Důležité právní upozornění

|

52008PC0676

Návrh rozhodnutí Rady o výstražné informační síti kritické infrastruktury (CIWIN) {SEC(2008)2701} {SEC(2008)2702}  /* KOM/2008/0676 konecném znení - CNS 2008/0200 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 27.10.2008KOM(2008) 676 v konečném znění2008/0200 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYo výstražné informační síti kritické infrastruktury (CIWIN) {SEC(2008)2701}{SEC(2008)2702}(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHUOdůvodnění a cíle návrhuEvropská rada na svém zasedání v červnu 2004 Komisi požádala o přípravu celkové strategie na ochranu kritické infrastruktury. Dne 20. října 2004 Komise přijala sdělení o ochraně kritické infrastruktury při boji proti terorismu, v němž předložila návrhy, jak by se v Evropě měla zlepšit prevence, připravenost a schopnost reakce na teroristické útoky zasahující kritickou infrastrukturu. Rada ve svých závěrech o „předcházení teroristickým útokům a připravenosti a reakci na ně“ a „programu solidarity EU k řešení důsledků teroristických hrozeb a útoků“ přijatých na zasedání Rady v prosinci 2004 podpořila záměr Komise navrhnout Evropský program na ochranu kritické infrastruktury (dále jen „EPCIP“) a souhlasila, aby Komise zřídila výstražnou informační síť kritické infrastruktury (dále jen „CIWIN“).V prosinci 2006 Komise navrhla směrnici o určování a označování evropské kritické infrastruktury (dále jen „ECI“) a o posouzení potřeby zvýšit její ochranu. Zároveň Komise zveřejnila sdělení o EPCIP. Tyto dokumenty společně stanoví rámec pro ochranu infrastruktury v EU. Sdělení předkládá horizontální rámec pro ochranu kritických infrastruktur v EU a objasňuje, jak by bylo možno realizovat EPCIP (včetně CIWIN).Iniciativa týkající se CIWIN je součástí EPCIP a zabývá se konkrétněji procesem sdílení informací mezi členskými státy EU a systémem informačních technologií na podporu tohoto procesu.Obecné souvislostiBezpečnost a hospodářství Evropské unie i spokojenost jejích občanů závisí na určitých infrastrukturách a službách, které tyto infrastruktury poskytují. Pro EU a její členské státy jsou zásadní například telekomunikační a energetické sítě, finanční služby a dopravní systémy, zdravotnické služby a zásobování bezpečnou pitnou vodou a potravinami. Jakékoli narušení nebo zničení infrastruktury poskytující hlavní služby na straně jedné a nepřiměřená reakce na tuto událost na straně druhé mohou znamenat ztráty na životech, ztrátu majetku a zhroucení důvěry veřejnosti v EU. Složité vzájemné závislosti znamenají, že konkrétní událost může mít dominový efekt na ostatní odvětví a oblasti života, jež nejsou bezprostředně a zřetelně propojeny. Tento druh propojení nebyl dostatečně prozkoumán a výsledkem může být nedostatečná ochrana kritické infrastruktury a bezpečnost pro občany EU.Kritická infrastruktura v Evropské unii v současnosti podléhá rozmanité skládance ochranných opatření a povinností, přičemž horizontálně se neuplatňují žádné minimální normy. Některé členské státy již pokročily daleko v procesu určování své vnitrostátní kritické infrastruktury, uložily přísná bezpečnostní opatření a mají k dispozici mnoho postupů a struktur k zajištění její ochrany. Jiné členské státy jsou právě na počátku tohoto procesu a mohou mít značný prospěch z přístupu k osvědčeným postupům, jako je metodika pro posuzování rizik. Problém lze identifikovat ze zeměpisného hlediska (tj. mezi členskými státy) a odvětvového hlediska (tj. mezi jednotlivými odvětvími CIP).Řešení výměny informací mezi členskými státy je velmi složitou oblastí, která vyžaduje promyšlený přístup. Je důležité zamezit zdvojení činností vyplývajícímu z nedostatečné informovanosti o podobné situaci v ostatních členských státech: například informace o osvědčených postupech v jednom členském státě mohou zamezit nákladům na vypracování obdobných postupů v ostatních členských státech.Mimoto panuje obava ohledně výměny citlivých informací mezi zúčastněnými stranami. Pokud má docházet k účinné výměně informací, je nutno vytvořit prostředí důvěry a flexibility.Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuV EU v současnosti neexistují žádné předpisy týkající se výměny informací a výstrah v oblasti ochrany kritické infrastruktury, ačkoli Komise v roce 2006 navrhla směrnici o určování a označování evropské kritické infrastruktury a o posouzení potřeby zvýšit její ochranu (KOM(2006) 787 v konečném znění). Zároveň Komise zveřejnila sdělení o EPCIP (KOM(2006) 786 v konečném znění). V červnu 2008 Rada dospěla k politické dohodě ohledně výše uvedené směrnice a její přijetí je naplánováno na druhé pololetí 2008.V EU mimoto existuje mnoho odvětvových systémů včasného varování. Hlavním rozdílem mezi CIWIN a stávajícími systémy včasného varování je meziodvětvová povaha CIWIN. Žádný ze stávajících systémů včasného varování v současnosti neposkytuje horizontální a meziodvětvovou funkci, která by byla dostupná širší škále zúčastněných stran (příslušné vnitrostátní agentury pro CIP a ministerstva atd.) než pouze pro tísňové služby:-  rozhodnutí Rady o vytvoření mechanizmu civilní ochrany Společenství (přepracovaná verze) (2007/779/ES, Euratom);-  rozhodnutí Rady o opatřeních Společenství pro včasnou výměnu informací v případě radiační mimořádné situace, které zavádí výměnu naléhavých radiologických informací ve Společenství (87/600/Euratom);-  směrnice Rady 82/894/EHS ze dne 21. prosince 1982 o hlášení chorob zvířat ve Společenství (82/894/EHS);-  směrnice Rady o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství (2000/29/ES);-  rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zřízení sítě epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí ve Společenství (2119/98/ES);-  směrnice Evropského parlamentu a Rady o obecné bezpečnosti výrobků (2001/95/ES);-  nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES), kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (178/2002);-  rozhodnutí Komise o vývoji integrovaného počítačového veterinárního systému TRACES (2003/623/ES);-  rozhodnutí Komise, kterým se mění její jednací řád (2006/25/ES, Euratom).Soulad s ostatními politikami a cíli UnieTento návrh je plně v souladu s cíli EU, a zejména s cílem „zachovat a rozvíjet Unii jako prostor svobody, bezpečnosti a práva, ve kterém je zaručen volný pohyb osob ve spojení s vhodnými opatřeními týkajícími se kontroly na vnějších hranicích, práva azylu, přistěhovalectví a předcházení a potírání zločinnosti“.Tento návrh je v souladu s ostatními politikami, jelikož nemá nahradit stávající opatření, nýbrž tato opatření doplnit v zájmu zvýšení ochrany ECI.KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADůKonzultace zúčastněných stranMetody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentůVšechny příslušné zúčastněné strany byly ohledně CIWIN konzultovány prostřednictvím a v rámci konzultací o EPCIP. Stalo se tak pomocí:-  Zelené knihy o Evropském programu na ochranu kritické infrastruktury přijaté dne 17. listopadu 2005, přičemž lhůta pro konzultace uplynula dne 15. ledna 2006. Oficiální reakci na tyto konzultace poskytlo 22 členských států. Připomínky k zelené knize poskytlo rovněž přibližně 100 zástupců soukromého sektoru. V reakcích bylo zřízení CIWIN obecně podpořeno.-  Řady neformálních schůzek kontaktních míst členských států pro záležitosti CIP, které uspořádala Komise (prosinec 2005; únor 2006; prosinec 2006; listopad 2007; únor 2008; březen 2008).-  Studie o zřízení výstražné informační sítě kritické infrastruktury (CIWIN), kterou v lednu 2008 dokončil externí dodavatel: společnost Unisys. Jako součást studie dodavatel uskutečnil pohovory ohledně CIWIN ve všech 27 členských státech.-  Neformálních setkání se zástupci soukromého sektoru. Bylo uspořádáno mnoho neformálních schůzek se zástupci jednotlivých soukromých podniků i s průmyslovými sdruženími.Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahuAčkoli oblast působnosti zelené knihy o EPCIP byla širší a konzultovala zúčastněné strany v mnoha aspektech EPCIP (např. cíl a hlavní zásady EPCIP, prováděcí opatření atd.), jedna její část se zaměřila rovněž na CIWIN.Reakce na zelenou knihu o EPCIP a probíhající diskuse se všemi zúčastněnými stranami měly významný dopad na vypracování návrhu týkajícího se CIWIN. Zpočátku neměly členské státy na zřízení CIWIN jednotný názor. Některé ji podporovaly jako víceúrovňový komunikační/výstražný systém se dvěma různými funkcemi: systém včasného varování a elektronické fórum pro výměnu myšlenek a osvědčených postupů v oblasti CIP. Řada členských států však upřednostňovala omezení CIWIN na její úlohu fóra; nebo na systém včasného varování spojující členské státy s Komisí. V době konzultací byly dva členské státy proti zřízení systému CIWIN. Jelikož se názory lišily, byla tato záležitost s členskými státy projednávána na pravidelných zasedáních kontaktních míst pro záležitosti ochrany kritické infrastruktury. Konečná koncepce CIWIN je výsledkem těchto jednání.Sběr a využití výsledků odborných konzultacíPříslušné vědecké/odborné oblastiVýsledky odborných konzultací byly získány prostřednictvím mnoha setkání a seminářů pořádaných v roce 2006, 2007 a 2008, jakož i v rámci konzultačního procesu k zelené knize o EPCIP. Informace byly shromážděny od všech příslušných zúčastněných stran.Použitá metodikaV březnu 2006 Komise zadala zakázku, která zahrnovala studii proveditelnosti CIWIN, jejímž cílem bylo shromáždit informace o osvědčených postupech pro CIP a provést pohovory s odborníky v členských státech ohledně požadavků CIWIN, a to jako sítě pro výměnu informací i