocnění k vypracování změn celosvětového technického předpisu OSN č. 8 (Elektronické řízení stability)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/99

                        Povolení vypracovat celosvětový technický předpis

                        Žádost o zmocnění k vypracování nového celosvětového technického předpisu OSN o životnosti autobaterií (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/80, bod 59, na základě normy GRPE-80-41 ve znění přílohy X)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/96

                        Interpretační dokument

                        Návrh interpretačního dokumentu pro předpis OSN č. 155 (Kybernetická bezpečnost a systém řízení kybernetické bezpečnosti) na základě normy GRVA-07-04-Rev.1

                        WP.29-182-05

                        Interpretační dokument

                        Návrh interpretačního dokumentu pro předpis OSN č. 156 (Aktualizace softwaru a systém řízení aktualizace softwaru) na základě normy ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/29 ve znění změn GRVA-07-50

                        WP.29-182-06

                        Pokyny

                        Návrh pokynů pro používání evropského systému pro výměnu informací o schválení typu (DETA) podle předpisu OSN č. 155 (CS a CSMS) na základě GRVA-07-25

                        WP.29-182-07

                     (1)

                        Všechny dokumenty, na něž se v této tabulce odkazuje, jsou k dispozici na této adrese:
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2020.html


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 16.10.2020
            COM(2020) 654 final
            2020/0293(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na čtyřicátém zasedání stálého výboru Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (Bernská úmluva)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie na čtyřicátém zasedání stálého výboru Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť, které se bude konat ve francouzském Štrasburku ve dnech 1. až 4. prosince 2020, pokud jde o předpokládané přijetí dvou rozhodnutí týkajících se změny úmluvy a vypracování rozšířené dílčí dohody.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Úmluva o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (Bernská úmluva)

               Úmluva o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (dále jen „úmluva“) usiluje o ochranu evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a jejich přírodních stanovišť, zejména těch, jejichž ochrana vyžaduje spolupráci několika států. Jde o mezivládní smlouvu uzavřenou pod záštitou Rady Evropy. Úmluva vstoupila v platnost dne 1. června 1982.

               Evropská unie je smluvní stranou této úmluvy od 1. září 1982
                  1
               . Úmluva má v současné době 51 smluvních stran, včetně všech členských států EU.

               2.2.Stálý výbor

               Stálý výbor je rozhodovacím orgánem úmluvy.  Odpovídá za sledování jejího uplatňování. Jeho funkce jsou uvedeny v článcích 13 až 15 úmluvy. Schází se alespoň jednou za dva roky a kdykoli o to požádá většina smluvních stran. Stálý výbor se obvykle schází každý rok.

               V souladu s článkem 16 úmluvy se změna článků 13 až 24 úmluvy přijímá tříčtvrtinovou většinou smluvních stran ve stálém výboru a poté se předkládá Výboru ministrů ke schválení.

               Podle článku 14 úmluvy může stálý výbor podávat návrhy na zlepšení účinnosti této úmluvy. Stálý výbor proto může rozhodnout, že Výboru ministrů navrhne přijetí rozšířené dílčí dohody s cílem zlepšit uplatňování úmluvy.  V souladu s článkem 8b jednacího řádu se toto rozhodnutí stálého výboru přijímá dvoutřetinovou většinou odevzdaných hlasů.

               2.3.Zamýšlený akt stálého výboru

               Očekává se, že stálý výbor přijme během svého čtyřicátého zasedání ve dnech 1.–4. prosince 2020 ve francouzském Štrasburku rozhodnutí týkající se:

               ·změny úmluvy za účelem zavedení finančních ustanovení („první zamýšlený akt“) a

               ·vypracování rozšířené dílčí dohody o fondu pro provádění Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (dále jen „druhý zamýšlený akt“).

               Účelem prvního zamýšleného aktu je změnit úmluvu tak, aby byl zaveden finanční mechanismus, na jehož základě by stálý výbor stanovil rozsah povinných finančních příspěvků smluvních stran, které by doplnily běžný rozpočtový příděl Rady Evropy.

               V souladu s článkem 16 úmluvy vstoupí první zamýšlený akt v platnost pro všechny smluvní strany poté, co jej schválí Výbor ministrů, a třicátého dne poté, co všechny smluvní strany oznámily, že změnu již přijaly.

