Důležité právní upozornění

|

52005PC0676

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby, na osoby samostatně výdělečně činné a jejich rodinné příslušníky pohybující se v rámci Společenství a nařízení Rady (EHS) č. 574/72, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 1408/71  /* KOM/2005/0676 konecném znení - COD 2005/0258 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 21.12.2005KOM(2005) 676 v konečném znění2005/0258 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby, na osoby samostatně výdělečně činné a jejich rodinné příslušníky pohybující se v rámci Společenství a nařízení Rady (EHS) č. 574/72, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 1408/71(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU 110 Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh má aktualizovat nařízení Společenství (EHS) č. 1408/71 s cílem zohlednit změny vnitrostátních právních předpisů členských států v oblasti sociálního zabezpečení. 120 Obecné souvislosti Návrh je pravidelnou aktualizací nařízení (EHS) č. 1408/71, přesněji jeho příloh, s cílem správně zohlednit změny právní situace na vnitrostátní úrovni, a tím zajistit řádnou koordinaci vnitrostátních systémů sociálního zabezpečení ze strany Společenství. 130 Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení (EHS) č. 1408/71, které bylo aktualizováno nařízením (ES) č. 118/97 a naposledy pozměněno nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 647/2005. Tento návrh aktualizuje a pozmění odkazy v některých přílohách nařízení, protože došlo ke změně vnitrostátních předpisů, na které tyto odkazy odkazují. 141 Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů Konzultace zúčastněných stran 211 Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Členské státy byly vyzvány, aby předložily žádosti o změny, které aktualizují nařízení (EHS) č. 1408/71 a 574/72 s cílem zohlednit změny v jejich vnitrostátních právních předpisech. Pracovníci Komise tyto žádosti posoudili, projednali je se zástupci členských států na zasedání Správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků a případně vyjasnili další podrobnosti se zástupci z jednotlivých dotčených členských států. 212 Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Žádosti, které jsou považovány za slučitelné s právními předpisy EU a s nimiž vyjádřila souhlas správní komise, byly přijaty a začleněny. Sběr a využití výsledků odborných konzultací 221 Dotčené vědecké/odborné oblasti Koordinace sociálního zabezpečení. 222 Použitá metodika Diskuze na zasedání Správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků a v případě potřeby další projednání se zástupci správní Komise z dotčených členských států za účelem vyjasnění, především podrobností týkajících se vnitrostátních právních předpisů. 223 Hlavní konzultované organizace/odborníci Správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků a někteří zástupci správní komise. 2249 Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Nebyla zmíněna existence žádných potenciálně závažných rizik s nevratnými důsledky. 225 Dohoda o aktualizaci některých údajů u členských států v přílohách nařízení 1408/71. 226 Prostředky použité pro zveřejnění odborných stanovisek Žádné. 230 Posouzení dopadů Členské státy často mění své vnitrostátní právní předpisy v oblasti sociálního zabezpečení. V důsledku toho jsou odkazy na vnitrostátní právní předpisy použité v právních předpisech EU, jimiž se koordinují systémy sociálního zabezpečení, zastaralé a způsobují právní nejistotu. Tím trpí občané EU pohybující se v rámci Unie, protože nejsou řádně informováni o svých právech. Pro vnitrostátní instituce sociálního zabezpečení je zároveň obtížnější řádně uplatňovat předpisy EU, jež koordinují oblast sociálního zabezpečení. Odkazy v právních předpisech EU zajišťujících koordinaci v oblasti sociálního zabezpečení, zejména v nařízeních 1408/71 a 574/72, proto musejí být aktualizovány, aby správně zohledňovaly vnitrostátní právní předpisy. Nařízení EU lze aktualizovat pouze prostřednictvím nařízení. Je v zájmu dotčených občanů, aby byla nařízení Společenství aktualizována brzy poté, co dojde ke změnám vnitrostátních právních předpisů. Nařízení 1408/71 je