				|

		52011PC0425

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o společné rybářské politice /* KOM/2011/0425 v konečném znění - 2011/0195 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
·      Obecné souvislosti
V roce 2009 provedla Komise analýzu
společné rybářské politiky (SRP) na základě zelené knihy o
reformě společné rybářské politiky[1]. Komise
dospěla k závěru, že navzdory pokroku od reformy z roku 2002 nebyly
splněny cíle, kterými je dosažení udržitelného rybolovu ve všech jeho
rozměrech (environmentálním, hospodářském a sociálním), a zelená
kniha popsala řadu strukturálních nedostatků stávající SRP. Evropský
parlament a Rada ministrů tento závěr podpořily.
Četné příspěvky z veřejné
diskuse v období od dubna 2009 do listopadu 2010 a zvláštní studie a hodnocení
rovněž potvrdily celkové hodnocení uvedené v zelené knize a napomohly
určení nedostatků, které je třeba prostřednictvím reformy
vyřešit.
·      Odůvodnění a cíle návrhu
Společná rybářská politika
potřebuje zásadní reformu zrušením stávajícího nařízení Rady (ES)
č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání
rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky a jeho
nahrazením dne 1. ledna 2013 novou SRP přijatou Evropským parlamentem a
Radou na základě tohoto návrhu.
Hlavními problémy SRP jsou:
–
nedostatečné zaměření cílů na
environmentální, hospodářskou a sociální udržitelnost,
–
nepřijatelně vysoké hladiny
výmětů,
–
nadměrná kapacita loďstev, nadměrný
odlov, celkové přípustné odlovy (TAC), které jsou stanoveny příliš
vysoko, a nízká úroveň dodržování měly za následek, že převážná
většina populací Unie je nadměrně lovena,
–
nízká ziskovost a nízká ekonomická odolnost u
významného počtu loďstev,
–
nedostatečné začlenění
environmentálních hledisek do politiky,
–
nedostatek spolehlivých údajů pro posouzení
všech populací a loďstev,
–
značná veřejná finanční podpora
odvětví rybolovu nepřispívá k dosažení cílů SRP,
–
malá přitažlivost rybolovných činností a
úpadek některých pobřežních společenství závislých na rybolovu,
–
mikrořízení typu shora dolů na úrovni
Unie postrádající pružnost a přizpůsobení se místním a regionálním
podmínkám,
–
nedostatečný rozvoj akvakultury v Unii,
–
právní úprava a řízení jsou nákladné a velmi
složité, což podporuje nedodržování pravidel,
–
obchodní politika čelící výzvě
globalizace a rostoucí vzájemné závislosti.
Tento návrh nového základního nařízení je
odůvodněný, neboť je zapotřebí:
–
upřesnit cíle SRP,
–
zlepšit soudržnost mezi politickými iniciativami,
jichž se týká SRP,
–
lépe chránit biologické mořské zdroje, zejména
u víceletých plánů řízení rybolovu, a skoncovat
s výměty,
–
přispívat k ekosystémové politice a politice
ochrany životního prostředí v rámci SRP,
–
stanovit regionalizaci opatření na
základě přístupu založeného na jednotlivých mořských oblastech v
rámci pilíře zachování zdrojů,
–
posílit shromažďování údajů a
vědecké poradenství pro znalostní základnu politiky zachování zdrojů,
–
plně začlenit vnější politiku do
SRP,
–
podporovat rozvoj akvakultury,
–
reformovat společnou tržní politiku SRP,
–
do roku 2014 poskytnout právní rámec pro nový
finanční nástroj prostřednictvím podpory cílů SRP a agendy EU
2020,
–
dále zlepšit a zefektivnit zapojení
zúčastněných stran,
–
včlenit nedávno přijatý nový kontrolní
režim do SRP.
Celkovým cílem návrhu je zajistit rybolovné
činnosti a činnosti v oblasti akvakultury, které poskytnou
dlouhodobě udržitelné podmínky životního prostředí a
přispějí k dostupnosti dodávek potravin. Politika je zaměřena
na využívání živých mořských biologických zdrojů, které
nejpozději do roku 2015 obnoví a udrží rybolovné zdroje na úrovních, které
zajistí maximální udržitelný výnos. SRP zavede přístup předběžné
opatrnosti a ekosystémový přístup v oblasti řízení rybolovu.
V souvislosti s tímto návrhem Komise
přijme zastřešující sdělení o společné rybářské
politice, návrh nařízení o společné organizaci trhu s produkty
rybolovu a akvakultury, sdělení o vnějším rozměru SRP a
zprávu o konkrétních částech nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze
dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných
zdrojů v rámci společné rybářské politiky.
·      Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu
Nařízení rady (ES) č. 2371/2002 ze
dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných
zdrojů v rámci společné rybářské politiky je současným
obecným právním rámcem pro SRP. Tento návrh by měl toto nařízení
nahradit.
Nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne
30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření
na ochranu nedospělých mořských živočichů[2].
Nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze
dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a
akvakultury[3].
Nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze
dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování
rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a
Øresundu, mění nařízení (ES) č. 1434/98 a zrušuje nařízení
(ES) č. 88/98[4].
Nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze
dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu[5].
Nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 ze
dne 21. prosince 2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání
rybolovných zdrojů ve Středozemním moři, o změně
nařízení (EHS) č. 2847/93 a o zrušení nařízení (ES) č.
1626/94[6].
Nařízení Rady (ES) č. 199/2008 ze
dne 25. února 2008 o vytvoření rámce Společenství pro
shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro
podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku[7].
Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze
dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro
předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a
neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES)
č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č.
1093/94 a (ES) č. 1447/1999[8].
Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze
dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu
Společenství k zajištění dodržování pravidel společné
rybářské politiky, o změně nařízení (ES)
č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004,
(ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES)
č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007,
(ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES)
č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení
nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES)
č. 1966/2006[9].
Rozhodnutí Rady (ES) č.
2004/585 ze dne 19. července 2004, kterým se zřizují regionální
poradní sbory v rámci společné rybářské politiky[10].
·      Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
Návrh a jeho cíle jsou v souladu s ostatními
politikami Unie, zejména s politikou environmentální, sociální,
regionální, rozvojovou, zemědělskou, tržní a obchodní, finanční,
politikou výzkumu a inovací, politikou zdraví a ochrany spotřebitele a
s cíli těchto politik.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A HODNOCENÍ DOPADU
·
Konzultace zúčastněných stran

Metody konzultací, hlavní cílová
odvětví a obecný profil respondentů
Během let 2009 a 2010 ukázala konzultace
o reformě prostřednictvím internetových příspěvků a
četná diskusní setkání se zúčastněnými osobami všeobecnou
podporu reformy. Evropský parlament, Evropský sociální a hospodářský výbor
a Výbor regionů rovněž předložily stanoviska k zelené knize.
Rada ministrů reformu několikrát projednávala. Veřejná
konzultace byla shrnuta v dokumentu Shrnutí konzultace o reformě
společné rybářské politiky[11].

Shrnutí odpovědí a jak byly zohledněny
Zjednodušení, přizpůsobení
rozhodování Lisabonské smlouvě, posilování dlouhodobého přístupu k
zachování a řízení zdrojů včetně řešení problému
výmětů, regionalizace, další zapojení zúčastněných osob a
větší odpovědnost odvětví byly hlavními body reakcí. Relativní
stabilita je v zásadě považována, zejména členskými státy, za
ústřední pilíř SRP. Drobný a pobřežní rybolov jsou
považovány za důležité, avšak myšlenka rozlišeného režimu nad rámec
stávajících právních předpisů si získala jen omezenou podporu. Mnozí
pokládali tržnější přístup v oblasti řízení loďstva a tržní
politiku za užitečné hnací síly udržitelnosti. Ohledně vnější
politiky a mezinárodních akcí byla uznána potřeba úplného souladu se
zásadami a cíli SRP. Ukázala se silná podpora pro přísnější cílení
veřejných finančních prostředků na cíle politiky. Mnoho
příspěvků také pokládalo za důležitou akvakulturu.
Komise při vypracování svého návrhu
řádně zohlednila příspěvky konzultace, zejména pokud jde o
vytváření podmínek životního prostředí pro udržitelnost a
upevnění cíle maximálního udržitelného výnosu, důkladnější
dlouhodobý náhled, regionalizaci a další zapojení zúčastněných osob a
zavedení tržnějších nástrojů při zohlednění specifických
vlastností malých loďstev. V návrhu se rovněž odráží důležitost
akvakultury.
·      Sběr a využití výsledků odborných konzultací
Pro vypracování návrhů byly kromě
řady studií a výzkumných projektů použity rovněž externí odborné
posudky i stávající poznatky o politice, mezi nimi (každoroční)
doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a
Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR).
Veřejně dostupná odborná stanoviska a studie jsou
zveřejněny na webových stránkách GŘ MARE.
·      Posouzení dopadů
Ohledně hodnocení dopadu byly pro
reformní balíček SRP identifikovány různé možnosti. Všechny možnosti
zahrnují udržitelnost životního prostředí jakožto základní podmínku pro
celkovou udržitelnost. Metodologicky byla analýza dopadů podpořena
ukazateli výkonnosti pro měření dopadů možností. Dopady všech
možností byly analyzovány a porovnány s analýzou možnosti tzv. zachování
současného stavu. To umožnilo identifikaci dvou
upřednostňovaných možností uvedených ve zprávě o posouzení
dopadů. Obě možnosti jsou podobné zaměřením na udržitelnost
životního prostředí při vytvoření dostatečné pružnosti,
která by poskytla odvětví rybolovu čas k přizpůsobení se
ctižádostivým cílům ochrany životního prostředí.
3.           PRÁVNÍ PRVKY NÁVRHU
Právní základ
Ustanovení čl. 43 odst. 2 Smlouvy o
fungování Evropské unie.
Zásada subsidiarity
Ustanovení v návrhu týkající se zachování
biologických mořských zdrojů spadají do výlučné pravomoci Unie a
zásada subsidiarity tedy pro tato ustanovení neplatí.
Ustanovení v návrhu týkající se
akvakultury a potřeby stanovit strategické směry Unie, pokud jde o
společné priority a cíle rozvoje činností v oblasti akvakultury,
spadají pod společné pravomoci Unie a členských států. Nezávazné
strategické směry Unie budou tvořit základ víceletých vnitrostátních
strategických plánů, přičemž bude zohledněno, že
strategická rozhodnutí přijatá na vnitrostátní úrovni mohou ovlivnit
rozvoj činností v oblasti akvakultury v sousedních
členských státech. Ustanovení v návrhu týkající se společné
organizace trhu spadají pod společné pravomoci Unie a členských
států. Mezi cíle společné organizace trhu patří vyšší
konkurenceschopnost odvětví rybolovu a akvakultury Unie, větší
transparentnost trhů a přispění k zajištění rovných
podmínek pro všechny produkty uváděné na trh v Unii. Aby bylo možno
dosáhnout těchto cílů, musí být opatření, k nimž patří
organizace odvětví, včetně opatření ke stabilizaci
trhů a obchodních norem i požadavky na informování spotřebitelů,
v celé Unii ve vzájemném souladu. Návrh se tedy řídí zásadou subsidiarity.

Zásada proporcionality
 Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:
 Společná rybářská politika je společná politika a měla by být tedy zavedena prostřednictvím nařízení přijatého Evropským parlamentem a Radou. Pro dosažení základního cíle směřujícího k provozování rybolovu a akvakultury, které poskytne dlouhodobě udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky a přispěje k dostupnosti dodávek potravin, je nezbytné a vhodné stanovit pravidla pro zachování a využívání biologických mořských zdrojů. Toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. Prostřednictvím navrhovaného regionalizovaného přístupu budou mít členské státy pravomoc přijmout technická opatření a opatření pro zachování zdrojů, která jsou potřebná pro dosažení úkolů a cílů stanovených nařízeními přijatými zákonodárci Unie a založená na dostupné sadě nástrojů opatření v rámci politiky zachování zdrojů SRP. To vytvoří regionální pružnost v uplatňování právní úpravy Unie. Členské státy budou mít i nadále možnost přidělovat rybolovná práva rozdělená Radou mezi regiony nebo hospodářské subjekty, jak považují za vhodné, členské státy tedy mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena.
4.           NEPOVINNÉ PRVKY
·      Podrobné vysvětlení návrhu
Komise v návrhu zavádí významné změny
SRP. V tomto oddíle je návrh podrobně vysvětlen.
Obecná ustanovení
Celkovým cílem SRP je zajistit, aby
činnosti rybolovu a akvakultury poskytovaly dlouhodobě udržitelné
podmínky životního prostředí, které jsou předpokladem k dosažení
hospodářsky a sociálně udržitelného odvětví rybolovu
přispívajícího k dostupnosti potravin. Hodnocení dopadů ukazuje, že
ctižádostivé cíle v oblasti zdrojů splňující mezinárodní závazek Unie
dosáhnout maximálního udržitelného výnosu do roku 2015 mohou přinést
důležité celkové zlepšení populací vedoucí k významným hospodářským a
sociálním zlepšením. Tyto pozitivní výsledky hodnocení dopadů
zdůrazňují předpoklad ekologické udržitelnosti jakožto podmínku
dlouhodobé hospodářské a sociální udržitelnosti.
Snížení nežádoucích úlovků, skoncování s
výměty a minimalizace negativního dopadu na mořské ekosystémy v
kombinaci s přístupem založeným na předběžné opatrnosti a ekosystémovým
přístupem přispěje k dobrému stavu prostředí moří v
rámci rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí.
Přístup k vodám
Návrh potvrzuje zásadu rovného přístupu
do vod při rovném zacházení s plavidly třetích zemí, které mají
přístup do vod Unie.
Komise navrhuje prodloužit stávající omezení
práva rybolovu v pásmu 12 námořních mil až do roku 2022. Tato omezení
snížila tlak rybolovu na biologicky nejcitlivější oblasti a
přispěla k hospodářské stabilitě pro drobný pobřežní
rybolov.
Komise navrhuje zavést do tohoto nařízení
zvláštní omezení pro pásmo 100 námořních mil od Azorských ostrovů,
Madeiry a Kanárských ostrovů, která jsou v současné době
stanovena v nařízení Rady (ES) č. 1954/2003[12]. Tato
omezení jsou odůvodněná v zájmu ochrany citlivé biologické situace
kolem těchto ostrovů a ve světle článku 349 Smlouvy tím, že
zohlední strukturální, sociální a hospodářskou situaci a potřebu
zachovat místní hospodářství těchto ostrovů.
Zachování biologických mořských
zdrojů
Zachování biologických mořských
zdrojů je základním pilířem pro dosažení cílů SRP.
Víceleté plány řízení pro řízení
zdrojů na úrovních, které jsou schopné vytvářet maximální udržitelný
výnos, jsou klíčem k zachování zdrojů. Musí pokud možno přejít v
plány založené na rybolovných oblastech – zahrnující více populací v méně
plánech. Populace nezahrnuté do plánů jsou řízeny
prostřednictvím stanovení rybolovných práv Radou a jiných opatření.
Druhým základním prvkem návrhu zachování
zdrojů je ukončení praxe výmětů a snížení nežádoucích úlovků.
Návrh zavádí povinnost vyložit veškeré úlovky určených populací,
s přesným časovým plánem pro provedení a v kombinaci s
určitými doprovodnými opatřeními.
Návrh také zahrnuje hlavní zásady pro
technická opatření k zachování zdrojů platná pro rybolovné oblasti.
Pro víceleté plány a technická ochranná
opatření Komise zamýšlí odklon od mikrořízení spolutvůrci práva.
Právní předpisy Unie týkající se těchto plánů a opatření
musí definovat základní náležitosti, jako je oblast působnosti, úkoly,
ukazatele hodnocení a časové rámce. Komise navrhuje decentralizaci, která
může členské státy opravňovat přijmout opatření pro
zachování zdrojů a technická opatření potřebná pro dosažení
cílů a úkolů s použitím sady nástrojů opatření
v rámci politiky zachování zdrojů. To vytvoří regionální
pružnost a zjednodušení politiky. Návrh zahrnuje právní ustanovení, jimiž
zajistí, aby dotčené členské státy přijaly opatření, která
jsou slučitelná a účinná. Je stanoven nouzový mechanismus pro zásah
Komise v případech, kdy se členské státy nemohou dohodnout nebo kdy
není dosahováno cílů.
Ustanovení pro naléhavá opatření, kdy je
ohroženo zachování biologických mořských zdrojů, na žádost
členského státu nebo z podnětu Komise jsou zachována a je
zařazeno nové ustanovení pro opatření v oblasti rybolovu v
souvislosti se závazky v oblasti právních předpisů Unie pro životní
prostředí. Stávající
oprávnění pro členské státy přijímat ochranná opatření v
pásmu 12 námořních mil a opatření platná pouze pro rybářská
plavidla plující pod jejich vlajkou jsou v návrhu zachována.
Přístup ke zdrojům
Zavedení systému převoditelných koncesí
k rybolovu bude tvořit hlavní hnací sílu pro úpravu kapacity
loďstva. Hodnocení dopadů ukázalo jasné pozitivní a významné
přínosy takového systému převoditelných rybolovných koncesí pro
odstranění nadměrné kapacity a zlepšení hospodářských
výsledků odvětví rybolovu.
Návrh zavádí povinný systém
převoditelných koncesí k rybolovu (na rybolovná práva pro regulované
populace) od roku 2014 pro všechna plavidla s výjimkou plavidel kratších než 12
metrů lovících pasivními lovnými zařízeními. S přihlédnutím ke
specifickým vlastnostem a obtížné socioekonomické situaci některých malých
loďstev bude zavedení převoditelných koncesí k rybolovu pro
zbývající plavidla ponecháno na volbě členských států.
Členské státy mohou regulovat převoditelné koncese k rybolovu, aby
zajistily jejich těsné spojení s rybářskými komunitami (např.
omezením převoditelnosti ve skupinách loďstva) a zabránily
spekulacím. Dodržování a zachování relativní stability převoditelnosti
těchto koncesí může být omezeno na plavidla plující pod stejnou
vlajkou. Členské státy mohou vytvořit rezervu a zavést poplatek pro
koncese, které by za obvyklých podmínek mohly být členských státy zrušeny
pouze po uplynutí jejich platnosti nebo uplatnění včasného varování.
Řízení rybolovné kapacity
Obecná povinnost členských států
přizpůsobit kapacitu loďstva rybolovným právům je
zachována. Nadále je nezbytná základní politika řízení loďstev s
celkovými stropy rybolovné kapacity stanovenými Komisí pro každý členský
stát. Převoditelné rybolovné koncese urychlí snížení kapacity loďstev
a to je důvodem, aby bylo členským státům umožněno
vyloučit plavidla s těmito koncesemi ze stropů kapacity. Pro
období, kdy bude nadále možné vyřazení plavidel z provozu za využití
veřejné podpory v rámci Evropského rybářského fondu, musí být i
nadále zachována ustanovení o kapacitě loďstev. Rejstříky
loďstva členských států a Komise zajistí informované monitorování
a řízení loďstev.
Vědecká základna pro řízení
rybolovu
Spolehlivé a úplné údaje pro vědecké
poradenství i pro účely provádění a kontroly jsou stěžejní pro
dobře fungující řízení rybolovu. Návrh stanovuje základní pravidla a
povinnosti členských států ohledně shromažďování, správy,
dostupnosti údajů a předpisů týkajících se přístupu pro
Komisi. Potřeba koordinace shromažďování údajů mezi
členskými státy v decentralizovaném kontextu je pro Komisi hlavním
důvodem pro zavedení povinnosti regionální koordinace shromažďování
údajů.
S cílem zlepšit kvalitu, soudržnost a
součinnost úsilí v oblasti vědy zaměřené na rozvoj politik
návrh rovněž zavádí pro členské státy ustanovení týkající se
přijetí vnitrostátních programů shromažďování údajů o
rybolovu a vědeckých a inovačních programů a vzájemné koordinaci
činnosti států, zejména s ohledem na rámec Unie pro výzkum a inovaci.

