               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 11.10.2019
            COM(2019) 480 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v příslušných výborech Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů, pokud jde o návrhy změn předpisů OSN č. 0, 16, 17, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 a 150, návrh změn celosvětového technického předpisu č. 2, návrh změn vzájemného usnesení MR.1, návrhy změn úplných usnesení R.E.3 a R.E.5 a návrhy na povolení vypracovat změnu celosvětového technického předpisu č. 6 a vypracovat nový celosvětový technický předpis o stanovení výkonu elektrifikovaného vozidla (DEVP)

               PŘÍLOHA

                        Předpis č.

                        Předmět jednání

                        Referenční označení dokumentu
                           1

                        0

                        Návrh doplňku 1 k původní sérii předpisu OSN č. 0 (IWVTA)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/74

                        0

                        Návrh doplňku 1 k sérii 01 předpisu OSN č. 0 (IWVTA)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/75

                        0

                        Návrh nové série změn 02 předpisu OSN č. 0 (IWVTA)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/76

                        16

                        Návrh doplňku 12 k sérii změn 06 předpisu OSN č. 16 (Bezpečnostní pásy)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/104

                        16

                        Návrh doplňku 5 k sérii změn 07 předpisu OSN č. 16 (Bezpečnostní pásy)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/105

                        17

                        Návrh opravy 1 k sérii změn 08 předpisu OSN č. 17 (Pevnost sedadel)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/115

                        17

                        Návrh opravy 1 k sérii změn 09 předpisu OSN č. 17 (Pevnost sedadel)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/116

                        21

                        Návrh doplňku 4 k sérii změn 01 předpisu OSN č. 21 (Vnitřní výbava)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/106

                        29

                        Návrh doplňku 5 k sérii změn 03 předpisu OSN č. 29 (Kabiny užitkových vozidel)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/107

                        43

                        Návrh doplňku 9 k sérii změn 01 předpisu OSN č. 43 (Bezpečnostní zasklení)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/95

                        44

                        Návrh doplňku 17 k sérii změn 04 předpisu OSN č. 44 (Dětské zádržné systémy)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/108

                        48

                        Návrh doplňku 13 k sérii změn 06 předpisu OSN č. 48 (Montáž zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/84

                        53

                        Návrh nové série změn 03 předpisu OSN č. 53

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/80

                        53

                        Návrh doplňku 3 k sérii změn 02 předpisu OSN č. 53 (Montáž zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci u vozidel kategorie L3)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/85

                        53

                        Návrh doplňku 21 k sérii změn 01 předpisu OSN č. 53 (Montáž zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci u vozidel kategorie L3)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/86

                        55

                        Návrh doplňku 8 k sérii změn 01 předpisu OSN č. 55 (Mechanická spojovací zařízení)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/96

                        58

                        Návrh doplňku 1 k sérii změn 03 předpisu OSN č. 58 (Ochrana proti podjetí zezadu)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/97

                        67

                        Návrh série změn 03 předpisu OSN č. 67 (Vozidla s pohonem na LPG)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/94

                        67

                        Návrh doplňku 2 k sérii změn 02 předpisu OSN č. 67 (Vozidla s pohonem na LPG)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/98

                        74

                        Návrh nové série změn 02 předpisu č. 74 (Montáž zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci mopedů)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/79

                        74

                        Návrh doplňku 11 k sérii změn 01 předpisu OSN č. 74 (Montáž zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci mopedů)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/87

                        80

                        Návrh série změn 04 předpisu OSN č. 80 (Pevnost sedadel a jejich ukotvení (autobusy))

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/103

                        83

                        Návrh doplňku 10 k sérii změn 07 předpisu OSN č. 83 (Emise vozidel kategorií M1 a N1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/127

                        85

                        Návrh doplňku 10 k předpisu OSN č. 85 (Měření netto výkonu a 30minutového výkonu)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/112

                        86

                        Návrh doplňku 2 k sérii změn 01 předpisu OSN č. 86 (Montáž zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci u zemědělských vozidel)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/88

                        98

                        Návrh doplňku 1 k sérii změn 02 předpisu OSN č. 98

                        (Světlomety s výbojkovými zdroji světla)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/89

                        107

                        Návrh doplňku 8 k sérii změn 06 předpisu OSN č. 107 (Vozidla kategorií M2 a M3)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/99

                        107

                        Návrh doplňku 7 k sérii změn 07 předpisu OSN č. 107 (Vozidla kategorií M2 a M3)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/100

                        107

                        Návrh doplňku 2 k sérii změn 08 předpisu OSN č. 107 (Vozidla kategorií M2 a M3)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/101

                        112

                        Návrh doplňku 1 k sérii změn 02 předpisu OSN č. 112 (Světlomety s asymetrickým potkávacím světlem)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/90

                        113

                        Návrh doplňku 1 k sérii změn 03 předpisu OSN č. 113 (Světlomety se symetrickým potkávacím světlem)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/91

                        115

                        Návrh doplňku 9 k předpisu OSN č. 115 (Systémy pro dodatečnou montáž LPG a CNG)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/113

                        116

                        Návrh doplňku 7 k předpisu OSN č. 116 (Zabezpečení proti krádeži a poplašné systémy)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/102

                        123

                        Návrh doplňku 1 k sérii změn 02 předpisu OSN č. 123 (Adaptivní přední osvětlovací systémy (AFS))

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/92

                        129

                        Návrh doplňku 3 k sérii změn 03 předpisu OSN č. 129 (Zdokonalené dětské zádržné systémy)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/109

                        135

                        Návrh doplňku 2 k původní sérii předpisu OSN č. 135 (Boční náraz na sloupek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/110

                        135

                        Návrh doplňku 2 k sérii změn 01 předpisu OSN č. 135 (Boční náraz na sloupek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/111

                        148

                        Návrh doplňku 1 k původní sérii předpisu OSN č. [148] o zařízení pro světelnou signalizaci (LSD)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/81

                        149

                        Návrh doplňku 1 k původní sérii předpisu OSN č. [149] o zařízení pro osvětlení silnic (RID)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/82

                        149

                        Návrh doplňku 2 k původní sérii předpisu OSN č. [149] o zařízení pro osvětlení silnic (RID)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/125

                        150

                        Návrh doplňku 1 k původní sérii předpisu OSN č. [150] o zařízeních se zpětným odrazem (RRD)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/83

                        Celosvětový technický předpis č.

                        Předmět jednání

                        Referenční označení dokumentu

                        2

                        Návrh změny 4 celosvětového technického předpisu OSN č. 2 (o postupu měření u dvoukolových motocyklů vybavených zážehovým nebo vznětovým motorem, pokud jde o emise plynných znečišťujících látek, emise CO2 a spotřebu paliva)

                        Technická zpráva o vypracování změny 4 celosvětového technického předpisu OSN č. 2 (o postupu měření na dvoukolových motocyklech vybavených zážehovým nebo vznětovým motorem, pokud jde o emise plynných znečišťujících látek, emise CO2 a spotřebu paliva)

                        Povolení vypracovat změnu 4 celosvětového technického předpisu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/121

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/122

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/36/Rev.1

                        Usnesení č.

                        Předmět jednání

                        Referenční označení dokumentu

                        R.E.3

                        Návrh změny úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/117

                        R.E.3

                        Návrh změny přílohy IV úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E. 3)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/118,

                        WP.29-179-06

                        R.E.5

                        Návrh změny 4 úplného usnesení o společné specifikaci kategorií zdrojů světla (R.E.5)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/126

                        MR.1

                        Návrh změn 2 společného usnesení č. 1 (MR.1) – návrh dodatku 3

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/119

                        Různé

                        Předmět jednání

                        Referenční označení dokumentu

                        Návrh na povolení vypracovat změnu celosvětového technického předpisu OSN č. 6

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/123

                        Návrh revize 1 povolení vypracovat nový celosvětový technický předpis OSN o stanovení výkonu elektrifikovaného vozidla (DEVP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/124

                     (1)

                        Všechny dokumenty, na něž se v této tabulce odkazuje, jsou k dispozici na této adrese:
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2019.html

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 11.10.2019
            COM(2019) 480 final
            2019/0232(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v příslušných výborech Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů, pokud jde o návrhy změn předpisů OSN č. 0, 16, 17, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 a 150, návrh změn celosvětového technického předpisu č. 2, návrh změn vzájemného usnesení MR.1, návrhy změn úplných usnesení R.E.3 a R.E.5 a návrhy na povolení vypracovat změnu celosvětového technického předpisu č. 6 a vypracovat nový celosvětový technický předpis o stanovení výkonu elektrifikovaného vozidla (DEVP)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.PŘEDMĚT NÁVRHU

               Tento návrh se týká rozhodnutí, kterým se stanoví postoj, jenž má být zaujat jménem Unie v jedné ze stálých pracovních skupin v institucionálním rámci Organizace spojených národů, zejména ve Světovém fóru Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel (pracovní skupina 29 nebo WP.29), v souvislosti s plánovaným přijetím změn stávajících předpisů OSN (podle revidované dohody z roku 1958) nebo celosvětových technických předpisů OSN (celosvětové technické předpisy OSN podle paralelní dohody) touto pracovní skupinou a řady rezolucí v rámci obou dohod.

