				|

		52012PC0112

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY  o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 /* COM/2012/0112 final - 2012/0051 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
 ·      Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) v řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se platného antidumpingového cla uloženého na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky.
 ·      Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení.
 ·      Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 130/2006 na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 23, 27.1.2006, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Rady (EU) č. XX/2012 (Úř. věst. LXX, XX.YY.2012, s.x.).
 ·      Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh.
 2.           KONZULTACE SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 ·      Konzultace se zúčastněnými stranami
 Zúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy.
 ·      Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Nebylo třeba využít externích odborných konzultací.
 ·      Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny.
 3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 ·      Shrnutí navrhovaných opatření Dne 26. ledna 2011 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky. Na základě přezkumného šetření byl u kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky zjištěn přetrvávající dumping, který by v případě zrušení antidumpingových opatření výrobnímu odvětví Unie opětovně působil újmu. Dále bylo zjištěno, že zachování opatření by nebylo v rozporu se zájmem Unie. Proto se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, kterým mají být prodloužena opatření, jež jsou v současné době uložena na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky, a které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie do 24. dubna 2012.
 ·      Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství.
 ·      Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto nepoužije.
 ·      Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:
 Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni.
 Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět.
 ·      Volba nástrojů
 Navrhované nástroje: nařízení.
 Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti.
 4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Návrh nemá žádný dopad na rozpočet Unie.
2012/0051 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY
o uložení konečného antidumpingového cla
na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na
základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst.
2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým
dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1]
(dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl.
11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou
komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1.           Předchozí
šetření a platná opatření
(1)       Nařízením (ES) č.
130/2006[2] (dále jen „původní
nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny
vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) v
rozmezí od 0 % do 34,9 %. Je třeba připomenout, že sazba
konečného antidumpingového cla uloženého v případě kyseliny
vinné, kterou vyrábí čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking
Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Hangzhou
Bioking“), činí 0 % a u ostatních čínských vyvážejících
výrobků se pohybuje mezi 4,7 % a 34,9 %.
(2)       V návaznosti na přezkum,
který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení
Rada dne 22. února 2008 nařízením (ES) č. 150/2008[3]
rozsah působnosti výše uvedených opatření změnila.
(3)       V návaznosti na
přezkum stávajících opatření vztahujících se na společnost Hangzhou
Bioking, který byl zahájen podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č.
1515/2001 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO nazvanou „Mexiko –
konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži“[4],
která v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl
v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být
vyloučen z působnosti konečného opatření uloženého
v důsledku takového šetření a nemůže být
předmětem přezkumu administrativních a změněných
okolností, Rada dne XX. dubna 2012 nařízením (EU) č. XXX/2012[5]
změnila opatření týkající se společnosti Hangzhou Bioking.
(4)       Na šetření, na jehož
základě byla původním nařízením uložena opatření, bude dále
odkazováno jako na „původní šetření“.
2.           Žádost o přezkum
před pozbytím platnosti
(5)       Po zveřejnění
oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti[6] platných
antidumpingových opatření obdržela Komise dne 27. října 2009
žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před
pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního
nařízení. Žádost podali tito výrobci (dále jen „žadatelé“): Distillerie
Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro
Distillerie S.r.l. a Comercial Quimica Sarasa s.l., kteří představují
podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové
výroby kyseliny vinné v Unii.
(6)       Žádost byla
odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz kyseliny
vinné pocházející z Číny pozbyla platnosti, vedlo by to
pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a újmy působené
výrobnímu odvětví Unie.
3.           Zahájení přezkumu
před pozbytím platnosti
(7)       Komise po konzultaci
s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení
přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné
důkazy, a dne 26. ledna 2011 oznámila prostřednictvím
zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské
unie[7] (dále jen „oznámení
o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím
platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního
nařízení.
4.           Paralelní případy
(8)       Dne 29. července 2011
Komise rovněž informovala o zahájení antidumpingového řízení[8]
podle článku 5 týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z
Číny, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce,
společnost Hangzhou Bioking.
(9)       Týž den oznámila Komise
zahájení částečného prozatímního přezkumu[9]
podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který se týkal
antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny vinné
pocházející z Číny a který se omezoval na posouzení dumpingu, pokud
jde o dva čínské vyvážející výrobce, jmenovitě Changmao Biochemical
Engineering Co., Ltd, Changzhou City, a Ninghai Organic Chemical Factory,
Ninghai.
5.           Šetření
5.1.        Období přezkumného
šetření a posuzované období
(10)     Šetření týkající se
přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. ledna 2010 do
31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti
přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007
do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2.        Strany dotčené
šetřením
(11)     O zahájení přezkumu
před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele,
další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o
nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce
dotčené vyvážející země.
(12)     Zúčastněné
strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o
slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)     Vzhledem k zjevně
vysokému počtu vyvážejících výrobců z Číny, dovozců v Unii,
kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na
šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v
oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Aby
mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek
vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního
nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění
oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace
požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)     S ohledem na obdržené
odpovědi bylo rozhodnuto, že se v případě výrobců
v Unii použije výběr vzorku. Dovozci v Unii, kteří nejsou s
nikým ve spojení, v rámci tohoto šetření nespolupracovali. Pokud jde
o vyvážející výrobce z Číny, ochotu spolupracovat na šetření
projevili pouze dva vyvážející výrobci. Proto bylo rozhodnuto, že v případě
vyvážejících výrobků není výběr vzorku třeba provádět.
(15)     Informace požadované v
oznámení o zahájení přezkumu poskytlo a se zařazením do vzorku
souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací, které tito
výrobci v Unii poskytli, vybrala Komise vzorek čtyř výrobců
v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního
odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje obdobného výrobku v Unii. Celkový
objem jejich prodeje představoval 61 % objemu prodeje na trhu Unie.