               Účelem druhého zamýšleného aktu je posílit mezivládní spolupráci při provádění Bernské úmluvy, mimo jiné zavedením povinného finančního příspěvku pro smluvní strany rozšířené dílčí dohody.

               V souladu s čl. 20 písm. d) Statutu Rady Evropy a článkem 2 příručky Výboru ministrů Rady Evropy o postupech a pracovních metodách vstoupí druhý zamýšlený akt po rozhodnutí stálého výboru v platnost pro všechny smluvní strany rozšířené dílčí dohody poté, co jej Výbor ministrů přijme dvoutřetinovou většinou odevzdaných hlasů a většinou zástupců oprávněných zasedat ve Výboru ministrů a poté co bude dosaženo požadované usnášeníschopnosti. Pokud Výbor ministrů nerozhodne jinak, je minimální hranice pro členství stanovena na třetinu členských států Rady Evropy, kterou by v současnosti tvořilo 16 zemí.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               V souladu s usnesením č. 9 (2019) ze třicátého devátého zasedání stálého výboru přijatým dne 6. prosince 2019 o financování Bernské úmluvy, pokud jde o zahájení zavádění nového systému povinných finančních příspěvků smluvních stran, byla zřízena odborná pracovní skupina, která má být mezi zasedáními sekretariátu nápomocna při předkládání návrhů na začlenění finančních ustanovení změnou článků Bernské úmluvy a na vytvoření rozšířené dílčí dohody ke zvážení na čtyřicátém zasedání stálého výboru.

               Řádný příspěvek Rady Evropy k Bernské úmluvě se v průběhu let postupně snižuje do té míry, že funkce Bernské úmluvy nemohou být zajištěny bez výrazných dobrovolných příspěvků smluvních stran, které se rovněž snižují.  Je proto nezbytné vytvořit spolehlivý zdroj financování úmluvy.

               Návrh na změnu úmluvy tak, aby zahrnoval mechanismus pro stanovení povinného příspěvku, je v souladu s ustanoveními většiny mnohostranných dohod o životním prostředí, a proto by měl být v zásadě podpořen.  V rámci jiných mnohostranných dohod o životním prostředí se nicméně obvykle rozlišuje mezi hlavním rozpočtem a programovým rozpočtem, přičemž povinné příspěvky se týkají pouze hlavního rozpočtu.  Navrhovaná změna úmluvy neobjasňuje, že mechanismus, který má být zaveden, by se řídil tímto precedentem.  Tato navrhovaná změna rovněž neupřesňuje výši příspěvků, které se mají uplatnit.  Unie by proto neměla změnu ve stávajícím formátu podpořit, avšak měla by dát přednost odložení hlasování o této otázce, aby byl čas na projednání upřesnění znění navrhované změny s cílem dosažení jasnosti v těchto záležitostech.

               Vzhledem k době potřebné k tomu, aby byla navrhovaná změna projednána a vstoupila v platnost, je rovněž zapotřebí bezprostřednějšího řešení.  Unie by proto měla podpořit návrh na vytvoření rozšířené dílčí dohody, která by smluvním stranám a nečlenům, kteří si to přejí, umožnila přistoupit k této dohodě, a tím podpořit činnosti související s prováděním úmluvy.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  2
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Stálý výbor je orgán zřízený úmluvou.

               Rozhodnutí, které má stálý výbor přijmout, představují akty s právními účinky. Zamýšlené akty budou závazné podle mezinárodního práva v souladu s článkem 6 úmluvy.

               Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec úmluvy.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká životního prostředí.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 192 odst. 1 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Jelikož zamýšlené akty stálého výboru budou vyžadovat další schválení Výborem ministrů, není vhodné je po jejich přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2020/0293 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na čtyřicátém zasedání stálého výboru Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (Bernská úmluva)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1  ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Úmluva o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (dále jen „úmluva“) byla uzavřena Unií rozhodnutím Rady 82/72/EHS
                  3
                a vstoupila v platnost dne 1. září 1982.

               (2)Podle článku 16 úmluvy může stálý výbor přijmout změny této úmluvy a předložit je Výboru ministrů ke schválení.