               2.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               2.1.Dohoda z roku 1958 a dohoda z roku 1998

               Cílem dohody Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (dále jen „EHK OSN“) týkající se přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a podmínek pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel (dále jen „revidovaná dohoda z roku 1958“) a dohody o stanovení celosvětových technických předpisů pro kolová vozidla, vybavení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech (dále jen „paralelní dohoda“), je vypracovat harmonizované požadavky, které mají odstranit technické překážky obchodu s motorovými vozidly mezi smluvními stranami EHK OSN a zajistit, aby tato vozidla skýtala vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany životního prostředí. Dohody pro EU vstoupily v platnost dne 24. března 1998 a 15. února 2000. Jsou spravovány v rámci Světového fóra Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel (pracovní skupina 29 nebo WP.29).

               Evropská unie je smluvní stranou těchto dohod
                  1
               .

               2.2. Světové fórum Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel – pracovní skupina 29 nebo WP. 29

               WP.29 zajišťuje jedinečný rámec pro celosvětově harmonizované předpisy týkající se vozidel. WP.29 je stálá pracovní skupina působící v institucionálním rámci Organizace spojených národů, která má své zvláštní pověření a svůj jednací řád. Funguje jako celosvětové fórum, které umožňuje otevřené diskuse o předpisech týkajících se motorových vozidel a na kterém se projednává provádění revidované dohody z roku 1958 a paralelní dohody. Každá členská země Organizace spojených národů a jakákoli organizace regionální hospodářské integrace založená zeměmi, které jsou členy OSN, se může plně zapojit do činnosti skupiny WP.29 a může se stát smluvní stranou dohod týkajících se vozidel spravovaných v rámci skupiny WP.29.

               Zasedání skupiny WP.29 EHK OSN se konají třikrát ročně, tj. v březnu, červnu a listopadu. Na každém z těchto zasedání se za účelem přizpůsobení technickému pokroku přijímají nové předpisy OSN, nové celosvětové technické předpisy OSN a/nebo změny stávajících předpisů OSN (podle revidované dohody z roku 1958) nebo celosvětových technických předpisů OSN (celosvětové technické předpisy OSN podle paralelní dohody). Před každým zasedáním WP.29 se tyto změny nejprve projednají na technické úrovni v rámci specializovaných pomocných orgánů WP.29.

               Následně se hlasování koná na úrovni WP.29 (tj. kvalifikovanou většinou přítomných smluvních stran hlasujících pro návrhy podle revidované dohody z roku 1958 a konsensem přítomných smluvních stran hlasujících pro návrhy v rámci paralelní dohody).

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat k novým předpisům a celosvětovým technickým předpisům, jejich změnám, doplňkům a opravám, je stanoven před každým fórem WP.29 rozhodnutím Rady podle čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2.3. Zamýšlený akt WP.29

               V období od 12. do 14. listopadu 2019 může skupina WP.29 během svého 179. zasedání  přijmout návrhy změn předpisů OSN č. 0, 16, 17, 21, 35, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 a 150, návrh změn celosvětového technického předpisu č. 2, návrh změn vzájemného usnesení MR.1, návrhy změn úplných usnesení R.E.3 a R.E.5 a návrhy povolení k vypracování změny celosvětového technického předpisu č. 6 a k vypracování nového celosvětového technického předpisu o stanovení výkonu elektrifikovaného vozidla (DEVP).

               3. POSTOJ, KTERÝ MÁ BÝT ZAUJAT JMÉNEM UNIE

               Systém uplatňovaný v rámci skupiny WP.29 přispívá k mezinárodní harmonizaci norem týkajících se vozidel. Pro tento účel má klíčový význam dohoda z roku 1958, díky které platí pro všechny výrobce v EU společný soubor předpisů pro schvalování typu, což v důsledku znamená, že výrobky jsou uznávány smluvními stranami jako splňující požadavky jejich příslušných vnitrostátních právních předpisů. Tento systém například umožnil, aby bylo nařízením (ES) č. 661/2009 o obecné bezpečnosti motorových vozidel zrušeno více než 50 různých směrnic EU, které byly nahrazeny odpovídajícími předpisy vypracovanými v rámci dohody z roku 1958.

               Obdobně byly na základě směrnice 2007/46/ES systémy schvalování platné v jednotlivých členských státech nahrazeny schvalovacím postupem Unie a byl zaveden harmonizovaný rámec zahrnující správní ustanovení a obecné technické požadavky pro všechna nová vozidla, systémy, konstrukční části a samostatné technické celky. Uvedená směrnice začlenila předpisy OSN do systému EU schvalování typu, a to buď jako požadavky na schválení typu, nebo jako alternativy k právním předpisům Unie. Od přijetí uvedené směrnice jsou předpisy OSN ve stále větší míře začleňovány do právních předpisů Unie v rámci EU schvalování typu.

               Jakmile jsou návrhy změn nebo nových předpisů OSN přijaty skupinou WP.29 a jakmile jsou tyto akty výkonným tajemníkem EHK OSN oznámeny smluvním stranám, pak po šesti měsících, pokud smluvní strany tvořící blokační menšinu nevznesou žádné námitky, mohou tyto akty konečně vstoupit v platnost a mohou být provedeny v příslušných vnitrostátních předpisech každé smluvní strany. V EU je provedení dokončeno po zveřejnění těchto aktů v Úředních věstnících EU. Pozměněné nebo nové požadavky vyplývající ze vstupu těchto plánovaných aktů v platnost jsou přímo použitelné v právu EU (tj. pro účely evropského schválení typu vozidla jako celku) po změně přílohy 4 směrnice 2007/46/ES a přílohy 1 nařízení (ES) č. 661/2009.

               Je proto nezbytné vymezit postoj Unie k:

               –návrhům změn předpisů OSN č. 0, 16, 17, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 a 150,

               –návrhu změn celosvětového technického předpisu č. 2,

               –návrhu změn vzájemného usnesení MR.1,

               –návrhům změn úplných usnesení R.E.3 a R.E.5

               –a návrhům na povolení vypracovat změnu celosvětového technického předpisu č. 6 a vypracovat nový celosvětový technický předpis o stanovení výkonu elektrifikovaného vozidla (DEVP),

               předloženým k hlasování na listopadovém zasedání skupiny WP.29, které se bude konat ve dnech 12. až 14. listopadu 2019.

               Unie by měla výše uvedené akty podpořit, neboť jsou plně v souladu s politikou Unie v oblasti vnitřního trhu, pokud jde o automobilový průmysl, a jsou v souladu s politikami Unie v oblasti dopravy, klimatu a energetiky. Tyto akty mají velmi pozitivní dopad na konkurenceschopnost automobilového průmyslu EU a mezinárodní obchod. Hlasování ve prospěch těchto aktů podpoří technologický pokrok, nabídne výhody úspor z rozsahu, zabrání roztříštěnosti vnitřního trhu a zajistí stejné environmentální a bezpečnostní normy v celé Unii.

               Využití externích odborných konzultací není v případě tohoto návrhu relevantní. Návrh bude nicméně přezkoumán Technickým výborem pro motorová vozidla.

               4.PRÁVNÍ ZÁKLAD

               4.1.
                     Procesněprávní základ

               4.1.1.
                     Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  2
               .

               4.2.1.
                     Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Skupina WP.29 je subjekt, v němž probíhají jednání o provádění revidované dohody z roku 1958 a paralelní dohody mezi smluvními stranami EHK OSN.

               Akty, které má WP.29 přijmout, představují akty s právními účinky.