(16)     Odpovědi na dotazník
zaslali čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva uživatelé v
Unii a dva vyvážející výrobci z Číny. Dva spolupracující výrobci v Unii
navíc poskytli požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(17)     Vývoz uskutečněný
společností Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v
původním šetření bylo nulové, byl z analýzy újmy i dumpingu, jakož i
z analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a rizika
obnovení újmy v důsledku dumpingového dovozu vyloučen. Analýza v
rámci tohoto přezkumu byla proto založena na vývozu dotčeného výrobku
z Číny do Unie v průběhu období přezkumného šetření,
který je v tomto nařízení rovněž označován jako „vývoz
podléhající opatřením“, avšak s vyloučením vývozu, který
uskutečnil výrobce společnost Hangzhou Bioking.
(18)     Komise si opatřila a
ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro
určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a
výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se
uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) Výrobci v Unii:
–
Comercial Quimica Sarasa S.L.,
–
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
–
Distillerie Mazzari S.p.a.,
–
Distillerie Bonollo S.p.a.;
b)      Vyvážející výrobci v Číně:
–
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
–
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)      Uživatelé
–
Danisco A/S,
–
Kerry (NL) B.V.;
d)      Výrobce ve srovnatelné zemi
–
Tarcol S.A., Argentina.
B.        DOTČENÝ VÝROBEK
A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)     Výrobek, který je
předmětem tohoto přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve
smyslu definice v nařízení (ES) č. 150/2008, které v souladu
s výše uvedeným vysvětlením mění oblasti působnosti
opatření, která byla zavedena původním nařízením. Dotčeným
výrobkem je kyselina vinná, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou
optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním
roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z Číny, v
současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918 12 00 90) (dále jen
„dotčený výrobek“).
(20)     Přezkumné šetření
stejně jako původní šetření potvrdilo, že dotčený výrobek
dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci
na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním
odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální
a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve
smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C.        PRAVDĚPODOBNOST
POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
1.           Předběžné poznámky
(21)     V souladu s čl. 11
odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné,
že v případě, že stávající opatření pozbudou platnosti,
dumping přetrvá nebo se obnoví.
(22)     Jak je uvedeno ve
13. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému
počtu vyvážejících výrobců zahrnutých do tohoto přezkumu se v
oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku.
Z dvaceti známých vyvážejících výrobců se přihlásily a byly
ochotné spolupracovat pouze dvě společnosti, které obě požívají
zacházení jako v tržním hospodářství. Tyto dvě společnosti
v průběhu období přezkumného šetření představují
většinu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie, s
vyloučením vývozu, který uskutečnila společnost Hangzhou
Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním
šetření bylo nulové.
2.           Dumping dovozu během
období přezkumného šetření
2.1.        Srovnatelná země
(23)     Vzhledem k tomu, že Čína
je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7
písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro
vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním
hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné
hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím
(„srovnatelná země“).
(24)     Stejně jako v
původním šetření byla pro účely určení běžné hodnoty
za srovnatelnou zemi navržena Argentina. Zúčastněným stranám byla
poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k
vhodnosti této volby.
(25)     Jeden velkoodběratel
kyseliny vinné upozornil na určitá omezení, která volba Argentiny za
srovnatelný trh představuje, a tvrdil, že by Argentina neměla být
jediným měřítkem pro účely určení běžné hodnoty. Dotčená
strana poukazovala zejména na údajné rozdíly ve výrobním procesu
v Číně a Argentině, na omezený rozsah roční produkce v
porovnání se světovou produkcí a na kolísání směnných kurzů.
Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo.
(26)     Rozdílnost výrobních
procesů v Argentině a Číně a výsledný vliv na náklady a
ocenění dotčeného výrobku byly každopádně zváženy již
v rámci původního šetření a bylo zjištěno, že na
srovnatelnost výrobků, které byly shledány obdobnými, nemají vliv.
Vzhledem k tomu, že tvrzení velkoodběratele nezahrnovala žádný nový
poznatek a nebyla nijak doložena, byl tento argument zamítnut. Závěry
stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti tak potvrzují
zjištění původního šetření, že rozdíly ve výrobních procesech
neměly dopad na srovnatelnost výrobků.
(27)     Omezená velikost roční
produkce v Argentině v porovnání s produkcí kyseliny vinné na
světovém trhu není argument, který by byl při posuzování, zda je
konkrétní trh vhodný pro učení běžné hodnoty na srovnatelném trhu,
relevantní. Šetření ve skutečnosti potvrdilo, že Argentina disponuje
otevřeným a konkurenčním trhem, na němž působí
přinejmenším dva subjekty. Z těchto důvodů bylo toto
tvrzení zamítnuto.
(28)     Argument značných
kurzových výkyvů mezi regiony nebyl opodstatněný. Kromě toho
nebylo v rámci šetření na místě zjištěno nic, co by poukazovalo
na jakékoli narušení měnových kurzů mezi regiony. Z těchto
důvodů bylo toto tvrzení rovněž zamítnuto.
(29)     Stejně
jako v původním šetření se tak dospělo k závěru, že
Argentina je vhodnou srovnatelnou zemí, na jejímž základě se určí
běžná hodnota.
(30)     Byly kontaktovány dvě
známé argentinské společnosti, avšak pouze jedna souhlasila, že bude
spolupracovat, že odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Při
určování běžné hodnoty byly použity údaje týkající se této společnosti.
2.2.        Běžná
hodnota
(31)     V případě obou
společností, kterým bylo v původním šetření přiznáno
zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota určena
na základě příslušných údajů týkajících se těchto společností.
V souladu s článkem 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je
prodej kyseliny vinné nezávislým odběratelům na domácím trhu v období
přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku ke
spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu
dotčeného výrobku do Unie.
(32)     Pro jednu společnost, jíž
bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, musela být
běžná hodnota zjištěna početně, neboť její prodej na
domácím trhu nebyl v souladu s vysvětlením ve 31. bodě
odůvodnění dostatečný, aby jej bylo možné považovat za
reprezentativní. Proto byla běžná hodnota vypočtena na základě
prodejních, správních a režijních nákladů společnosti a zisku
domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku.
(33)     Jelikož u druhé
společnosti, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním
hospodářství, byl prodej na domácím trhu reprezentativní a v běžném
obchodním styku, byla běžná hodnota této společnosti určena na
základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu.