               (3)Podle článku 14 úmluvy, podle něhož stálý výbor smluvních stran Bernské úmluvy odpovídá za uplatňování úmluvy, a zejména může podávat návrhy na zlepšení účinnosti této úmluvy, může stálý výbor rozhodnout, že Výboru ministrů navrhne vypracování rozšířené dílčí dohody pro zlepšení uplatňování úmluvy.

               (4)Stálý výbor má na svém čtyřicátém zasedání ve dnech 1. až 4. prosince 2020 přijmout rozhodnutí o změně úmluvy za účelem zavedení finančních ustanovení a o vypracování rozšířené dílčí dohody o fondu pro provádění Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť.

               (5)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve stálém výboru, neboť jeho rozhodnutí budou pro Unii závazná.

               (6)Sekretariát předložil návrh na změnu úmluvy tak, aby byl zaveden finanční mechanismus, na jehož základě by stálý výbor stanovil rozsah povinných finančních příspěvků smluvních stran, které by doplnily běžný rozpočtový příděl Rady Evropy.

               (7)V souladu s článkem 16 úmluvy vstoupí tato změna v platnost pro všechny smluvní strany poté, co ji schválí Výbor ministrů, a třicátého dne poté, co všechny smluvní strany oznámily, že změnu již přijaly.

               (8)Sekretariát rovněž předložil návrh na posílení mezivládní spolupráce při provádění Bernské úmluvy prostřednictvím vypracování rozšířené dílčí dohody, která by zahrnovala povinný finanční příspěvek pro smluvní strany rozšířené dílčí dohody.

               (9)V souladu s čl. 20 písm. d) Statutu Rady Evropy a článkem 2 příručky Výboru ministrů Rady Evropy o postupech a pracovních metodách vstoupí navrhovaná rozšířená dílčí dohoda po rozhodnutí stálého výboru v platnost pro všechny smluvní strany rozšířené dílčí dohody poté, co jej Výbor ministrů přijme dvoutřetinovou většinou odevzdaných hlasů a většinou zástupců oprávněných zasedat ve Výboru ministrů a poté co bude dosaženo požadované usnášeníschopnosti.

               (10)Vzhledem ke snížení finančních prostředků poskytovaných prostřednictvím řádného příspěvku Rady Evropy, jakož i ke snížení dobrovolných příspěvků smluvních stran, je naléhavě nutné vytvořit bezpečný a spolehlivý zdroj financování pro fungování Bernské úmluvy.

               (11)Změna úmluvy s cílem zavést finanční mechanismus je v souladu s tím, jak jsou financovány další mnohostranné dohody o životním prostředí, a zajistila by spravedlivý příspěvek všech smluvních stran úmluvy. Navrhované znění změny úmluvy však ponechává nejistotu, pokud jde o finanční mechanismus, který má být zaveden, zejména s ohledem na rozlišování mezi hlavními a programovými rozpočty a na výši požadovaných příspěvků.

               (12)Podpora změny úmluvy za účelem zavedení finančního mechanismu se musí řídit postupem stanoveným v čl. 218 odst. 2 až 4 Smlouvy.

               (13)Doba potřebná pro jednání o změně úmluvy a pro vstup této změny v platnost poukazuje na potřebu bezprostřednějšího řešení, kterého by bylo dosaženo prostřednictvím navrhované rozšířené dílčí dohody.

               (14)Rozšířené dílčí dohody nejsou samy o sobě mezinárodními smlouvami, nýbrž formou spolupráce v rámci Rady Evropy.

               (15)S ohledem na smluvní závazky týkající se loajální spolupráce by členské státy, které se stanou smluvní stranou rozšířené dílčí dohody, byly povinny zajistit, aby uplatňování této dohody bylo v souladu se zájmy Unie v souvislosti s Bernskou úmluvou,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie na čtyřicátém zasedání stálého výboru Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť, je následující:

               ·předložit návrh na odložení hlasování o návrhu na změnu úmluvy na čtyřicáté první zasedání stálého výboru;

               ·podpořit návrh na vypracování rozšířené dílčí dohody.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady 82/72/EHS ze dne 3. prosince 1981 o uzavření Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť jménem Společenství (Úř. věst. L 38, 10.2.1982, s. 1).

                     (2)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (3)

                        Úř. věst. L 38, 10.2.1982, s. 1.