               Předpisy OSN v rámci zamýšleného aktu budou pro Unii závazné a mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů EU v oblasti schvalování typu vozidel. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES
                  3
                nahradila systémy schvalování členských států schvalovacím postupem Unie a zavedla harmonizovaný rámec zahrnující správní ustanovení a obecné technické požadavky pro všechna nová vozidla, systémy, konstrukční části a samostatné technické celky. Uvedená směrnice začlenila předpisy přijaté na základě revidované dohody z roku 1958 (dále jen „předpisy OSN“) do systému EU schvalování typu, a to buď jako požadavky na schválení typu, nebo jako alternativy k právním předpisům Unie. Od přijetí směrnice 2007/46/ES jsou předpisy OSN ve stále větší míře začleňovány do právních předpisů Unie.

               Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.
                     Hmotněprávní základ

               4.2.1.
                     Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2. Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká oblasti sbližování právních předpisů. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 114.

               4.3.
                     Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 114 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2019/0232 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v příslušných výborech Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů, pokud jde o návrhy změn předpisů OSN č. 0, 16, 17, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 a 150, návrh změn celosvětového technického předpisu č. 2, návrh změn vzájemného usnesení MR.1, návrhy změn úplných usnesení R.E.3 a R.E.5 a návrhy na povolení vypracovat změnu celosvětového technického předpisu č. 6 a vypracovat nový celosvětový technický předpis o stanovení výkonu elektrifikovaného vozidla (DEVP)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rozhodnutím Rady 97/836/ES
                  4
                přistoupila Unie k Dohodě Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel (dále jen „revidovaná dohoda z roku 1958“). Revidovaná dohoda z roku 1958 vstoupila v platnost dne 24. března 1998.

               (2)Rozhodnutím Rady 2000/125/ES
                  5
                přistoupila Unie k Dohodě o zavedení celosvětových technických předpisů pro kolová vozidla, vybavení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech (dále jen „paralelní dohoda“). Paralelní dohoda vstoupila v platnost dne 15. února 2000.

               (3)Podle článku 1 revidované dohody z roku 1958 a článku 6 paralelní dohody může Světové fórum Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel (pracovní skupina 29 nebo WP.29) případně přijmout návrhy změn předpisů OSN č. 0, 16, 17, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 a 150, návrh změn celosvětového technického předpisu č. 2, návrh změn vzájemného usnesení MR.1, návrhy změn úplných usnesení R.E.3 a R.E.5 a návrhy povolení k vypracování změny celosvětového technického předpisu č. 6 a k vypracování nového celosvětového technického předpisu o stanovení výkonu elektrifikovaného vozidla (DEVP).

               (4)Pracovní skupina WP.29 má během 179. zasedání Světového fóra, které se bude konat ve dnech 12. až 14. listopadu 2019, přijmout výše uvedené akty o správních ustanoveních a jednotných technických pravidlech pro schvalování kolových vozidel, zařízení a částí, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a souvisejících celosvětových technických předpisech.

               (5)Je proto vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve skupině WP.29 k přijetí návrhů předpisů OSN, neboť tyto předpisy OSN budou pro Unii závazné a mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah práva Unie v oblasti schvalování typu vozidel.

               (6)Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES
                  6
                nahradila systémy schvalování členských států schvalovacím postupem Unie a zavedla harmonizovaný rámec zahrnující správní ustanovení a obecné technické požadavky pro všechna nová vozidla, systémy, konstrukční části a samostatné technické celky. Uvedená směrnice začlenila předpisy přijaté na základě revidované dohody z roku 1958 (dále jen „předpisy OSN“) do systému EU schvalování typu, a to buď jako požadavky na schválení typu, nebo jako alternativy k právním předpisům Unie. Od přijetí směrnice 2007/46/ES jsou předpisy OSN ve stále větší míře začleňovány do právních předpisů Unie.

               (7)S ohledem na zkušenosti a na technický rozvoj je třeba pozměnit nebo doplnit požadavky týkající se některých prvků nebo rysů, na něž se vztahují předpisy OSN č. 0, 16, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 a 150. Kromě toho je třeba změnit některá ustanovení celosvětového technického předpisu OSN č. 2 a opravit některá ustanovení v předpisu OSN č. 17. V neposlední řadě je třeba přijmout změny vzájemného usnesení MR.1 a změny úplných usnesení R.E.3 a R.E.5.

               (8)Pracovní dokument skupiny WP.29 ECE/TRANS/WP.29/2019/93 se týká návrhu série změn 01 předpisu OSN č. 35 (kontroly stop). Vzhledem k tomu, že EU neuplatňuje jednotná ustanovení předpisu OSN č. 35, není nutné stanovit postoj Unie k návrhu ECE/TRANS/WP.29/2019/93.

               (9)Pracovní dokument skupiny WP.29 ECE/TRANS/WP.29/2019/114 se týká návrhu doplňku 2 k sérii změn 03 předpisu OSN č. 79 (mechanismus řízení), který původně předložil předseda příslušného zvláštního podpůrného orgánu WP.29. Na posledním zasedání zvláštního podpůrného orgánu předseda v návaznosti na obavy některých smluvních stran souhlasil s předložením revidovaného dokumentu skupině WP.29. Vzhledem k tomu, že dokument není v současné době k dispozici na portálu sekretariátu WP.29 a může být zapotřebí další diskuse mezi odborníky, bylo by vhodné vrátit jej zvláštnímu podpůrnému orgánu.

               (10)Povolení vypracovat pozměňovací návrh 4 k celosvětovému technickému předpisu č. 2 je na portálu sekretariátu WP.29 nesprávně uvedeno a název ECE/TRANS/WP.29/AC.3./36 by měl být opraven tak, aby zněl: ECE/TRANS/WP.29/AC.3./36/Rev.1.

               (11)Pracovní dokument skupiny WP.29 ECE/TRANS/WP.29/2019/118 se týká návrhu na změnu přílohy IV úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3). Tento návrh je třeba posoudit společně s neformálním dokumentem WP.29–179–06, který vyjasňuje odkaz na normu ISO k provádění měření kvality paliva v případě určitých parametrů,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie ve skupině WP.29 během jejího 179. zasedání, které se bude konat ve dnech 12. až 14. listopadu 2019, je hlasovat pro návrhy uvedené v příloze 1 tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie ve skupině WP.29 během jejího 179. zasedání, které se bude konat ve dnech 12. až 14. listopadu 2019, je hlasovat proti návrhu pro doplněk 2 k sérii změn 03 předpisu OSN č. 79 (mechanismus řízení, pracovní dokument ECE/TRANS/WP.29/2019/114).

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     předseda / předsedkyně

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady 97/836/ES ze dne 27. listopadu 1997 o přistoupení Evropského společenství k Dohodě Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel („revidovaná dohoda z roku 1958“) ( Úř. věst. L 346, 17.12.1997, s. 78).Rozhodnutí Rady 2000/125/ES ze dne 31. ledna 2000 o uzavření Dohody o zavedení celosvětových technických předpisů pro kolová vozidla, vybavení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech („paralelní dohoda“) (Úř. věst. L 35, 10.2.2000, s. 12).

                     (2)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (3)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 263, 9.10.2007, s. 1).

                     (4)

                        Rozhodnutí Rady 97/836/ES ze dne 27. listopadu 1997 o přistoupení Evropského společenství k Dohodě Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel („revidovaná dohoda z roku 1958“) (Úř. věst. L 346, 17.12.1997, s. 78).

                     (5)

                        Rozhodnutí Rady 2000/125/ES ze dne 31. ledna 2000 o uzavření Dohody o zavedení celosvětových technických předpisů pro kolová vozidla, vybavení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech („paralelní dohoda“) (Úř. věst. L 35, 10.2.2000, s. 12).

                     (6)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 263, 9.10.2007, s. 1).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.10.2019
            COM(2019) 545 final
            2019/0238(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na 39. zasedání výkonného orgánu Úmluvy o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat ve výkonném orgánu Úmluvy o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států (dále jen „úmluva o ovzduší“) ve spojení s rozhodnutím o navržených změnách článku 3a a přílohy VII Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu k úmluvě o ovzduší (ve znění z roku 2012).

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Úmluva o ovzduší a její Protokol o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu k úmluvě o ovzduší (ve znění z roku 2012)

               Úmluva Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 (úmluva o ovzduší) je nejpokročilejší regionální dohodou v oblasti životního prostředí, která se zabývá čistotou ovzduší.

               V rámci dohody o ovzduší byl v listopadu 1999 sjednán Protokol o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu (dále jen „Göteborský protokol“). Ten tvoří základ směrnice (EU) 2016/2284
                  1
                o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší, kterou byla zrušena směrnice 2001/81/ES
                  2
                o národních emisních stropech. V roce 2012 byl Göteborský protokol pozměněn. Pozměněné znění vstoupilo v platnost dne 7. října 2019.