(34)     Pokud jde o společnosti,
kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako
v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a)
základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě
informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(35)     Domácí prodej nezávislým
odběratelům ve srovnatelné zemi byl proto rovněž posuzován v
souladu s kritériem vymezeným v článku 2 základního nařízení. Komise
mohla ověřit, že tento prodej byl proveden v dostatečných
množstvích a v běžném obchodním styku, a bylo jej tedy možné použít pro
určení běžné hodnoty u společností, kterým nebylo přiznáno
zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3.        Vývozní cena
(36)     Všechny prodeje na vývoz do Unie, které uskutečnili
spolupracující vyvážející výrobci, byly uskutečněny přímo
nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst.
8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě
skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
(37)     V případě
vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v Číně byly
informace získány z dovozních statistik, které jsou k dispozici
v databázi 14-6.
2.4.        Srovnání
(38)     Srovnání mezi běžnou
hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(39)     Pro účely zajištění
spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících
vyvážejících výrobků, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10
základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým
rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech,
které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
(40)     Aby bylo srovnání běžné
hodnoty ze závodu ve srovnatelné zemi a vývozní ceny v souladu s
37. bodem odůvodnění spravedlivé, byly vývozní ceny CIF upraveny
na ceny ze závodu za použití údajů shromážděných během inspekcí
na místě.
2.5.        Dumpingové rozpětí
(41)     V souladu
s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové
rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné
běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(42)     V případě
spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo v původním
šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se
při tomto srovnání zjistilo, že u uvedených společností dumping
pokračuje, i když na mírně nižší úrovni.
(43)     Vypočítané zbytkové clo
poukazovalo na významné dumpingové rozpětí, které dokonce převyšuje
rozpětí zjištěné v původním šetření.
3.           Pravděpodobnost
pokračování dumpingu
(44)     Kromě analýzy existence
dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též
prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(45)     V této souvislosti byly
analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Číny, výrobní
kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie a
jiných třetích zemí.
3.1.        Objem
a ceny dumpingového dovozu z Číny
(46)     Poté, co byla v lednu
2006 uložena konečná opatření, se dumpingový dovoz z Číny i
nadále zvyšoval, z 3 034 tun v roce 2007 na 3 649 tun v období přezkumného
šetření, což představuje zvýšení o přibližně 20 %.
Souběžně dosáhl podíl dumpingového dovozu z Číny na trhu za
posuzované období 1,0 procentního bodu z 12,6 % v roce 2007 na 13,5 %
v období přezkumného šetření.
(47)     Během téhož období
zůstaly ceny dumpingového dovozu z Číny relativně stabilní, mezi
lety 2007 a 2008 došlo k jejich zvýšení o 12, 6 %, po kterém následoval v
roce 2009 pokles, který pokračoval i v období přezkumného
šetření, kdy ceny dosáhly úrovně z roku 2007.
3.2.        Výrobní
kapacita a volná kapacita v Číně
(48)     Pokud jde o celkovou výrobní
kapacitu kyseliny vinné v Číně, je z různých zdrojů
veřejně dostupných informací[10] patrné, že
výrobní kapacita na čínském domácím trhu z velké části převyšuje
poptávku.
(49)     Celková výrobní kapacita v
Číně se při zohlednění informací, které byly získány na
místě během šetření a při průzkumech trhu[11],
odhaduje na přibližně 25 000 tun. Čínský trh je
v porovnání s volnou kapacitou v Číně a s odhadovanou
spotřebou 5 000 tun malý.
(50)     Kromě toho se objevují
jasné náznaky, že kapacita v Číně je ještě vyšší než 25 000
tun. Porovnáme-li údaje za původní období šetření a stávající období
přezkumného šetření, celková kapacita obou spolupracujících
vyvážejících čínských vývozů se zvýšila o více než 200 %. Odpovídající
volná kapacita byla přibližně 20% celkové kapacity v období
přezkumného šetření.
(51)     Z údajů
získaných z výtahů ze zpráv uvedených ve 48. bodě
odůvodnění a z veřejně dostupných informací vyplývá,
že v roce 2007 byly založeny přinejmenším dvě nové společnosti
zabývající se výrobou kyseliny vinné.
(52)     Z těchto důvodů
je zřejmé, že je kapacita v Číně v porovnání s domácí
spotřebou nepřiměřená, což potvrzuje, že čínští
výrobci nutně potřebují posilnit své postavení na vývozních trzích.
3.3.        Přitažlivost trhu Unie a
jiných třetích zemí
(53)     Podle informací,
které byly získány od spolupracujících čínských společností, je
úroveň cen účtovaný do třetích zemí v souladu s úrovní cen,
které by tyto společnosti mohly získat na trhu Unie. Jak je uvedeno výše,
existuje na čínském domácím trhu značný přebytek výrobní
kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt
alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(54)     Trh Unie je největším
trhem na světě s přibližně 40 % světové
spotřeby kyseliny vinné a nadále se rozvíjí, jak je uvedeno v 60.
bodě odůvodnění. Z informací shromážděných během
šetření je rovněž jasné, že čínské společnosti projevily
značný zájem rozvinout svou přítomnost na největším
světovém trhu a udržet si významný podíl na trhu Unie.
4.           Závěr týkající se
pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)     Na
základě výše uvedených zjištění lze dospět k závěru, že
významný objem dovozu z Číny je stále prováděn za dumpingové ceny a
že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k
potenciální volné kapacitě v Číně, k novým výrobcům,
kteří se objevili na čínském trhu, a ke skutečnosti, že trh Unie
je největším trhem na světě s atraktivní úrovní cen lze
dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla
platnosti, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za
dumpingové ceny ještě zintenzivnili.
D.        DEFINICE VÝROBNÍHO
ODVĚTVÍ UNIE
(56)     V
průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný
výrobek devět výrobců v Unii. Šest z těchto devíti výrobců
při šetření plně spolupracovalo, odevzdalo formuláře a
požádalo o zařazení do vzorku. Bylo zjištěno, že těchto
šest výrobců představuje podstatnou část, v tomto
případě více než 73 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
Jak je zmíněno v 57. bodě odůvodnění, všech devět
výrobců, kteří poskytli údaje v žádosti o přezkum, je dále
označováno jako „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a
čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(57)     Pro účely analýzy újmy
byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
–
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití
kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst,
zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání
účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni
celkové výroby Unie na základě informací, jež byly shromážděny od
výrobců, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u
ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o
přezkum,
–
analýza mikroekonomických prvků
(průměrné jednotkové ceny zásob, mzdy, ziskovost, návratnost
investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla
provedena na základě informací, které poskytli výrobci v Unii
zařazení do vzorku.