systému včasného varování, s přihlédnutím ke stávajícím infrastrukturám a sítím na vnitrostátní a mezinárodní úrovni.Dalším cílem bylo vytvoření společné platformy pro výměnu informací týkajících se CIP.Hlavní konzultované organizace/odborníciVšechny členské státy EU.Shrnutí obdržených a použitých stanovisekNebyla zmíněna existence potenciálně závažných rizik s nevratnými důsledky.Způsoby zveřejnění odborných stanovisekProstřednictvím příloh k posouzení dopadů.Posouzení dopadůDohody o přijetí samostatného návrhu týkajícího se CIWIN již bylo dosaženo v rámci balíčku o EPCIP, konkrétněji ve sdělení Komise o EPCIP. Posouzení dopadů předpokládalo pět možností politiky:Možnost č. 1: Zachování současného stavu. Podle této možnosti by na evropské úrovni nebyla přijata žádná průřezová opatření a bylo by ponecháno na členských státech, aby tuto záležitost řešily individuálně.Možnost č. 2: CIWIN jako zdokonalení stávajících systémů včasného varování. Podle této možnosti (která by vyžadovala revizi funkcí stávající struktury informačních systémů a změny jejich právního základu) by úlohou CIWIN bylo zajistit interoperabilitu stávajících systémů včasného varování a zajistit jejich dostupnost pro různé útvary v EU a v rámci ministerstev jednotlivých členských států. Jelikož by to zahrnovalo pouze funkci včasného varování, při jakémkoli kroku s cílem přidat platformu pro výměnu informací a osvědčených postupů by byla nutná významná revize stávajících systémů včasného varování vyžadující značné zdroje.Možnost č. 3: CIWIN jako otevřená platforma pro (nezabezpečenou) výměnu informací týkajících se CIP. Tato možnost by vyžadovala nástroj IT, který by byl dostupný široké veřejnosti a fungoval by jako běžné internetové stránky. To by jistě pomohlo zvýšit informovanost o CIP v Evropě a zlepšilo přímou výměnu informací mezi zúčastněnými stranami. Jelikož by však ten, kdo na stránky vkládá informace, nikdy nevěděl, kdo je jejich konečným uživatelem, bylo by množství poskytnutých informací značně omezené.Možnost č. 4: CIWIN jako zabezpečený dobrovolný víceúrovňový komunikační/výstražný systém se dvěma různými funkcemi: systém včasného varování a elektronické fórum pro výměnu myšlenek a osvědčených postupů v oblasti CIP. Podle této možnosti by byla CIWIN vytvořena jako nástroj IT, který je schopen uchovávat a předávat citlivé informace se stupněm utajení až po úroveň UE RESTREINT. Systém by měl dvě hlavní funkce: 1) zabezpečené fórum pro výměnu informací se zvláštním důrazem na výměnu osvědčených postupů, dialog a budování důvěry na úrovni EU; 2) systém včasného varování pro kritickou infrastrukturu. Členské státy by mohly libovolně využívat celý systém, některou z jeho funkcí, či systém nepoužívat vůbec.Možnost č. 5: CIWIN jako povinný víceúrovňový komunikační/výstražný systém se dvěma různými funkcemi: systém včasného varování a elektronické fórum pro výměnu myšlenek a osvědčených postupů v oblasti CIP. Podle této možnosti by byla CIWIN povinným systémem, přičemž každý členský stát by byl povinen poskytovat a pravidelně aktualizovat příslušné informace.Komise provedla posouzení dopadů uvedené v pracovním programu. Možnost č. 4 – CIWIN jako zabezpečený dobrovolný víceúrovňový komunikační/výstražný systém se dvěma různými funkcemi: systém včasného varování a elektronické fórum pro výměnu myšlenek a osvědčených postupů v oblasti CIP – jednoznačně ukázala nejvýhodnější poměr mezi přínosy a nevýhodami. Podle této možnosti by CIWIN poskytovala bezpečné prostředí pro výměnu informací, značně by přispěla k vybudování důvěry mezi zúčastněnými stranami a umožnila by výměnu výstrah.Kopie posouzení dopadů CIWIN je připojena.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHUShrnutí navrhovaných opatřeníCílem navrhovaného opatření je v rámci podpory ochrany kritické infrastruktury napomoci členským státům při výměně informací o sdílených hrozbách, zranitelnosti a příslušných opatřeních a strategiích ke snížení rizika.Právní základPrávním základem návrhu je článek 308 Smlouvy o založení Evropského společenství a článek 203 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii.Zásada subsidiarityZásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti Společenství.Členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů návrhu z těchto důvodů:Zásada subsidiarity je splněna, jelikož opatření vyplývající z tohoto návrhu nemohou provést jednotlivé členské státy EU samy, a musí být proto řešena na úrovni EU.Ačkoli ochrana kritické infrastruktury spadá do pravomoci jednotlivých členských států, přeshraniční platforma pro výměnu informací, která zahrnuje celou EU a která zajišťuje, aby informace byly k dispozici všem členským státům, jež z nich mohou mít prospěch, může být vytvořena nepochybně pouze na úrovni EU.Opatření Společenství přispěje k lepšímu dosažení cílů návrhu z těchto důvodů:Žádný členský stát nemůže sám zajistit celoevropskou výměnu informací nebo výměnu rychlých výstrah. Je proto zřejmé, že opatření na úrovni EU zajišťuje přidanou hodnotu koordinace jednotlivých informací, které již mohou být dostupné, nejsou však sdíleny s ostatními.Pouze evropský přístup může zajistit, aby se členským státům, které chtějí sdílet a dostávat informace, dostalo stejného zacházení, aby spolupráce nerozlišovala mezi členskými státy ze zeměpisného hlediska a aby se informace skutečně dostaly k těm, kteří je chtějí obdržet.Existuje přímá souvislost mezi evropskou mezioborovou spoluprací a bezpečností a zabezpečením v jednotlivých členských státech. V dnešním světě přeshraniční vzájemné odvětvové závislosti, a to ze zeměpisného i meziodvětvového hlediska, mohou členské státy nabízet služby ostatním členským státům nebo mohou mít vliv na poskytování služeb v ostatních členských státech. Existuje riziko, že jeden členský stát ponese následky, jelikož druhý členský stát nechránil přiměřeně infrastrukturu na svém území.Rostoucí počet infrastruktur má celoevropský rozměr, což znamená, že čistě vnitrostátní přístup nepostačuje. Existuje zjevná potřeba zabývat se širokou škálou hrozeb, které mohou ohrozit kritickou infrastrukturu v Evropě.Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity.Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:Tento návrh nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení základních cílů spolupráce členských států v této oblasti, zejména s ohledem na ochotu členských států k účasti. Navrhované opatření členským státům, které se nechtějí účastnit v CIWIN, umožní, aby se rozhodly pro neúčast v systému.S ohledem na své přínosy nebude mít CIWIN významný přímý finanční dopad na rozpočty členských států ani na rozpočet Společenství. Náklady na údržbu by například dosáhly přibližně 550 000 EUR ročně, zatímco mimořádné události, kterým by prostřednictvím CIWIN bylo možné zabránit či jejichž rozsah by bylo možné omezit, by stály mnohem více.Volba nástrojůNavrhované nástroje: rozhodnutí Rady.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu:Aby se prototyp CIWIN stal plně funkčním a dostupným pro všechny členské státy EU, je zapotřebí právní základ. Jelikož je předmět tohoto návrhu specifický a nemá obecný dosah, je rozhodnutí Rady nejvhodnějším nástrojem pro dosažení tohoto cíle a současně i pro stanovení povinnosti, aby uživatelé systému (členské státy a Komise) zachovávali případnou důvěrnost vyměňovaných informací.ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYRozpočtové důsledky jsou odhadnuty v připojeném finančním výkazu. Při provádění tohoto rozhodnutí bude hrát úlohu program „Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků a jiných rizik spojených s bezpečností“ pro období 2007–2013.DALšÍ INFORMACESimulace, pilotní fáze a přechodné obdobíK návrhu proběhla nebo proběhne simulace či pilotní fáze.Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnostiNávrh obsahuje ustanovení o přezkumu.Návrh obsahuje ustanovení o revizi.2008/0200 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYo výstražné informační síti kritické infrastruktury (CIWIN)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 203 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Rada ve svých závěrech o „předcházení teroristickým útokům a připravenosti a reakci na ně“ a „programu solidarity EU k řešení důsledků teroristických hrozeb a útoků“ přijatých na zasedání Rady v prosinci 2004 podpořila záměr Komise navrhnout Evropský program na ochranu kritické infrastruktury (dále jen „EPCIP“) a souhlasila, aby Komise zřídila výstražnou informační síť kritické infrastruktury[3] (dále jen „CIWIN“).(2) V listopadu 2005 Komise přijala zelenou knihu o Evropském programu na ochranu kritické infrastruktury (EPCIP), která stanovila možnosti politiky týkající se toho, jak by Komise mohla vytvořit EPCIP a CIWIN. Výsledky konzultací k zelené knize potvrdily zájem většiny členských států o zřízení CIWIN.(3) V prosinci 2006 Komise přijala sdělení o EPCIP[4], v němž oznámila, že CIWIN bude vytvořena prostřednictvím samostatného návrhu Komise a poskytne platformu pro bezpečnou výměnu osvědčených postupů.(4) Několik mimořádných událostí týkajících se kritické infrastruktury, jako například výpadek proudu v Evropě v roce 2006, ukázalo, že je nutná lepší a účinnější výměna informací s cílem zamezit mimořádným událostem nebo omezit jejich rozsah.(5) Je vhodné zřídit informační systém, který členským státům a Komisi umožní vyměňovat si informace a výstrahy v oblasti ochrany kritické infrastruktury (dále jen „CIP“), posílit dialog o CIP a přispět k podpoře integrace a lepší koordinace vnitrostátně rozptýlených a roztříštěných výzkumných programů týkajících se CIP.