               Evropská unie je smluvní stranou úmluvy o ovzduší
                  3
                a Göteborského protokolu ve znění z roku 2012
                  4
               . Smluvními stranami úmluvy o ovzduší jsou rovněž všechny členské státy; 21 členských států je smluvní stranou Göteborského protokolu
                  5
                a 15 členských států dosud přijalo jeho změny z roku 2012
                  6
               .

               2.2.Výkonný orgán

               Výkonný orgán je řídícím orgánem úmluvy o ovzduší; je složen ze zástupců smluvních stran úmluvy. Podle článku 10 úmluvy o ovzduší výkonný orgán přezkoumává provádění a rozvoj úmluvy o ovzduší a jejích protokolů.

               Výkonný orgán usiluje o dosažení svých rozhodnutí na základě konsensu
                  7
               .

               Změny Göteborského protokolu se přijímají konsensem smluvních stran přítomných na zasedání výkonného orgánu
                  8
               .

               2.3.Zamýšlený akt výkonného orgánu

               Výkonný orgán na svém 39. zasedání ve dnech 9.–13. prosince 2019 projedná a případně přijme změny, které navrhly Spojené státy a které se týkají článku 3a a přílohy VII pozměněného Göteborského protokolu (dále jen „zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšleného aktu je rozšířit možnost zemí východní Evropy, Kavkazu a Střední Asie (EECCA) uplatňovat pro splnění některých závazků flexibilní harmonogram, aby se jim usnadnila ratifikace Göteborského protokolu.

               Zamýšlený akt bude pro smluvní strany závazný:

               – v souladu s článkem 13a Göteborského protokolu, jenž stanoví, že změny protokolu vstoupí v platnost pro smluvní strany, které je přijaly, devadesátým dnem ode dne, kdy dvě třetiny smluvních stran, jež byly smluvními stranami v okamžiku přijetí, uloží u depozitáře své listiny o přijetí zmíněných změn
                  9
               ,

               – u smluvních stran, které jej přijaly, je ve vztahu ke změnám příloh IV až XI Göteborského protokolu stanoven jiný postup: tyto změny nabudou účinnosti jeden rok od sdělení daného rozhodnutí všem smluvním stranám, s výjimkou smluvních stran, jež depozitáři oznámí, že nejsou schopny změnu schválit. Učiní-li takové oznámení 16 nebo více smluvních stran, změna nevstoupí v platnost
                  10
               .

               V praxi nebudou mít navržené změny na závazky členských států, jelikož dotčené závazky již jsou součástí acquis EU a členské státy je uplatňují. Navržené změny by nicméně smluvním stranám mimo EU, zejména z regionu EECCA, umožnily i nadále po delší dobu využívat flexibilitu, jež již byla sjednána a dohodnuta v rámci změny Göteborského protokolu z roku 2012.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Flexibilní harmonogramy v článku 3a a příloze VII pozměněného Göteborského protokolu byly dohodnuty a přijaty v roce 2012, a to s cílem vytvořit zjednodušený vstupní mechanismus, a podpořit tak ratifikaci větším počtem smluvních stran. Žádná země regionu EECCA však do srpna 2019 této flexibility nedokázala využít. V návaznosti na diskuse o stávajících překážkách ratifikace pro země EECCA proto smluvní strany úmluvy o ovzduší na zasedání pracovní skupiny pro strategii a přezkum ve dnech 20.–24. května 2019 vyjádřily zájem na prodloužení tohoto flexibilního harmonogramu.

               Pokud k rozšíření flexibility nedojde, považuje se za nepravděpodobné, že země EECCA protokol v blízké budoucnosti ratifikují. Je v zájmu EU, aby země jejího sousedství Göteborský protokol ratifikovaly; pomohlo by to omezit znečišťování ovzduší přecházející hranice států EECCA a směřující do členských států EU.

               Závazky stanovené v Göteborském protokolu se odrážejí v ustanoveních směrnice (EU) 2016/2284.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  11
               .

               4.1.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Výkonný orgán je orgán zřízený dohodou, konkrétně úmluvou o ovzduší.

               Akt, který má výkonný orgán přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazný podle mezinárodního práva v souladu s článkem 13a Göteborského protokolu.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec úmluvy o ovzduší ani Göteborského protokolu.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají životního prostředí.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 191 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 191 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Jelikož bude aktem výkonného orgánu změněn Göteborský protokol v rámci úmluvy o ovzduší, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2019/0238 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na 39. zasedání výkonného orgánu Úmluvy o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 191 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Unie schválila Protokol o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu v pozměněném znění přijatém v roce 2012 (dále jen „protokol“) v rámci Úmluvy o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států, jenž vstoupil v platnost dne 7. října 2019, prostřednictvím rozhodnutí Rady (EU) 2017/1757
                  12
               .

               (2)Podle článku 13a protokolu může výkonný orgán přijmout změny protokolu a jeho příloh.

               (3)Výkonný orgán má na svém 39. zasedání ve dnech 9.–13. prosince přijmout změny protokolu (článku 3a) a jeho příloh (přílohy VII), které mají za cíl usnadnit ratifikaci protokolu smluvními stranami mimo EU.

               (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat ve výkonném orgánu, jelikož se na předmět a obsah protokolu, jenž má být pozměněn, vztahuje acquis EU, a zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284
                  13
               ,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na 39. zasedání výkonného orgánu Úmluvy o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států, je následující:

               Návrh předložený Spojenými státy americkými na změnu článku 3a a přílohy VII protokolu s cílem prodloužit flexibilní harmonogram z roku 2019 na rok 2024 a z roku 2022 na rok 2028 se podporuje.

               Článek 2

               S ohledem na vývoj na 39. zasedání výkonného orgánu Úmluvy o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států se zástupci Unie mohou za konzultace s členskými státy, během koordinačních zasedání na místě a bez dalšího rozhodnutí Rady, dohodnout na zpřesnění postoje uvedeného v článku 1.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 ze dne 14. prosince 2016 o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší, o změně směrnice 2003/35/ES a o zrušení směrnice 2001/81/ES, Úř. věst. L 344, 17.12.2016, s. 1.

                     (2)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES ze dne 23. října 2001 o národních emisních stropech pro některé látky znečisťující ovzduší, Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 22.

                     (3)

                        Rozhodnutí Rady 81/462/EHS ze dne 11. června 1981 o uzavření Úmluvy o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států, Úř. věst. L 171, 27.6.1981, s. 11.

                     (4)

                        Rozhodnutí Rady 2003/507/ES ze dne 13. června 2003 o přistoupení Evropského společenství k Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979, Úř. věst. L 179, 17.7.2003, s. 1; zvláštní vydání v českém jazyce: kapitola 11, svazek 47, s. 172; rozhodnutí Rady (EU) 2017/1757 ze dne 17. července 2017 o přijetí změny Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 jménem Evropské unie, Úř. věst. L 248, 27.9.2017, s. 3.

                     (5)

                        Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Finsko, Francie, Chorvatsko, Kypr, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Německo, Nizozemsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Spojené království, Španělsko a Švédsko (stav ratifikací ke dni 12. srpna 2019).

                     (6)

                        Bulharsko, Česká republika, Finsko, Chorvatsko, Kypr, Lotyšsko, Lucembursko, Německo, Nizozemsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Spojené království, Španělsko a Švédsko (stav ratifikací ke dni 12. srpna 2019).

                     (7)

                        Jednací řád pro zasedání výkonného orgánu Úmluvy o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států přijatý rozhodnutím 2010/9 a pozměněný rozhodnutím 2013/1, pravidlo 29.

                     (8)

                        Göteborský protokol (ve znění z roku 2012), čl. 13a odst. 3.

                     (9)

                        Göteborský protokol (ve znění z roku 2012), čl. 13a odst. 3.

                     (10)

                        Göteborský protokol (ve znění z roku 2012), čl. 13a odst. 7.

                     (11)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (12)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2017/1757 ze dne 17. července 2017 o přijetí změny Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 jménem Evropské unie, Úř. věst. L 248, 27.9.2017, s. 3.