(58)     Je třeba poznamenat, že
pro trh Unie s kyselinou vinnou je charakteristický relativně malý
počet výrobců, především malých a středních podniků,
které se nacházejí v Itálii a Španělsku. S výjimkou jednoho výrobce, který
je usazen ve Španělsku a který vyrábí pouze kyselinou vinnou, jsou všichni
ostatní výrobci vertikálně integrováni a jejich hlavní činností je
výroba alkoholu z vinných kalů, tedy proces, v němž kyselina
vinná figuruje jako vedlejší produkt.
E.         SITUACE NA TRHU UNIE
1.           Spotřeba
na trhu Unie
(59)     Spotřeba
v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby na trhu
Unie, databáze čínského vývozu a údajů o objemu dovozu na trh EU
získaných od Eurostatu a – pokud jde o další výrobce v Unii – na základě
odhadů vycházejících ze žádosti o přezkum.
(60)     Spotřeba kyseliny vinné
v Unii mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o
11 %. Přesněji zřejmá poptávka klesla od roku 2007 do roku
2009 o 15 %. Spotřeba Unie v průběhu období
přezkumného šetření však dosáhla 29 964 tun, což ve srovnání s předchozím
rokem představuje významný nárůst o 26 procentních bodů. Toto
zvýšení lze vysvětlit značnou pružností cen kyseliny vinné. Pokud
jsou ceny nízké, jak tomu bylo v období přezkumného šetření,
může být kyselina vinná používána i pro další účely jako náhrada za
suroviny pro chemickou výrobu, jako je kyselina citronová a jablečná,
čímž se vysvětluje zvýšení její celkové spotřeby v Unii.
Tabulka 1
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Celková spotřeba EU (v tunách) || 26 931 || 25 333 || 22 983 || 29 964
 Index || 100 || 94 || 85 || 111
 Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze čínského vývozu, Eurostat
2.           Objem, podíl na trhu
a ceny dovozu z Číny
2.1.        Objem a podíl na trhu
(61)     Celkový objem dovozu
dotčeného výrobku z Číny do Unie se během posuzovaného období
zvýšil o 45 %. V průběhu období přezkumného šetření
dosáhl 8 495 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 28,4 %.
(62)     Objem dovozu kyseliny vinné
pocházející od čínských vývozců, který je předmětem
antidumpingových opatření, do Unie v období přezkumného šetření
vzrostl o 20 % a dosáhl 3 649 tun, což odpovídá podílu na trhu ve
výši 12,2 % oproti 11,3 % na začátku posuzovaného období.
Zbývající dovoz ve výši 4 846 tun uskutečnil čínský vývozce, na
nějž se vztahuje nulová sazba a který rovněž zvýšil svůj podíl
na celkovém čínském vývozu do Unie během posuzovaného období (+9
procentních bodů).
Tabulka 2
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Objem dovozu z Číny, který podléhá opatřením, (v tunách) || 3 035 || 3 042 || 2 945 || 3 649
  Index=100 || 100 || 100 || 97 || 120
 Podíl dovozu z Číny, který podléhá opatřením || 11,3 % || 12,0 % || 12,8 % || 12,2 %
  Index=100 || 100 || 106 || 113 || 107
2.2.        Ceny a cenové podbízení
(63)     V následující tabulce je
znázorněn vývoj průměrných cen CIF na hranici EU v
případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením, a
příslušné průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 3
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Ceny čínského dovozu (EUR/tunu), který podléhá opatřením || 1 834 || 2 060 || 1 966 || 1 819
  Index=100 || 100 || 112 || 107 || 99
 Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje podle čl. 14 odst. 6
(64)     Průměrná jednotková
prodejní cena čínského vývozu podléhajícího opatřením na úrovni cen
CIF činila v období přezkumného šetření 1 819 EUR/t,
což v rámci posuzovaného období odpovídá nárůstu o 20 %.
(65)     Pokud jde o prodejní cenu
kyseliny vinné na trhu Unie během období přezkumného šetření,
bylo provedeno srovnání mezi cenami kyseliny vinné vyráběné a prodávané výrobním
odvětvím Unie a cenami v případě dovozu z Číny,
který podléhá opatřením. Uvedenými prodejními cenami výrobního
odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelů,
které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu,
tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a
rabatů. Tyto ceny byly srovnány s cenami, které účtují výše uvedení
čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby
upravenými na cenu CIF na hranice Unie, s dalším nutným očištěním o
náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Vážená průměrná
prodejní cena v Unii během období přezkumného šetření
činila 2 496 EUR/t.
(66)     Srovnání podle jednotlivých
typů ukázalo, že v průběhu období přezkumného šetření
byl dovoz zboží z Číny, který podléhá opatřením, v Unii prodáván
za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, a
to průměrně o 32,6 %.
3.           Dovoz z jiných třetích
zemí
(67)     V následující tabulce je
znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného
období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny
tohoto dovozu.
Tabulka 4
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Objem dovozu z jiných zemí (v tunách) || 590 || 135 || 156 || 845
  Index=100 || 100 || 23 || 26 || 143
 Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu || 2,2 % || 0,5 % || 0,7 % || 2,8 %
  Index=100 || 100 || 24 || 31 || 129
 Cena dovozu (EUR/t) || 2 503 || 2 874 || 2 300 || 2 413
 Zdroj: Eurostat, databáze 14–6
(68)     Objem dovozu kyseliny vinné z
jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období zvýšil o 43 %
a v období přezkumného šetření dosáhl výše 845 tun. Ceny tohoto
dovozu jsou poměrně vysoké a jsou významně vyšší než ceny
uplatňované v případě Číny a pouze mírně nižší než
průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie. Vývoz z jiných
třetích zemí však lze považovat za okrajový, neboť během období
přezkumného šetření představoval navzdory prudkému procentnímu
nárůstu na konci posuzovaného období pouze 2,8 % podílu na trhu.