třeba co nejdříve aktualizovat, zejména s ohledem na zásadní penzijní reformy ve Švédsku a Finsku, stejně jako na reformu systému zdravotního pojištění v Nizozemsku, a to i přesto, že 20. května 2004 vstoupilo v platnost nařízení 883/2004, které zmiňované nařízení nahrazuje. Toto nové nařízení se nepoužije do té doby, dokud nevstoupí v platnost prováděcí nařízení, což pravděpodobně nebude dříve než v roce 2007. Ve smyslu pracovního zatížení nebo nákladů nebude navrhované pozměňovací nařízení představovat žádnou podstatnou změnu vůči současné situaci institucí a správ sociálního zabezpečení, pracovníků či zaměstnavatelů. Naopak, cílem této aktualizace je zlepšit koordinaci systémů sociálního zabezpečení ze strany Společenství, neboť občanům EU pohybujícím se v rámci Unie zajistí lepší ochranu. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU 305 Shrnutí navrhovaných opatření Tento návrh má aktualizovat některé přílohy nařízení 1408/71 s cílem zohlednit změny vnitrostátních právních předpisů členských států v oblasti sociálního zabezpečení. Tím usnadní uplatňování právních předpisů Společenství, které koordinují systémy sociálního zabezpečení, neboť zajistí, že budou správně zohledňovat platné vnitrostátní právní předpisy. 310 Právní základ Ustanovení článků 42 a 308 Smlouvy o ES. 320 Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti Společenství. Cílů návrhu nemohou členské státy uspokojivě dosáhnout z tohoto důvodu / z těchto důvodů. 321 Činnost Společenství ve formě koordinačních opatření v oblasti sociálního zabezpečení se vyžaduje podle článku 42 Smlouvy a je nutná pro zajištění možnosti plně uplatňovat právo volného pohybu pracovníků stanovené ve Smlouvě. Bez takové koordinace by existovalo nebezpečí porušení svobody pohybu, neboť by bylo méně pravděpodobné, že by lidé tohoto práva využívali, pokud by to mělo ve své podstatě znamenat, že by ztratili svá práva na sociální zabezpečení již získaná v jiném členském státě. Stávající právní předpisy Společenství v oblasti sociálního zabezpečení nemají nahrazovat jednotlivé vnitrostátní systémy. Je třeba zdůraznit, že navrhované pozměňující nařízení není harmonizačním opatřením a nepřesahuje to, co je nutné pro zajištění účinné koordinace. Návrh má v podstatě za cíl aktualizovat stávající pravidla koordinace s cílem zohlednit změny učiněné ve vnitrostátních právních předpisech. Ačkoli návrh z tohoto důvodu sestává zejména z příspěvků členských států, nemohla být příslušná ustanovení přijata samotnými členskými státy na vnitrostátní úrovni, neboť by to mohlo případně způsobit rozpor s dotčeným nařízením. Je proto nutné zajistit, aby byly přílohy nařízení řádně upraveny, aby bylo možné dané nařízení v dotčených členských státech účinně uplatňovat. 323 Koordinace sociálního zabezpečení se týká přeshraničních situací, do nichž nemůže žádný členský stát zasahovat sám. Koordinační nařízení Společenství nahrazuje četné stávající dvoustranné dohody. To nejenže členským státům usnadní koordinaci sociálního zabezpečení, ale rovněž zaručí rovné zacházení s osobami, které jsou pojištěny v souladu s vnitrostátními právními předpisy v oblasti sociálního zabezpečení. Cíle návrhu budou lépe dosaženy prostřednictvím opatření na úrovni Společenství z tohoto důvodu / těchto důvodů: 324 Koordinace systémů sociálního zabezpečení má smysl pouze na úrovni Společenství. Cílem je zajistit, aby koordinace systémů sociálního zabezpečení účinně fungovala ve všech členských státech. Základem tohoto úsilí je volný pohyb osob v rámci EU, který tuto myšlenku zároveň ospravedlňuje. 325 V dané souvislosti neexistují žádné kvalitativní ukazatele, nařízení se však týká každého občana EU, který se, ať už z jakéhokoli důvodu, pohybuje v rámci Unie. 327 Návrh je čistě koordinačním opatřením, které je možné přijmout pouze na úrovni Společenství. Členské státy zůstávají odpovědné za organizaci a financování svých vlastních systémů sociálního zabezpečení. Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity. Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů: 331 Nařízení (EHS) č. 1408/71 vyžaduje tuto formu opatření, neboť nařízení lze změnit pouze nařízením. Členské státy však zůstávají výlučně odpovědné za organizaci a financování svých vlastních systémů sociálního zabezpečení. 