Vnější politika
Vnější politika je začleněna do
SRP s cílem zajistit sladění jejích cílů s celkovými zásadami
a cíli SRP. Unie se aktivně podílí na práci regionálních organizací
pro řízení rybolovu (RFMO) a mezinárodních mnohostranných subjektů
(OSN, FAO) za účelem jejich posílení a zlepšení jejich výkonnosti při
řízení a zachování mezinárodních populací ryb. Unie podpoří nejlepší
dostupné postoje na vědeckém základě, přínos v oblasti rozvoje
vědeckých poznatků a spolupráci, jejímž cílem je posílit
dodržování pravidel v mezinárodním kontextu.
Vztahy se třetími zeměmi
prostřednictvím dohod o udržitelném rybolovu (SFA) jsou dalšími
prostředky pro mezinárodní podporu zásad a cílů SRP. SFA musí být v
souladu s cíli politiky rozvoje a přispějí ke stanovení vysoce
kvalitního rámce správy v partnerských zemích, přičemž se
zaměří na udržitelné a transparentní řízení zdrojů,
sledování, dohled a kontrolu. Zajistí, aby využívání rybolovných zdrojů
probíhalo na základě spolehlivého vědeckého poradenství a bylo
zaměřeno pouze na přebytečné zdroje, které partnerská
země nemůže nebo nechce lovit sama. V rámci SFA budou partnerské
země kompenzovány za poskytnutí přístupu ke svým rybolovným
zdrojům a partnerským zemím bude poskytnuta finanční pomoc na
provádění jejich vlastní politiky udržitelného rybolovu.
Akvakultura
SRP by měla podporovat ekologicky,
hospodářsky a sociálně udržitelný rozvoj odvětví akvakultury.
Akvakultura přispívá k zabezpečování potravin, růstu a pracovním
příležitostem v pobřežních a venkovských oblastech. Pokud
členské státy vypracují na základě strategických směrů Unie
vnitrostátní strategické plány pro usnadnění udržitelného rozvoje akvakultury
v souvislosti s bezpečností podnikání, přístupem k vodám a prostoru
a zjednodušení správních postupů udělování licencí, lze
dosáhnout výrazného pokroku. Rozvoj akvakultury má jasný unijní rozměr:
strategické volby na vnitrostátní úrovni mohou mít vliv na tento rozvoj v
sousedních členských státech. Je stěžejní, aby měly členské
státy příležitost dozvědět se, co ostatní členské státy
plánují pro budoucí rozvoj akvakultury.
Komise má za to, že zvláštní povaha
akvakultury vyžaduje odvětvově zaměřený poradní sbor
zúčastněných stran, a navrhuje pro tento účel založení poradního
sboru pro akvakulturu.
Společná organizace trhu
Organizace společného trhu musí
přispívat k dosažení cílů SRP, umožnit odvětví uplatňovat
SRP na přiměřené úrovni a posilovat konkurenceschopnost zejména
výrobců.
Kontrola a vynucování
V souladu s novým režimem kontrol
přijatým nařízeními Rady č. 1005/2008 a č. 1224/2009[13] návrh
zařazuje základní prvky pro režim kontroly a vynucování Unie za
účelem dodržování pravidel SRP. S ohledem na zařazení povinnosti
vykládky úlovků, jejímž cílem je zamezit výmětům, do části
o zachování zdrojů, Komise navrhuje povinnosti sledování a kontroly
zejména v souvislosti s plně dokumentovaným rybolovem a rovněž
pilotní projekty týkající se nových technologií kontroly rybolovu, které
přispějí k udržitelnému rybolovu.
Finanční nástroje
Ke zvýšení úrovně dodržování pravidel
návrh zavádí podmínky finanční pomoci Unie, které mohou přispět
k dosažení cílů SRP. Finanční pomoc bude podmíněna dodržováním
pravidel a tato zásada bude platit pro členské státy i
hospodářské subjekty. V případě členských států
může nedodržování vést k přerušení, zastavení nebo finančním
opravám finanční pomoci Unie. V případě hospodářských
subjektů mohou závažná protiprávní jednání vést k zákazu přístupu k
finanční pomoci nebo finančním omezením. Kromě toho návrh zavádí
povinnost členských států zohlednit při poskytování
finanční pomoci chování (zejména neexistenci závažných protiprávních
jednání) hospodářských subjektů v nedávné minulosti.
Poradní sbory
Komise navrhuje upevnit a pokud možno
rozšířit zkušenosti s regionálními poradními sbory v rámci SRP.
Vzhledem k tomu, že některé z nich nejsou regionálního rázu nebo
regionálně omezené, musí být sedm stávajících sborů přejmenováno
na poradní sbory spolu se založením poradního sboru pro akvakulturu. Vzhledem
ke zvláštnostem Černého moře – uzavřeného pobřeží
moře, o něž se dělí čtyři státy, které nejsou
členy Unie – a s přihlédnutím k probíhajícím jednáním se všemi
zeměmi z oblasti Černého moře, které nejsou členy EU, za
účelem poradenství v oblasti zachování zdrojů a posílení spolupráce
mezi Rumunskem, Bulharskem a jejich sousedy v této oblasti hodlá Komise do roku
2015 zřídit poradní sbor pro Černé moře.
Závěrečná ustanovení
Závěrečná část stanovuje
oblasti přenesení pravomocí na Komisi, jejich výkon, rušení nebo podávání
námitek, jakož i zřízení Výboru pro rybolov a akvakulturu v souvislosti
s prováděcími akty. Rovněž navrhuje zrušit a/nebo
změnit příslušné stávající právní předpisy.
2011/0195 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
o společné rybářské politice
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise[14],
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním
parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[15],
s ohledem na stanovisko Výboru
regionů,
v souladu s řádným
legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 2371/2002[16] byl
zaveden systém Společenství pro zachování a udržitelné využívání
rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky.
(2)
Působnost společné rybářské politiky
se vztahuje na zachování, řízení a využívání biologických mořských
zdrojů. Kromě toho se působnost společné rybářské
politiky vztahuje v souvislosti s tržními opatřeními a
finančními opatřeními na podporu jejích cílů na biologické
sladkovodní zdroje a akvakulturu, jakož i na zpracování a uvádění
produktů rybolovu a akvakultury na trh, pokud takové činnosti probíhají
na území členských států nebo ve vodách Unie, včetně
činností prováděných rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou
třetích zemích a v těchto zemích zapsanými nebo rybářskými
plavidly Unie nebo státními příslušníky členských států, aniž je
dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky, vzhledem
k ustanovením článku 117 Úmluvy Organizace spojených národů o
mořském právu.
(3)
Společná rybářská politika by měla
zajistit, aby rybolovné a akvakulturní činnosti přispívaly
k dlouhodobě udržitelným environmentálním, hospodářským a
sociálním podmínkám. Mimoto by měla přispívat ke zvýšení
produktivity, přiměřené životní úrovni odvětví rybolovu,
stabilním trhům, zajistit dostupnost zdrojů a aby se dodávky potravin
dostaly ke spotřebitelům za rozumné ceny.
(4)
Unie je smluvní stranou Úmluvy Organizace spojených
národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (UNCLOS)[17] a
ratifikovala dohodu Organizace spojených národů o provedení ustanovení
Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10.
prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce
stěhovavých rybích populací ze dne 4. srpna 1995 („dohoda OSN o rybích
populacích“)[18].
Přijala rovněž Dohodu Organizace spojených národů pro výživu a
zemědělství k podpoře dodržování mezinárodních
opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném
moři ze dne 24. listopadu 1993 („dohoda FAO o dodržování opatření“)[19]. Tyto
mezinárodní nástroje převážně stanoví povinnosti týkající se
zachování, včetně povinnosti přijmout opatření na zachování
a řízení, jejichž cílem je udržet nebo obnovit mořské zdroje na
úrovních, které zaručují maximální udržitelný výnos v mořských
oblastech spadajících pod vnitrostátní právní předpisy i na volném
moři, jakož i povinnosti spolupracovat za tímto účelem s jinými
státy, povinnosti intenzivně uplatňovat při zachování,
řízení a využívání rybích populací přístup založený na
předběžné opatrnosti, povinnosti zajistit slučitelnost
opatření na zachování a řízení, pokud se mořské zdroje vyskytují
v mořských oblastech, které mají z hlediska právních
přepisů odlišný status, a povinnosti řádně zohlednit jiné
zákonné způsoby využití moří. Společná rybářská politika by
měla přispět k tomu, aby Unie řádně plnila své
mezinárodní závazky v rámci těchto mezinárodních nástrojů.
Členské státy, které přijmou opatření na zachování a řízení
na základě svých pravomocí stanovených v rámci společné
rybářské politiky, by měly rovněž jednat plně
v souladu s mezinárodními závazky v oblasti zachování a spolupráce
stanovenými výše uvedenými mezinárodními nástroji.
(5)
Na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v
Johannesburgu v roce 2002 se Evropská unie a její členské státy zavázaly
postupovat proti pokračujícímu úbytku populací ryb. Unie by tedy měla
vylepšit svou společnou rybářskou politiku, aby zajistila, že prioritně
budou úrovně využívání biologických mořských zdrojů do roku 2015
obnoveny a udrženy na úrovních schopných vytvářet maximální udržitelný
výnos ze stavů lovených populací. Jestliže je k dispozici méně
vědeckých informací, může to pro maximální udržitelný výnos vyžadovat
využití zprostředkovaných informací.
(6)
Cíle v oblasti rybolovu byly stanoveny v rozhodnutí
konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti o strategickém
plánu pro biologickou rozmanitost pro období 2011–2020[20],
společná rybářská politika by měla zajistit soudržnost s cíli v
oblasti biologické rozmanitosti přijatými Evropskou radou[21] a
s cíli sdělení Komise „Naše životní pojistka, náš přírodní
kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“[22], a to
zejména s cílem dosáhnout maximálního udržitelného výnosu do roku 2015.
(7)
Udržitelné využívání biologických mořských
zdrojů by mělo být založeno na přístupu předběžné
opatrnosti, který má být odvozen ze zásady obezřetnosti uvedené
v čl. 191 odst. 2 prvním pododstavci Smlouvy.
(8)
Společná rybářská politika by měla
přispívat k ochraně mořského prostředí a zejména k dosažení
dobrého stavu prostředí nejpozději do roku 2020, jak je stanoveno
v čl. 1 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES
ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost
Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová
směrnice o strategii pro mořské prostředí)[23].
(9)
K řízení rybolovu musí být zaveden
přístup založený na ekosystému, dopady rybolovných činností na
životní prostředí by měly být omezeny a nežádoucí úlovky by měly
být minimalizovány a postupně odstraněny.
(10)
Je důležité, aby řízení společné
rybářské politiky postupovalo podle zásad řádné správy. Tyto zásady
zahrnují rozhodování založené na nejlepším dostupném vědeckém poradenství,
široké zapojení zúčastněných stran a dlouhodobý náhled. Úspěšné
řízení společné rybářské politiky závisí rovněž na jasné
definici odpovědností na úrovni Unie, na vnitrostátní, regionální a místní
úrovni a také na vzájemné slučitelnosti a soudržnosti přijatých
opatření s ostatními politikami Unie.
(11)
Podle potřeby by společná rybářská
politika měla brát v plné míře ohledy na zdraví zvířat, dobré
životní podmínky zvířat a na bezpečnost potravin a krmiv .
(12)
Provádění společné rybářské politiky
by mělo zohlednit vzájemné vztahy s ostatními námořními záležitostmi,
jimiž se zabývá integrovaná námořní politika[24], s
uznáním, že všechny záležitosti týkající se evropských oceánů a moří
jsou vzájemně propojené, včetně územního plánování
námořních prostor. Soudržnost a integrace by měly být zajištěny
v řízení různých odvětvových politik v rámci Baltského
moře, Severního moře, Keltského moře, Biskajského zálivu,
pobřeží Iberského poloostrova, povodí Středozemního a Černého
moře.
(13)
Rybářská plavidla Unie by měla mít rovný
přístup do vod Unie a ke zdrojům, které podléhají pravidlům SRP.
(14)
Platná pravidla omezující přístup ke
zdrojům v pásmu 12 námořních mil od linií členských států
fungovala dostatečně uspokojivě a omezila intenzitu rybolovu
v nejcitlivější části vod Unie. Tato pravidla rovněž
zachovala tradiční rybářské činnosti, na kterých je do velké
míry závislý hospodářský a sociální rozvoj některých pobřežních
komunit. Tato pravidla by tedy měla platit i nadále.
(15)
Biologické mořské zdroje v oblasti Azor,
Madeiry a Kanárských ostrovů by měly být nadále pod zvláštní
ochranou, neboť přispívají k zachování místního hospodářství
těchto ostrovů, s ohledem na strukturální, sociální a
hospodářskou situaci těchto ostrovů. Omezení určitých
rybolovných činností v těchto vodách na rybářská plavidla
zapsaná v přístavech Azorských ostrovů, Madeiry a Kanárských
ostrovů by tedy mělo být zachováno.
(16)
Cíle udržitelného využívání biologických
mořských zdrojů se účinněji dosáhne prostřednictvím
víceletého přístupu k řízení rybolovu, stanovujícího jakožto prioritu
víceleté plány, které odrážejí zvláštnosti různých rybolovných oblastí.
(17)
Víceleté plány by se měly pokud možno
vztahovat k více populacím, pokud jsou tyto populace využívány
společně. Víceleté plány by měly stanovit základ pro stanovení
rybolovných práv a vyčíslitelné cíle pro udržitelné využívání
dotčených populací a mořských ekosystémů tím, že definují
jasné časové rámce a ochranné mechanismy pro nepředvídaný vývoj.
(18)
Jsou potřeba opatření ke snížení a
odstranění současných vysokých úrovní nežádoucích úlovků a
výmětů. Nežádoucí úlovky a výměty ve skutečnosti
představují značné plýtvání a mají negativní dopad na udržitelné
využívání biologických mořských zdrojů a mořských ekosystémů,
jakož i finanční dostupnost rybolovu. Měla by být stanovena a
postupně prováděna povinnost vykládky všech úlovků řízených
populací ulovených během rybolovných činností ve vodách Unie nebo
rybářskými plavidly Unie.
(19)
Vykládky nežádoucích úlovků by neměly
vést k plnému ekonomickému zvýhodnění daného hospodářského
subjektu. Způsoby využití vykládek úlovků ryb, které nedosahují
minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů, by měly být
omezené a neměly by zahrnovat prodej pro lidskou spotřebu.
(20)
Z důvodu zachování populací by měly být
uplatňovány jasné cíle s ohledem na určitá technická
opatření.
(21)
U populací, pro které nebyl stanoven žádný víceletý
plán, by měla být stanovením omezení úlovků a/nebo intenzity rybolovu
zajištěna míra využívání vytvářející maximální udržitelný výnos.
(22)
S ohledem na nejistý hospodářský stav
odvětví rybolovu a závislost některých pobřežních komunit na
rybářství je nutné zajistit relativní stabilitu rybolovných činností
rozdělením rybolovných práv mezi členské státy na základě předvídatelného
podílu populací pro každý členský stát.
(23)
Tato relativní stabilita rybolovných činností
by vzhledem k prozatímní biologické situaci populací měla zajistit
zvláštní potřeby regionů, kde je místní obyvatelstvo obzvláště
závislé na rybolovu a činnostech s ním souvisejících, jak o tom
rozhodla Rada ve svém usnesení ze dne 3. listopadu 1976 o některých
vnějších aspektech vytvoření rybolovného pásma ve Společenství o
šířce 200 mil[25]
s účinkem od 1. ledna 1977, a zejména v příloze VII tohoto
usnesení. Proto je třeba rozumět pojmu relativní stability v tomto
smyslu.
(24)
Členské státy by měly mít možnost podávat
opodstatněné žádosti Komisi, aby vypracovala v rámci společné
rybářské politiky opatření, která členské státy považují za
nezbytná pro plnění povinností, pokud jde o zvláště chráněné
oblasti podle článku 4 směrnice Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu
2009 o ochraně volně žijících ptáků[26], zvláštní oblasti ochrany podle článku 6 směrnice Rady
92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních
stanovišť, volně žijících živočichů a planě
rostoucích rostlin[27] a chráněné
mořské oblasti podle čl. 13 odst. 4 směrnice Evropského
Parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví
rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální
politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí)[28].
(25)
Komise by měla být schopná přijmout
prozatímní opatření v případě vážného ohrožení biologických
mořských zdrojů nebo mořského ekosystému
v důsledku rybolovných činností, které vyžaduje okamžitou
akci.
(26)
Členské státy by měly být schopné
přijmout ochranná a technická opatření pro provádění
společné rybářské politiky a umožnit tak, aby politika lépe
řešila situace a zvláštnosti jednotlivých rybolovných oblastí a aby
se zvýšilo dodržování politiky.
(27)
Členským státům je třeba v jejich
pásmech o šířce 12 námořních mil povolit přijímat opatření
pro zachování zdrojů a řízení platná pro všechna rybářská
plavidla Unie za předpokladu, že pokud se tato opatření použijí na
rybářská plavidla z jiných členských států, musí být
přijatá opatření nediskriminační a musí jim předcházet
konzultace s ostatními dotčenými členskými státy, a za
předpokladu, že Unie nepřijala opatření, která se výslovně
zabývají zachováním zdrojů a řízením v tomto pásmu 12 námořních
mil.
(28)
Členským státům je třeba povolit
přijímat opatření pro zachování a řízení populací ve vodách
Unie platná pouze pro rybářská plavidla Unie plující pod jejich vlajkou.
(29)
Nejpozději 31. prosince 2013 je třeba
zavést systém převoditelných koncesí k rybolovu pro většinu
populací řízených v rámci společné rybářské politiky pro všechna
plavidla o délce 12 metrů a více a všechna ostatní plavidla lovící
s vlečným zařízením. Členské státy mohou ze systému
převoditelných koncesí k rybolovu vyloučit jiná plavidla o délce do 12
metrů, než plavidla lovící s vlečným zařízením. Tento systém by
měl přispět k odvětvově způsobenému snížení
rybářských loďstev a zlepšení hospodářské výkonnosti a
zároveň vytvořit právně bezpečné a výhradní
převoditelné rybolovné koncese ročních rybolovných práv
členského státu. Vzhledem k tomu, že biologické mořské zdroje jsou
společným majetkem, převoditelné koncese k rybolovu by měly
pouze stanovit nároky uživatele na část ročních rybolovných práv
členského státu, které mohou být v souladu se stanovenými pravidly
zrušeny.
(30)
Koncese k rybolovu by měly být
převoditelné a pronajímatelné, aby se decentralizovalo řízení
rybolovných práv směrem k odvětví rybolovu a zajistilo, že
rybáři odcházející z odvětví nebudou potřebovat spoléhat na
veřejnou finanční pomoc v rámci společné rybářské politiky.
(31)
Specifické vlastnosti a socioekonomická
zranitelnost některých malých loďstev jsou důvodem
k omezení povinného systému převoditelných rybolovných koncesí na
velká plavidla. Systém převoditelných koncesí k rybolovu by se měl
používat na populace, pro které jsou udělena rybolovná práva.
(32)
Pro rybářská plavidla Unie nepůsobící v
rámci systému převoditelných koncesí k rybolovu lze přijmout
zvláštní opatření tak, aby se přizpůsobil počet
rybářských plavidel Unie dostupným zdrojům. Tato opatření by
měla stanovit povinné maximální stropy kapacity loďstev a stanovit
vnitrostátní režimy vstupu a výstupu v souvislosti s finančními
prostředky určenými na vyřazování plavidel z provozu
poskytnutými v rámci Evropského rybářského fondu.
(33)
Členské státy by měly zaznamenávat nejnutnější
informace o vlastnostech a činnostech rybářských plavidel Unie
plujících pod jejich vlajkou. Tyto záznamy je třeba zpřístupnit
Komisi pro účely sledování velikosti kapacity loďstev členských
států.
(34)
Řízení rybolovu založené na nejlepším
dostupném vědeckém poradenství vyžaduje harmonizované, spolehlivé a
přesné soubory údajů. Členské státy by proto měly
shromažďovat údaje o loďstvech a jejich rybolovných činnostech,
zejména biologické údaje o úlovcích, včetně výmětů,
informace ze zjišťování o populacích ryb a o možných
ekologických dopadech rybolovných činností na mořský ekosystém.
(35)
Shromažďování údajů by mělo
zahrnovat údaje, které usnadní hospodářské posouzení podniků
působících v odvětví rybolovu, v akvakultuře a
v odvětví zpracování produktů rybolovu a akvakultury a údaje o
vývoji zaměstnanosti v těchto odvětvích.
(36)
Je třeba, aby členské státy spravovaly
shromážděné údaje a zpřístupňovaly je konečným
uživatelům vědeckých údajů na základě víceletého programu
Unie. Rovněž je třeba, aby členské státy spolupracovaly mezi
sebou při koordinování činností shromažďování údajů.
Rovněž je třeba, aby členské státy případně
spolupracovaly ohledně shromažďování údajů s třetími
zeměmi v rámci téhož povodí moře.
(37)
Je třeba posílit vědu v odvětví
rybářství zaměřenou na rozvoj politik prostřednictvím
shromažďování vnitrostátních vědeckých údajů o rybolovu,
programů pro výzkum a inovaci v koordinaci s ostatními
členskými státy, jakož i pomocí rámcových nástrojů Unie pro výzkum a
inovaci.
(38)
Unie by měla podporovat cíle společné
rybářské politiky na mezinárodní úrovni. K tomu účelu by se Unie
měla snažit zlepšit výkonnost regionálních a mezinárodních organizací
při zachování a řízení mezinárodních populací ryb podporou
rozhodování, které je založené na vědě, a zlepšením dodržování
pravidel, větší transparentností a zapojením zúčastněných
stran i potíráním nezákonných, nehlášených a neregulovaných (NNN) rybolovných
činností.
(39)
Dohody o udržitelném rybolovu uzavřené s
třetími zeměmi by měly zajistit, že jsou rybolovné činnosti
Unie ve vodách třetí země založené na nejlepším dostupném
vědeckém poradenství, čímž se zajistí udržitelné využívání
biologických mořských zdrojů. Tyto dohody, které poskytují
přístupová práva výměnou za finanční příspěvek od
Unie, by měly přispět ke stanovení vysoce kvalitního rámce
správy, aby se tak zajistila zejména účinná opatření ke sledování,
kontrole a dohledu.
(40)
Vložení doložky o lidských právech do dohod o
udržitelném rybolovu by mělo být plně v souladu s celkovými cíli
politiky Unie v oblasti rozvoje.
(41)
Dodržování demokratických zásad a lidských práv
stanovených ve Všeobecné deklaraci lidských práv a jiných příslušných
mezinárodních nástrojích týkajících se lidských práv a dodržování zásady
právního státu by mělo tvořit základní prvek dohod o udržitelném rybolovu
a měla by se na něj vztahovat zvláštní doložka o lidských právech.
(42)
Akvakultura by měla přispět
k zachování udržitelného potenciálu produkce potravin v celé Unii,
tak aby se zajistilo dlouhodobé zabezpečení potravin pro evropské
obyvatele a přispělo se k rostoucí světové poptávce po
potravinách z vodních organismů.
(43)
Strategie Komise pro udržitelný rozvoj evropské
akvakultury[29]
přijatá v roce 2009, kterou uvítala a podpořila Rada a uvítal
Evropský parlament, zmínila potřebu vytvoření a podpory rovnocenných
podmínek pro akvakulturu jako základ pro její udržitelný rozvoj.
(44)
Společná rybářská politika by měla
přispět ke strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný
růst podporující začlenění a napomoci dosažení cílů
stanovených v této strategii[30].