4.           Hospodářská situace
výrobního odvětví Unie
(69)     Podle čl. 3 odst. 5
základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny
příslušné hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují
stav výrobního odvětví Unie.
4.1.        Předběžné poznámky
(70)     Jak je uvedeno v 57.
bodě odůvodnění, byly vzhledem ke skutečnosti, že pro
účely analýzy újmy byl v případě výrobního odvětví
Unie použit výběr vzorku, ukazatele újmy stanoveny na dvou úrovních.
4.2.        Makroekonomické prvky
a)      Výroba
(71)     Výroba v Unii klesla o
5 % mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření.
Konkrétně došlo v daném případě ke zvýšení o 19 procentních
bodů mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření na zhruba
30,5 tisíc tun, které následovalo po prudkém poklesu ve výši 14 % mezi
rokem 2007 a 2009. Zvýšená úroveň výroby umožnila výrobnímu odvětví
Unie udržet zvýšení výrobních nákladů na určité úrovni a měla
pozitivní dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Objem výroby (v tunách) || 29 000 || 27 500 || 25 000 || 30 588
  Index=100 || 100 || 95 || 86 || 105
 Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b)      Výrobní kapacita a využití kapacity
(72)     Výrobní kapacita výrobního
odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 2 %.
(73)     Míra využití kapacity
činila v roce 2007 63 %, v roce 2009 poklesla na 56 % a
v období přezkumného šetření dosáhla 68 %. Nižší míra
využití v roce 2009 odráží negativní dopady krize. Celkové využití kapacity během
posuzovaného období vzrostlo o 8 %, což přispělo k dalšímu
snížení fixních nákladů.
Tabulka 6
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Výrobní kapacita (v tunách) || 46 000 || 46 000 || 45 000 || 45 000
  Index=100 || 100 || 100 || 98 || 98
 Využití kapacity || 63 % || 60 % || 56 % || 68 %
  Index=100 || 100 || 95 || 88 || 108
 Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c)      Objem prodeje
(74)     Objem prodeje výrobců v
Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v období
přezkumného šetření mírně vzrostl o 1 %. Nejprve došlo mezi
rokem 2007 a 2008 ke snížení o 11 %, po kterém následoval další pokles o
9 % v roce 2009 a na konci na konci posuzovaného období bylo dosaženo
téměř stejné úrovně jako na začátku posuzovaného období,
což ukazuje na velké rozdíly především v důsledku hospodářské
krize z let 2008 a 2009.
Tabulka 7
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách) || 20 489 || 18 165 || 16 709 || 20 623
  Index=100 || 100 || 89 || 82 || 101
 Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
d)      Podíl na trhu
(75)     V průběhu
posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 7,3 procentních bodů podílu na
trhu, který poklesl ze 76,1 % v roce 2007 na 68,8 % v období
přezkumného šetření. Tato ztráta odráží skutečnost, že i
přes nárůst spotřeby nebyl prodej výrobního odvětví Unie v
posuzovaném období s to dosáhnout stejného tempa, nicméně
zůstával stabilní.
Tabulka 8
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Podíl výrobců v Unii na trhu || 76,1 % || 71,7 % || 72,7 % || 68,8 %
  Index=100 || 100 || 94 || 95 || 90
 Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
e)      Růst
(76)     Mezi
rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zůstal objem prodeje
výrobního odvětví Unie na trhu Unie navzdory poklesu spotřeby Unie o
11 % stabilní a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o
10 %. Z toho lze vyvodit, že výrobci v Unii nebyli s to využít
případného růstu trhu.
f)       Zaměstnanost
(77)     Míra zaměstnanosti
výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného
šetření vykazuje pokles o 28 %. Počet zaměstnaných osob
přesněji výrazně poklesl z 320 v roce 2007 a 2008 na 280 v roce
2009 a 230 v období přezkumného šetření. Propad v roce 2009 je
odrazem restrukturalizačních snah řady výrobců v Unii.
Tabulka 9
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Zaměstnanost (osoby) || 320 || 320 || 280 || 230
  Index=100 || 100 || 100 || 88 || 72
 Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
g)      Produktivita
(78)     Produktivita pracovních sil
výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na
zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o
47 %. To odráží skutečnost, že výroba vzrostla o 5 %, zatímco
míra zaměstnanosti se snížila o 28 %, a svědčí o vyšší
efektivitě výrobního odvětví Unie. Je to obzvláště patrné v
období přezkumného šetření, kdy výroba rostla a úroveň
zaměstnanosti se i nadále snižovala a produktivita byla o 48 procentních
bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Produktivita (v tunách na zaměstnance) || 90 || 85 || 89 || 132
  Index=100 || 100 || 94 || 99 || 147
 Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
4.3.        Údaje týkající se výrobců
z Unie zařazených do vzorku
h)      Činitele
ovlivňující prodejní ceny
(79)     Roční průměrné
prodejní ceny na trhu Unie, za které výrobci zařazení do vzorku prodávají
odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostly mezi rokem 2007 a
2009 o 8 %, avšak během posuzovaného období poklesly o 6 %,
neboť v období přezkumného šetření dosáhla roční
průměrná prodejní cena, která v roce 2007 činila 2 667
EUR/tunu, 2 496 EUR/t. Dostupnost vinanu vápenatého, který se vyrábí z
vinných kalů a představuje 66 % celkových výrobních nákladů
kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé
nebo nevhodné klimatické podmínky tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu
vápenatého, což má zase vliv na roční průměrnou prodejní cenu.
Je třeba poznamenat, že roky 2007 a 2008 nebyly pro sklizeň
hroznů příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů
surovin a prodejních cen po skončení období produkce (vzhledem
k tomu, že se jedná o sezónní produkt, vliv se projeví teprve několik
měsíců po sklizni). Rok 2009 byl pro sklizeň hroznů naopak
dobrým rokem a roční průměrné prodejní ceny v období
přezkumného šetření byly ve srovnání s předchozím rokem o
14 % nižší.