(6) CIWIN by měla přispět k zlepšení CIP v EU tím, že poskytne informační systém, který by mohl usnadnit spolupráci členských států, a nabídne účinnou a rychlou alternativu k časově náročným způsobům vyhledávání informací o kritických infrastrukturách ve Společenství.(7) CIWIN by měla zejména podnítit vypracování náležitých opatření, která usnadní výměnu osvědčených postupů, a rovněž působit jako prostředek pro bezpečné předávání výstrah a informací o bezprostředních hrozbách.(8) CIWIN by měla zamezit zdvojení činností a věnovat pozornost zvláštním vlastnostem, odbornosti, opatřením a oblastem působnosti jednotlivých stávajících odvětvových systémů včasného varování.(9) Komise v průběhu let rozvinula svou schopnost napomáhat při reakci na širokou škálu mimořádných událostí prostřednictvím řady systémů včasného varování, které mají zvláštní odvětvový charakter a jsou určeny specializovaným útvarům v EU. Stávající systémy včasného varování však nezajišťují funkci CIP, která by byla dostupná širší škále zúčastněných stran než odvětvovým orgánům nebo tísňovým službám.(10) Vzájemná závislost kritických infrastruktur členských států a odlišné úrovně CIP v jednotlivých členských státech naznačují, že by vytvoření horizontálního a meziodvětvového nástroje Společenství pro výměnu informací a výstrah týkajících se CIP zvýšilo bezpečnost občanů.(11) S přihlédnutím k budoucí dostupnosti komunikační sítě transevropských služeb pro telematiku mezi správními orgány (S-TESTA) nebo jiné zabezpečené sítě provozované Komisí by Komise měla rozhodnout o nejvhodnější technologické platformě pro CIWIN a požadovat, aby koneční uživatelé splňovali technické požadavky stanovené Komisí.(12) Proces sdílení informací o CIP mezi příslušnými zúčastněnými stranami vyžaduje vztah důvěry v tom smyslu, aby nedošlo ke zveřejnění interních nebo citlivých informací sdílených dobrovolně a aby byly citlivé údaje přiměřeně chráněny.(13) Přístup k CIWIN by měl být omezen na oprávněné uživatele v souladu se stanovenými podmínkami, postupy a bezpečnostními opatřeními. Zatímco v členských státech by měl být přístup uživatelů omezen na příslušné vnitrostátní orgány, přístup v Komisi by měl být omezen na příslušné útvary.(14) Náklady, jež vzniknou provozem CIWIN na úrovni Společenství, by měly být hrazeny z prostředků Společenství nebo z příslušných programů Společenství.(15) Náklady, jež vzniknou provozem CIWIN na vnitrostátní úrovni, by měly být financovány samotnými členskými státy, pokud předpisy Společenství nestanoví jinak.(16) Jelikož cílů opatření, jež má být přijato, totiž bezpečné a rychlé výměny informací mezi členskými státy, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto z důvodu účinků plánovaného opatření jich může být dosaženo lépe na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.(17) Toto rozhodnutí respektuje základní práva a dodržuje zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1 PředmětTímto rozhodnutím se zřizuje zabezpečený informační, komunikační a výstražný systém – výstražná informační síť kritické infrastruktury (CIWIN) – s cílem napomoci členským státům při výměně informací o sdílených hrozbách, zranitelnosti a příslušných opatřeních a strategiích ke snížení rizik souvisejících s CIP.Článek 2 DefinicePro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:„Kritickou infrastrukturou“ se rozumí takové prostředky, systémy nebo jejich části nacházející se v členských státech, jež jsou nezbytné pro zachování životně důležitých společenských funkcí, zdraví, bezpečnosti, zabezpečení, hospodářského nebo společenského blahobytu obyvatel a jejichž narušení nebo zničení by mělo v členském státě značný dopad v důsledku selhání těchto funkcí.„Zúčastněným členským státem“ se rozumí členský stát, který podepsal s Komisí memorandum o porozumění.„Správcem CIWIN“ se rozumí kontaktní místo pro záležitosti CIWIN v příslušném členském státě nebo v Komisi, které zajišťuje odpovídající využívání CIWIN a shodu s pokyny pro uživatele v příslušném členském státě nebo Komisi.„Hrozbou“ se rozumí jakýkoli náznak, okolnost nebo událost, které mohou narušit nebo zničit kritickou infrastrukturu nebo některý její prvek.Článek 3ÚčastÚčast v CIWIN a její využívání jsou dostupné všem členským státům. Účast v CIWIN je podmíněna podpisem memoranda o porozumění, které obsahuje technické a bezpečnostní požadavky platné pro CIWIN a informace o místech, která mají být napojena na CIWIN.Článek 4 Funkce1.  CIWIN má z tyto dvě funkce:2.  elektronické fórum pro výměnu informací týkajících se CIP;3.  funkce včasného varování, která zúčastněným členským státům a Komisi umožní zveřejňovat výstrahy o bezprostředních rizicích a hrozbách pro kritickou infrastrukturu.4.  Elektronické fórum se skládá ze stálých oblastí a dynamických oblastí.Stálé oblasti jsou do systému začleněny trvale. Ačkoli jejich obsah je možno upravit, tyto oblasti nemohou být odstraněny, přejmenovány nebo nelze přidat nové oblasti. Seznam stálých oblastí je uveden v příloze I.Dynamické oblasti jsou vytvořeny na žádost a slouží zvláštnímu účelu. Jejich existence je ukončena po splnění jejich původního účelu. Seznam dynamických oblastí, které budou vytvořeny po zřízení CIWIN, je obsažen v příloze II.Článek 5Úloha členských států5.  Zúčastněné členské státy určí správce CIWIN a informují o něm Komisi. Správce CIWIN odpovídá za udělení nebo odmítnutí přístupových práv k CIWIN v rámci příslušného členského státu.6.  Zúčastněné členské státy zajistí přístup k CIWIN v souladu s pokyny přijatými Komisí.7.  Zúčastněné členské státy poskytnou a pravidelně aktualizují příslušné informace o CIP, které jsou ve společném zájmu EU.Článek 6Úloha Komise8.  Komise odpovídá za:9.  technický rozvoj a řízení CIWIN, včetně její informační struktury a prvků pro výměnu informací;10.  stanovení pokynů k podmínkám používání systému, včetně důvěrnosti údajů, předávání, ukládání, uchovávání a výmazu informací. Komise rovněž stanoví podmínky a postupy pro udělení úplného nebo selektivního přístupu k CIWIN.11.  Komise jmenuje správce CIWIN, který odpovídá za udělení nebo odmítnutí přístupových práv k CIWIN v rámci Komise.12.  Komise poskytne a pravidelně aktualizuje příslušné informace o CIP, které jsou ve společném zájmu EU.Článek 7Bezpečnost13.  CIWIN je vytvořena jako zabezpečený systém podléhající utajení a je schopna zpracovávat informace až po úroveň RESTREINT UE.Komise rozhodne o nejvhodnější technologické platformě pro CIWIN a uživatelé musí splňovat technické požadavky stanovené Komisí.Stupeň utajení CIWIN se podle potřeby zvýší.14.  Práva uživatelů na přístup k dokumentům jsou udělena na základě zásady „opodstatněné potřeby přístupu k informacím“ a vždy musí být dodrženy zvláštní pokyny autora týkající se ochrany a šíření daného dokumentu.15.  Členské státy a Komise přijmou nezbytná bezpečnostní opatření s cílem:16.  zabránit přístupu nepovolaných osob k CIWIN;17.  zaručit, aby při používání CIWIN měly oprávněné osoby přístup pouze k údajům v rámci jejich pravomoci;18.  zabránit tomu, aby informace o systému byly čteny, kopírovány, měněny nebo vymazány nepovolanými osobami.19.  Poskytnutím informací do CIWIN není dotčeno vlastnictví dotyčných informací. Oprávnění uživatelé mají výlučnou odpovědnost za informace, které poskytnou, a zajistí, aby jejich obsah byl plně v souladu se stávajícími právními předpisy Společenství a vnitrostátními právními předpisy.Článek 8Pokyny pro uživateleKomise vypracuje a pravidelně aktualizuje pokyny pro uživatele, které obsahují veškeré informace o funkcích a úlohách CIWIN.Článek 9 NákladyNáklady, které vzniknou v souvislosti s provozem, údržbou a centrálním fungováním CIWIN, jsou hrazeny z rozpočtu Společenství. Náklady spojené s přístupem uživatelů k CIWIN v rámci zúčastněných členských států hradí zúčastněné členské státy.Článek 10PřezkumKomise každé tři roky přezkoumá a vyhodnotí fungování CIWIN a předkládá pravidelné zprávy členským státům.První zpráva, která bude předložena do tří let od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, určí zejména ty prvky sítě Společenství, které je třeba zlepšit nebo upravit. Bude obsahovat rovněž návrhy, které Komise pokládá za potřebné pro změnu nebo úpravu tohoto rozhodnutí.Článek 11Datum použitelnostiToto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2009.Článek 12UrčeníToto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHA ISTÁLÉ OBLASTI CIWINStálé oblasti uvedené v článku 4 jsou tvořeny těmito oblastmi:20.  Oblasti členských států, které každému zúčastněnému členskému státu umožňují vytvořit v rámci portálu CIWIN svou vlastní oblast. Za organizaci, správu a obsah této oblasti odpovídají výlučně členské státy. Tato oblast bude přístupná výhradně uživatelům z příslušného členského státu.21.  Odvětvové oblasti s 11 zvláštními odvětvími: chemický průmysl, energetika, finančnictví, potraviny, zdraví, IKT, odvětví jaderného palivového cyklu, výzkumná zařízení, vesmír, doprava a voda. Bude existovat rovněž meziodvětvová dílčí oblast pro všeobecná témata a záležitosti, které mají význam pro více odvětví.22.  Oblast správce CIWIN sloužící jako platforma pro strategickou koordinaci a spolupráci, která má podpořit a zlepšit spolupráci a komunikaci, co se týká ochrany kritické infrastruktury. Tato oblast bude přístupná výhradně správcům CIWIN.23.  Oblast pro vnější spolupráci EU zaměřující se na zvýšení povědomí o vnější spolupráci v oblasti ochrany kritické infrastruktury a norem ochrany kritické infrastruktury mimo EU.24.  