(45)
Činnosti akvakultury v Unii jsou
ovlivňovány různými podmínkami přesahujícími vnitrostátní
hranice, i pokud jde o udělování povolení hospodářským
subjektům, je třeba vypracovat strategické směry Unie pro
vnitrostátní strategické plány s cílem zvýšit konkurenceschopnost
průmyslu akvakultury, podpořit jeho rozvoj a inovace a podnítit
hospodářskou činnost, diverzifikaci a zlepšení kvality života
v pobřežních a venkovských oblastech, a rovněž je třeba
vytvořit mechanismy výměny informací a osvědčených
postupů mezi členskými státy prostřednictvím otevřené
metody koordinace vnitrostátních opatření týkajících se bezpečnosti
podnikání, přístupu do vod a prostoru Unie a zjednodušení správních
postupů udělování licencí.
(46)
Zvláštní povaha akvakultury vyžaduje poradní sbor
ke konzultaci se zúčastněnými stranami o prvcích politik Unie, které
by mohly mít dopad na akvakulturu.
(47)
Je třeba posílit konkurenceschopnost
odvětví rybolovu a akvakultury Unie a volá se po zjednodušení, které by
podpořilo lepší řízení činností tohoto odvětví
v oblasti produkce a uvádění na trh; společná organizace trhu
pro produkty rybolovu a akvakultury by měla zajistit rovné podmínky pro
všechny produkty rybolovu a akvakultury na unijním trhu, měla by umožnit
spotřebitelům lépe se rozhodovat na základě dostupných informací
a podpořit odpovědnou spotřebu a měla by zlepšit
hospodářské znalosti a vědomosti o trzích Unie v rámci celého
zásobovacího řetězce.
(48)
Společná organizace trhu by měla být
provedena v souladu s mezinárodními závazky Unie, zejména co se
týče ustanovení Světové obchodní organizace. Úspěch
společné rybářské politiky vyžaduje účinný režim kontrol,
inspekce a vynucování, včetně boje proti NNN rybolovným
činnostem. Je třeba stanovit režim Unie pro kontrolu, inspekci a
vynucování tak, aby se zajistilo dodržování pravidel společné
rybářské politiky.
(49)
V rámci režimu Unie pro kontrolu, inspekci a
vynucování je třeba podpořit používání moderních technologií. Je
třeba, aby členské státy nebo Komise měly možnost provádět
pilotní projekty týkající se nových kontrolních technologií a systémů pro
správu údajů.
(50)
Aby se zajistilo zapojení dotčených
hospodářských subjektů do režimu Unie pro kontrolu, inspekci a
vynucování, je třeba, aby členské státy měly možnost vyžadovat
od držitelů licence k rybolovu vydané pro rybářská plavidla Unie
o délce 12 metrů nebo více, která plují pod jejich vlajkou, aby
přiměřeně přispívali na náklady tohoto režimu.
(51)
Cílů společné rybářské politiky
nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států
z důvodů obtíží, s nimiž se potýkají při rozvoji
odvětví rybolovu a jeho řízení, a z důvodu omezených
finančních prostředků členských států. Měla by
být proto poskytnuta víceletá finanční pomoc zaměřená na priority
společné rybářské politiky Unie, aby se přispělo k dosažení
těchto cílů.
(52)
Je třeba, aby byla finanční pomoc Unie
podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské politiky
členskými státy i hospodářskými subjekty. Je tedy třeba, aby v
případech nedodržování pravidel společné rybářské politiky
členskými státy a vážných porušení těchto pravidel hospodářskými
subjekty byla tato finanční pomoc přerušena, zastavena nebo opravena.
(53)
Dialog se zúčastněnými stranami se ukázal
být zásadní pro dosažení cílů společné rybářské politiky. S
přihlédnutím k rozdílným podmínkám v celých vodách Unie a větší
regionalizaci společné rybářské politiky je třeba, aby poradní
sbory umožnily společné rybářské politice využívat znalosti a
zkušenosti všech zúčastněných stran.
(54)
Zdá se být vhodné, aby byla Komise
prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci oprávněna vytvořit
nový poradní sbor a změnit oblasti působnosti sborů stávajících,
zejména s ohledem na zvláštnosti Černého moře.
(55)
Za účelem dosažení cílů společné
rybářské politiky je třeba, aby byla v souladu s článkem 290
Smlouvy na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty, aby bylo možno
specifikovat opatření související s rybolovem v zájmu zmírnění dopadu
rybolovných činností ve zvláštních oblastech ochrany,
přizpůsobení povinnosti vykládky všech úlovků za účelem
souladu s mezinárodními závazky Unie, opatření pro zachování
zdrojů v případě neplnění povinností v rámci
víceletých plánů nebo technických opatření, nových výpočtů
stropů kapacity loďstev, definování údajů o vlastnostech a činnosti
pro rybářská plavidla Unie, pravidel pro provádění pilotních
projektů týkajících se nových kontrolních technologií a systémů pro
správu údajů, změn přílohy III v souvislosti
s oblastmi působnosti poradních sborů a složení a fungování
poradních sborů.
(56)
Zvláště je důležité, aby při
přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci
Komise vedla vhodné konzultace, včetně konzultací s odborníky.
(57)
Při přípravě a vypracovávání
aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit vhodný
způsob včasného a soustavného předávání příslušných
dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
(58)
Pro zajištění jednotných podmínek pro
provádění technickoprovozních požadavků na postupy předávání
údajů týkajících se rejstříků rybářských plavidel a
požadavků na údaje pro řízení rybolovu je třeba udělit
Komisi prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány
v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a
obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při
výkonu prováděcích pravomocí[31].
(59)
K dosažení základního cíle společné
rybářské politiky, kterým je zajistit dlouhodobě udržitelné
environmentální, hospodářské a sociální podmínky pro odvětví rybolovu
a akvakultury a přispět k dostupnosti dodávek potravin, je
nezbytné a vhodné stanovit pravidla pro zachování a využívání biologických
mořských zdrojů.
(60)
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v
článku 5 Smlouvy o Evropské unii toto nařízení nepřekračuje
rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(61)
Rozhodnutí Rady č. 585/2004/ES ze dne 19.
července 2004, kterým se zřizují regionální poradní sbory v rámci
společné rybářské politiky[32],
by mělo být zrušeno poté, co vstoupí v platnost příslušná pravidla
podle tohoto nařízení.
(62)
Nařízení Rady (ES) č. 199/2008 ze dne 25.
února 2008 o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování,
správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu
vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku[33] by
mělo být zrušeno, avšak mělo by nadále platit pro vnitrostátní
programy přijaté pro shromažďování a správu údajů na období let
2011–2013.
(63)
Z důvodu množství změn a z hlediska
jejich významu by mělo být zrušeno nařízení Rady (ES)
č. 2371/2002,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti
1.
Společná rybářská politika se vztahuje
na:
a)      zachování, řízení a využívání
mořských biologických zdrojů; a
b)      biologické sladkovodní zdroje,
akvakulturu a na zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury
na trh v souvislosti s opatřeními v oblasti tržních a finančních
opatření na podporu společné rybářské politiky.
2.
Společná rybářská politika se vztahuje na
činnosti uvedené v odstavci 1, pokud jsou prováděny:
a)      na území členských států; nebo
b)      ve vodách Unie, včetně
činností prováděných rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou
třetích zemí nebo v těchto zemích registrovanými; nebo
c)      rybářskými plavidly Unie mimo vody
Unie; nebo
d)      státními příslušníky členských
států, aniž je dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky.
Článek 2
Obecné cíle
1.
Společná rybářská politika musí zajistit,
aby činnosti rybolovu a akvakultury zajistily dlouhodobě udržitelné
environmentální, hospodářské a sociální podmínky a přispěly k
dostupnosti dodávek potravin.
2.
Společná rybářská politika musí
uplatňovat přístup předběžné opatrnosti v oblasti
řízení rybolovu a jejím účelem je zajistit, aby využívání živých
biologických mořských zdrojů do roku 2015 obnovilo a zachovalo stavy
lovených druhů nad úrovně, které mohou vytvářet maximální
udržitelný výnos.
3.
Společná rybářská politika musí
provádět ekosystémový přístup k řízení rybolovu, aby zajistila,
že dopady rybolovných činností na mořský ekosystém budou omezené.
4.
Do společné rybářské politiky musí být
začleněny požadavky vyplývající z právních předpisů Unie
pro oblast životního prostředí.
Článek 3
Specifické cíle
Za účelem dosažení obecných cílů
stanovených v článku 2 musí společná rybářská politika, zejména:
a)      odstranit nežádoucí úlovky populací
lovených ke komerčním účelům a postupně zajistit, že
jsou vykládány všechny úlovky těchto populací;
b)      zajistit podmínky pro účinné
rybolovné činnosti v rámci hospodářsky životaschopného a
konkurenceschopného odvětví rybolovu;
c)      podporovat rozvoj akvakulturních
činností Unie s cílem přispět k zabezpečení potravin a
pracovním příležitostem v pobřežních a venkovských oblastech;
d)      přispívat k přiměřené
životní úrovni pro ty, kdo závisejí na rybolovných činnostech;
e)      zohlednit zájmy spotřebitelů;
f)       zajistit systematické a harmonizované
shromažďování údajů a jejich správu.
Článek 4
Zásady řádné správy
Společná rybářská politika se musí
řídit následujícími zásadami řádné správy:
a)      jasné definování odpovědností na
úrovni Unie a na vnitrostátní, regionální a místní úrovni;
b)      stanovení opatření v souladu
s nejlepším dostupným vědeckým poradenstvím;
c)      dlouhodobý náhled;
d)      široké zapojení zúčastněných
stran ve všech fázích od vypracování po provádění opatření;
e)      prvořadá odpovědnost státu
vlajky;
f)       soulad s integrovanou námořní
politikou a s ostatními politikami Unie.
Článek 5
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
-             „vodami Unie“ rozumí vody spadající
pod svrchovanost nebo do jurisdikce členských států s výjimkou vod
přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
-             „biologickými mořskými zdroji“
rozumějí dostupné a dosažitelné živé mořské vodní druhy,
včetně anadromních a katadromních druhů během všech stádií
jejich životního cyklu;
-             „biologickými sladkovodními zdroji“
rozumějí dostupné a dosažitelné živé sladkovodní druhy;
-             „rybářským plavidlem“ rozumí
jakékoli plavidlo vybavené pro účely obchodního využívání biologických
mořských druhů;
-             „rybářským plavidlem Unie“
rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a
zapsané v Unii;
-             „maximálním udržitelným výnosem“
rozumí maximální odlov, který je možné odebírat z populace ryb bez omezení;
-             „přístupem předběžné
opatrnosti v oblasti řízení rybolovu“ rozumí přístup, podle kterého
by nedostatek příslušných vědeckých údajů neměl být
důvodem k odložení nebo nepřijetí řídicích opatření pro
zachování cílových druhů, přidružených nebo závislých druhů a
necílových druhů a jejich životního prostředí;
-             „ekosystémovým přístupem k
řízení rybolovu“ rozumí přístup, který zajistí, aby přínosy
plynoucí z živých vodních zdrojů byly velké, zatímco přímé a
nepřímé dopady rybolovných činností na mořské ekosystémy byly
malé a nenarušovaly budoucí fungování, rozmanitost a celistvost těchto
ekosystémů;
-             „mírou úmrtnosti danou rybolovem“
rozumějí odlovy z populace za dané období ve srovnání
s průměrným stavem populace dostupné pro rybolov v tomto
období;
-             „populací“ rozumí biologické
mořské zdroje s charakteristickými vlastnostmi, které se vyskytují
v dané oblasti řízení;
-             „omezením odlovu“ rozumí množstevní
omezení pro vykládky populace ryb nebo skupiny populací ryb za dané období;
-             „referenčními body pro
zachování“ rozumějí hodnoty parametrů rybí populace (jako je biomasa
nebo míra úmrtnosti daná rybolovem) používané při řízení rybolovu,
například pokud jde o přijatelnou úroveň biologického rizika
nebo požadovanou úroveň výnosu;
-             „ochranou“ rozumějí
preventivní opatření, která mají ochránit před něčím
nežádoucím nebo předcházet tomu, aby se něco nežádoucího stalo;
-             „technickými opatřeními“
rozumějí opatření, která regulují druhové a velikostní složení
odlovů a dopady na části ekosystémů v důsledku rybolovných
činností tím, že upravují používání a strukturu lovných zařízení a
omezují přístup do rybolovných oblastí;
-             „rybolovným právem“ rozumí
kvantifikovaný právní nárok na lov ryb, vyjádřený odlovy a/nebo intenzitou
rybolovu a podmínkami, které jsou s nimi funkčně spojeny
a které je třeba kvantifikovat na určité úrovni;
-             „intenzitou rybolovu“ rozumí
součin kapacity a činnosti rybářského plavidla; pro skupinu
plavidel součet intenzit rybolovu všech plavidel ve skupině;
-             „převoditelnými koncesemi k
rybolovu“ rozumějí odvolatelné nároky uživatele na konkrétní část
rybolovných práv přidělených členskému státu nebo stanovených
v plánech řízení přijatých členským státem v souladu
s článkem 19 nařízení (ES) č. 1967/2006[34], které
může držitel převést na jiné způsobilé držitele takových
převoditelných koncesí k rybolovu;
-             „jednotlivými rybolovnými právy“
rozumějí roční rybolovná práva přidělená držitelům
převoditelných koncesí k rybolovu v členském státě na
základě podílu rybolovných práv náležících tomuto členskému státu;
-             „rybolovnou kapacitou“ rozumí
prostornost plavidla v GT (hrubá prostornost) a jeho výkon v kW (kilowatty),
jak jsou definovány v článcích 4 a 5 nařízení Rady (EHS)
č. 2930/86[35];