Tabulka 11
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Jednotková cena pro trh EU (EUR/t) || 2 667 || 2 946 || 2 881 || 2 496
  Index=100 || 100 || 110 || 108 || 94
 Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
i)       Velikost dumpingového rozpětí a
překonání účinků dřívějšího dumpingu
(80)     Vzhledem k výši dumpingu,
která bylo zjištěna v tomto šetření, nebylo možné počítat
s překonáním všech účinků dřívějšího dumpingu a
mělo se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči
poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie. Je třeba
připomenout, že v původním šetření bylo u dvou spolupracujících
čínských výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako
v tržním hospodářství, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši
4,7 % a 10,1 %. Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti
je 34,9 %. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění,
bylo zahájeno antidumpingové řízení omezené na pouze jednoho čínského
vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking, na níž se opatření
nevztahují, a nelze vyloučit, že by u tohoto vyvážejícího výrobce mohlo
být zjištěn dumping. Kromě toho, jak je uvedeno ve 48. až 54.
bodě odůvodnění, byla pravděpodobnost pokračování
dumpingu stanovena především na základě dostupné volné výrobní
kapacity v Číně a poměrně malé velikosti domácího
čínského trhu. Pokud jde o překonání účinků
dřívějšího dumpingového dovozu z Číny, je třeba
připomenout, že po uložení konečných opatření v lednu 2006 se
dovoz z Číny, který podléhá opatřením, i nadále zvyšoval, jak je
uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Nebylo tedy zaznamenáno žádné
skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a
má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči
poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
j)       Zásoby
(81)     Množství zásob zůstalo
během posuzovaného období stabilní a vykázalo mírné zvýšení o 2 %.
Výroba se přesněji v roce 2008 v přímé souvislosti s
vývojem prodeje, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění,
prudce zvýšila o 65 % . Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření
se objem zásob snížil, neboť prodej nezávislým odběratelům se ve
stejném období zvýšil.
Tabulka 12
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Konečný stav zásob (v tunách) || 863 || 1 428 || 933 || 879
  Index=100 || 100 || 165 || 108 || 102
 Zdroj: odpovědi na dotazník
k)      Mzdy
(82)     Průměrné mzdové
náklady vzrostly během posuzovaného období o 19 %, a to navzdory
snahám o snížení nákladů práce ze strany výrobců zařazených do
vzorku, zejména v případě nekvalifikovaných pracovníků, což se
projevilo i celkovým snížením pracovní síly, jak je uvedeno v 77.
bodě odůvodnění.
Tabulka 12
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Průměrné mzdy (EUR) || 28 686 || 31 871 || 31 574 || 34 245
  Index=100 || 100 || 111 || 110 || 119
 Zdroj: odpovědi na dotazník
l)       Ziskovost a návratnost investic
(83)     Během posuzovaného období
se ziskovost obdobného výrobku v případě prodejů, které
uskutečnili výrobci zařazení do vzorku odběratelům na trhu
Unie, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých
prodejů, zvýšila o více než 6 procentních bodů. Konkrétněji
ziskovost výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007a 2008 klesla o
3,7 procentního bodu na úroveň 7,7 %, což bylo považováno za
nesplnění cílového zisku, v roce 2009 vzrostla a v období přezkumného
šetření dosáhla 17,6 %.
(84)     Návratnost investic,
vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní
hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Klesla
z úrovně 36,4 % v roce 2007 na 21,9 % v roce 2008. Poté vzrostla na 44,4 %
v roce 2009 a v období přezkumného šetření opět vzrostla na
142,9 %. Celkově zůstala návratnost investic během posuzovaného
období velmi pozitivní.
Tabulka 13
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Ziskovost EU (% čistého prodeje) || 11,4 % || 7,7 % || 12,5 % || 17,6 %
  Index=100 || 100 || 67 || 109 || 153
 Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic) || 36,4 % || 21,9 % || 44,4 % || 142,9 %
  Index=100 || 100 || 60 || 122 || 393
 Zdroj: odpovědi na dotazník
m)     Peněžní tok a schopnost získávat
kapitál
(85)     Čistý peněžní tok z
provozní činnosti byl v roce 2007 kladný ve výši 4,6 milionu EUR.
V roce 2008 poklesl na 1,8 milionu EUR a do konce posuzovaného období se
značně zlepšoval až dosáhl v období přezkumného šetření
úrovně 6,8 milionů EUR. Celkově byl peněžní tok v
posuzovaném období neustále kladný.
(86)     Z údajů nevyplývá,
že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání
kapitálu, zejména s ohledem na skutečnost, jak je uvedeno v 58.
bodě odůvodnění, že většina výrobců zařazených do
vzorku jsou integrované společnosti.
Tabulka 14
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Peněžní tok (v EUR) || 4 691 458 || 1 841 705 || 4 706 092 || 6 802 164
  Index=100 || 100 || 39 || 100 || 145
 Zdroj: odpovědi na dotazník
n)      Investice
(87)     Roční investice
výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi
rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížily o 23 %. Mezi
rokem 2007 a 2008 přesněji vzrostla o 5 % a v roce 2009 se
zvýšila o dalších 32 procentních bodů. Prudký pokles investic mezi rokem
2009 a obdobím přezkumného šetření (–60 procentních bodů) lze
částečně vysvětlit skutečností, že společnosti,
jež byly předmětem šetření, již v průběhu posuzovaného
období uskutečnily hlavní nezbytné investice, které si naplánovaly.
Tabulka 15
   || 2007 || 2008 || 2009 || OPŠ
 Čisté investice (v EUR) || 2 518 189 || 2 632 013 || 3 461 990 || 1 943 290
  Index=100 || 100 || 105 || 137 || 77
 Zdroj: odpovědi na dotazník
5.           Závěr o situaci
výrobního odvětví Unie
(88)     Z rozboru makroekonomických
údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období
zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není
významné, je však třeba pohlížet v kontextu vyšší poptávky mezi rokem 2007
a obdobím přezkumného šetření, jež měla za následek pokles podílu
výrobců v Unii na trhu o 7,3 procentního bodu na 68,8 %.
(89)     Relevantní mikroekonomické
ukazatele vykazovaly ve stejnou dobu zlepšení hospodářské situace
výrobního odvětví Unie. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále
kladné a peněžní tok v období přezkumného šetření rovněž
zůstal kladný.