                     (13)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 ze dne 14. prosince 2016 o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší, o změně směrnice 2003/35/ES a o zrušení směrnice 2001/81/ES, Úř. věst. L 344, 17.12.2016, s. 1.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 25.10.2019
            COM(2019) 550 final
            2019/0242(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve Výboru velvyslanců AKT-EU k přijetí rozhodnutí přijmout přechodná opatření podle čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství AKT-EU

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Toto rozhodnutí Komise obsahuje návrh rozhodnutí Rady o postoji, který má Unie zaujmout ve Výboru velvyslanců AKT-EU k přijetí přechodných opatření podle čl. 95 odst. 4 Dohody o partnerství mezi EU a skupinou afrických, karibských a tichomořských států („AKT“)
                  1
               , podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 (dále jen „dohoda o partnerství z Cotonou“). Komise navrhuje prodloužit použitelnost všech ustanovení dohody o partnerství z Cotonou do 31. prosince 2020, nebo dokud nevstoupí v platnost nová dohoda o partnerství mezi Unií a státy AKT, podle toho, co nastane dříve.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Dohoda o partnerství z Cotonou

               Dohoda o partnerství z Cotonou od roku 2000 tvoří rámec pro vztahy EU se 79 zeměmi AKT. Dohoda byla uzavřena na dobu 20 let, od 1. března 2000 do 29. února 2020. Byla následně revidována v roce 2005 a 2010.

               Platnost dohody o partnerství z Cotonou skončí dne 29. února 2020. Jednání o nové dohodě o partnerství AKT-EU byla zahájena v září 2018 a v současné době probíhají. Ukázalo se však, že tato jednání nepovedou k uzavření nové dohody, která by se dala použít ve výše uvedené lhůtě. Situací by se vytvořilo vakuum ve vztazích mezi EU a AKT, které je třeba vyplnit.

               2.2.Rada ministrů AKT-EU

               Rada ministrů AKT-EU je orgán ministerské úrovně zřízený dohodou (článek 15 dohody o partnerství z Cotonou). Tvoří ji členové Rady Evropské unie a Evropské komise na straně jedné a na straně druhé členové vlád jednotlivých států AKT. Mezi funkce Rady ministrů patří mimo jiné přijímat rozhodnutí nezbytná pro provádění a plnění dohody o partnerství z Cotonou. Rada ministrů přijímá rozhodnutí společnou dohodou stran. Aby byla rozhodnutí platná, musí být přítomna i) polovina členů Rady Evropské unie (tj. 14 ministrů z členských států EU), ii) jeden člen Komise a iii) dvě třetiny členů zastupujících vlády států AKT (tj. členové vlád z 55 různých států AKT).

               2.3.Přechodná opatření

               Druhý pododstavec čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství z Cotonou zní: „Rada ministrů přijme jakákoli přechodná opatření, jež mohou být nezbytná ohledně změněných ustanovení do doby vstupu nové dohody v platnost.“ Podle čl. 95 odst. 4 druhého pododstavce dohody o partnerství z Cotonou lze uplatnit přechodná opatření za účelem prodloužení použitelnosti všech nebo některých částí dohody o partnerství z Cotonou až do data uplatňování nové dohody (prozatímního uplatňování nebo vstupu v platnost). Tato přechodná opatření proto budou muset být zavedena, aby se zabránilo politickému, institucionálnímu a právnímu vakuu v rámci vztahů mezi EU a zeměmi AKT.

               Vzhledem k tomu, že nová dohoda nebude použitelná před skončením platnosti stávajícího právního rámce, je v zájmu zachování právní, politické a institucionální kontinuity vztahů se státy AKT nezbytné přijmout přechodná opatření za účelem prodloužení uplatňování stávající dohody.

               2.4.Přijetí přechodných opatření Výborem velvyslanců AKT-EU

               V souladu s čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství z Cotonou přijímá rozhodnutí o přechodných opatřeních Rada ministrů AKT-EU
                  2
               . Podle čl. 15 odst. 4 dohody o partnerství z Cotonou může ale Rada ministrů delegovat pravomoci na Výbor velvyslanců
                  3
               . Za tímto účelem Rada ministrů dne 23. května 2019 pověřila Výbor velvyslanců přijetím rozhodnutí o přechodných opatřeních
                  4
               . Podle čl. 16 odst. 2 dohody o partnerství z Cotonou může Výbor velvyslanců v rámci mandátu, který mu byl svěřen Radou ministrů, přijímat rozhodnutí, jež jsou pro strany závazná.

               Výbor velvyslanců v souladu se svým jednacím řádem zasedá pravidelně, zejména za účelem přípravy zasedání Rady ministrů a kdykoli je to nezbytné, na žádost jedné ze stran
                  5
               . Vzhledem k této flexibilitě může Výbor velvyslanců zajistit, aby bylo rozhodnutí o přechodných opatřeních přijato včas, nejpozději v lednu 2020.

               Výbor velvyslanců AKT-EU proto na jednom ze svých zasedání přijme rozhodnutí o přechodných opatřeních. Toto rozhodnutí by mělo sloužit k prodloužení uplatňování ustanovení dohody o partnerství z Cotonou (dále jen „zamýšlený akt“), jak je stanoveno v čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství z Cotonou.

               Účelem zamýšleného aktu je prodloužit platnost dohody o partnerství z Cotonou v plném rozsahu do 31. prosince 2020 nebo do vstupu v platnost nebo prozatímního provádění nové dohody o partnerství mezi Unií a státy AKT, podle toho, co nastane dříve.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Rozhodnutí o přechodných opatřeních musí stanovit, i) která část (které části) dohody lze použít přechodně a ii) dokdy se použijí přechodná opatření. Komise navrhuje, aby stávající dohoda o partnerství z Cotonou byla prodloužena do 31. prosince 2020, pokud nová dohoda nevstoupí v platnost nebo se nezačne uplatňovat před tímto datem. Navrhované datum, 31. prosince 2020, se shoduje s vypršením stávajícího víceletého finančního rámce a se skončením platnosti 11. Evropského rozvojového fondu.

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem má být navrhovaný postoj Unie přijat na zasedání Výboru velvyslanců AKT-EU.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  6
               .

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Podle čl. 95 odst. 4 druhého pododstavce dohody o partnerství AKT-EU podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 lze uplatnit přechodná opatření za účelem prodloužení použitelnosti všech nebo některých částí dohody o partnerství z Cotonou až do data uplatňování nové dohody (prozatímního uplatňování nebo vstupu v platnost po ratifikaci všemi smluvními stranami). Zejména, „Rada ministrů přijme jakákoli přechodná opatření, jež mohou být nezbytná ohledně změněných ustanovení do doby vstupu nové dohody v platnost.“

               Je proto zřejmé, že akt, který má Výbor velvyslanců AKT-EU přijmout, představuje akt s právními účinky. V souladu s články 15 a 16 dohody bude zamýšlené rozhodnutí Výboru velvyslanců závazné podle mezinárodního práva.

               Výbor velvyslanců je orgán zřízený podle článku 16 dohody o partnerství z Cotonou.

               Evropská unie je společně s členskými státy Evropské unie smluvní stranou dohody o partnerství z Cotonou, a bude proto vázána plánovaným rozhodnutím Výboru velvyslanců.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sleduje‑li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze‑li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají fungování souhrnné dohody o partnerství z Cotonou jako celku, zejména prodloužením jejího použití po předpokládaném datu skončení platnosti. Hmotněprávní základ rozhodnutí Rady se tedy musí stanovit s ohledem na dohodu o partnerství z Cotonou jako celek
                  7
               .

               Dohoda o partnerství z Cotonou byla uzavřena jako dohoda o přidružení a jako taková byla založena na článku 310 Smlouvy o založení Evropského společenství, ekvivalentu článku 217 SFEU. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tedy článek 217 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 217 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2019/0242 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve Výboru velvyslanců AKT-EU k přijetí rozhodnutí přijmout přechodná opatření podle čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství AKT-EU

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států („AKT“) na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé (dále jen „dohoda o partnerství AKT-EU“)
                  8
                byla podepsána v Cotonou dne 23. června 2000. Dohoda o partnerství AKT-EU vstoupila v platnost dne 1. dubna 2003 a je použitelná do 29. února 2020.

               (2)V souladu s čl. 95 odst. 4 prvním pododstavcem dohody o partnerství AKT–EU byla jednání o nové dohodě o partnerství AKT–EU zahájena v září 2018. Nová dohoda nebude ke dni uplynutí platnosti stávající dohody o partnerství připravena k použití. Proto se považuje za nezbytné přijmout přechodná opatření k prodloužení působnosti ustanovení stávající dohody.