-             „akvakulturou“ rozumí
pěstování nebo chov vodních organismů za použití postupů
určených ke zvýšení produkce těchto organismů nad
přirozenou kapacitu životního prostředí, přičemž tyto
organismy zůstávají po dobu pěstování nebo chovu majetkem fyzické
nebo právnické osoby až do doby svého sběru;
-             „licencí k rybolovu“ rozumí
licence uvedená v čl. 4 odst. 9 nařízení (ES)
č. 1224/2009;
-             „povolením k rybolovu“ rozumí
povolení uvedené v čl. 4 odst. 10 nařízení (ES)
č. 1224/2009;
-             „rybolovem“ rozumí sběr nebo
lov vodních organismů žijících ve svém přirozeném prostředí nebo
úmyslné používání jakýchkoli prostředků umožňujících tento
sběr nebo lov;
-             „produkty rybolovu“ rozumějí
vodní organismy vzešlé z jakékoli rybolovné činnosti;
-             „hospodářským subjektem“
rozumí fyzická nebo právnická osoba, která provozuje nebo vlastní jakýkoli
podnik vykonávající jakékoli činnosti související s jakoukoli fází výroby,
zpracování, uvádění na trh, distribuce a maloobchodního prodeje
produktů rybolovu a akvakultury;
-             „závažným protiprávním jednáním“
rozumí protiprávní jednání definované v čl. 42 odst. 1 nařízení
Rady (ES) č. 1005/2008 a čl. 90 odst. 1 nařízení Rady (ES)
č. 1224/2009;
-             „konečným uživatelem
vědeckých údajů“ rozumí subjekt se zájmem o vědeckou analýzu
údajů v odvětví rybolovu pro účely výzkumu nebo řízení;
-             „přebytky přípustného
odlovu“ rozumí ta část přípustného odlovu, na jejíž odlov nemá
pobřežní stát rybolovnou kapacitu;
-             „produkty akvakultury“
rozumějí vodní organismy v jakémkoli stadiu svého životního cyklu vzešlé
z jakékoli činnosti akvakultury;
-             „biomasou reprodukující se
populace“ rozumí odhad hmotnosti ryb z konkrétního zdroje, která se
v určenou dobu reprodukuje, včetně samců i
samiček a včetně ryb, které se rozmnožují živorodým
způsobem;
-             „smíšenými lovišti“ rozumějí
loviště, kdy se v lovené oblasti vyskytuje více druhů než jeden a
jsou ohroženy ulovením;
-             „dohodami o udržitelném rybolovu“
rozumějí mezinárodní dohody uzavřené s jiným státem za účelem
získání přístupu ke zdrojům nebo do vod výměnou za finanční
kompenzaci od Unie.
ČÁST II
PŘÍSTUP DO VOD
Článek 6
Obecná pravidla pro přístup do vod
1.
Rybářská plavidla Unie musí mít rovný
přístup do vod a ke zdrojům ve všech jiných vodách Unie, než jsou
vody uvedené v odstavcích 2 a 3, s výhradou opatření
přijatých podle části III.
2.
Členské státy jsou od 1. ledna 2013 do
31. prosince 2022 oprávněny ve vodách do 12 námořních mil
od základních linií, které jsou pod jejich svrchovaností nebo jurisdikcí,
omezit rybolov rybářských plavidel, která tradičně operují
v těchto vodách z přístavů na přilehlém pobřeží,
aniž jsou dotčena pravidla pro rybářská plavidla Unie plující pod
vlajkou jiných členských států podle stávajících sousedských
vztahů mezi členskými státy a opatření uvedená
v příloze I, která pro každý členský stát stanoví
zeměpisné oblasti v rámci pobřežních pásem jiných členských
států, kde se tyto činnosti provozují, a druhy, kterých se tyto
činnosti týkají. Členské státy informují Komisi o omezeních
zavedených podle tohoto článku.
3.
Ve vodách až do 100 námořních mil od linie
pobřeží Azorských ostrovů, Madeiry a Kanárských ostrovů
mohou dotyčné členské státy od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2022
omezit rybolov na plavidla zapsaná v přístavech těchto ostrovů.
Výjimku tvoří plavidla Unie, která tradičně loví v těchto
vodách, pokud tato plavidla nepřekračují tradičně
používanou intenzitu rybolovu. Členské státy informují Komisi o omezeních
zavedených podle tohoto článku.
4.
Ustanovení, která budou následovat po režimu
stanoveném v odstavcích 2 a 3, budou přijata do 31. prosince 2022.
ČÁST III
OPATŘENÍ PRO ZACHOVÁNÍ BIOLOGICKÝCH MOŘSKÝCH ZDROJŮ
HLAVA I
 DRUHY OPATŘENÍ
Článek 7
Druhy opatření pro
zachování zdrojů
Opatření pro zachování biologických
mořských zdrojů mohou zahrnovat:
a)      přijetí víceletých plánů podle
článků 9–11;
b)      stanovení cílů pro udržitelné
využívání populací;
c)      přijetí opatření za účelem
přizpůsobení počtu rybářských plavidel a/nebo typů
rybářských plavidel dostupným rybolovným právům;
d)      zavedení pobídek, včetně
pobídek hospodářské povahy, na podporu selektivnějšího rybolovu nebo
rybolovu s malým dopadem;
e)      stanovení rybolovných práv;
f)       přijetí technických opatření
uvedených v článku 14;
g)      přijetí opatření týkajících se
povinnosti vykládky všech úlovků;
h)      provádění pilotních projektů
týkajících se alternativních způsobů řízení rybolovu.
Článek 8
Druhy technických
opatření
Technická opatření mohou zahrnovat:
a)      velikost ok a pravidla týkající se
používání rybolovných zařízení;
b)      omezení v oblasti konstrukce rybolovných
zařízení, včetně
i) úprav nebo doplňkových zařízení na
zlepšení selektivity nebo snížení dopadu na bentické pásmo;
ii) úprav nebo doplňkových zařízení ke
snížení vedlejších úlovků ohrožených, bezprostředně ohrožených a
chráněných druhů;
c)      zákazy používání určitých lovných
zařízení v určitých oblastech nebo obdobích;
d)      zákaz nebo omezení rybolovných
činností v určitých pásmech a/nebo obdobích;
e)      požadavky na rybářská plavidla na
ukončení činnosti v určité oblasti po vymezenou minimální dobu
za účelem ochrany dočasného nahromadění zranitelného
mořského zdroje;
f)       konkrétní opatření ke snížení
dopadu rybolovných činností na mořský ekosystém a necílové druhy;
g)      jiná technická opatření
zaměřená na ochranu biologické rozmanitosti moří.
HLAVA II
 OPATŘENÍ UNIE
Článek 9
Víceleté plány
1.
Jako prioritu je potřeba stanovit víceleté
plány stanovující ochranná opatření s cílem zachovat a obnovit populace
ryb nad úrovněmi, které zaručují maximální udržitelný výnos.
2.
Víceleté plány stanoví:
a)      základ pro stanovení rybolovných práv pro
dotčené rybí populace na základě předem stanovených
referenčních bodů pro zachování; a
b)      opatření schopná účinně
zabránit tomu, aby byly referenční body pro zachování
překračovány.
3.
Víceleté plány se musí pokud možno vztahovat
buď na rybolov využívající jednu rybí populaci, nebo na rybolov
využívající smíšené populace, s náležitým zohledněním vzájemného
působení populací a lovišť.
4.
Víceleté plány jsou založeny na přístupu
předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a vědecky
opodstatněným způsobem zohlední omezení dostupných údajů
a metody hodnocení a veškeré kvantifikované zdroje nejistoty.
Článek 10
Cíle víceletých
plánů
1.
Víceleté plány stanoví úpravy míry úmrtnosti dané
rybolovem vedoucí k takové míře úmrtnosti dané rybolovem, která obnoví a
zachová všechny populace nad úrovněmi, které do roku 2015 zaručí
maximální udržitelný výnos.
2.
V případech, kdy není možné určit míru
úmrtnosti dané rybolovem, která obnoví a zachová populace nad
úrovněmi, které zaručí maximální udržitelný výnos, víceleté plány
stanoví preventivní opatření, která by zajistila srovnatelný stupeň
zachování příslušných populací.
Článek 11
Obsah víceletých plánů
Víceletý plán zahrnuje:
a)      oblast působnosti z hlediska
populací, loviště a mořského ekosystému, na které bude víceletý plán
uplatňován;
b)      cíle, které jsou v souladu s cíli
stanovenými v článcích 2 a 3;
c)      vyčíslitelné cíle vyjádřené:
i) mírou úmrtnosti danou rybolovem, a/nebo
ii) biomasou reprodukující se populace, a
iii) stabilitou odlovů;
d)      jasné časové rámce pro dosažení
vyčíslitelných cílů;
e)      technická opatření, včetně
opatření týkajících se odstranění nežádoucích úlovků;
f)       vyčíslitelné ukazatele pro
pravidelné monitorování a hodnocení pokroku souvisejícího s dosažením cílů
víceletého plánu;
g)      konkrétní opatření a cíle pro
sladkovodní část životního cyklu anadromních a katadromních
druhů;
h)      minimalizaci dopadů rybolovu na
ekosystém;
i)       ochranu a kritéria, která tuto ochranu
aktivují;
j)       jakákoli jiná opatření vhodná pro
dosažení cílů víceletých plánů.
Článek 12
Plnění povinností v rámci právních předpisů Unie v oblasti
životního prostředí
1.           Ve zvláštních oblastech
ochrany ve smyslu článku 6 směrnice 92/43/EHS, článku 4
směrnice 2009/147/ES a čl. 13 odst. 4 směrnice
2008/56/ES provádějí členské státy rybolovné činnosti takovým
způsobem, aby se v nich zmírnil dopad těchto činností.
2.           Komise je oprávněna přijmout
v souladu s článkem 55 akty v přenesené pravomoci, aby bylo možno
specifikovat opatření související s rybolovem, a zmírnit tak dopad
rybolovných činností ve zvláštních oblastech ochrany.
Článek 13
Opatření Komise v případě vážného ohrožení biologických
mořských zdrojů
1.
Komise může na základě důkazů o
vážném ohrožení zachování biologických mořských zdrojů nebo
mořského ekosystému, které vyžaduje okamžitý zásah, a na základě
odůvodněné žádosti členského státu nebo z vlastního podnětu
rozhodnout o prozatímních opatřeních ke zmírnění ohrožení.
2.
Členský stát sdělí odůvodněnou
žádost uvedenou v odstavci 1 současně Komisi, ostatním členským
státům a dotčeným poradním sborům.
Článek 14
 Rámce technických opatření
Je třeba stanovit rámce technických
opatření k zajištění ochrany biologických mořských zdrojů
a snížení dopadů rybolovných činností na populace ryb a
mořské ekosystémy. Rámce technických opatření:
a)      přispívají k zachování nebo
obnovení populací ryb nad úrovněmi, které zaručují maximální
udržitelný výnos prostřednictvím zlepšení selekce velikosti a
případně selekce druhů;
b)      snižují odlovy podměrečných
jedinců z populací ryb;
c)      snižují odlovy nežádoucích mořských
organismů;
d)      zmírňují dopady lovných
zařízení na ekosystém a životní prostředí se zvláštním ohledem na
ochranu biologicky citlivých populací a stanovišť.
Článek 15
Povinnost vykládky všech úlovků
1.
Všechny úlovky následujících populací ryb, na které
se vztahuje omezení odlovu, ulovené během rybolovných činností ve
vodách Unie nebo rybářskými plavidly Unie mimo vody Unie musí být vyloveny
a uchovávány na palubě rybářských plavidel a zaznamenány a
vyloženy, s výjimkou případů, kdy se používají jako živá návnada,
v souladu s následujícím časovým rámcem:
a)      nejpozději od 1. ledna 2014:
–
makrela obecná, sleď obecný, kranas obecný,
treska modravá, drsnatec obecný, sardel obecná, stříbrnice evropská,
sardinka, huňáček severní;
–
tuňák obecný, mečoun obecný, tuňák
křídlatý, tuňák velkooký, ostatní plachetníkovití;
b)      nejpozději od 1. ledna 2015:
treska obecná, štikozubec obecný, jazyk obecný;
c)      nejpozději od 1. ledna 2016:
treska jednoskvrnná, treska bezvousá, pakambala průsvitná, ďas
mořský, platýs evropský, mník mořský, treska tmavá, treska sajda,
platýs červený, pakambala velká, pakambala východoatlantská, mník modrý,
tkaničnice tmavá, hlavoun tuponosý, červenice obecná, platýs
černý, mníkovec bělolemý, okouník a středomořské populace
žijící při dně.
2.
Pro populace ryb stanovené v odstavci 1 jsou
stanoveny minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů
založené na nejlepším dostupném vědeckém poradenství. Prodej úlovků
těchto populací ryb o velikosti menší, než je referenční velikost pro
zachování, bude omezen pouze ke zpracování na rybí moučku nebo krmiva pro
domácí zvířata.
3.
Obchodní podmínky týkající se úlovků ryb
přesahujících stanovená rybolovná práva se stanoví v souladu
s článkem 27 [nařízení o společné organizaci trhů
s produkty rybolovu a akvakultury].
4.
Členské státy zajistí, aby byla rybářská
plavidla Unie plující pod jejich vlajkou vybavena tak, aby zajistila úplnou
dokumentaci všech rybolovných a zpracovatelských činností za
účelem sledování plnění povinnosti vykládky všech úlovků.
5.
Odstavec 1 se nedotýká mezinárodních závazků.
6.
Komise je zmocněna k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 s cílem vymezit
opatření stanovená odstavcem 1 za účelem souladu s mezinárodními
závazky Unie.
Článek 16
Rybolovná práva
1.
Rybolovná práva přidělená členským
státům zajistí každému členskému státu relativní stabilitu rybolovu
pro každou populaci ryb nebo loviště. Při rozdělování nových
rybolovných práv budou zohledněny zájmy každého členského státu.
2.
Rybolovná práva na vedlejší úlovky mohou být
vyhrazena v rámci celkových rybolovných práv.
3.
Rybolovná práva musí být v souladu s
vyčíslitelnými cíli, časovými rámci a rozpětími stanovenými
v souladu s čl. 9 odst. 2 a čl. 11 písm. b), c) a h).
4.
Členské státy si mohou poté, co informují
Komisi, vzájemně vyměnit všechna rybolovná práva, která jim byla
přidělena, nebo jejich část.
HLAVA III
REGIONALIZACE
KAPITOLA I
VÍCELETÉ PLÁNY
Článek 17
Opatření pro zachování
zdrojů přijatá v souladu s víceletými plány
1.
Členské státy mohou být ve víceletém plánu
stanoveném podle článků 9, 10 a 11 zmocněny v souladu s uvedeným
plánem přijímat opatření, která stanoví opatření pro zachování
zdrojů pro plavidla plující pod jejich vlajkou, pokud jde o populace ve
vodách Unie, ke kterým jim byla přidělena rybolovná práva.
2.
Členské státy zajistí, aby opatření pro
zachování zdrojů přijatá podle odstavce 1:
a)      byla v souladu s cíli stanovenými v
článcích 2 a 3;
b)      byla v souladu s oblastí působnosti
a cíli víceletých plánů;
c)      účinně splňovala cíle a
vyčíslitelné cíle stanovené ve víceletém plánu; a
d)      nebyla méně přísná než
opatření stanovená ve stávajících právních předpisech Unie.
Článek 18
Oznámení opatření pro
zachování zdrojů prováděné členským státem