332 Návrh členským státům usnadňuje koordinaci systémů sociálního zabezpečení, a je tedy prospěšný jak pro občany, tak pro vnitrostátní orgány sociálního zabezpečení. Tato zvláštní ustanovení vycházejí z návrhů členských států, což znamená, že je minimalizováno jakékoli případné finanční a administrativní zatížení, které je úměrné výše uvedeným cílům. Bez aktualizace nařízení 1408/71 by bylo finanční a administrativní zatížení naopak pravděpodobně větší. Volba nástrojů 341 Navrhované nástroje: nařízení. 342 Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů. Neexistuje žádná náhradní varianta, neboť nařízení, jako je nařízení (EHS) č. 1408/71, může být změněno pouze nařízením. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY 409 Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. DOPLňUJÍCÍ INFORMACE 560 Evropský hospodářský prostor Navržený právní akt se týká záležitostí EHP, a proto by měl být rozšířen na Evropský hospodářský prostor. 570 Podrobné vysvětlení návrhu A. Článek 2 (Vstup v platnost) Vzhledem k tomu, že nový zákon o zdravotním pojištění v Nizozemsku platí od 1. ledna 2006, je třeba, aby změny týkající se Nizozemska v přílohách I a VI rovněž platily od 1. ledna 2006. B. Příloha I. Změna přílohy I 1. Změna části I Část I přílohy I definuje pojmy „zaměstnané osoby“ či „osoby samostatně výdělečně činné“, pro případ, že tyto pojmy nemohou vymezovat vnitrostátní právní předpisy. Znění V oddílu „X. ŠVÉDSKO“ by mělo být sladěno s novým zákonem o sociálním pojištění (1999:799) a je třeba doplnit odkaz na zákon o příspěvcích na sociální pojištění s cílem vymezit osoby samostatně výdělečně činné. 2. Změna části II Část II přílohy I definuje pojem „rodinný příslušník“ pro případ, že vnitrostátní právní předpisy nestanoví možnost rozlišení mezi rodinnými příslušníky a jinými osobami. Znění oddílu „Q. NIZOZEMSKO“ by mělo být uvedeno do souladu s novým zákonem o zdravotním pojištění. II. Změna přílohy IIa Příloha IIa uvádí seznam zvláštních nepříspěvkových dávek přiznaných dotčeným osobám výhradně na území členského státu, ve kterém mají bydliště, podle čl. 10a nařízení (EHS) č. 1408/71. 1. Litevský zákon o sociálních důchodech z roku 1994 byl pozměněn a sociální důchod, který je v současné době uveden v příloze IIa, byl rozdělen do několika zvláštních příspěvků. Mezi ně patří nový sociální asistenční důchod a zvláštní pomocný příspěvek, které jsou smíšenými dávkami s prvky sociálního zabezpečení a sociální pomoci a které jsou nepříspěvkové, neboť je financuje vláda. Jsou tak splněny podmínky pro to, aby mohly být považovány za zvláštní nepříspěvkové dávky. Odkaz V oddílu „M. LITVA“ by měl být změněn tak, aby zohledňoval tuto změnu vnitrostátních právních předpisů. 2. Ačkoli slovenský zákonodárný orgán zrušil sociální důchod zákonem 461/2003 s účinností od 31. prosince 2003, je tato dávka podle zákona 100/1988 Sb. osobám, které na ni předtím měly nárok, nadále vyplácena. Tato dávka je nepříspěvková, zaručuje minimální příjem osobám, které nejsou způsobilé pro příspěvkový starobní či invalidní důchod, a posuzuje se podle finančních prostředků dotčené osoby. Splňuje proto kritéria, aby mohla být považována za zvláštní nepříspěvkovou dávku, a měla by být tedy zařazena do oddílu „V. SLOVENSKO“. III. Změna části A přílohy III Příloha III uvádí ustanovení stávajících dvoustranných dohod, které platily před zahájením uplatňování daného nařízení v dotčených členských státech. Část A uvádí ustanovení dvoustranných dohod, které nadále platí navzdory skutečnosti, že ustanovení dvoustranných dohod se obecně nahrazují nařízením (EHS) 1408/71. Ustanovení obecné úmluvy ze dne 28. října 1952 mezi Itálií a Nizozemskem uvedené v části A příloze III se týká vývozu dávek do zemí, které nejsou členy EU. Mělo by však být zrušeno, protože platba důchodu v zemi, která není členem EU, buď spadá do oblasti působnosti daného nařízení (pokud důchod spadá do jeho věcné působnosti a příjemce do jeho osobní působnosti), a v tom případě se uplatní zásada rovného zacházení, nebo tomu tak není, a pak se danou záležitostí již nemůže zabývat příloha III. IV. Změna přílohy IV 1. Změna části A přílohy IV Část A přílohy IV uvádí „právní předpisy uvedené v čl. 37 odst. 1 daného nařízení, podle nějž je výše dávek v invaliditě nezávislá na délce dob pojištění.