Kontaktní adresář k usnadnění vyhledávání kontaktních údajů o ostatních uživatelích CIWIN nebo o odbornících na ochranu kritické infrastruktury.PŘÍLOHA IIDYNAMICKÉ OBLASTI CIWINDynamickými oblastmi uvedenými v článku 4 jsou tyto oblasti::25.  oblast pracovních skupin odborníků s cílem podpořit práci skupin odborníků na CIP;26.  oblast projektů obsahující informace o projektech financovaných Komisí;27.  oblasti výstrah, které mohou být vytvořeny v případě, že v systému včasného varování je spuštěna výstraha, a budou představovat komunikační kanál během činností souvisejících s CIP;28.  zvláštní tematická oblast zaměřující se konkrétní témata. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Rozhodnutí Rady o výstražné informační síti kritické infrastruktury (CIWIN)2. RÁMEC ABM / ABBAktivita 18.05: Bezpečnost a ochrana svobodCíl 2: Ochrana kritické infrastruktury3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc (ex – linie B..A)) včetně okruhů:Rozpočtová linie: 18.050800Okruh: Prevence, připravenost a zvládání následků terorismu3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:Od roku 20093.3. Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |18.050800 | Nepov. | Rozl.[5] | NE | NE | NE | 3A |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | Oddíl č. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Celkem |Provozní výdaje[6] |Prostředky na závazky (PZ) | 8.1. | a | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Prostředky na platby (PP) | b | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[7] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Prostředky na závazky | a+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Prostředky na platby | b+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[8] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,585 |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 |4.1.2. Soulad s finančním plánem( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[9] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:4.2. Lidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných zaměstnanců a externích pracovníků) — viz podrobnosti v bodě 8.2.1.Roční potřeba | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Celkový objem lidských zdrojů | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuZvláštním cílem CIWIN je umožnit koordinaci a spolupráci, pokud jde o informace o ochraně kritické infrastruktury na úrovni EU. Zejména by měla zajistit bezpečnou a strukturovanou výměnu informací, a tak svým uživatelům umožnit, aby rychle a účinně poznali osvědčené postupy v ostatních členských státech, a členským státům umožnit využívání systému včasného varování týkajícího se CIP.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieAčkoli ochrana kritické infrastruktury spadá do pravomoci jednotlivých členských států, přeshraniční platforma pro výměnu informací, která zahrnuje celou EU a která zajišťuje, aby informace byly k dispozici všem členským státům, jež z nich mohou mít prospěch, může být vytvořena nepochybně pouze na úrovni EU. Žádný členský stát nemůže sám zajistit celoevropskou výměnu informací nebo výměnu rychlých výstrah. Je proto zřejmé, že opatření na úrovni EU zajišťuje přidanou hodnotu koordinace jednotlivých informací, které již mohou být dostupné, nejsou však sdíleny s ostatními. Pouze evropský přístup může zajistit, aby se členským státům, které chtějí sdílet a dostávat informace, dostalo stejného zacházení, aby spolupráce nerozlišovala mezi členskými státy ze zeměpisného hlediska a aby se informace skutečně dostaly k těm, kteří je chtějí obdržet.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMZvláštním cílem CIWIN je podnítit vypracování náležitých opatření, která usnadní výměnu osvědčených postupů, a rovněž působit jako prostředek pro bezpečné předávání výstrah a informací o bezprostředních hrozbách. Systém by měl zajistit, že „správní lidé budou mít informace ve správný čas“.Vytvoření CIWIN bylo naplánováno již ve sdělení o Evropském programu na ochranu kritické infrastruktury (EPCIP) a samotná CIWIN jako nástroj IT je jedním z operativních cílů EPCIP. Nicméně operativní (dílčí) cíl, jehož má CIWIN dosáhnout, lze stanovit takto:-  poskytnout nástroj IT, který usnadní spolupráci členských států v oblasti CIP, který nabídne účinnou a rychlou alternativu k často časově náročným způsobům vyhledávání informací a který členským státům umožní přímou komunikaci a poskytování informací, které považují za důležité.5.4. Způsob provádění (orientační)( Centralizované řízení( přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémK posouzení pokroku dosaženého prostřednictvím CIWIN bude nutno používat tyto ukazatele pokroku:-  počet členských států účastnících se systému CIWIN (pravidelně by jej mělo využívat nejméně 20 členských států, aby bylo možno systém považovat za úspěšný);-  úroveň důvěrnosti vyměněných informací (poskytují členské státy pouze informace nepodléhající utajení, nebo jsou poskytovány rovněž utajované informace);-  je CIWIN využívána skupinou odborníků na CIP jako hlavní nástroj pro výměnu stanovisek k dosažení cílů (např. stanovení kritérií k určení kritické infrastruktury v určitých odvětvích)?6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante)Po ukončení zkušebního období (pilotní projekt CIWIN) v roce 2009 Komise zašle orgánům členských států stručné dotazníky s cílem posoudit jejich spokojenost se systémem a ověřit, zda přispívá k obecným cílům iniciativy týkající se CIWIN (a návrhy možných nových funkcí nebo zrušení funkcí, které nefungují náležitě).Dále bylo provedeno posouzení dopadů, které je připojeno k tomuto návrhu.6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Hlavní opatření k monitorování a vyhodnocení by se mělo zaměřit na zásadu „spokojenosti uživatele“.-  Funkční systém by poté měl být Komisí přezkoumáván každé tři roky. Komise při svém přezkumu bude vycházet ze stanovisek členských států obdržených na pravidelných zasedáních kontaktních míst pro záležitosti ochrany kritické infrastruktury.6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníCIWIN bude posouzena na základě ukazatelů uvedených v bodě 6.1. po prvních třech letech od svého vytvoření.7. OPATřENÍ PROTI PODVODůMOchrana finančních zájmů Společenství a boj proti podvodům a nesrovnalostem tvoří nedílnou součást tohoto rozhodnutí.Za administrativní monitorování smluv a plateb budou odpovídat příslušné útvary Komise. Na všechny operace financované na základě tohoto rozhodnutí budou ve všech fázích projektového cyklu dohlížet příslušné útvary Komise. Při dohledu se bude přihlížet k smluvním povinnostem a rovněž k zásadám analýzy nákladů a přínosů a řádnému finančnímu řízení.Jakákoli dohoda nebo smlouva uzavřená na základě tohoto rozhodnutí dále výslovně stanoví monitorování výdajů schválených v rámci projektů/programů a řádné provádění činností, jakož i finanční kontrolu ze strany Komise, včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), a audity Účetního dvora, v případě potřeby na místě. Tyto dohody nebo smlouvy opravňují Komisi (OLAF) provádět kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem.Zvláštní pozornost bude věnována povaze výdajů (způsobilost výdajů), dodržení rozpočtů (skutečné výdaje) a ověření podpůrných informací a příslušné dokumentace (doložení výdajů).8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiProstředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |(18) (19) Úředníci nebo dočasní zaměstnanci [11](XX 01 01) | (20) AD | (21) 0,5 | (22) 0,5 | (23) 0,5 | (24) 0,5 | (25) 0,5 |AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |Zaměstnanci financovaní[12] podle čl. XX 01 02 |Ostatní zaměstnanci[13] financovaní podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceHlavní úkol úředníků Komise se zaměří na úlohu správce CIWIN. Úředníci Komise budou proto odpovídat za podobu řešení, budou vyřizovat žádosti o vytvoření dynamických oblastí a budou pověřeni vytvořením dynamických oblastí a odstraněním nevyužívaných nebo zrušených oblastí. Úloha správce bude vyhrazena Komisi.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 — Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. |- interní (intra muros) |- externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0, 117 | 0, 117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci |Viz bod 8.2.1. |Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 |Neuv. |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | CELKEM |XX 01 02 11 01 — Služební cesty | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,05 |XX 01 02 11 02 — Schůze a konference | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,025 |XX 01 02 11 03 — Výbory[15] | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. |XX 01 02 11 04 — Studie a konzultace | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. |XX 01 02 11 05 — Informační systémy | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. | Neuv. |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky |Neuv. |[1] Úř. věst. C , , s. .[2] Úř. věst. C , , s. .[3] 14894/04.[4] KOM(2006) 786 v konečném znění.[5] Rozlišené prostředky, dále jen „RP“.[6] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[7] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[8] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[9] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[10] Jak je popsáno v bodě 5.3.[11] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[12] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[13] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[14] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[15] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