Členské státy, které přijmou
opatření pro zachování zdrojů podle čl. 17 odst. 1, uvědomí
o těchto opatřeních Komisi, ostatní dotčené členské
státy a příslušné poradní sbory.
Článek 19
Posouzení
Komise může kdykoli posoudit
slučitelnost a účinnost opatření pro zachování zdrojů
přijatých členskými státy podle čl. 17 odst. 1.
Článek 20
Opatření pro zachování
zdrojů přijatá v rámci víceletých plánů v případě
neplnění povinností
1.
Komise je zmocněna k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem stanovení
opatření pro zachování zdrojů pro loviště, na která se vztahuje
víceletý plán, pokud členský stát oprávněný přijímat
opatření v souladu s článkem 17 o těchto opatřeních Komisi
neinformuje do tří měsíců ode dne vstupu víceletého plánu v
platnost.
2.
Komise je zmocněna k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem stanovení
opatření pro zachování zdrojů pro loviště, na která se vztahuje
víceletý plán, pokud
a)      nejsou opatření členského státu
považována za slučitelná s cíli víceletého plánu na základě posouzení
provedeného podle článku 19 nebo
b)      se má na základě posouzení
provedeného podle článku 19 za to, že opatření členského státu
nesplňují účinně cíle a vyčíslitelné cíle stanovené ve
víceletém plánu, nebo
c)      byla aktivována ochrana podle čl. 11
písm. i).
3.
Opatření pro zachování zdrojů
přijatá Komisí musí zajišťovat splnění cílů a úkolů
stanovených víceletým plánem. Poté,
co jsou Komisí přijaty akty v přenesené pravomoci, pozbudou
opatření členských států účinnosti.
KAPITOLA II
TECHNICKÁ OPATŘENÍ
Článek 21
Technická opatření
Členské státy mohou být v rámci
technických opatření stanovených podle článku 14 zmocněny v
souladu s uvedeným rámcem přijímat opatření, která stanoví technická
opatření pro plavidla plující pod jejich vlajkou, pokud jde o populace v
jejich vodách, ke kterým jim byla přidělena rybolovná práva.
Členské státy zajistí, aby tato technická opatření:
a)           byla v souladu s cíli stanovenými v
článcích 2 a 3;
b)           byla v souladu s cíli stanovenými v
opatřeních přijatých v souladu s článkem 14;
c)           účinně splňovala cíle
stanovené v opatřeních přijatých v souladu s článkem 14; a
d)           nebyla méně přísná než
opatření stanovená ve stávajících právních předpisech Unie.
Článek 22
Oznámení technických
opatření členského státu

Členské státy, které přijmou
technická opatření podle článku 21, musí o těchto
opatřeních informovat Komisi, ostatní dotčené členské státy a
příslušné poradní sbory.
Článek 23
Posouzení
Komise může kdykoli posoudit
slučitelnost a účinnost technických opatření přijatých
členskými státy podle článku 21.
Článek 24
Opatření přijatá v
rámci technických opatření v případě neplnění povinností
1.
Komise je zmocněna k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem stanovení
technických opatření, na která se vztahuje rámec technických
opatření, pokud členský stát oprávněný přijímat
opatření v souladu s článkem 21 o těchto opatřeních
Komisi neinformuje do tří měsíců ode dne vstupu rámce
technických opatření v platnost.
2.
Komise je zmocněna k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem stanovení
technických opatření, pokud se má na základě posouzení provedeného
podle článku 23 za to, že opatření členského státu:
a)      nejsou slučitelná s cíli uvedenými v
rámci technických opatření nebo
b)      účinně nesplňují cíle
stanovené v tomto rámci technických opatření.
3.
Účelem technických opatření
přijatých Komisí je zajistit plnění cílů rámce technických
opatření. Poté, co jsou Komisí přijaty akty v přenesené
pravomoci, pozbudou opatření členského státu účinnosti.
HLAVA IV
 VNITROSTÁTNÍ OPATŘENÍ
Článek 25
Opatření členských států platná pouze pro mořská plavidla
plující pod jejich vlajkou
Členský stát může přijmout
opatření pro zachování populací ryb ve vodách Unie pod podmínkou, že tato
opatření:
a)      budou platit pouze pro rybářská
plavidla plující pod vlajkou tohoto členského státu nebo pro osoby usazené
na území v případě rybolovných činností, které nejsou
prováděny rybářským plavidlem;
b)      jsou v souladu s cíli stanovenými v
článcích 2 a 3 a
c)      nejsou méně přísná než
opatření stanovená ve stávajících právních předpisech Unie.
Článek 26
Opatření členského státu v pásmu 12 námořních mil
1.
Členský stát může přijmout
nediskriminační opatření pro zachování a řízení populací ryb a
minimalizaci vlivu rybolovu na zachování mořského ekosystému v pásmu
12 námořních mil od svých základních linií za předpokladu, že
Unie nepřijala opatření, která řeší otázky zachování a
řízení zdrojů výslovně pro danou oblast. Opatření
členského státu musí být v souladu s cíli stanovenými v článcích 2 a
3 a nesmí být méně přísná než stávající opatření stanovená v
právních předpisech Unie.
2.
Pokud by opatření, která má členský stát
přijmout k zachování a řízení zdrojů, mohla mít vliv na
rybářská plavidla ostatních členských států, musí být tato
opatření přijata teprve po konzultaci s Komisí, dotčenými
členskými státy a příslušnými poradními sbory ohledně návrhu
opatření opatřeného důvodovou zprávou.

ČÁST IV
PŘÍSTUP KE ZDROJŮM
Článek 27
Stanovení systémů
převoditelných koncesí k rybolovu
1.
Nejpozději 31. prosince 2013 každý
členský stát stanoví systém převoditelných koncesí k rybolovu
pro
a)      všechna rybářská plavidla o celkové
délce 12 metrů nebo více; a
b)      všechna rybářská plavidla o celkové
délce menší než 12 metrů lovící vlečným zařízením.
2.
Členské státy mohou rozšířit systém
převoditelných koncesí k rybolovu na rybářská plavidla o celkové
délce menší než 12 metrů používající jiné druhy zařízení než
vlečné zařízení a uvědomí o tom Komisi.
Článek 28
Přidělování převoditelných
koncesí k rybolovu
1.
Převoditelná koncese k rybolovu stanovuje
nárok na využití jednotlivých rybolovných práv přidělených v souladu
s čl. 29 odst. 1.
2.
Každý členský stát přidělí na
základě transparentních kritérií převoditelné koncese k rybolovu
pro každou populaci nebo skupinu populací, pro kterou jsou přidělena
rybolovná práva v souladu s článkem 16, vyjma rybolovných práv získaných v
rámci dohod o udržitelném rybolovu.
3.
Při rozdělování převoditelných
koncesí k rybolovu týkajících se smíšených lovišť členské státy
zohlední pravděpodobné složení úlovků plavidel účastnících se
takových rybolovů.
4.
Převoditelné koncese k rybolovu mohou být
přiděleny pouze členským státem vlastníkovi rybářského
plavidla plujícího pod vlajkou tohoto státu nebo právnické či fyzické
osobě pro účely použití na takovém plavidle. Převoditelné
koncese k rybolovu mohou být sloučeny dohromady pro společné
řízení právnickými nebo fyzickými osobami nebo uznanými organizacemi
producentů. Členské státy mohou na základě transparentních a
objektivních kritérií omezit způsobilost pro získání převoditelných
koncesí k rybolovu.
5.
Členské státy mohou omezit dobu platnosti
převoditelných koncesí k rybolovu na dobu nejméně 15 let za
účelem přerozdělení těchto koncesí. Pokud členské
státy neomezí dobu platnosti převoditelných koncesí k rybolovu, mohou tyto
koncese zrušit s výpovědí nejméně 15 let.
6.
Členské státy mohou zrušit převoditelné
koncese k rybolovu s kratší výpovědí v případě
zjištěného závažného protiprávního jednání, kterého se dopustil držitel
koncesí. Toto zrušení musí být provedeno takovým způsobem, aby se
plně projevilo z hlediska společné rybářské politiky, zásady
proporcionality a v případě potřeby mělo okamžitý
účinek.
7.
Odchylně od odstavců 5 a 6 mohou
členské státy zrušit převoditelné koncese k rybolovu, které
nebyly využívány na rybářském plavidle po dobu tří po sobě
následujících let.
Článek 29
Přidělování
jednotlivých rybolovných práv
1.
Členské státy přidělí jednotlivá
rybolovná práva držitelům převoditelných koncesí k rybolovu
uvedených v článku 28 na základě rybolovných práv
přidělených členským státům nebo stanovených v plánech
řízení přijatých členskými státy v souladu s článkem
19 nařízení (ES) č. 1967/2006.
2.
Členské státy stanoví rybolovná práva, která
mohou být na základě nejlepšího dostupného vědeckého poradenství
přidělena rybářským plavidlům plujícím pod jejich vlajkou,
pro druhy, pro které Rada nestanovila rybolovná práva.
3.
Rybářská plavidla provádějí rybolovnou
činnost pouze tehdy, pokud mají dostatek jednotlivých rybolovných práv,
která by pokryla všechny jejich případné úlovky.
4.
Členské státy mohou vyhradit až 5 %
rybolovných práv. Musí stanovit cíle a transparentní kritéria pro
rozdělení takto vyhrazených rybolovných práv. Tato rybolovná práva mohou
být přidělena pouze způsobilým držitelům
převoditelných koncesí k rybolovu, jak je stanoveno v čl.
28 odst. 4.
5.
Při přidělování převoditelných
koncesí k rybolovu v souladu s článkem 28 a při
přidělování rybolovných práv v souladu s odstavcem 1 tohoto
článku může členský stát v rámci rybolovných práv, která byla
tomuto členskému státu přiznána, poskytnout pobídky pro rybářská
plavidla používající selektivní lovná zařízení, která odstraňují
nežádoucí vedlejší úlovky.
6.
Členské státy mohou stanovit poplatky za
využívání jednotlivých rybolovných práv, které přispějí na náklady
spojené s řízením rybolovu.
Článek 30
Rejstřík
převoditelných koncesí k rybolovu a jednotlivých rybolovných práv
Členské státy zřídí a vedou
rejstřík převoditelných koncesí k rybolovu a jednotlivých rybolovných
práv.
Článek 31
Převod
převoditelných koncesí k rybolovu
1.
V rámci členského státu lze převoditelné
koncese k rybolovu plně nebo částečně
převádět mezi způsobilými držiteli těchto koncesí.
2.
Členský stát může povolit převod
převoditelných rybolovných koncesí do jiných členských států a z
těchto států.
3.
Členské státy mohou regulovat převod
převoditelných koncesí k rybolovu tím, že stanoví podmínky pro jejich
převod na základě transparentních a objektivních kritérií.
Článek 32
Pronájem jednotlivých
rybolovných práv
1.
V rámci členského státu lze jednotlivá
rybolovná práva částečně nebo plně pronajímat.
2.
Členský stát může povolit pronájem
jednotlivých rybolovných práv do jiných členských států a z
těchto států.
Článek 33
Přidělování
rybolovných práv, na která se nevztahuje systém převoditelných koncesí
k rybolovu
1.
Každý členský stát rozhodne o způsobu,
jak mohou být rybolovná práva, která mu byla přiznána v souladu s
článkem 16 a na která se nevztahuje systém převoditelných rybolovných
koncesí, přidělena rybářským plavidlům plujícím pod jeho
vlajkou. Uvědomí Komisi o metodě přidělování.
ČÁST V
ŘÍZENÍ RYBOLOVNÉ KAPACITY

Článek 34
Úprava rybolovné kapacity
1.
Členské státy zavedou opatření, kterými
se upravuje rybolovná kapacita jejich loďstev, aby dosáhly účinné rovnováhy
mezi touto rybolovnou kapacitou a svými rybolovnými právy.
2.
Výstup z loďstva s poskytnutím veřejné
podpory poskytnuté Evropským rybářským fondem na programové období
2007–2013 se povoluje pouze tehdy, pokud mu předcházelo odebrání licence k
rybolovu a oprávnění k rybolovu.
3.
Rybolovná kapacita odpovídající rybářským
plavidlům staženým s veřejnou podporou nebude nahrazena.
4.
Členské státy zajistí, že od 1. ledna 2013
rybolovná kapacita jejich loďstev nikdy nepřesáhne stropy rybolovné
kapacity stanovené v souladu s článkem 35.
Článek 35
Řízení rybolovné
kapacity
1.
Na loďstvo každého členského státu se
vztahují stropy rybolovné kapacity stanovené v příloze II.
2.
Členské státy mohou požádat Komisi o
vyloučení rybářských plavidel, na která se vztahuje systém převoditelných
koncesí k rybolovu stanovený v souladu s článkem 27, ze stropů
rybolovné kapacity stanovených v souladu s odstavcem 1. V tomto
případě budou stropy rybolovné kapacity přepočítány, tak
aby byla zohledněna rybářská plavidla, na která se nevztahuje systém
převoditelných rybolovných koncesí.
3.
Komise je zmocněna k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, které se týkají
přepočítání stropů rybolovné kapacity uvedených v odstavcích 1 a
2.
Článek 36
Rejstříky rybářských loďstev
1.
Členské státy zaznamenávají u rybářských
plavidel Unie plujících pod jejich vlajkou údaje o vlastnostech a
činnosti, které jsou potřebné pro řízení opatření
stanovených v rámci tohoto nařízení.
2.
Členské státy zpřístupní Komisi údaje
uvedené v odstavci 1.
3.
Komise zřídí rejstřík rybářských
loďstev Unie obsahující údaje, které získá podle odstavce 2.
4.
Údaje obsažené v rejstříku rybářských
loďstev Unie budou zpřístupněny všem členským státům.
Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci
v souladu s článkem 55, které se týkají definování údajů
uvedených v odstavci 1.
5.
Komise stanoví technickoprovozní požadavky pro
postupy předávání údajů uvedených v odstavcích 2, 3 a 4. Tyto
prováděcí akty jsou přijímány v souladu s přezkumným
řízením uvedeným v článku 56.
ČÁST VI
VĚDECKÁ ZÁKLADNA PRO ŘÍZENÍ RYBOLOVU
Článek 37
Požadavky na údaje pro řízení rybolovu
1.
Členské státy shromažďují biologické,
technické, environmentální, hospodářské a sociální údaje
potřebné pro řízení rybolovu založené na ekosystémovém přístupu,
spravují je a zpřístupňují konečným uživatelům
vědeckých údajů, včetně subjektů, které určí
Komise. Tyto údaje umožňují zejména vyhodnocení:
a)      stavu využívaných biologických
mořských zdrojů,
b)      úrovně rybolovu a dopadu rybolovných
činností na biologické mořské zdroje a na mořské
ekosystémy, a
c)      sociální a hospodářskou výkonnost
rybolovu, akvakultury a zpracovatelských odvětví ve vodách a mimo vody
Unie.
2.
Členské státy:
a)      zajistí, že jsou shromážděné údaje
přesné a spolehlivé;
b)      zabrání zdvojování shromažďování
údajů pro různé účely;
c)      zajistí bezpečné uchovávání
shromážděných údajů a případně vhodnou ochranu a
důvěrnost shromážděných údajů;
d)      zajistí, že Komise nebo subjekty
určené Komisí mají přístup k vnitrostátním databázím a systémům
používaným ke zpracování shromážděných údajů pro účely
ověření existence a kvality údajů.
3.
Členské státy zajistí vnitrostátní koordinaci
shromažďování a správy vědeckých údajů pro řízení rybolovu.
Za tímto účelem určí národního zpravodaje a organizují
každoročně vnitrostátní koordinační zasedání. Komise je
informována o vnitrostátních koordinačních činnostech a je zvána na
koordinační zasedání.
4.
Členské státy koordinují své činnosti
shromažďování údajů s ostatními členskými státy ve stejném
regionu a vyvíjejí veškeré úsilí o koordinaci svých akcí s třetími
zeměmi se svrchovaností nebo jurisdikcí nad vodami ve stejném regionu.
5.
Shromažďování, správa a využívání údajů
bude realizováno v rámci víceletého programu od roku 2014. Takový víceletý
program zahrnuje cíle ohledně přesnosti shromažďovaných
údajů a úrovně agregace pro shromažďování, správu a využívání
těchto údajů.
6.
Komise je zmocněna k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem stanovení
cílů ohledně přesnosti shromažďovaných údajů a za
účelem vymezení úrovní agregace pro shromažďování, správu a využívání
těchto údajů pro víceletý program uvedený v odstavci 5.
7.
Komise stanoví technickoprovozní požadavky pro
postupy předávání shromážděných údajů. Tyto prováděcí akty
jsou přijímány v souladu s přezkumným řízením uvedeným v
článku 56.
Článek 38
Výzkumné programy
1.
Členské státy přijmou vnitrostátní
programy v oblasti shromažďování vědeckých údajů a výzkumné
a inovační programy. Koordinují své činnosti shromažďování
údajů z oblasti rybolovu a výzkumné a inovační činnosti s rámci
pro výzkum a inovace ostatních členských států a Unie.
2.
Členské státy zajistí dostupnost
příslušných pravomocí a lidských zdrojů, které mají být zapojeny do
vědeckého poradenského procesu.
ČÁST VII
VNĚJŠÍ POLITIKA