(90)     Vzhledem k výše uvedeným
skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie
neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního
nařízení. Neexistence podstatné újmy během období přezkumného šetření
by však měla být posouzena ve světle dalších důležitých
ukazatelů újmy, které se v průběhu posuzovaného období vyvíjely
negativně, zejména ve světle prodejních cen, ztráty podílu na trhu a
zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie je proto stále považováno za
zranitelné a v některých ohledech nedosahuje úrovní, které by bylo možné
očekávat, pokud by se plně překonalo účinky újmy
zjištěné v rámci původního šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1.           Dopad předpokládaného
objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(91)     Jak je uvedeno ve 48. až 52.
bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Číně disponují
značnou volnou kapacitou a zjevným potenciálem významně navýšit objem
vývozu na trh Unie i přesměrovat vývoz z jiných trhů.
(92)     Ceny CIF kyseliny vinné
při vývozu do Unie, které uplatňují čínští vývozci, kteří v
současné době podléhají opatřením, byly v období
přezkumného šetření výrazně nižší než ceny výrobního
odvětví Unie a při porovnání jednotlivých typů bylo zjištěno
cenové podbízení ve výši 32,6 %.
(93)     Z analýzy vývozu kyseliny
vinné z Číny[12] do zbytku světa po
období přezkumného šetření vyplývá, že objem tohoto vývozu
výrazně klesl z 10 862 tun v období přezkumného
šetření na 8 118 tun na konci července 2011 (–25 %). Tento
pokles objemu vývozu z Číny na jiné trhy ve výši 2 744 tun by mohl
vést ke vzniku dalšího toku čínského vývozu na trh Unie.
(94)     Vzhledem k existujícím volným
kapacitám pro kyselinu vinnou v Číně a k přitažlivosti trhu
Unie, jak bylo uvedeno výše, by se vývozci z Číny s největší
pravděpodobností pokusili svůj podíl na trhu v Unii zvýšit,
čímž by výrobnímu odvětví Unie způsobili podstatnou újmu. V
případě neexistence antidumpingových cel na dovoz kyseliny vinné
pocházející z Číny by jakýkoli větší objem dumpingového dovozu z
Číny vyvolal u výrobního odvětví Unie ještě silnější tlak
na ceny a způsobil podstatnou újmu.
(95)     Jak je uvedeno
v 79. bodě odůvodnění, je celková finanční
situace výrobního odvětví Unie částečně ovlivněna
klimatickými podmínkami a sklizní. Je třeba připomenout, že kyselinu
vinnou, kterou používají i výrobci vína, lze získat buď z vedlejších
produktů vinifikace, nebo, jako je tomu v případě čínských
vývozců, chemickou syntézou z petrochemických sloučenin nebo
derivátů uhlí, jako je benzen.
(96)     Dále je tudíž třeba
připomenout, že čínská výroba není co do objemu nijak omezena,
neboť na rozdíl od výrobců ve výrobním odvětví Unie, kteří
používají přírodní suroviny, tj. vinné kaly, využívá syntetické výrobní
metody.
(97)     Vzhledem k tomu, že ziskovost
výrobního odvětví Unie je částečně závislá na klimatických
podmínkách, nelze vyšší ziskovost, která byla dosažena v období
přezkumného šetření, považovat za trvalou. Dokonce i během
posuzovaného období nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno docílit
plánovaného zisku ve výši 8 %. Ziskovost výrobního odvětví Unie navíc
v období šesti měsíců po ukončení období přezkumného
šetření již značně poklesla na přibližně 3 %,
čímž se odvětví opět ocitlo ve zranitelném postavení.
2.           Závěr o
pravděpodobnosti obnovení újmy
(98)     Na tomto základě se
dospělo k závěru, že zrušení opatření by se vší
pravděpodobností vedlo k nárůstu dumpingového vývozu
z Číny, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví
Unie a ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Proto
se dospělo k závěru, že případné zrušení opatření
vůči Číně by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení
újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1.           Úvod
(99)     V souladu s
článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by
zachování stávajících antidumpingových opatření vůči
Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie
vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem
zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2
základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(100)   Je třeba připomenout,
že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření
není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je
přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová
opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli
nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová
opatření na dotčené strany mohla mít.
(101)   Na tomto základě bylo
zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti
přetrvávání dumpingu působícího újmu existují
přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že
není v zájmu Unie opatření proti dovozu z Číny zachovat.
2.           Zájem výrobního odvětví
Unie a dalších výrobců v Unii
(102)   Výrobní odvětví Unie se
obecně ukázalo jako životaschopné odvětví. To bylo potvrzeno
pozitivním vývojem jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v
průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám
o restrukturalizaci a zavedeným opatřením. Výrobní odvětví Unie
v posuzovaném období zejména zlepšilo svou nákladovou strukturu a ziskovost.
(103)   Lze rozumně
předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít
výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření
proti dovozu z Číny nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní
odvětví Unie opět utrpělo podstatnou újmu v důsledku
značného objemu dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo
vážné zhoršení jeho finanční situace. Existuje totiž značná
pravděpodobnost, že dojde k dumpingu působícímu újmu
v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní
odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících
antidumpingových opatření.
(104)   Proto se dospělo k
závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči
Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3.           Zájem dovozců
(105)   Připomíná se, že podle
zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uloženého
opatření významný. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní
obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo
prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se
za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný
zásadní nepříznivý dopad.
4.           Zájem uživatelů
(106)   Kyselina vinná se používá
především ve vinařském a potravinářském průmyslu jako
přídatná látka v potravinách a nápojích a ve stavebnictví jako
zpomalovač do sádry.
(107)   V rámci tohoto
šetření byli kontaktováni všichni známí uživatelé.
(108)   Uživatelé z oblasti
stavebnictví nespolupracovali. Jak bylo zjištěno v původním
šetření, představuje kyselina vinná méně než 2 %
nákladů výrobků ze sádry, je-li použita. Proto se dospělo k
závěru, že zachování opatření bude mít na náklady a
konkurenceschopnost odvětví stavebnictví zanedbatelný vliv.