               (3)Podle druhého pododstavce čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství AKT-EU přijme Rada ministrů přechodná opatření s cílem prodloužit použitelnost všech nebo některých částí dohody o partnerství AKT-EU až do prozatímního uplatňování nebo vstupu nové dohody v platnost.

               (4)Podle čl. 15 odst. 4 dohody o partnerství z Cotonou pověřila Rada ministrů AKT-EU dne 23. května 2019 přijetím přechodných opatření Výbor velvyslanců AKT-EU
                  9
               . Výbor velvyslanců AKT-EU má mít před lednem 2020 pravidelné zasedání, na němž přijme rozhodnutí přijmout přechodná opatření podle čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství AKT-EU.

               (5)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru velvyslanců AKT-EU, neboť zamýšlený akt bude pro Unii závazný.

               (6)Postoj Unie, kterým je schválit zamýšlený akt ve Výboru velvyslanců AKT-EU, by měl být stanoven v tomto rozhodnutí,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postojem, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru velvyslanců AKT-EU podle čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství AKT-EU, je prodloužit použitelnost ustanovení dohody o partnerství AKT-EU podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 v plném rozsahu do 31. prosince 2020, nebo do vstupu v platnost nebo prozatímního provádění nové dohody o partnerství mezi Unií a státy AKT, podle toho, co nastane dříve.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady ze dne 19. prosince 2002 o uzavření Dohody o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 (Úř. věst. L 65, 8.3.2003, s. 27).

                     (2)

                        Rada ministrů AKT-ES je orgán ministerské úrovně zřízený dohodou (článek 15 dohody o partnerství z Cotonou). Tvoří ji členové Rady Evropské unie a Evropské komise na straně jedné a na straně druhé členové vlád jednotlivých států AKT. Mezi funkce Rady ministrů patří mimo jiné přijímat rozhodnutí nezbytná pro provádění a plnění dohody o partnerství z Cotonou. Rada ministrů přijímá rozhodnutí společnou dohodou stran. Aby byla rozhodnutí platná, musí být přítomna i) polovina členů Rady Evropské unie (tj. 14 ministrů z členských států EU), ii) jeden člen Komise a iii) dvě třetiny členů zastupujících vlády států AKT (tj. členové vlád z 55 různých států AKT).

                     (3)

                        Výbor velvyslanců AKT-EU je zřízen podle článku 16 dohody o partnerství z Cotonou. Tvoří jej stálí zástupci každého členského státu EU a zástupce Komise na jedné straně a vedoucí mise každého státu AKT při Evropské unii na straně druhé. Výbor velvyslanců je nápomocen Radě ministrů při plnění jejích úkolů a plní jakýkoli mandát, který mu Rada svěří (čl. 16 odst. 2 dohody o partnerství z Cotonou). V tomto kontextu může v rámci mandátu, který mu byl svěřen Radou ministrů, přijímat rozhodnutí, jež jsou pro strany závazná.

                     (4)

                        Rozhodnutí Rady ministrů AKT-EU č. 1/2019 ze dne 23. května 2019 o přenesení pravomocí na Výbor velvyslanců AKT-EU k rozhodnutí o přijetí přechodných opatření podle čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství AKT-EU [2019/920] (Úř. věst. L 146, 5.6.2019, s. 114).

                     (5)

                        Ustanovení čl. 1 odst. 1 rozhodnutí Rady ministrů AKT-EU č. 3/2005 ze dne 8. března 2005 o přijetí jednacího řádu Výboru velvyslanců AKT-ES (Úř. věst. L 95, 14.4.2005, s. 51).

                     (6)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (7)

                        Viz zejména rozsudek ve věci C-244/17 Komise v. Rada Evropské unie („Kazachstán“) [ECLI:EU:C:2018:662], bod 40 a judikatura, na niž se v tomto bodě odkazuje.

                     (8)

                        Dohoda (Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3) ve znění pozměněném dohodou podepsanou v Lucemburku dne 25. června 2005 (Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 27) a dohodou podepsanou v Ouagadougou dne 22. června 2010 (Úř. věst. L 287, 4.11.2010, s. 3).

                     (9)

                        Rozhodnutí Rady ze dne 22. května 2019 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě ministrů AKT-EU, pokud jde o delegování pravomocí, jež se týkají rozhodnutí přijmout přechodná opatření podle čl. 95 odst. 4 Dohody o partnerství AKT-EU, na Výbor velvyslanců AKT-EU (Úř. věst. L 142, 29.5.19, s. 67).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 25.10.2019
            COM(2019) 550 final
            PŘÍLOHA

            návrhuROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve Výboru velvyslanců AKT-EU k přijetí rozhodnutí přijmout přechodná opatření podle čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství AKT-EU

                        DOHODA AKT-EU Z COTONOU

                        SKUPINA AFRICKÝCH, KARIBSKÝCH A

                        TICHOMOŘSKÝCH STÁTŮ

                        RADA

                        EVROPSKÉ UNIE

                        V Bruselu dne xxx 2019

                        ACP/xxx/19

                        ACP-UE xxx/19

               ROZHODNUTÍ AKT-EU

                        Věc:

                        Návrh rozhodnutí Výboru velvyslanců AKT-EU č. xx/2019 o přijetí přechodných opatření podle čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství AKT-EU

               Předloha

               ROZHODNUTÍ č. [X]/2019

               VÝBORU VELVYSLANCŮ AKT-EU

               ze dne [vložte datum],

               kterým se přijímají přechodná opatření podle čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství AKT-EU

               VÝBOR VELVYSLANCŮ AKT–EU,

               s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé
                  1
               , a zejména na čl. 15 odst. 4 a čl. 16 odst. 2 ve spojení s čl. 95 odst. 4 uvedené dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o partnerství AKT-EU byla podepsána v Cotonou dne 23. června 2000, vstoupila v platnost dne 1. dubna 2003 a je použitelná do 29. února 2020.

               (2)V souladu s čl. 95 odst. 4 prvním pododstavcem dohody o partnerství AKT-EU byla jednání o nové dohodě o partnerství AKT-EU zahájena v září 2018. Vzhledem k tomu, že nová dohoda nebude do data skončení platnosti stávajícího právního rámce připravena k použití, je nezbytné přijmout přechodná opatření.

               (3)Podle čl. 95 odst. 4 druhého pododstavce dohody o partnerství AKT-EU přijme Rada ministrů jakákoli přechodná opatření, jež mohou být nezbytná do doby vstupu nové dohody v platnost.

               (4)Podle čl. 15 odst. 4 dohody o partnerství z Cotonou pověřila Rada ministrů AKT-EU dne 23. května 2019 přijetím přechodných opatření Výbor velvyslanců AKT-EU
                  2
               .

               (5)Je proto vhodné, aby Výbor velvyslanců AKT-EU podle čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství AKT-EU přijal rozhodnutí prodloužit použitelnost ustanovení dohody o partnerství AKT-EU podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 v plném rozsahu do 31. prosince 2020, nebo do vstupu v platnost nebo prozatímního provádění nové dohody o partnerství mezi Unií a státy AKT, pokud to nastane před 31. prosincem 2020,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Použitelnost ustanovení dohody o partnerství AKT-EU podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 se v plném rozsahu prodlužuje do 31. prosince 2020, nebo do vstupu v platnost nebo prozatímního provádění nové dohody o partnerství mezi Unií a státy AKT, pokud to nastane před 31. prosincem 2020.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem xxx 2020.

               V [Bruselu], [dne].

               Za Výbor velvyslanců AKT-EU

                     (1)

                        Dohoda (Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3), ve znění pozměněném dohodou podepsanou v Lucemburku dne 25. června 2005 (Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 27) a dohodou podepsanou v Ouagadougou dne 22. června 2010 (Úř. věst. L 287, 4.11.2010, s. 3).

                     (2)

                        Rozhodnutí Rady ministrů AKT-EU č. 1/2019 ze dne 23. května 2019 o přenesení pravomocí na Výbor velvyslanců AKT-EU k rozhodnutí o přijetí přechodných opatření podle čl. 95 odst. 4 dohody o partnerství AKT-EU [2019/920] (Úř. věst. L 146, 5.6.2019, s. 114).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 25.10.2019
            COM(2019) 494 final
            2019/0241(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na třicátém devátém zasedání stálého výboru Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť, pokud jde o změny příloh II a III uvedené úmluvy

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie na třicátém devátém výročním zasedání stálého výboru Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť, které se bude konat ve francouzském Štrasburku ve dnech 3. až 6. prosince 2019, pokud jde o předpokládané přijetí rozhodnutí týkajícího se dvou změn příloh II a III úmluvy stálým výborem.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Úmluva o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť

               Úmluva o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (dále jen „úmluva“) usiluje o ochranu evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a jejich přírodních stanovišť, zejména těch, jejichž ochrana vyžaduje spolupráci několika států. Jde o mezivládní smlouvu uzavřenou pod záštitou Rady Evropy. Úmluva vstoupila v platnost dne 1. června 1982.