HLAVA I
MEZINÁRODNÍ RYBÁŘSKÉ ORGANIZACE

Článek 39
Cíle

1.
Unie se účastní činností mezinárodních
organizací zabývajících se rybolovem, včetně regionálních organizací
pro řízení rybolovu (RFMO) v souladu s mezinárodními závazky a cíli
politiky a v souladu s cíli stanovenými v článcích 2 a 3.
2.
Postoje Unie v mezinárodních organizacích
zabývajících se rybolovem a v RFMO jsou založeny na nejlepším dostupném
vědeckém poradenství, aby bylo zajištěno zachování nebo obnovení
rybolovných zdrojů nad úrovněmi, které mohou vytvářet maximální
udržitelný výnos.
3.
Unie účinně přispívá k rozvoji a
podporuje rozvoj vědeckých poznatků a poradenství v RFMO a
mezinárodních organizacích.
Článek 40
Dodržování mezinárodních
ustanovení
Unie spolupracuje s třetími zeměmi a
mezinárodními organizacemi zabývajícími se rybolovem, včetně RFMO, s
cílem posílit dodržování opatření přijatých těmito mezinárodními
organizacemi.
HLAVA II
DOHODY O UDRŽITELNÉM RYBOLOVU
Článek 41
Zásady a cíle dohod o
udržitelném rybolovu
1.
Dohody o udržitelném rybolovu s třetími
zeměmi stanoví rámec správy v právní, hospodářské a environmentální
oblasti pro rybolovné činnosti prováděné rybářskými plavidly
Unie ve vodách třetí země.
2.
Rybářská plavidla Unie loví pouze
přebytky přípustného odlovu stanoveného třetí zemí uvedeného
v čl. 62 odst. 2 Úmluvy Organizace spojených národů o
mořském právu a určeného na základě nejlepšího dostupného
vědeckého poradenství a výměny příslušných informací mezi Unií a
danou třetí zemí o celkové intenzitě rybolovu dotčených
populací, tak aby se zajistilo, že rybolovné zdroje zůstanou nad
úrovněmi, které mohou vytvářet maximální udržitelný výnos.
Článek 42
Finanční pomoc
1.           Unie poskytne
prostřednictvím dohod o udržitelném rybolovu třetím zemím
finanční pomoc s cílem:
a)           nést část nákladů na
přístup k rybolovným zdrojům ve vodách třetí země;
b)           stanovit rámec správy
včetně vytvoření a zachování potřebných vědeckých a
výzkumných institucí, kapacit určených k sledování, kontrole a dozoru
a jiných složek budujících možnosti, které spadají pod rámec politiky
udržitelného rybolovu realizované třetí zemí. Tato finanční pomoc je
podmíněna dosažením konkrétních výsledků.
ČÁST VIII
AKVAKULTURA
Článek 43
Podpora akvakultury
1.
Komise stanoví do roku 2013 nezávazné strategické
směry Unie v oblasti společných priorit a cílů pro rozvoj
činností akvakultury s cílem podpořit udržitelnost a
přispět k zabezpečení potravin, růstu a zaměstnanosti.
Tyto strategické směry zohlední příslušné výchozí pozice a rozdílné
podmínky v rámci celé Unie, utvoří základ pro víceleté vnitrostátní
strategické plány a zaměří se na:
a)      zvýšení konkurenceschopnosti odvětví
akvakultury a podporu jeho rozvoje a inovace;
b)      podporu hospodářské činnosti;
c)      diverzifikaci a zlepšení kvality života
v pobřežních a venkovských oblastech;
d)      zajištění rovných podmínek pro
hospodářské subjekty, pokud jde o přístup do vod a prostoru.
2.
Členské státy stanoví víceletý vnitrostátní
strategický plán pro rozvoj činností akvakultury na svých územích do roku
2014.
3.
Víceletý strategický plán zahrnuje cíle členského
státu a opatření k jejich dosažení.
4.
Víceleté strategické plány se zaměří
zejména na:
a)      zjednodušení správních postupů,
zejména co se týče udělování licencí;
b)      jistotu pro hospodářské subjekty v
odvětví akvakultury v souvislosti s přístupem k vodám a prostoru;
c)      ukazatele environmentální,
hospodářské a sociální udržitelnosti;
d)      hodnocení jiných možných
přeshraničních vlivů na sousední členské státy.
5.
Členské státy si vyměňují informace
a osvědčené postupy prostřednictvím otevřené metody koordinace
vnitrostátních opatření obsažených ve víceletých strategických plánech.
Článek 44
Konzultace poradních
sborů
V souladu s článkem 53 bude zřízen
poradní sbor pro akvakulturu.
ČÁST IX
 SPOLEČNÁ ORGANIZACE TRHU
Článek 45
Cíle
1.
Bude stanovena společná organizace trhu s
produkty rybolovu a akvakultury, která:
a)      přispěje k dosažení cílů
stanovených v článcích 2 a 3;
b)      umožní odvětví rybolovu a
akvakultury uplatňovat společnou rybářskou politiku na
příslušné úrovni;
c)      posílí konkurenceschopnost odvětví
rybolovu a akvakultury Unie, zejména producentů;
d)      zlepší transparentnost trhů, zejména
pokud jde o hospodářské poznatky a porozumění unijním trhům s
produkty rybolovu a akvakultury v rámci zásobovacího řetězce a
povědomí spotřebitelů;
e)      přispěje k zajištění
rovných podmínek pro všechny produkty uváděné na trh v Unii podporou
udržitelného využívání rybolovných zdrojů.
2.
Společná organizace trhů se použije na
produkty rybolovu a akvakultury uvedené v příloze I k [nařízení o
společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury], které
jsou uváděny na trh v Unii.
3.
Společná organizace trhů zahrnuje
zejména:
a)      organizaci odvětví, včetně
opatření ke stabilizaci trhu;
b)      společné obchodní normy.
ČÁST X
KONTROLA A VYNUCOVÁNÍ
Článek 46
Cíle

1.
Dodržování pravidel společné rybářské
politiky musí být zajišťováno účinným režimem Unie pro kontrolu
rybolovu, včetně boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému
(NNN) rybolovu.
2.
Režim Unie pro kontrolu rybolovu je založen zejména
na:
a)      globálním a integrovaném přístupu;
b)      používání moderních technologií kontroly
pro dostupnost a kvalitu údajů o rybolovu;
c)      strategii zohledňující míru rizika
zaměřené na systematické a automatické křížové kontroly všech
dostupných vhodných údajů;
d)      rozvoji kultury dodržování pravidel mezi
hospodářskými subjekty;
e)      stanovení účinných,
přiměřených a odrazujících sankcí.
Článek 47
Pilotní projekty v oblasti
nových technologií kontroly a systémů pro správu údajů
1.
Komise a členské státy mohou
uskutečňovat pilotní projekty v oblasti nových technologií kontroly a
systémů správy údajů.
2.
Komise je zmocněna přijímat akty v
přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, které se týkají pravidel
provádění pilotních projektů v oblasti nových technologií kontroly a
systémů pro správu údajů.
Článek 48
Příspěvek na
náklady kontroly, inspekce a vynucování
Členské státy mohou po držitelích licence k rybolovu
pro rybářská plavidla o celkové délce 12 metrů nebo více a plující
pod jejich vlajkou požadovat, aby přiměřeně
přispěly na náklady provádění režimu Unie pro kontrolu rybolovu.
ČÁST XI
FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 49
Cíle
Za účelem dosažení cílů stanovených
v článcích 2 a 3 lze poskytnout finanční pomoc Unie.
Článek 50
Podmínky poskytnutí
finanční pomoci pro členské státy

1.
Finanční pomoc Unie pro členské státy je
podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské politiky ze
strany členských států.
2.
Nedodržování pravidel společné rybářské
politiky členskými státy může mít za následek přerušení nebo
pozastavení plateb nebo provedení finanční opravy finanční pomoci
Unie poskytované v rámci společné rybářské politiky. Tato
opatření jsou přiměřená povaze, rozsahu, délce trvání a
opakování nedodržování.
Článek 51
Podmínky finanční pomoci
pro hospodářské subjekty

1.
Finanční pomoc Unie pro hospodářské
subjekty je podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské
politiky ze strany hospodářských subjektů.
2.
Závažná porušení pravidel společné
rybářské politiky, kterých se dopustí hospodářské subjekty, mají za
následek dočasný nebo trvalý zákaz přístupu k finanční
pomoci Unie a/nebo provedení finančních snížení. Tato opatření jsou
přiměřená povaze, rozsahu, délce trvání a opakování závažných
protiprávních jednání.
3.
Členské státy zajistí, že je finanční
pomoc Unie poskytována pouze tehdy, pokud nebyly dotčenému
hospodářskému subjektu uloženy žádné sankce za závažná protiprávní jednání
v období jednoho roku před datem podání žádosti o finanční pomoc
Unie.
ČÁST XII
PORADNÍ SBORY
Článek 52
 Poradní sbory
1.
Pro každou z oblastí působnosti stanovených v
příloze III jsou zřízeny poradní sbory s cílem podpořit
vyvážené zastoupení všech zúčastněných stran a přispět k
dosažení cílů stanovených v článcích 2 a 3.
2.
Komise je zmocněna k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, které se týkají
změn uvedené přílohy v souvislosti se změnami oblastí
působnosti, s vytvořením nových oblastí působnosti poradních
sborů nebo s vytvořením nových poradních sborů.
3.
Každý poradní sbor stanoví svůj jednací
řád.
Článek 53
Úkoly poradních sborů
1.
Poradní sbory mohou:
a)      předkládat Komisi nebo dotčeným
členským státům doporučení a návrhy ohledně otázek
týkajících se řízení rybolovu a akvakultury;
b)      informovat Komisi a členské státy o
problémech týkajících se řízení rybolovu a akvakultury v jejich
oblasti působnosti;
c)      v úzké spolupráci s vědci
přispívat ke shromažďování, předávání a analýze údajů
potřebných pro vypracování opatření pro zachování zdrojů.
2.
Komise a případně dotčené
členské státy odpovědí v přiměřené době na každé
doporučení, návrh nebo informace, které obdrží podle odstavce 1.
Článek 54
Složení, fungování a
financování poradních sborů
1.
Poradní sbory jsou složeny z organizací
zastupujících hospodářské subjekty působící v odvětví rybolovu a
ostatní zájmové skupiny dotčené společnou rybářskou politikou.
2.
Každý poradní sbor se skládá z valné hromady a
výkonného výboru a přijímá opatření potřebná pro jeho organizaci
a pro zajištění transparentnosti a dodržování všech vyjádřených
stanovisek.
3.
Poradní sbory se mohou ucházet o finanční
pomoc Unie jakožto subjekty, které sledují cíl obecného evropského zájmu.
4.
Komise je zmocněna přijímat akty v
přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, které se týkají složení a
fungování poradních sborů.
ČÁST XIII
PROCESNÍ USTANOVENÍ
Článek 55
Výkon přenesení pravomoci
1.
Pravomoc přijímat akty v přenesené
pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto
článku.
2.
Přenesení pravomoci uvedené v čl. 12
odst. 2, čl. 15 odst. 6, čl. 20 odst. 1 a 2, čl. 24 odst. 1 a 2,
čl. 35 odst. 3, čl. 36 odst. 4, čl. 37 odst. 6, čl. 47
odst. 2, čl. 52 odst. 2 a v čl. 54 odst. 4 se svěřuje na
dobu neurčitou od 1. ledna 2013.
3.
Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení
pravomoci uvedené v čl. 12 odst. 2, čl. 15 odst. 6, čl. 20
odst. 1 a 2, čl. 24 odst. 1 a 2, čl. 35 odst. 3, čl. 36 odst. 4,
čl. 37 odst. 6, čl. 47 odst. 2, čl. 52 odst. 2 a čl. 54
odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení
pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku dnem následujícím
po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku
Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm
upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v
přenesené pravomoci.
4.
Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise
neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5.
Akt v přenesené pravomoci přijatý podle
čl. 12 odst. 3, čl. 15 odst. 4, čl. 20 odst. 1 a 2,
čl. 24 odst. 1 a 2, čl. 35 odst. 3, čl. 36 odst. 4, čl. 37
odst. 7, čl. 47 odst. 2, čl. 52 odst. 2 a čl. 54 odst. 4 vstoupí
v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve
lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a
Radě námitky nebo pokud Evropský parlament a Rada před uplynutím této
lhůty Komisi informují, že námitky nevysloví. Z podnětu
Evropského parlamentu nebo Rady je tato lhůta prodloužena o 2 měsíce.