(109)   V rámci řízení
spolupracovali dva hlavní dovozci/uživatelé z potravinářského
odvětví. Mohlo být stanoveno, že obě společnosti jsou vysoce
ziskové, a to i pokud jde o jejich sortiment, ve kterém dotčený výrobek
figuruje jako jedna ze surovin. Kromě toho prodej výrobků
vyráběných za použití dotčeného výrobku představoval pouze malý
podíl jejich celkového obratu. Proto lze dojít k závěru, že zachování
opatření by nemělo na uživatele potravinářského průmyslu
přehnaný vliv. Pro tyto uživatele byla navíc existence různých
zdrojů dotčeného výrobku velmi důležitá.
5.           Závěr ohledně zájmu
Unie
(110)   Vzhledem ke všem výše uvedeným
faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné
přesvědčivé důvody proti zachování stávajících
antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(111)   Všechny strany byly informovány
o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má
doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz dotčeného
výrobku z Číny zůstala zachována. Byla jim rovněž
poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným
zjištěním.
(112)   Uživatel z odvětví
stavebnictví tvrdil, že prodloužení platných opatření způsobí
nedostatek dotčeného výrobku, zvýší jeho výrobní náklady, a povede tak ke
zvýšení cen jeho konečných výrobků. Tato tvrzení nebyla podložena
žádnými důkazy. Vzhledem k chybějícímu odůvodnění
uvedených tvrzení a nedostatečné spolupráci ze strany uživatelů
z odvětví stavebnictví však tato tvrzení nebylo možné
ověřit.
(113)   Oba uživatelé z odvětví
potravinářství, kteří spolupracovali v rámci šetření, tvrdili,
že nebyl dostatečně zohledněn vliv zachování opatření na
potravinářský průmysl, a jeden z nich požádal o slyšení u úředníka
pro slyšení.
(114)   Během slyšení uživatel
nezpochybnil závěr, že zachování opatření nebude mít celkově
negativní vliv na ziskovost společnosti jako celku, avšak tvrdil, že z
jeho pohledu bude mít značný dopad na ziskovost konkrétního sortimentu
využívající dotčený výrobek a představující pouze minimální podíl na
celkovém obratu. Rovněž tvrdil, že po období přezkumného šetření
se ceny kyseliny vinné na domácím trhu značně zvýšily a že tyto
úrovně cen opětovně značně sníží ziskovost jeho
výroby. Tento uživatel nicméně nepopíral, že nárůst cen byl
způsoben nedostatečnou nabídkou surovin na trhu Unie, jejíž
úroveň se pravidelně mění podle sklizně hroznů, a
nelze jí tudíž považovat za stálou nebo ovlivněnou platnými
antidumpingovými opatřeními.
(115)   Druhý uživatel se během
slyšení s osobami pověřenými šetřením vyslovil proti prodloužení
opatření a použil podobné argumenty. Tyto
argumenty byly tudíž rovněž zamítnuty (viz předchozí bod
odůvodnění).
(116)   Spolupracující vyvážející
čínský výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Unie nelze stále považovat
za zranitelné, že hlavní důvod situace výrobního odvětví Unie je úzce
spojen s klimatickými podmínkami a v důsledku toho se vyslovil proti
zachování opatření. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy, a
nebylo je proto možné přijmout. Jejich povaha navíc nebyla s to
změnit výše uvedené závěry týkající se situace výrobního odvětví
Unie.
(117)   Výrobní odvětví Unie s ohledem na své výsledky v
oblasti ziskovosti v posuzovaném období uvedlo, že ukončení výroby
jediného francouzského výrobce, ke kterému došlo v polovině roku
2008, vedlo krátkodobě ke snížení množství dotčeného výrobku, které
je k dispozici na domácím trhu, a dočasně tak ke zvýšení prodejních
cen a s tím souvisejícímu zvýšení jejich ziskovosti. Výrobní odvětví Unie
tvrdilo, že s ohledem na uvedené okolnosti by tyto změny v žádném
případě neměly být chápány jako trvalé. Závěry týkající se
situace výrobního odvětví Unie tedy zůstávají nezměněné.
(118)   Po zvážení všech
připomínek, které zúčastněné strany vznesly poté, co se seznámily
se závěry šetření, se dospělo k závěru, že žádná
připomínka není s to změnit závěry dosažené v rámci
šetření.
(119)   Z výše uvedeného vyplývá, že
v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová
opatření použitelná pro dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny
měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1.           Ukládá se konečné
antidumpingové clo z dovozu kyseliny vinné, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se
zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou
ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu,
v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918 12 00 90), a
pocházející z Čínské lidové republiky.
2.           Sazba konečného
antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie
před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými
níže stanoví takto:
 Společnost || Antidumpingové clo || Doplňkový kód TARIC
 Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Čínská lidová republika || 10,1 % || A688
 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Čínská lidová republika || 4,7 % || A689
 Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Čínská lidová republika – doplňkový kód TARIC A687). || 34,9 % || A999
3.           Použití individuálních
celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je
podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje
požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských
států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba
platná pro všechny ostatní společnosti.
4.           Není-li stanoveno jinak,
použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
/ předsedkyně
PŘÍLOHA
Platná obchodní faktura uvedená
v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení musí obsahovat prohlášení
podepsané odpovědným pracovníkem společnosti v této podobě:
a)
Jméno a funkce pracovníka společnosti, který
vystavil obchodní fakturu.
a)
Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že
„objem“ kyseliny vinné prodávaný na základě této faktury na vývoz do
Evropské unie byl vyroben (název a adresa společnosti) (doplňkový kód
TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené v této
faktuře jsou úplné a správné.“
Datum a podpis
[1]               Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.
[2]               OJ L 23, 27.1.2006, p. 1.
[3]               Úř. věst. L 48, 22.2.2008, s. 1.
[4]               WT/DS295/AB/R, 29. listopadu 2005.
[5]               Úř. věst. L XX, XX.XX.XXXX, s. X.
[6]               Úř. věst. C 211, 4.8.2010, s. 11.
[7]               Úř. věst. C 24, 26.1.2011, s. 14.
[8]               Úř. věst. C 223, 29.7.2011, s. 11.
[9]               Úř. věst. C 223, 29.7.2011, s. 16.
[10]             Například „Chemical Economic Handbook“ (CEH) nebo
zprávy z CCM International LTD.
[11]             Například „Chemical Economic Handbook“ (CEH) nebo
zprávy z CCM International LTD.
[12]             Zdroj: databáze čínského vývozu.