Důležité právní upozornění

|

52004PC0561

Návrh rozhodnutí Rady kterým se Rakousku povoluje uplatňovat opatření odchylující se od článku 17 šesté směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu  /* KOM/2004/0561 konecném znení */

	V Bruselu dne 17.8.2004KOM(2004) 561 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se Rakousku povoluje uplatňovat opatření odchylující se od článku 17 šesté směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu(předložená Komisí)ODŮVODNĚNÍDopisem zaevidovaným na generálním sekretariátu Komise dne 12. prosince 2003 požádalo Rakousko v souladu s článkem 27 směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně[1] (dále jen „šestá směrnice“) o povolení uplatnit zvláštní opatření odchylující se od článku 17 šesté směrnice.V souladu s výše uvedeným článkem 27 byly ostatní členské státy informovány o této žádosti dopisem ze dne 26. března 2004.Opatření spočívá v úplném vyloučení práva na odpočet DPH u výdajů na zboží a služby, jejichž využití pro potřeby podniku činí méně než 10 % celkového využití.Článek 27 umožňuje zavedení zvláštních opatření odchylujících se od ustanovení šesté směrnice, jejichž cílem je zjednodušit postup vyměřování daně nebo zabránit určitým druhům daňových úniků nebo vyhýbání se daňovým povinnostem. Dotčené opatření, které má zabránit možné „nezdaněné spotřebě“ lze odůvodnit na základě tohoto ustanovení, neboť usnadňuje správu daně tím, že administrativa nemusí dohlížet na provádění práva na odpočet DPH u výdajů na zboží a služby, u kterých je procento jejich využití pro jiné než podnikové účely vyšší než 90 % jejich celkového využití.Komise již vyjádřila souhlasné stanovisko ohledně srovnatelných žádostí jiných členských států tím, že předložila návrhy rozhodnutí, které byly poté přijaty Radou[2], a na základě kterých bylo těmto členským státům povoleno uplatňovat tato opatření.Je však třeba časově omezit platnost povolení do 31. prosince 2008. Bude tak možné posoudit vhodnost dalšího trvání odchylujícího se opatření na základě zkušenosti, kterou Rakousko učiní během tohoto období.NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se Rakousku povoluje uplatňovat opatření odchylující se od článku 17 šesté směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na šestou směrnici Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu - Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně[3], a zejména na čl. 27 odst. 1 uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise[4],vzhledem k těmto důvodům:(1) Dopisem zaevidovaným na generálním sekretariátu Komise dne 12. prosince 2003 požádaly rakouské orgány o povolení uplatnit zvláštní opatření odchylující se od článku 17 šesté směrnice.(2) Ostatní členské státy byly informovány o této žádosti dne 26. března 2004.(3) Cílem odchylujícího se opatření je zcela vyloučit právo na odpočet DPH u výdajů na zboží a služby, u kterých je procento jejich využití pro soukromé potřeby osoby povinné k dani nebo potřeby jejích zaměstnanců či obecně pro jiné než podnikové účely vyšší než 90 % jejich celkového využití. Toto opatření odchylující se od článku 17 je odůvodněno potřebou zjednodušit daň z přidané hodnoty.(4) Je však třeba časově omezit platnost tohoto povolení do 31. prosince 2008. Toto maximální období umožní posoudit vhodnost dalšího trvání odchylujícího se opatření na základě zkušenosti, kterou Rakousko učiní během tohoto období.(5) Odchylující se opatření nemá nepříznivý dopad na vlastní zdroje Evropských společenství pocházející z DPH,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Odchylkou od ustanovení čl. 17 odst. 2 směrnice 77/388/EHS se Rakousku povoluje vyloučit právo na odpočet DPH u výdajů na zboží a služby, u kterých je procento jejich využití pro soukromé potřeby osoby povinné k dani nebo potřeby jejích zaměstnanců či obecně pro jiné než podnikové účely vyšší než 90 % jejich celkového využití.Článek 2Použitelnost tohoto rozhodnutí končí dnem 31. prosince 2008.Článek 3Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.V Bruselu dne .Za Radupředseda [1] Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/15/ES (Úř. věst. L 52, 21.2.2004, s. 61).[2] Rozhodnutí Rady 93/109/EHS ze dne 15.2.93 (Úř. věst. L 43, 20.2.1993, s. 42) a rozhodnutí Rady 2000/186/ES ze dne 28.2.2000 (Úř. věst. L 59, 4.2.2000, s. 12), jehož platnost byla prodloužena rozhodnutím Rady 2003/354/ES ze dne 13. května 2003 (Úř. věst. L 123, 17.5.2003, s. 47)[3] Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/15/ES (Úř. věst. L 52, 21.2.2004, s. 61).[4] Úř. věst. C , , s. .


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 24.3.2017
            COM(2017) 137 final
            2017/0062(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se stanoví postoj, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Světové obchodní organizace ke změně frekvence přezkoumávání obchodní politiky WTO v odst. C bodě ii) přílohy 3 Dohody o WTO a jednacího řádu Orgánu pro přezkoumávání obchodní politiky

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Cílem tohoto návrhu je stanovit postoj, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“) k úpravě frekvence přezkoumávání obchodní politiky Členů WTO stanovené v odst. C bodě ii) („Postupy pro přezkoumávání“) přílohy 3 Dohody o WTO a k úpravě jednacího řádu Orgánu pro přezkoumávání obchodní politiky.