Článek 56
Provádění
Při provádění pravidel společné
rybářské politiky je Komisi nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu.
Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU)
č. 182/2011.
Část XIV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 57
Zrušení
1.
Nařízení (ES) č. 2371/2002 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za
odkazy na toto nařízení.
2.
Rozhodnutí (ES) č. 2004/585 se zrušuje ode dne
vstupu předpisů přijatých podle čl. 51 odst. 4 a čl.
52 odst. 4 v platnost.
3.
Článek 5 nařízení (ES) č. 1954/2003
se vypouští.
4.
Nařízení (ES) č. 199/2008 se zrušuje.
5.
Nařízení (ES) č. 639/2004 se zrušuje.
Článek 58
Přechodná
opatření
Aniž je dotčen čl. 57 odst. 4,
nařízení (ES) č. 199/2008 se i nadále použije pro vnitrostátní
programy přijaté v oblasti shromažďování a správy údajů pro
období let 2011–2013.
Článek 59
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem
následujícím po dni vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne .
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
PŘÍLOHA I
PŘÍSTUP DO
POBŘEŽNÍCH VOD VE SMYSLU ČL. 6 ODST. 2
1. POBŘEŽNÍ VODY SPOJENÉHO
KRÁLOVSTVÍ
A. PŘÍSTUP
PRO FRANCII
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Spojeného království (6 až 12 námořních mil)
 1. Berwick-upon-Tweed východním směrem Coquet Island východním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
 2. Flamborough Head východním směrem Spurn Head východním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
 3. Lowestoft východním směrem Lyme Regis jižním směrem || Všechny druhy || Bez omezení
 4. Lyme Regis jižním směrem Eddystone jižním směrem || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 5. Eddystone jižním směrem Longships jihozápadním směrem         || Druhy žijící při dně Hřebenatkovití Humr Langusta || Bez omezení   Bez omezení   Bez omezení Bez omezení
 6. Longships jihozápadním směrem Hartland Point severozápadním směrem     || Druhy žijící při dně Langusta Humr   || Bez omezení   Bez omezení Bez omezení
 7. Od Hartland Point k linii severně od Lundy Island || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 8. Od linie přímo na západ od Lundy Island po Cardigan Harbour || Všechny druhy || Bez omezení
 9. Point Lynas severním směrem Morecambe Light Vessel východním směrem || Všechny druhy || Bez omezení
 10. County Down || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 11. New Island severovýchodním směrem Sanda Island jihozápadním směrem || Všechny druhy || Bez omezení
 12. Port Stewart severním směrem Barra Head západním směrem || Všechny druhy || Bez omezení
 13. 57°40' severní šířky Butt of Lewis západním směrem || Všechny druhy Kromě korýšů a měkkýšů || Bez omezení
 14. St Kilda, Flannan Islands || Všechny druhy || Bez omezení
 15. Západně od linie spojující maják Butt of Lewis s bodem 59°30'severní šířky – 5°45' západní délky || Všechny druhy || Bez omezení
B. PŘÍSTUP PRO IRSKO
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti ||
 || Pobřeží Spojeného království (6 až 12 námořních mil)
 || 1. Point Lynas severním směrem Mull of Galloway jižním směrem || Druhy žijící při dně Humr || Bez omezení   Bez omezení
 || 2. Mull of Oa západním směrem Barra Head západním směrem || Druhy žijící při dně Humr || Bez omezení   Bez omezení
C. PŘÍSTUP PRO NĚMECKO
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 || Pobřeží Spojeného království (6 až 12 námořních mil)
 || 1. Východně od Shetland a Fair Isle mezi liniemi vedoucími přímo na jihovýchod od majáku Sumbrugh Head, přímo na severovýchod od majáku Skroo a přímo na jihozápad od majáku Skadan || Sleď obecný || Bez omezení
 || 2. Berwick-upon-Tweed východním směrem, maják Whitby High východním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
 || 3. Maják North Foreland východním směrem, nový maják Dungeness jižním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
 || 4. Pásmo okolo St Kilda || Sleď obecný Makrela || Bez omezení Bez omezení
 || 5. Maják Butt of Lewis západním směrem k linii spojující maják Butt of Lewis a bod 59°30' severní šířky –5°45' západní délky || Sleď obecný || Bez omezení
 || 6. Pásmo okolo North Rona a Sulisker (Sulasgeir) || Sleď obecný || Bez omezení
D. PŘÍSTUP PRO NIZOZEMSKO
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Spojeného království (6 až 12 námořních mil)
 1. Východně od Shetland a Fair Isle mezi liniemi vedoucími přímo na jihovýchod od majáku Sumburgh Head, přímo na severovýchod od majáku Skroo a přímo na jihozápad od majáku Skadan || Sleď obecný || Bez omezení
 2. Berwick upon Tweed východním směrem, Flamborough Head východním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
 3. North Foreland východním směrem, nový maják Dungeness jižním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
E. PŘÍSTUP PRO BELGII
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Spojeného království (6 až 12 námořních mil)
 1. Berwick upon Tweed východním směrem Coquer Island východním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
 2. Cromer severním směrem North Foreland východním směrem || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 3. North Foreland východním směrem Nový maják Dungeness jižním směrem || Druhy žijící při dně Sleď obecný || Bez omezení Bez omezení
 4. Nový maják Dungeness jižním směrem, Selsey Bill jižním směrem || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 5. Straight Point jihovýchodním směrem, South Bishop severozápadním směrem || Druhy žijící při dně || Bez omezení
2. POBŘEŽNÍ
VODY IRSKA
A. PŘÍSTUP
PRO FRANCII
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Irska (6 až 12 námořních mil)
 1. Erris Head severozápadním směrem Sybil Point západním směrem || Druhy žijící při dně Humr || Bez omezení Bez omezení
 2. Mizen Head jižním směrem Stags jižním směrem || Druhy žijící při dně Humr Makrela || Bez omezení Bez omezení Bez omezení
 3. Stags jižním směrem Cork jižním směrem || Druhy žijící při dně Humr Makrela Sleď obecný || Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení
 4. Cork jižním směrem, Carnsore Point jižním směrem || Všechny druhy || Bez omezení
 5. Carnsore Point jižním směrem, Haulbowline jihovýchodním směrem || Všechny druhy, kromě korýšů a měkkýšů || Bez omezení
B. PŘÍSTUP
PRO SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Irska (6 až 12 námořních mil)
 1. Mine Head jižním směrem Hook Point || Druhy žijící při dně Sleď obecný Makrela || Bez omezení Bez omezení Bez omezení
 2. Hook Point Carlingford Lough || Druhy žijící při dně Sleď obecný Makrela Humr Hřebenatkovití || Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení
C. PŘÍSTUP
PRO NIZOZEMSKO
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Irska (6 až 12 námořních mil)
 1. Stags jižním směrem Carnsore Point jižním směrem || Sleď obecný Makrela || Bez omezení Bez omezení
D. PŘÍSTUP
PRO NĚMECKO
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Irska (6 až 12 námořních mil)
 1. Old Head of Kinsale jižním směrem Carnsore Point jižním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
 2. Cork jižním směrem Carnsore Point jižním směrem || Makrela || Bez omezení
E. PŘÍSTUP
PRO BELGII
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Irska (6 až 12 námořních mil)
 1. Cork jižním směrem Carnsore Point jižním směrem || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 2. Wicklow Head východním směrem Carlingford Lough jihovýchodním směrem || Druhy žijící při dně || Bez omezení
3. POBŘEŽNÍ
VODY BELGIE
 Zeměpisná oblast || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 3 až 12 námořních mil || Nizozemsko || Všechny druhy || Bez omezení
   || Francie || Sleď obecný || Bez omezení
4. POBŘEŽNÍ
VODY DÁNSKA
 Zeměpisné oblasti || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Severního moře (od dánsko-německé hranice až po Hanstholm) (6 až 12 námořních mil) || Německo   || Platýsovité ryby Garnáti a krevety || Bez omezení Bez omezení
 Od dánsko-německé hranice až po Blåvands Huk || Nizozemsko || Platýsovité ryby Ryby jiné platýsovité || Bez omezení Bez omezení
 Od Blåvands Huk až po Bovbjerg || Belgie || Treska obecná || Bez omezení pouze během června a července
 ||   || Treska jednoskvrnná || Bez omezení pouze během června a července
 || Německo || Platýsovité ryby || Bez omezení
 || Nizozemsko || Platýs velký || Bez omezení
 || Jazyk obecný || Bez omezení
 Od Thyborøn až po Hanstholm || Belgie || Treska bezvousá || Bez omezení pouze během června a července
 ||   || Platýs velký || Bez omezení pouze během června a července
 || Německo || Platýsovité ryby || Bez omezení
 || Šprot obecný || Bez omezení
 || Treska obecná || Bez omezení
 || Treska tmavá || Bez omezení
 || Treska jednoskvrnná || Bez omezení
 || Makrela || Bez omezení
 || Sleď obecný || Bez omezení
 || Treska bezvousá || Bez omezení
 || Nizozemsko || Treska obecná || Bez omezení
 || Platýs velký || Bez omezení
 || Jazyk obecný || Bez omezení
 Skagerrak (od Hanstholm až po Skagen) (4 až 12 námořních mil) || Belgie   Německo Nizozemsko || Platýs velký   Platýsovité ryby Šprot obecný Treska obecná Treska tmavá Treska jednoskvrnná Makrela Sleď obecný Treska bezvousá Treska obecná Platýs velký Jazyk obecný || Bez omezení pouze během června a července Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení
 Kattegat (3 až 12 námořních mil) || Německo || Treska obecná || Bez omezení
 ||   || Platýsovité ryby || Bez omezení
 || Humr || Bez omezení
 || Sleď obecný || Bez omezení
 Severně od Zeeland k rovnoběžce se zeměpisnou šířkou procházející majákem Forsnæs || Německo || Šprot obecný || Bez omezení
 Baltské moře (včetně Velkého a Malého Beltu, Soundu, Bornholmu) 3 až 12 námořních mil || Německo || Platýsovité ryby || Bez omezení
 ||   || Treska obecná || Bez omezení
 || Sleď obecný || Bez omezení
 || Šprot obecný || Bez omezení
 || Úhoř || Bez omezení
 || Losos obecný || Bez omezení
 || Treska bezvousá || Bez omezení
 || Makrela || Bez omezení
 Skagerrak (4 až 12 námořních mil) || Švédsko || Všechny druhy || Bez omezení
 Kattegat (3 (*) až 12 námořních mil) || Švédsko || Všechny druhy || Bez omezení
 Baltské moře (3 až 12 námořních mil) || Švédsko || Všechny druhy || Bez omezení
 (*) Měřeno od pobřežní linie.
5. POBŘEŽNÍ
VODY NĚMECKA
 Zeměpisná oblast || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Severního moře (3 až 12 námořních mil) Všechna pobřeží || Dánsko || Druhy žijící při dně || Bez omezení ||
 ||   || Šprot obecný || Bez omezení
 || Smáček menší || Bez omezení
 Nizozemsko || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 || Garnáti a krevety || Bez omezení
 Od dánsko-německé hranice až po severní výběžek ostrova Amrum na 54°43′ severní šířky || Dánsko || Garnáti a krevety || Bez omezení ||
 Pásmo okolo Helgolandu || Spojené království || Treska obecná || Bez omezení ||
 ||   || Platýs velký || Bez omezení
 Baltské pobřeží (3 až 12 námořních mil) || Dánsko || Treska obecná || Bez omezení ||
 ||   || Platýs velký || Bez omezení
 || Sleď obecný || Bez omezení
 || Šprot obecný || Bez omezení
 || Úhoř || Bez omezení
 || Treska bezvousá || Bez omezení
 || Makrela || Bez omezení
6. POBŘEŽNÍ
VODY FRANCIE A ZÁMOŘSKÝCH DEPARTEMENTŮ
 Zeměpisná oblast || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti ||
 Severovýchodní pobřeží Atlantského oceánu (6 až 12 námořních mil) ||
 Od belgicko-francouzské hranice až po východní část departementu Manche (ústí Vire-Grandcamp les Bains 49° 23' 30" severní šířky – 1° 2 'západní délky severoseverovýchodním směrem) || Belgie || Druhy žijící při dně || Bez omezení ||
 ||   || Hřebenatkovití || Bez omezení
 || Nizozemsko || Všechny druhy || Bez omezení
 Dunkerque (2° 20' východní délky) k mysu Antifer (0° 10' východní délky) || Německo || Sleď obecný || Bez omezení pouze od října do prosince ||
 Od belgicko-francouzské hranice až po mys Alprech západním směrem (50° 42' 30" severní šířky — 1° 33' 30" východní délky) || Spojené království || Sleď obecný || Bez omezení ||
 Pobřeží Atlantského oceánu (6 až 12 námořních mil) ||
 Od španělsko-francouzské hranice až po 46° 08′ severní šířky || Španělsko || Sardelovití || Cílený rybolov, bez omezení pouze od 1. března do 30. června ||
 ||   || Rybolov na živou návnadu pouze od 1. července do 31. října
 || Sardinka obecná || Bez omezení pouze od 1. ledna do 28. února a od 1. července do 31. prosince
 || Mimoto musí být činnosti týkající se výše uvedených druhů provozovány v souladu s činnostmi provozovanými během roku 1984 a v rámci jejich omezení pro tento rok
 Pobřeží Středozemního moře (6 až 12 námořních mil) ||
 Španělská hranice / mys Leucate || Španělsko || Všechny druhy || Bez omezení ||
7. POBŘEŽNÍ
VODY ŠPANĚLSKA
 Zeměpisná oblast || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Atlantského oceánu (6 až 12 námořních mil)
 Od francouzsko-španělské hranice až k majáku na mysu Mayor (3° 47' západní délky) || Francie || Pelagické druhy || Bez omezení v souladu s činnostmi provozovanými během roku 1984 a v rámci jejich omezení pro tento rok
 Pobřeží Středozemního moře (6 až 12 námořních mil)
 Francouzská hranice/mys Creus || Francie || Všechny druhy || Bez omezení
8. POBŘEŽNÍ
VODY NIZOZEMSKA
 Zeměpisná oblast || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 (3 až 12 námořních mil) celé pobřeží || Belgie     || Všechny druhy     || Bez omezení
   || Dánsko || Druhy žijící při dně Šprot obecný Smáček menší Kranas obecný || Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení
   || Německo || Treska obecná Garnáti a krevety || Bez omezení Bez omezení
 (6 až 12 námořních mil) celé pobřeží || Francie || Všechny druhy || Bez omezení
 Jižní bod Texelu, západním směrem až po nizozemsko-německou hranici || Spojené království || Druhy žijící při dně || Bez omezení
9. POBŘEŽNÍ
VODY FINSKA
 Zeměpisná oblast || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Baltské moře (4 až 12 námořních mil) (*) || Švédsko || Všechny druhy || Bez omezení
 (*) 3 až 12 námořních mil okolo ostrovů Bogskär.
10. POBŘEŽNÍ VODY ŠVÉDSKA
 Zeměpisná oblast || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Skagerrak (4 až 12 námořních mil) || Dánsko || Všechny druhy || Bez omezení
 Kattegat (3 (*) až 12 námořních mil) || Dánsko || Všechny druhy || Bez omezení
 Baltské moře (4 až 12 námořních mil) || Dánsko || Všechny druhy || Bez omezení
   || Finsko || Všechny druhy || Bez omezení
 (*) Měřeno od pobřežní linie ||   ||   ||
PŘÍLOHA II
STROPY RYBOLOVNÉ KAPACITY
 Stropy kapacity (na základě situace ke dni 31. prosince 2010) ||   ||
 Členský stát || GT (hrubá prostornost) || kW
 Belgie || 18 911 || 51 585
 Bulharsko || 8 448 || 67 607
 Dánsko || 88 528 || 313 341
 Německo || 71 114 || 167 089
 Estonsko || 22 057 || 53 770
 Irsko || 77 254 || 210 083
 Řecko || 91 245 || 514 198
 Španělsko (včetně nejvzdálenějších regionů) || 446 309 || 1 021 154
 Francie (včetně nejvzdálenějších regionů) || 219 215 || 1 194 360
 Itálie || 192 963 || 1 158 837
 Kypr || 11 193 || 48 508
 Lotyšsko || 49 067 || 65 196
 Litva || 73 489 || 73 516
 Malta || 15 055 || 96 912
 Nizozemsko || 166 384 || 350 736
 Polsko || 38 376 || 92 745
 Portugalsko (včetně nejvzdálenějších regionů) || 115 305 || 388 054
 Rumunsko || 1 885 || 6 716
 Slovinsko || 1 057 || 10 974
 Finsko || 18 187 || 182 385
 Švédsko || 42 612 || 210 744
 Spojené království || 235 570 || 924 739
   ||   ||
 Nejvzdálenější regiony EU || GT (hrubá prostornost) || kW
 Španělsko
 Kanárské ostrovy: D< 12 m. Vody EU || 2 649 || 21 219
 Kanárské ostrovy: D > 12 m. Vody EU || 3 059 || 10 364
 Kanárské ostrovy: D > 12 m. Mezinárodní vody a vody třetí země || 28 823 || 45 593
 Francie
 Ostrov Réunion: Druhy žijící při dně a pelagické druhy. D < 12 m || 1 050 || 19 320
 Ostrov Réunion: Pelagické druhy. D > 12 m || 10 002 || 31 465
 Francouzská Guyana: Druhy žijící při dně a pelagické druhy. Délka < 12 m || 903 || 11 644
 Francouzská Guyana: Plavidla lovící garnáta obecného. || 7 560 || 19 726
 Francouzská Guyana: Pelagické druhy. Příbřežní plavidla. || 3 500 || 5 000
 Martinik: Druhy žijící při dně a pelagické druhy. D < 12 m || 5 409 || 142 116
 Martinik: Pelagické druhy. D > 12 m || 1 046 || 3 294
 Guadeloupe: Druhy žijící při dně a pelagické druhy. D < 12 m || 6 188 || 162 590
 Guadeloupe: Pelagické druhy. D > 12 m || 500 || 1 750
 Portugalsko
 Madeira: Druhy žijící při dně. D < 12 m || 617 || 4 134
 Madeira: Druhy žijící při dně a pelagické druhy. D > 12 m || 4 114 || 12 734
 Madeira: Pelagické druhy. Vlečná síť. D > 12 m || 181 || 777
 Azory: Druhy žijící při dně. D < 12 m || 2 626 || 29 895
 Azory: Druhy žijící při dně a pelagické druhy. D > 12 m || 12 979 || 25 721
 D je celková délka ||   ||
PŘÍLOHA III
PORADNÍ SBORY
 Název poradního sboru || Oblast působnosti
 Baltské moře || Oblasti ICES[36] IIIb, IIIc a IIId
 Středozemní moře || Mořské vody Středozemního moře na východ od 5°36' západní délky
 Severní moře || Oblasti ICES IV a IIIa
 Severozápadní vody || Oblasti ICES V (kromě Va a pouze vody Unie ve Vb), VI a VII
 Jihozápadní vody || Oblasti ICES VIII, IX a X (vody v oblasti Azor) a oblasti CECAF[37] 34.1.1, 34.1.2 a 34.2.0 (vody v oblasti Madeiry a Kanárských ostrovů)
 Pelagické populace (treska modravá, makrela obecná, kranas obecný, sleď obecný) || Všechny oblasti působnosti (kromě Baltského moře, Středozemního moře a akvakultury)
 Oceánské/zámořské loďstvo || Všechny vody mimo Unie
 Akvakultura || Akvakultura, jak je vymezena v článku 5
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný
dopad na operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název návrhu/podnětu
Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné rybářské
politice
1.2.        Příslušné oblasti
politik podle členění ABM/ABB[38]
Oblast
politiky 11: Námořní záležitosti a rybolov
1.3.        Povaha návrhu/podnětu
¨Návrh/podnět se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[39]
¨ Návrh/podnět se
týká prodloužení stávající akce
ý Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem
Evropa
hospodárně využívající zdrojů
1.4.2.     Specifické cíle a
příslušné aktivity ABM/ABB
Specifické cíle
Přispět
k cílům stanoveným v článku 39 SFEU.
1.
Zlepšit zapojení zúčastněných stran
2.
Zajistit dostupnost vědeckého poradenství
3.
Modernizovat a posílit kontrolu v rámci Unie
4.
Prověřit kontrolní a inspekční činnosti v členských
státech
5.
Přispět k lepší koordinaci kontrolních činností členských
států prostřednictvím Agentury Společenství pro kontrolu
rybolovu
Příslušné aktivity ABM/ABB
Aktivita
ABB 11 04 01, 11 07 02, 11 08 01, 11 08 02, 11 08 05
1.4.3.     Očekávané výsledky a
dopady
Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Udržitelnost
je hlavním tématem navrhované reformy SRP s cílem, že do roku 2015 musí být
populace ryb využívány na úrovni maximálního udržitelného výnosu. Udržitelným
rybolovem vedoucím ke zvýšení odlovů a obchodních zisků se
odvětví rybolovu uvolní ze závislosti na veřejné podpoře a
rovněž by se usnadnilo dosažení stabilních cen za průhledných
podmínek, což by přineslo prospěch také spotřebitelům.
1.4.4.     Ukazatele výsledků a
dopadů
Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
Dopady
na životní prostředí: populace na úrovni Fmsy, snížení nadměrného
rybolovu a pokrok v zavedení převoditelných rybolovných podílů.
Hospodářské
dopady: příjmy subjektů působících v odvětví rybolovu,
HPH – hrubá přidaná hodnota, příjmy/příjmy kryjící režijní
náklady a rozpětí čistého zisku.
Sociální
dopady: Zaměstnanost (pracovníci na plný úvazek – FTE) a mzda posádky na
plný pracovní úvazek.
1.5.        Odůvodnění
návrhu/podnětu
1.5.1.     Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
SRP
musí dosáhnout environmentální, hospodářské a sociální udržitelnosti, co
se týče využívání rybolovných zdrojů. Tyto cíle jsou právně
stejně důležité a žádného z nich nelze dosáhnout izolovaně.
Posouzení dopadů provedené v souvislosti s reformou SRP nicméně
potvrdilo, že bez výraznějšího zlepšení stavu populace zůstane
hospodářská a sociální udržitelnost omezená.
1.5.2.     Přidaná hodnota ze
zapojení EU
Podle
čl. 3 písm. d) SFEU má Unie výlučnou pravomoc v zachování
biologických mořských zdrojů. Pokud jde o zbytek SRP, jsou podle
čl. 4 odst. 2 písm. d) pravomoci Unie a členských států sdílené.
Přidaná hodnota účasti Unie souvisí se skutečností, že SRP se
týká využívání společné základny zdrojů.
1.5.3.     Závěry vyvozené z
podobných zkušeností v minulosti
Zelená
kniha o reformě společné rybářské politiky[40] vyvodila
závěr, že SRP nedosahuje svých hlavních cílů: populace ryb jsou
loveny nadměrně, hospodářská situace částí loďstva je
křehká navzdory vysokým úrovním dotací, pracovní místa v odvětví
rybolovu jsou jen málo zajímavá a situace mnoha pobřežních
společenství závislých na rybolovu je nejistá. Výsledky rozsáhlých konzultací,
které následovaly po zveřejnění zelené knihy, tuto analýzu potvrdily[41].
Hlavním
problémem stávající SRP je nedostatek environmentální udržitelnosti v
důsledku nadměrného rybolovu. Všechny ostatní problémy k němu
přispívají. Nadměrná kapacita loďstev, odchylky od
vědeckých doporučení při stanovení celkových přípustných
odlovů a nedostatek přiřazení priorit cílům jsou
hlavními hybnými silami nadměrného rybolovu. Zadruhé je problémem nízká hospodářská
udržitelnost odvětví rybolovu. Mnoho loďstev je ztrátových a
ohrožených vnějšími otřesy, jako je zvýšení cen paliva. Zatřetí
má nedostatek sociální udržitelnosti vliv na odvětví rybolovu a oblasti
závisející na rybolovu.
1.5.4.     Provázanost a možná synergie s
dalšími finančními nástroji
Cílem
je dosáhnout využívání populace ryb na úrovni maximálního udržitelného výnosu
stanoveného v Úmluvě Organizace spojených národů o mořském
právu, který byl přijatý na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v
roce 2002 jako cíl, kterého se má dosáhnout pokud možno do roku 2015. Tento cíl
umožní reformované SRP lépe dosáhnout lepšího stavu mořského
prostředí v souladu s rámcovou směrnicí o strategii pro mořské
prostředí[42].