               Evropská unie je smluvní stranou této úmluvy od 1. září 1982
                  1
               . Úmluva má v současné době 51 smluvních stran, včetně všech členských států EU.

               2.2.Stálý výbor

               Stálý výbor je rozhodovacím orgánem úmluvy s pravomocí posuzovat stav druhů z hlediska ochrany a následně přezkoumat jejich zařazení do příloh úmluvy. Jeho funkce jsou uvedeny v článcích 13–15 úmluvy. Schází se alespoň jednou za dva roky a kdykoli o to požádá většina smluvních stran. Stálý výbor se obvykle schází každý rok.

               V souladu s článkem 17 úmluvy se změna příloh přijímá dvoutřetinovou většinou smluvních stran.

               2.3.Zamýšlený akt stálého výboru

               Na třicátém devátém výročním zasedání stálého výboru úmluvy, které se bude konat ve francouzském Štrasburku ve dnech 3. až 6. prosince 2019, má být přijato rozhodnutí týkající se změn příloh II a III úmluvy („zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšleného aktu je změnit přílohy II a III úmluvy, jak je stanoveno v článku 17 úmluvy.

               V souladu s článkem 17 úmluvy vstoupí změna v platnost pro všechny smluvní strany tři měsíce po přijetí stálým výborem, pokud jedna třetina smluvních stran nevznese námitky. Změna vstoupí v platnost pro smluvní strany, které nevznesly námitky.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Norsko předložilo návrh na přesunutí bernešky bělolící (Branta leucopsis) z přílohy II (přísně chráněné druhy živočichů) do přílohy III (chráněné druhy živočichů – regulace je možná). Na podporu tohoto návrhu uvedlo, že celková velikost populace bernešky bělolící se od 80. let minulého století do roku 2010 více než zdesetinásobila (ze 112 000 na 1 319 000), a to mj. v důsledku intenzifikace zemědělství, díky níž je k dispozici velké množství krmiva
                  2
               . Tento druh proto již nepotřebuje přísnou ochranu v celé oblasti svého výskytu.

               Předmět zamýšleného rozhodnutí stálého výboru se týká oblasti výlučné vnější pravomoci EU v souladu s čl. 3 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), neboť spadá do oblasti, na niž se již do značné míry vztahují vnitřní společná pravidla (tj. směrnice o ochraně ptáků). Je proto nezbytné, aby Rada přijala rozhodnutí s cílem stanovit postoje, které mají být jménem Unie zaujaty na třicátém devátém zasedání stálého výboru s ohledem na zamýšlený akt.

               Návrh není v souladu se stávajícím statusem právní ochrany bernešky bělolící podle směrnice o ochraně ptáků, jelikož tento druh není uveden v příloze II zmíněné směrnice (druhy, které lze lovit). Zmíněný druh je uveden v příloze I směrnice o ochraně ptáků (tj. jedná se o druh vyžadující určení zvláště chráněných oblastí).

               Návrh plánu regulace jednotlivého druhu týkající se bernešky bělolící byl přijat v prosinci 2018 na zasedání smluvních stran Dohody o ochraně africko-euroasijských stěhovavých vodních ptáků s cílem řešit velmi rychlý nárůst její populace, a zejména následné problémy způsobené tímto druhem (škody v zemědělství a rizika pro leteckou bezpečnost). Plán poskytuje rámec na podporu rozhodovacího procesu ve státech, v nichž se berneška bělolící vyskytuje, pokud jde o uplatňování odchylek, včetně pravidelného hodnocení kumulativního dopadu odchylek, sledování stavu populace, jakož i vývoj škod v zemědělství nebo rizik pro leteckou bezpečnost. Měl by usnadnit výměnu informací a eventuální koordinaci odchylných opatření v jednotlivých státech výskytu bernešky bělolící, aby se zvýšila účinnost těchto opatření a zabránilo se nezamýšleným účinkům s ohledem na migrační trasy tohoto druhu.

               Norskem navrhovanou změnu, jejímž cílem je řešit velmi rychlý nárůst populace bernešky bělolící, a zejména následné problémy způsobené tímto druhem (škody v zemědělství a rizika pro leteckou bezpečnost), by měla Unie podpořit, aby mohly smluvní strany úmluvy, které nejsou členy EU, uplatňovat opatření zaměřená na regulaci tohoto druhu, mezi něž dle potřeby patří jeho lov. Unie však bude muset zároveň uvést, že sama bude prozatím uplatňovat přísnější ochranná opatření, jak stanoví článek 12 úmluvy, jelikož v současnosti neplánuje změnit přílohy směrnice o ochraně ptáků a nutné změny v krátké lhůtě stanovené úmluvou (90 dnů) ani provést nemůže.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  3
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Stálý výbor je orgán zřízený úmluvou.

               Rozhodnutí, které má stálý výbor přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazný podle mezinárodního práva v souladu s článkem 6 úmluvy.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec úmluvy.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká životního prostředí.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 192 odst. 1.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Jelikož aktem stálého výboru budou změněny přílohy II a III úmluvy, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2019/0241 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na třicátém devátém zasedání stálého výboru Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť, pokud jde o změny příloh II a III uvedené úmluvy

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Úmluva o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť (dále jen „úmluva“) byla uzavřena Unií rozhodnutím Rady 82/72/EHS
                  4
                a vstoupila v platnost dne 1. září 1982.

               (2)Podle článku 17 úmluvy může stálý výbor přijmout změny příloh této úmluvy.

               (3)Stálý výbor během svého třicátého devátého zasedání ve dnech 3. až 6. prosince 2019 přijme rozhodnutí týkající se navrhovaných změn příloh II a III úmluvy.

               (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve stálém výboru, neboť jeho rozhodnutí bude pro Unii závazné.

               (5)Norsko předložilo návrh na přesunutí bernešky bělolící (Branta leucopsis) z přílohy II do přílohy III úmluvy.

               (6)Vzhledem k velmi rychlému nárůstu populace tohoto druhu na celém území jeho výskytu by Unie měla tento návrh podpořit. Návrh však není v souladu se stávajícím statusem ochrany bernešky bělolící podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES
                  5
               . Jelikož změna směrnice 2009/147/ES se v současnosti neplánuje a není možná ve lhůtě tří měsíců ode dne přijetí rozhodnutí stálým výborem, bude Unie prozatím uplatňovat přísnější ochranná opatření, jak stanoví článek 12 úmluvy.

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na třicátém devátém zasedání stálého výboru Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť, je podpořit návrh na přesunutí bernešky bělolící (Branta leucopsis) z přílohy II do přílohy III uvedené úmluvy a oznámit smluvním stranám úmluvy, že Unie hodlá prozatím uplatňovat přísnější ochranná opatření, jak stanoví článek 12 úmluvy.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady 82/72/EHS ze dne 3. prosince 1981 o uzavření Úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť jménem Společenství (Úř. věst. L 38, 10.2.1982, s. 1).

                     (2)

                        International Single Species Management Plan for the Barnacle Goose, AEWA Technical Series č. 70, prosinec 2018,
                     www.unep-aewa.org/sites/default/files/publication/ts70_issmp_barnacle%20goose_complete.pdf
                     , s. 13.

                     (3)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (4)

                        Úř. věst. L 38, 10.2.1982, s. 1.

                     (5)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.11.2019
            COM(2019) 590 final
            2019/0263(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o uzavření jménem Evropské unie a jejích členských států protokolu, kterým se s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii mění doplňková dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně, Islandem na straně druhé a Norským královstvím na straně třetí o provádění dohody mezi Spojenými státy americkými na jedné straně, Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, Islandem na straně třetí a Norským královstvím na straně čtvrté o letecké dopravě podepsané ve dnech 16. a 21. června 2011

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení se Chorvatsko zavazuje přistoupit k dohodám uzavřeným nebo podepsaným Unií a členskými státy se třetími zeměmi. Mezi tyto dohody patří doplňková dohoda mezi Unií a jejími členskými státy, Islandem a Norskem (dále jen „doplňková dohoda“) o provádění dohody o letecké dopravě mezi Spojenými státy americkými, Unií a jejími členskými státy, Islandem a Norskem (dále jen „čtyřstranná dohoda“), která upravuje vztahy mezi všemi třemi evropskými stranami podle uvedené dohody. Čtyřstranná dohoda naproti tomu rozšiřuje oblast působnosti dohody o letecké dopravě mezi Spojenými státy a Evropským společenstvím a jeho členskými státy (dále jen „dohoda o letecké dopravě EU-USA“) na Island a Norsko.