               Rozšíření členství ve WTO od roku 1995 rovněž zvýšilo počet přezkumů nezbytných pro dosažení souladu s odst. C bodem ii) přílohy 3. Tím se zvýšila také zátěž Členů a sekretariátu WTO a současný cyklus přezkoumávání obchodní politiky se tak stal neudržitelným.

               Diskuse mezi Členy WTO v rámci šestého posouzení mechanismu přezkoumávání obchodní politiky vedly zejména k tomu, že Orgán pro přezkoumávání obchodní politiky navrhl:

               přizpůsobit frekvenci přezkoumávání obchodní politiky tím, že se o jeden rok prodlouží cykly, které jsou v současné době stanoveny v odst. C bodě ii) přílohy 3, a

               mírně změnit jednací řád Orgánu pro přezkoumávání obchodní politiky, aby se usnadnil postup přezkumu.

               Frekvence přezkoumávání obchodní politiky (příloha 3 odst. C bod ii) Dohody o WTO)

               Frekvence, podle níž jsou obchodní politiky Členů v současné době přezkoumávány, závisí na jejich poměrném podílu na světovém obchodu. Čtyři Členové s největším podílem na celosvětovém obchodu jsou v současné době přezkoumáváni každé dva roky (EU, USA, Čína a Japonsko). Dalších šestnáct Členů (např. Ruská federace, Austrálie, Kanada a Švýcarsko) je přezkoumáváno každé čtyři roky a zbývající Členové jsou v praxi přezkoumáváni každých šest až sedm let. Orgán pro přezkoumávání obchodní politiky je toho názoru, že frekvence přezkoumávání by měla být počínaje rokem 2019 změněna na tři, pět a sedm let.

               Rozhodnutí o úpravě cyklů přezkoumávání bude přijato na ministerské konferenci WTO v souladu s čl. X odst. 8 Dohody o WTO, nebo Generální radou (v období mezi zasedáními Konference ministrů podle čl. IV odst. 2 Dohody o WTO), a nabude účinnosti ve vztahu ke všem Členům, jakmile bude schváleno.

               Komise by měla být zmocněna, aby jménem Evropské unie zaujala postoj, kterým se připojí ke konsensu ohledně podpory rozhodnutí přijatých Konferencí ministrů (nebo Generální radou, v období mezi zasedáními Konference ministrů), pokud jde o prodloužení současných cyklů přezkoumávání podle odst. C bodu ii) přílohy 3 Dohody o WTO o jeden rok.

               Změna jednacího řádu TPRB

               V důsledku šestého posouzení mechanismu přezkoumávání obchodní politiky Orgán pro přezkoumávání obchodní politiky (dále jen „TPRB“) rovněž doporučuje pozměnit svůj jednací řád. Změny zahrnují drobné úpravy usnadňující provádění přezkumů, jako je poskytnout přezkoumávanému Členu místo současných tří týdnů čtyři týdny na odpověď na předběžné otázky, pokud používá alternativní časový plán. Ostatní změny
                  1
                v jednacím řádu zahrnují například možnost, aby Člen WTO předložil významné změny své obchodní politiky na zasedání TPRB mezi dvěma přezkumy obchodní politiky, nebo možnost, aby na žádost Člena byl druhý den přezkumu interaktivnější, a to využitím panelů nebo vydáním seznamu řečníků sekretariátem WTO pro příspěvky Členů WTO v první den přezkumu.

               Komise by měla být také zmocněna, aby jménem Evropské unie zaujala v rámci TPRB postoj, kterým se připojí ke konsensu ohledně podpory změny jednacího řádu Orgánu pro přezkoumávání obchodní politiky.

               Rozhodnutí o aktualizaci jednacího řádu TPRB přijme TPRB.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Iniciativa je plně v souladu se stávajícími politikami Unie.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Při přezkumu obchodní politiky se představuje nejen obchodní politika EU, ale i všechny další politiky EU, které mají dopad na obchod. Přezkumy obchodních politik ostatních Členů umožňují Evropské unii klást přezkoumávaným členům otázky a zvyšovat transparentnost.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               V čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se stanoví, že má-li orgán zřízený mezinárodní dohodou přijmout rozhodnutí s právním účinkem, Rada na návrh Komise nebo vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku přijme rozhodnutí stanovující postoj, který má být přijat jménem Evropské unie.

               Předpokládaná rozhodnutí spadají do oblasti společné obchodní politiky (článek 207 SFEU).

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Evropská unie má výlučnou pravomoc, pokud jde o záležitosti, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, podle článku 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.

                  Proporcionalita

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Volba nástroje

               Tento návrh je v souladu s čl. 218 odst. 9 SFEU. Neexistuje žádný jiný právní nástroj, který by mohl být použit za účelem dosažení cíle vyjádřeného v tomto návrhu.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Nevztahuje se na tento návrh.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Nevztahuje se na tento návrh.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               V souladu s čl. 218 odst. 10 SFEU bude Evropský parlament okamžitě a plně informován.

               2017/0062 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se stanoví postoj, který má být zaujat jménem Evropské unie v rámci Světové obchodní organizace ke změně frekvence přezkoumávání obchodní politiky WTO v odst. C bodě ii) přílohy 3 Dohody o WTO a jednacího řádu Orgánu pro přezkoumávání obchodní politiky

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Ustanovení odst. C bodu ii) přílohy 3 Dohody o zřízení Světové obchodní organizace (dále jen „Dohoda o WTO“) stanoví frekvenci přezkoumávání obchodní politiky a obchodních praktik Člena WTO. Frekvence přezkoumávání obchodní politiky jednotlivých Členů závisí na jeho podílu na světovém obchodu. Čtyři největší obchodující Členové jsou v současné době přezkoumáváni každé dva roky. Šestnáct následujících Členů, pokud jde o podíl na světovém obchodu, je přezkoumáváno každé čtyři roky, zatímco ostatní Členové jsou v současné době přezkoumáváni každých šest let.

               (2)Rozšíření členství ve WTO od roku 1995 rovněž zvýšilo počet přezkumů nezbytných pro dosažení souladu s přílohou 3 Dohody o WTO, což zvýšilo zátěž Členů a sekretariátu WTO. Aby byla zachována účinnost systému přezkumu, navrhuje Orgán pro přezkoumávání obchodní politiky WTO (dále jen „TPRB“) prodloužit cykly, které jsou v současné době zavedeny, o jeden rok. V důsledku toho by Členové WTO byli přezkoumáváni jednou za tři, pět a sedm let, v závislosti na jejich podílu na světovém obchodu.

               (3)V souladu s čl. X odst. 8 Dohody o WTO musí být rozhodnutí o schválení změn přílohy 3 Dohody o WTO přijata cestou konsensu Konferencí ministrů, nebo podle čl. IV odst. 2 Dohody o WTO Generální radou v období mezi zasedáními Konference ministrů a vstoupí v platnost pro všechny Členy WTO, jakmile budou schválena.

               (4)Aby byla zachována účinnost systému přezkumu, TPRB rovněž doporučil
                  2
                změnit svůj jednací řád provedením drobných změn, které by usnadnily provádění přezkumů, jako je například poskytnout přezkoumávanému Členovi na odpověď na předběžné otázky místo tří týdnů čtyři týdny, pokud používá alternativní časový plán. Ostatní změny v jednacím řádu zahrnují například možnost, aby Člen WTO předložil významné změny své obchodní politiky na zasedání TPRB mezi dvěma přezkumy obchodní politiky, nebo možnost, aby byl na žádost Člena druhý den přezkumu interaktivnější, a to využitím panelů nebo vydáním seznamu řečníků sekretariátem WTO pro příspěvky Členů WTO v první den přezkumu. TPRB může přijmout rozhodnutí změnit svůj jednací řád podle čl. IV odst. 4 Dohody o WTO.

               (5)Je v zájmu Unie zajistit dobře fungující mechanismus přezkoumávání obchodní politiky, aby všichni Členové WTO byli i nadále pravidelně přezkoumáváni a aby zasedání TPRB byla co nejúčinnější a co nejlépe připravena.

               (6)Je proto vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v rámci WTO, aby cykly přezkoumávání obchodní politiky Členů WTO byly prodlouženy o jeden rok a aby byl změněn jednací řád TPRB za účelem snadnějšího provádění přezkumů,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie v rámci Konference ministrů, nebo v Generální radě Světové obchodní organizace, je připojit se ke konsensu ohledně změny odst. C bodu ii) přílohy 3 Dohody o WTO, aby se o jeden rok prodloužily cykly přezkoumávání obchodní politiky Členů WTO. Cykly přezkoumávání v odst. C bodě ii) přílohy 3 Dohody WTO závisejí na podílu na světovém obchodu a v současné době trvají dva, čtyři a šest let. Budou nahrazeny cykly v délce tří, pěti a sedmi let.