1.6.        Doba trvání akce a
finanční dopad
¨ Časově omezený návrh/podnět
–
¨  Návrh/podnět v platnosti od
–
¨  Finanční dopad od RRRR do RRRR
ý Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
RRRR,
–
poté plné fungování.
1.7.        Předpokládaný
způsob řízení[43]
ý Přímé centralizované řízení Komisí
¨ Nepřímé centralizované řízení ze strany následujících subjektů pověřených úkoly
plnění rozpočtu:
–
¨  výkonných agentur
–
¨  subjektů zřízených Společenstvími[44]
–
¨  vnitrostátních veřejnoprávních subjektů / subjektů
pověřených výkonem veřejné služby
–      ¨  osob
pověřených prováděním zvláštních opatření podle hlavy V
Smlouvy o Evropské unii a označených v příslušném základním právním
aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
ý Sdílené řízení
s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla pro sledování a
podávání zpráv
Upřesněte
četnost a podmínky.
2.2.        Systém řízení a kontroly

2.2.1.     Zjištěná rizika
2.2.2.     Předpokládané metody kontroly

2.3.        Opatření k zamezení
podvodů a nesrovnalostí
Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.        Okruhy víceletého
finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
·      Stávající rozpočtové linie výdajů
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo [název……………………….……...……….] || RP/NRP[45] || zemí ESVO[46] || kandidátských zemí[47] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 2 || 11 04 01 Užší dialog s rybářským odvětvím a se subjekty, kterých se rybářská politika týká || RP || NE || NE || NE || NE
 2 || 11 07 02 Podpora na řízení rybolovných zdrojů (zlepšení vědeckého poradenství) || RP || NE || NE || NE || NE
 2 || 11 08 01 Finanční příspěvky členským státům na výdaje v oblasti kontroly || RP || NE || NE || NE || NE
 2 || 11 08 02 Inspekce a dohled nad rybolovnými činnostmi ve vodách Unie a jinde || RP || NE || NE || NE || NE
 2 || 11.08.05.01. Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu (CFCA) Dotace v rámci hlavy 1 a 2 || RP || NE || NE || NE || NE
 2 || 11.08.05.02. Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu (CFCA) Dotace v rámci hlavy 3 || RP || NE || NE || NE || NE
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo [název……………………….……...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
   || [XX.YY.YY.YY.]   ||   || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || 2 || Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi
 GŘ: MARE ||   ||   || 2013[48] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || Rok N+7 || Rok N+8 || Rok N+9 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11 04 01 || Závazky || (1) || 6.400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2) || 5.950 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11 07 02 || Závazky || (1a) || 4.500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) || 3.500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11 08 01  || Závazky || (1a) || 47.430 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) || 25.200 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11 08 02  || Závazky || (1a) || 2.300 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) || 2.300 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11.08.05.01 || Závazky || (1a) || 7.413 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) || 7.413 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11.08.05.02 || Závazky || (1a) || 1.711 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) || 2.711 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[49] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky pro GŘ MARE || Závazky || =1+1a +3 || 69.754 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =2+2a +3 || 47.074 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 69.754 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) || 47.074 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 2 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 69.754 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 || 47.074 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 69.754 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) || 47.074 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || 2013 || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || Rok N+7 || Rok N+8 || Rok N+9 || CELKEM
 GŘ: ||
  Lidské zdroje || 9.404 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ostatní správní výdaje 11 01 02 11 || 0.210 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 GŘ CELKEM || Prostředky || 9.614 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 9.614 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2013[50] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || Rok N+7 || Rok N+8 || Rok N+9 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 79.368 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || 56.688 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Odhadovaný dopad na
operační prostředky
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
–
ý  Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò ||   ||   || 2013 || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh [51]výstupu   || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1[52]… || Zlepšit zapojení zúčastněných stran
 Plně funkční RPS || č.  || 0.280 || 8 || 2.240 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Nové internetové stránky a aktualizace obsahu na internetových stránkách GŘ MARE. || č.  || 0.040 || 5 || 0.200 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výroba a distribuce časopisu „Fisheries and Aquaculture in Europe – Rybolov a chov ryb v Evropě" ve 23 jazycích (5 vydání za rok). || č.  || 0.114 || 5 || 0.580 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výroba a distribuce kvalitativních informačních materiálů pro sdělovací prostředky, širokou veřejnost a zúčastněné strany, včetně audiovizuálního materiálu. Komunikační kampaň k prioritním otázkám jako je reforma SRP. || č.  || 0.310 || 6 || 1.860 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výroba a distribuce mnohojazyčných publikací. || č.  || 0.025 || 20 || 0.500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Účast GŘ MARE na veletrzích. || č.  || 0.200 || 1 || 0.200 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pořádání Evropského námořního dne každý rok v květnu || č.  || 0.400 || 1 || 0.400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konference a semináře o SRP a INP týkající se např. reformy SRP. || č.  || 0.050 || 4 || 0.200 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní (propagační materiály, logo, uchovávání a šíření Úřadem pro úřední tisky). || č.  || 0.110 || 2 || 0.220 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   || 6.400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2… || Zajistit dostupnost vědeckého poradenství
 Podpora provádění rámce pro shromažďování údajů, zejména koordinováním a organizováním činností VTHVR, vedením příslušných internetových stránek a podpora vypracování zprávy o "Roční hospodářské výkonnosti rybářského loďstva Unie" v rámci správního ujednání Komisí a SVS. || Správní ujednání || 1.400 || 1 || 1.400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Poskytování opakovaného poradenství o stavu populací spravovaných prostřednictvím nařízení o celkových přípustných odlovech (TAC) a kvótách a poskytování jednorázového poradenství, jako je hodnocení víceletých plánů nebo pravidel kontroly odlovu v rámci Memoranda o porozumění mezi Komisí a ICES. || Memorandum || 1.500 || 1 || 1.500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Poskytování poradenství odborníky o populacích ryb v souvislosti s biologickými, technickými, hospodářskými a ekosystémovými otázkami v rámci zasedání VTHVR a jeho podskupin. || Počet zasedání || 0.024 || 25 || 0.6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vědecké poradenství a ostatní služby pro provádění společné rybářské politiky ve Středomoří. ||   || 1.0 || 2 || 1.0 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 ||   || 4.500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 3… || Modernizovat a posílit kontrolu v rámci Unie
 Informační systémy a analýza údajů. ||   ||   || Nevztahuje se na tento návrh. || 10.000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Nástroje a prostředky umožňující sledovatelnost pro měření výkonu motoru. ||   ||   || 1600 || 8.000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pilotní projekty (včetně CCTV od roku 2011). ||   ||   || Nevztahuje se na tento návrh. || 2.000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Automatická zařízení k určování polohy Systém sledování plavidel /Automatické systémy identifikace lodí (VMS/AIS). ||   ||   || 3000 || 3.800 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Elektronické lodní deníky na palubě plavidel. ||   ||   || 3300 || 7.400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Modernizace Střediska pro sledování rybolovu (CMR). ||   ||   || 22 || 11.400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Investice do kontrolních zařízení (např. hlídkových plavidel a letadel). ||   ||   || Nevztahuje se na tento návrh. || 3.700 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Školicí kurzy a výměnné programy pro kontrolory. ||   ||   || 30 || 0.600 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Semináře zaměřené na zvýšení povědomí o potřebě provádění pravidel SRP. ||   ||   || 5 || 0.530 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3 ||   || 47.430 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 4… || Prověřit kontrolní a inspekční činnosti v členských státech
 Sledování kontrolních činností členskými státy -Mise za účelem kontroly uplatňování pravidel SRP - Vybavení inspektorů ||   ||   || 250 || 0.800 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Usnadnit provádění pravidel SRP - Zasedání odborné skupiny pro kontrolu rybolovu věnovaná otázkám souvisejícím s kontrolou rybolovu - Studie ||   ||   || 30 || 0.400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IT hardware, software a podpora pro kontrolu (údaje, křížová kontrola údajů, uchovávání, přístup k databázím atd.) ||   ||   || Nevztahuje se na tento návrh. || 1.100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 4 ||   || 2.300 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 5… || Přispět k lepší koordinaci kontrolních činností členských států prostřednictvím Agentury Společenství pro kontrolu rybolovu
 Zaměstnanci v činné službě ||   ||   || Nevztahuje se na tento návrh. || 5.634 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje spojené se zaměstnanci ||   ||   || Nevztahuje se na tento návrh. || 0.440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Správní výdaje ||   ||   || Nevztahuje se na tento návrh. || 1.320 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budování kapacity ||   ||   || Nevztahuje se na tento návrh. || 0.720 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Operační koordinace (zahrnuje plány společného nasazení) ||   ||   || Nevztahuje se na tento návrh. || 1.010 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 5 ||   || 9.124 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY CELKEM ||   || 69.754 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–
ý  Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || 2013 [53] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 9.404 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní správní výdaje || 0.210 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 9.614 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUH 5 [54]víceletého finančního rámce   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 9.614 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.2.  Odhadované potřeby v
oblasti lidských zdrojů
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
ý  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 ||   || 2013 || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 || 11 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 66 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 01 02 (při delegacích) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[55] ||
 || 11 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 14 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 04 yy[56] || – v ústředí[57] || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – při delegacích || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || CELKEM || 80 ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || řízení výše uvedených operačních prostředků a operativních činností v roce 2013
 Externí zaměstnanci || řízení výše uvedených operačních prostředků a operativních činností v roce 2013
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
–
ý  Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním
rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové linie a odpovídající částky.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo
změnu víceletého finančního rámce[58].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
3.2.5.     Příspěvky
třetích stran
–
ý Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích
stran.
–
¨ Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího
odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Odhadovaný dopad na
příjmy
–
ý  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
¨  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨           dopad na vlastní zdroje
–
¨           dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém období || Dopad návrhu/podnětu[59]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ………… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
Upřesněte způsob výpočtu
dopadu na příjmy.
[1]               KOM(2009)163 v konečném znění ze dne 22. dubna 2009.
[2]               Úř.
věst. L 125, 27.4.1998, s. 1.
[3]               Úř.
věst. L 17, 21.1.2000, s. 22.
[4]               Úř.
věst. L 349, 31.12.2005, s. 1.
[5]               Úř.
věst. L 223, 15.8.2006, s. 1.
[6]               Úř.
věst. L 409, 30.12.2006, s. 11.
[7]               Úř.
věst. L 60, 5.3.2008, s. 1.
[8]               Úř.
věst. L 286, 29.10.2008, s. 1.
[9]               Úř.
věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.
[10]             Úř.
věst. L 256, 3.8.2004, s. 17.
[11]             SEK(2010) 428 v konečném znění ze dne 16. dubna 2010.
[12]             Nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 o řízení intenzity
rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství,
kterým se mění nařízení (ES) č. 2847/93 a zrušují nařízení
(ES) č. 685/95 a (ES) č. 2027/95.
[13]             Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém
Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného,
nehlášeného a neregulovaného rybolovu, a nařízení Rady (ES)
č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení
kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel
společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES)
č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004,
(ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES)
č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007,
(ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES)
č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení
nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES)
č. 1966/2006.
[14]             Úř.
věst.
[15]             Úř.
věst.
[16]             Úř.
věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.
[17]             Úř.
věst. L 179, 23.6.1998, s. 1.
[18]             Úř.
věst. L 189, 3.7.1998, s. 14.
[19]             Úř.
věst. L 177, 16.7.1996, s. 24.
[20]             Rozhodnutí COP X/2
[21]             Dokumenty
EUCO 7/10 ze dne 26. března 2010.
[22]             KOM(2011)
244.
[23]             Úř.
Věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.
[24]             Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o integrované
námořní politice pro Evropskou unii KOM(2007) 575 v konečném
znění.
[25]             Úř.
věst. C 105, 7.5.1981, s. 1.
[26]             Úř.
věst. L 103, 25.4.1979, s. 1.
[27]             Úř.
věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.
[28]             Úř.
věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.
[29]             KOM(2009)
162 v konečném znění.
[30]             KOM(2010)
2020 v konečném znění.
[31]             Úř.
věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[32]             Úř.
věst. L 256, 3.8.2004, s. 17.
[33]             Úř.
věst. L 60, 5.3.2008, s. 1.
[34]             Úř.
věst. L 409, 30.12.2006, s. 11.
[35]             Úř.
věst. L 274, 25.9.1986, s. 1.
[36]             Oblasti
ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou vymezené v
nařízení (ES) č. 218/2009.
[37]             Oblasti
CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou
vymezené v nařízení (ES) č. 216/2009.
[38]             ABM:
řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování
rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
[39]             Uvedené v
čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
[40]             KOM(2009)
163 v konečném znění ze dne 22. dubna 2009.
[41]             Viz
rovněž SEK(2010) 428 v konečném znění ze dne 16. dubna 2010
Shrnutí konzultace o společné rybářské politice.
[42]             Směrnice
Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se
stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské
environmentální politiky.
[43]             Vysvětlení
způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení
jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[44]             Uvedené v
článku 185 finančního nařízení.
[45]             RP =
rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
[46]             ESVO:
Evropské sdružení volného obchodu.
[47]             Kandidátské
země a případně potenciální kandidátské země západního
Balkánu.
[48]             Rokem N se
rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
[49]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[50]             Rokem N se
rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
[51]             Výstupy se
rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet
financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
silnic atd.).
[52]             Popsaný v
části 1.4.2. „Specifické cíle …“.
[53]             Rokem N se
rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
[54]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA”), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[55]             SZ =
smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
odborník.
[56]             Dílčí
strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
linie „BA“).
[57]             V
podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
[58]             Viz body
19 a 24 interinstitucionální dohody.
[59]             Pokud jde
o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést
čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů
na výběr.