                  Ustanovení čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení dále stanoví, že přistoupení Chorvatska k těmto dohodám bude schváleno prostřednictvím protokolu k dohodě uzavřeného mezi Radou jednající jednomyslně jménem členských států a dotčenými třetími zeměmi. Dále je stanoveno, že protokoly sjedná Komise jménem členských států.

                  Komise proto sjednala protokol o změně doplňkové dohody, na jehož základě Chorvatsko k uvedené dohodě přistoupí.

                  Cílem tohoto návrhu je dospět na základě čl. 218 odst. 6 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení k rozhodnutí Rady o uzavření protokolu jménem Unie a členských států po jeho podpisu.

               •Obecné souvislosti

               Závazek Chorvatska podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení se vztahuje rovněž na dohodu o letecké dopravě EU-USA a na čtyřstrannou dohodu. Komise tudíž i k těmto dohodám sjednala protokoly, na jejichž základě k nim Chorvatsko přistoupí. Návrhy rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním provádění, jakož i o uzavření těchto protokolů se předkládají souběžně s tímto návrhem, stejně jako návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním provádění protokolu o změně doplňkové dohody.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Dohoda o letecké dopravě EU-USA je první ucelenou dohodou o letecké dopravě uzavřenou s hlavním partnerem Unie v oblasti letectví. Jedná se o nejdůležitější dohodu o letecké dopravě na světě, která představuje více než 80 milionů míst za rok, a tvoří tak základ vnější politiky EU v oblasti letectví. Rozšířením na Island a Norsko prostřednictvím čtyřstranné dohody její význam ještě vzrostl. Protokol umožní Chorvatsku využívat přínosů plynoucích z uvedené dohody.

               •Soulad s platnými předpisy vztahujícími se na oblast návrhu

               Protokol umožňuje Chorvatsku splnit svou povinnost podle čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení a přistoupit k doplňkové dohodě.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Ustanovení čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) SFEU a čl. 6 odst. 2 druhý pododstavec aktu o přistoupení.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                Protokol umožní Chorvatsku využívat přínosů plynoucích ze čtyřstranné dohody, vytváří rovné a jednotné podmínky přístupu na trh a slouží jako základ pro nová ujednání pro spolupráci v oblasti regulace a sbližování předpisů v oblastech se zásadním významem pro bezpečné, chráněné a efektivní provozování leteckých služeb. Těchto ujednání lze dosáhnout pouze na úrovni Unie.

               •Proporcionalita

                  Protokol je omezen na předmětnou záležitost, tj. přistoupení Chorvatska k doplňkové dohodě, a netýká se jiných otázek.

               •Volba nástroje

                  Mezinárodní dohoda.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Shrnutí navrhované dohody

                  Protokol tvoří ustanovení o přistoupení Chorvatska k doplňkové dohodě a ustanovení o vstupu v platnost a prozatímním provádění protokolu.

               2019/0263 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o uzavření jménem Evropské unie a jejích členských států protokolu, kterým se s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii mění doplňková dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně, Islandem na straně druhé a Norským královstvím na straně třetí o provádění dohody mezi Spojenými státy americkými na jedné straně, Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, Islandem na straně třetí a Norským královstvím na straně čtvrté o letecké dopravě podepsané ve dnech 16. a 21. června 2011

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,

               s ohledem na akt o přistoupení Chorvatska, a zejména na čl. 6 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného aktu,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V souladu s rozhodnutím Rady [   ] byl protokol, kterým se s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii mění doplňková dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně, Islandem na straně druhé a Norským královstvím na straně třetí o provádění dohody mezi Spojenými státy americkými na jedné straně, Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, Islandem na straně třetí a Norským královstvím na straně čtvrté o letecké dopravě podepsané ve dnech 16. a 21. června 2011 (dále jen „protokol“), podepsán dne [   ], s výhradou jeho pozdějšího uzavření.

               (2)Protokol by měl být schválen jménem Unie a jejích členských států,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Protokol, kterým se s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii mění doplňková dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně, Islandem na straně druhé a Norským královstvím na straně třetí o provádění dohody mezi Spojenými státy americkými na jedné straně, Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, Islandem na straně třetí a Norským královstvím na straně čtvrté o letecké dopravě podepsané ve dnech 16. a 21. června 2011 (dále jen „protokol“), se schvaluje jménem Unie a jejích členských států.

               Článek 2

               Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou zajistit jménem Unie a jejích členských států výměnu diplomatických nót stanovenou v článku 3 protokolu k vyjádření souhlasu Unie a jejích členských států být protokolem vázány.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 14.11.2019
            COM(2019) 590 final
            PŘÍLOHA
            návrhu rozhodnutí Rady
            o uzavření jménem Evropské unie a jejích členských států protokolu, kterým se s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii mění doplňková dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně, Islandem na straně druhé a Norským královstvím na straně třetí o provádění dohody mezi Spojenými státy americkými na jedné straně, Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, Islandem na straně třetí a Norským královstvím na straně čtvrté o letecké dopravě podepsané ve dnech 16. a 21. června 2011

               PROTOKOL,

               kterým se s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii mění doplňková dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně, Islandem na straně druhé a Norským královstvím na straně třetí o provádění dohody mezi Spojenými státy americkými na jedné straně, Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, Islandem na straně třetí a Norským královstvím na straně čtvrté o letecké dopravě podepsané ve dnech 16. a 21. června 2011

               RAKOUSKÁ REPUBLIKA,

               BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               BULHARSKÁ REPUBLIKA,

               CHORVATSKÁ REPUBLIKA,

               KYPERSKÁ REPUBLIKA,

               ČESKÁ REPUBLIKA,

               DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               ESTONSKÁ REPUBLIKA,

               FINSKÁ REPUBLIKA,

               FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,

               SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,

               ŘECKÁ REPUBLIKA,

               MAĎARSKO,

               IRSKO,

               ITALSKÁ REPUBLIKA,

               LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,

               LITEVSKÁ REPUBLIKA,

               LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,

               REPUBLIKA MALTA,

               NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               POLSKÁ REPUBLIKA,

               PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,

               RUMUNSKO,

               SLOVENSKÁ REPUBLIKA,

               REPUBLIKA SLOVINSKO,

               ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,

               jakožto strany Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie a jakožto členské státy Evropské unie (dále jen „členské státy“), a

               EVROPSKÁ UNIE

               na jedné straně,

               ISLAND

               na straně druhé a

               NORSKÉ KRÁLOVSTVÍ

               na straně třetí,

               s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii dne 1. července 2013,

               SE DOHODLY TAKTO:

               Článek 1

               Chorvatská republika je stranou doplňkové dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně, Islandem na straně druhé a Norským královstvím na straně třetí o provádění dohody mezi Spojenými státy americkými na jedné straně, Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, Islandem na straně třetí a Norským královstvím na straně čtvrté o letecké dopravě podepsané ve dnech 16. a 21. června 2011 (dále jen „doplňková dohoda“).

               Článek 2

               Znění doplňkové dohody v chorvatském jazyce, jež je připojeno k tomuto protokolu, se stává platným za stejných podmínek jako ostatní jazyková znění.

               Článek 3

               Tento protokol vstupuje v platnost k pozdějšímu z těchto dat:

               1. ke dni vstupu doplňkové dohody v platnost a

               2. jeden měsíc po dni poslední doručené nóty v rámci výměny diplomatických nót mezi stranami, jíž se potvrzuje, že byly dokončeny všechny nezbytné postupy pro vstup tohoto protokolu v platnost.

               Článek 4

               Strany se dohodly provádět tento protokol prozatímně před jeho vstupem v platnost od data podpisu, v rozsahu povoleném na základě platného vnitrostátního práva.

               V……… dne ……….. 2019, ve třech vyhotoveních, v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, islandském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, norském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

               Za členské státy

               Za Evropskou unii

               Za Island

               Za Norské království