               Tento postoj vyjádří Komise na nadcházejícím zasedání Konference ministrů, nebo v Generální radě WTO, podle toho, co se uskuteční dříve.

               Článek 2

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat v Orgánu pro přezkoumávání obchodní politiky, je připojit se ke konsensu ohledně změny jednacího řádu TPRB, jak je stanoveno v dokumentu WT/RD/TPR/745.

               Tento postoj vyjádří Komise na nadcházejícím zasedání TPRB.

               Článek 3

               Po přijetí bude rozhodnutí o prodloužení cyklů přezkoumávání obchodní politiky zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Dokument WT/RD/TPR/745.

                     (2)
                  Dokument WT/RD/TPR/745.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.4.2016
            COM(2016) 183 final
            2016/0094(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie, pokud jde o mezinárodní nástroj, jejž mají vypracovat orgány ICAO a který má vést k uplatňování jednotného celosvětového tržního opatření zabývajícího se emisemi z mezinárodní letecké dopravy od roku 2020

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               21. konference stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu přijala úspěšně Pařížskou dohodu, jejímž cílem je omezit globální nárůst teploty na úroveň výrazně nižší než 2 °C v porovnání s úrovní před průmyslovou revolucí a usilovat o udržení nárůstu teploty na úrovni 1,5 °C. Do roku 2050 by se celosvětové emise skleníkových plynů měly snížit nejméně o 50 % pod úroveň roku 1990. K tomuto snižování emisí by měla přispívat všechna hospodářská odvětví, včetně mezinárodní letecké dopravy.

               Emise skleníkových plynů z mezinárodní letecké dopravy představují více než 2 % celosvětových emisí a rostou exponenciálně, přičemž odhady pro rok 2050 naznačují, že v případě scénáře bez opatření by emise z činností v oblasti letectví mohly v porovnání se současnými úrovněmi vzrůst nad 200 %. Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě s názvem „Pařížský protokol – plán boje proti globální změně klimatu po roce 2020“
                  1
                zdůrazňuje, že by Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) měla před koncem roku 2016 přijmout opatření za účelem účinné regulace emisí z mezinárodní letecké dopravy. Navzdory lepším technologiím je potenciál k snižování celkových emisí v odvětví letecké dopravy omezený, proto byla tržní opatření uznána za vhodné opatření, jež umožní, aby odvětví letecké dopravy přispělo k snížení celkových emisí. Na 38. zasedání shromáždění ICAO (2013) bylo rozhodnuto o vypracování jednotného celosvětového tržního opatření, které se zabývá emisemi z mezinárodní letecké dopravy, s cílem přijmout na 39. zasedání shromáždění ICAO v roce 2016 (ve dnech od 27. září do 7. října) rozhodnutí o uplatňování systému od roku 2020
                  2
               .

               Je proto nutno zaujmout pokud možno co nejdříve a s dostatečným předstihem před příštím zasedáním shromáždění ICAO postoj, jímž by se měly členské státy jednající společně v zájmu EU řídit s ohledem na rozhodnutí, jež má organizace ICAO přijmout.

               Postoj přijatý Unií vyjádří Komise a členské státy v orgánech ICAO. Vypracování návrhu na takovýto nástroj zahrnuje více orgánů ICAO, včetně Rady Mezinárodní organizace pro civilní letectví. Přijetí postoje EU je nezbytné rovněž k zajištění souladu se stávajícími právními předpisy EU.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1600/2002/ES požadovalo, aby Unie určila a přijala zvláštní opatření na snížení emisí skleníkových plynů z letectví, pokud takové opatření nebylo schváleno v rámci ICAO do roku 2002. Na základě rozhodnutí 33. zasedání shromáždění ICAO (2001) o schválení systému otevřeného obchodování s emisemi pro mezinárodní leteckou dopravu
                  3
                a rozhodnutí 35. zasedání shromáždění ICAO (2004) o vypracování pokynů k začlenění emisí z mezinárodní letecké dopravy do systémů obchodování s emisemi ve smluvních státech ICAO
                  4
                přijaly Evropský parlament a Rada směrnici 2008/101/ES, kterou se změnila směrnice 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů tak, aby zahrnovala činnosti v oblasti letectví
                  5
               .

               Kromě rozhodnutí o vypracování celosvětového tržního opatření se 38. zasedání shromáždění ICAO (2013) usneslo, že organizace ICAO a její členské státy budou s příslušnými organizacemi spolupracovat na dosažení společného střednědobého globálního žádoucího cíle spočívajícího v zachování celosvětových čistých emisí uhlíku z mezinárodní letecké dopravy od roku 2020 na stejné úrovni. Emise z mezinárodní letecké dopravy mají být v roce 2020 podle odhadů přibližně o 70 % vyšší než v roce 2005
                  6
                a Unie a její členské státy soustavně prosazují, aby cílem týkajícím se celosvětového snížení emisí skleníkových plynů z mezinárodní letecké dopravy bylo snížení emisí do roku 2020 o 10 % v porovnání s úrovněmi v roce 2005. Zdá se však, že je vhodné, aby Unie využila příležitost a podpořila vypracování (v poměrně krátkém časovém rámci) celosvětového tržního opatření k omezení emisí skleníkových plynů z mezinárodní letecké dopravy na úrovně v roce 2020, přičemž se bere v úvahu možnost cíle případně v průběhu času revidovat.

               V zájmu usnadnění pokroku se na 39. zasedání shromáždění ICAO (2016) s ohledem na vhodný nástroj normotvůrci Unie rozhodli pokládat požadavky stanovené ve směrnici 2003/87/ES dočasně za splněné, pokud jde o lety na letiště a z letišť v zemích mimo Evropský hospodářský prostor (EHP)
                  7
               . V návaznosti na 39. zasedání shromáždění ICAO (2016) předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o krocích zaměřených na uplatňování mezinárodního nástroje týkajícího se celosvětového tržního opatření od roku 2020, jež sníží nediskriminačním způsobem emise skleníkových plynů z mezinárodní letecké dopravy. Komise ve své zprávě posoudí, a v případě potřeby připojí, návrhy reagující na tento vývoj týkající se vhodného rozsahu pro pokrytí emisí z letů uskutečňovaných na letiště nebo z letišť v zemích mimo EHP od 1. ledna 2017.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Navrhované rozhodnutí je v souladu s ostatními politikami Unie, zejména energetickou, environmentální a dopravní politikou, a doplňuje je
                  8
               .

               Globální přechod na čistou energii si vyžádá změny obchodního i investičního jednání a pobídek v celém spektru politik.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Tento návrh se předkládá podle čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU vymezuje postup pro stanovení postojů, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky.

               V tomto případě bude mít akt, jenž má být podle očekávání přijat na shromáždění ICAO, právní účinky uvedené v článku 28a směrnice 2003/87/ES.

               V souladu s čl. 192 odst. 1 a článkem 191 Smlouvy o fungování EU přispívá Evropská unie mimo jiné k sledování následujících cílů: zachování, ochrana a zlepšování kvality životního prostředí; podpora opatření na mezinárodní úrovni určených k řešení regionálních a celosvětových problémů životního prostředí, a zejména boj proti změně klimatu.

               •Volba nástroje

               V čl. 218 odst. 9 SFEU se jako použitelný nástroj stanoví rozhodnutí Rady.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÍČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Nepoužije se.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Evropské unie.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               Nepoužije se.

               2016/0094 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie, pokud jde o mezinárodní nástroj, jejž mají vypracovat orgány ICAO a který má vést k uplatňování jednotného celosvětového tržního opatření zabývajícího se emisemi z mezinárodní letecké dopravy od roku 2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               1)
                     Emise skleníkových plynů z mezinárodní letecké dopravy představují více než 2 % celosvětových emisí a rostou exponenciálně, přičemž odhady pro rok 2050 naznačují, že v případě scénáře bez opatření by emise z činností v oblasti letectví mohly v porovnání se současnými úrovněmi vzrůst nad 200 %. Do roku 2050 by se celosvětové emise skleníkových plynů měly snížit nejméně o 50 % pod úroveň roku 1990. K tomuto snižování emisí by měla přispívat všechna hospodářská odvětví, včetně mezinárodní letecké dopravy.

               21. konference stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu skončila v prosinci 2015 úspěšně uzavřením Pařížské dohody, jejímž cílem je omezit globální nárůst teploty na úroveň výrazně nižší než 2 °C v porovnání s úrovní před průmyslovou revolucí a usilovat o udržení nárůstu teploty na úrovni 1,5 °C.

               2)
                     Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) byla založena Chicagskou úmluvou o mezinárodním civilním letectví z roku 1944. Smluvními stranami zmíněné úmluvy a členy organizace ICAO jsou všechny členské státy, přičemž Unie má na některých zasedáních organizace ICAO, včetně shromáždění ICAO, jež se koná co tři roky, status pozorovatele. Unie a všechny její členské státy jsou smluvními stranami Kjótského protokolu z roku 1997, který od nich vyžaduje, aby prostřednictvím organizace ICAO usilovaly o omezení emisí skleníkových plynů z mezinárodní letecké dopravy. Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1600/2002/ES požadovalo, aby Unie určila a přijala zvláštní opatření na snížení emisí skleníkových plynů z letectví, pokud takové opatření nebylo schváleno v rámci ICAO do roku 2002.

               3)
                     33. zasedání shromáždění ICAO (2001) schválilo systém otevřeného obchodování s emisemi pro mezinárodní leteckou dopravu
                  9
               . Výbor ICAO pro ochranu životního prostředí v letectví v roce 2004 doporučil, aby systém obchodování s emisemi určený pro letectví založený na novém právním nástroji pod záštitou ICAO nebyl nadále prováděn. 35. zasedání shromáždění ICAO (2004) schválilo otevřené obchodování s emisemi a možnost, aby smluvní státy začlenily emise z mezinárodní letecké dopravy do svých systémů obchodování s emisemi
                  10
               , 36. zasedání shromáždění ICAO (2007) však požadovalo vynětí provozovatelů letadel usazených v ostatních smluvních státech, neexistuje-li dvoustranná dohoda
                  11
               . Unie, její členské státy a ostatní evropské země si důsledně vyhrazují právo uplatňovat nediskriminačním způsobem tržní opatření na všechny provozovatele letadel, kteří poskytují služby z jejich území, na něj nebo v rámci něj, a připomínají, že Chicagská úmluva uznává právo smluvních stran uplatňovat nediskriminačním způsobem
                  12
                vlastní právní a správní předpisy týkající se letectví na letadla všech států poskytující služby z jejich území, na ně nebo v rámci něho.

               4)
                     Jelikož omezení emisí skleníkových plynů z letecké dopravy představuje zásadní příspěvek v souladu se závazky týkajícími se snižování celkových emisí, přijaly Evropský parlament a Rada směrnici 2008/101/ES
                  13
               , která pozměnila směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a o změně směrnice Rady 96/61/ES
                  14
               . V 5. bodě odůvodnění směrnice 2008/101/ES se uvádí, že by EU měla usilovat o to, aby tato celosvětová dohoda, která má omezit globální nárůst teploty, zahrnovala opatření na snížení emisí skleníkových plynů z letecké dopravy, a v tomto případě by Komise měla posoudit, jaké změny směrnice 2003/87/ES jsou zapotřebí, pokud jde o její použití na provozovatele letadel.

               5)
                     Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě s názvem „Pařížský protokol – plán boje proti globální změně klimatu po roce 2020“
                  15
                zdůrazňuje, že by Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) měla před koncem roku 2016 přijmout opatření za účelem účinné regulace emisí z mezinárodní letecké dopravy. Příští zasedání shromáždění ICAO se uskuteční v roce 2016 a mělo by se dohodnout na mezinárodním nástroji, který povede k uplatňování jednotného celosvětového tržního opatření na emise z mezinárodní letecké dopravy od roku 2020.

               6)
                     38. zasedání shromáždění ICAO (2013) se usneslo, že organizace ICAO a její členské státy budou s příslušnými organizacemi spolupracovat na dosažení společného střednědobého globálního žádoucího cíle spočívajícího v zachování celosvětových čistých emisí uhlíku z mezinárodní letecké dopravy od roku 2020 na stejné úrovni (dále jen „cíl organizace ICAO“), a rozhodlo o vypracování celosvětového tržního opatření pro mezinárodní leteckou dopravu a o předložení výsledků činnosti za účelem přijetí rozhodnutí na 39. zasedání shromáždění ICAO (2016). Emise z mezinárodní letecké dopravy mají být v roce 2020 podle odhadů přibližně o 70 % vyšší než v roce 2005
                  16
                a Unie a její členské státy soustavně prosazují, aby cílem týkajícím se celosvětového snížení emisí skleníkových plynů z mezinárodní letecké dopravy bylo snížení emisí do roku 2020 o 10 % v porovnání s úrovněmi v roce 2005. Zdá se však, že je vhodné, aby Unie využila příležitost a podpořila vypracování (v poměrně krátkém časovém rámci) celosvětového tržního opatření na omezení emisí skleníkových plynů z mezinárodní letecké dopravy na úrovně v roce 2020, přičemž se bere v úvahu možnost cíle případně v průběhu času revidovat.

               7)
                     V zájmu usnadnění pokroku se na zasedání shromáždění ICAO v roce 2016 s ohledem na vhodný nástroj normotvůrce Unie rozhodl pokládat požadavky stanovené ve směrnici 2003/87/ES dočasně za splněné, pokud jde o lety na letiště a z letišť v zemích mimo Evropský hospodářský prostor (EHP). Unie přitom zdůraznila, že stejně jako lze uplatňovat právní požadavky na lety na letiště a z letišť nacházející se ve státech EHP, lze zároveň uplatňovat právní požadavky na větší podíl emisí z letů mezi těmito letišti
                  17
               .

               8)
                     Směrnice 2003/87/ES v platném znění ukládá Komisi určité požadavky v návaznosti na 39. zasedání shromáždění ICAO (2016). Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o krocích zaměřených na uplatňování mezinárodního nástroje týkajícího se celosvětového tržního opatření od roku 2020, jež sníží nediskriminačním způsobem emise skleníkových plynů z mezinárodní letecké dopravy. Komise ve své zprávě posoudí, a v případě potřeby připojí, návrhy reagující na tento vývoj týkající se vhodného rozsahu pro pokrytí emisí z letů uskutečňovaných na letiště nebo z letišť v zemích mimo EHP od 1. ledna 2017.

               9)
                     Je nutno stanovit postoj, který má Unie zaujmout s ohledem na mezinárodní nástroj, jejž má vypracovat ICAO a který povede k uplatňování jednotného celosvětového tržního opatření na emise z mezinárodní letecké dopravy od roku 2020.

               10)
                     Postoj Unie je nutno přijmout s dostatečným předstihem před příštím zasedáním shromáždění ICAO,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má Evropská unie zaujmout v organizaci ICAO s ohledem na přijetí nástroje týkajícího se celosvětového tržního opatření, je v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí a v orgánech ICAO jej vyjádří Komise a členské státy jednající společně v zájmu Unie.

               Článek 2

               Komise příslušné orgány Rady plně informuje o probíhajících diskusích. Aby byla Komise náležitě obeznámena s názory Rady na řádné uplatňování podmínek stanovených v příloze, během procesu s těmito orgány konzultuje, je-li to vzhledem k vývoji v orgánech ICAO nezbytné.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  COM(2015) 81 ze dne 4. března 2015.

                     (2)
                  Rezoluce shromáždění ICAO A38-18 (2013).

                     (3)
                  Rezoluce shromáždění ICAO A33-7 (2001).

                     (4)
                  Rezoluce shromáždění ICAO A35-5 (2004).

                     (5)
                  Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32.

                     (6)
                  Viz výhrady k rezoluci shromáždění ICAO z roku 2013 uvedené v poznámce pod čarou č. 4.

                     (7)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 421/2014.

                     (8)
                  COM(2016) 110 final.

                     (9)
                  Rezoluce shromáždění ICAO A33-7.

                     (10)
                  Rezoluce shromáždění ICAO A35-5.

                     (11)
                  Dodatek L rezoluce A36-22.

                     (12)
                  Výhrady k rezoluci shromáždění ICAO z roku 2007, rezoluci shromáždění ICAO z roku 2010, rozhodnutí Rady Mezinárodní organizace pro civilní letectví z roku 2012 o schválení „Dillíské deklarace“ a rezoluci shromáždění ICAO z roku 2013, viz

                     http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/aviation/documentation_en.htm

                     (13)
                  Úř. věst. L 8, 13.1.2009, s. 3.

                     (14)
                  Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32.

                     (15)
                  COM(2015) 81 ze dne 4. března 2015.

                     (16)
                  Viz výhrady k rezoluci shromáždění ICAO z roku 2013 uvedené v poznámce pod čarou č. 4.

                     (17)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 421/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se mění směrnice 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství s cílem provést do roku 2020 mezinárodní dohodu o uplatňování jednotného celosvětového tržního opatření na emise z mezinárodní letecké dopravy, Úř. věst. L 129, 30.4.2014, s. 1.