“ Ve Slovenské republice závisí výše invalidních důchodů na délce dob pojištění (systém „typu B“) s výjimkou invalidních důchodů pro osoby, u nichž dojde k invaliditě v době, kdy jsou vyživovanými dětmi, a které nejsou požadovanou dobu pojištěny, avšak jsou i přesto považovány za osoby, které splňují požadovanou dobu pojištění. Tato dávka by proto měla být zahrnuta do oddílu „V. SLOVENSKO“. 2. Změna části B přílohy IV Část B přílohy IV uvádí zvláštní systémy pro osoby samostatně výdělečně činné, na něž se vztahují zvláštní ustanovení o sčítání dob pojištění splněných v jiném členském státě. Španělské právní předpisy v současnosti uvedené v části B přílohy IV byly změněny, a odkaz v oddílu „G. ŠPANĚLSKO“ by proto měl být příslušným způsobem aktualizován. 3. Změna části C přílohy IV Část C přílohy IV uvádí „případy uvedené v čl. 46 odst. 1 písm. b) nařízení, ve kterých může být upuštěno od výpočtu dávek podle čl. 46 odst. 2 nařízení“, protože to nikdy nepovede k vyššímu výsledku. Pokud slovenský pozůstalostní důchod vychází ze starobního nebo invalidního důchodu, který byl zesnulé osobě vyplácen, povedou poměrný výpočet i výpočet na vnitrostátní úrovni vždy ke stejnému výsledku. Tento pozůstalostní důchod by proto měl být zahrnut do oddílu „V. SLOVENSKO“. Podle reformovaného švédského důchodového systému vychází důchod spíše z nastřádaných příspěvků dané osoby nežli z dávek a je nezávislý na délce doby pojištění. Proto nelze provést poměrný výpočet na základě nařízení. Švédský minimální důchod závisí na délce období, kdy měla dotčená osoba bydliště ve Švédsku; výsledek poměrného výpočtu bude vždy stejný jako výpočet na vnitrostátní úrovni. Proto by stávající údaj V oddílu „X. ŠVÉDSKO“ měl být odpovídajícím způsobem změněn. 4. Změna části D přílohy IV Část D přílohy IV uvádí dávky (body 1 a 2) a dohody (bod 3), které splňují podmínky stanovené v čl. 46b odst. 2 daného nařízení, což umožňuje uplatňování vnitrostátních právních předpisů ohledně snížení, pozastavení či odnětí dávek. Vzhledem k novým švédským právním předpisům v důchodové oblasti je třeba aktualizovat stávající údaje v části D přílohy IV bodech 1 i) a 2 i). Kromě toho je do bodu 1 i) třeba doplnit nemocenské dávky závislé na příjmu a příspěvky za aktivní přístup. Bod 3 je třeba pozměnit, aby zohledňoval skutečnost, že stará Severská úmluva byla nahrazena a že dne 1. února 2002 vstoupila v platnost dvoustranná dohoda o sociálním zabezpečení mezi Finskem a Lucemburskem. V. Změna přílohy VI Příloha VI stanoví zvláštní postupy při uplatňování právních předpisů některých členských států. Oddíl „E. ESTONSKO“ by měl být změněn, aby zahrnoval navíc i pravidla pro výpočet rodičovské dávky, pokud migrující pracovníci nepracovali v Estonsku po celý referenční rok, jak požadují vnitrostátní právní předpisy. Oddíl „Q. NIZOZEMSKO“ by měl být změněn, aby zohledňoval vstup v platnost nové reformy v oblasti zdravotní péče ode dne 1. ledna 2006. Bod 1 a) upřesňuje kategorie osob, které mají podle nizozemských právních předpisů nárok na zdravotní péči. Bod 1 b) upřesňuje, u jaké instituce musí být takové osoby pojištěny. Bod 1 c) povoluje výběr pojistného či příspěvků v souvislosti s těmito pojištěnými osobami a jejich rodinnými příslušníky. Bod 1 d) se týká následků pozdní registrace k pojištění. Bod 1 e) upřesňuje, na jaké věcné dávky má během doby pobytu nebo bydlení v Nizozemsku nárok osoba pojištěná v jiném členském státu. Bod 1 f) uvádí dávky a důchody v Nizozemsku, na jejichž základě mohou být příjemci považováni za důchodce ve smyslu daného nařízení, a tím i těžit z ustanovení kapitoly o nemoci nařízení 1408/71. Bod 1 g) vyjasňuje, že náhradu bez nároku je pro účely daného nařízení třeba považovat za hotovostní dávku v nemoci. To znamená, že tato dávka bude splatná ze strany Nizozemska vůči pojištěným osobám, které mají bydliště v jiném členském státě. Oddíl „W. FINSKO“ by měl být změněn, aby zohledňoval reformu finských právních předpisů v oblasti zaměstnaneckých důchodů. Stanoví, že pokud musí být doba pojištění splněná v jiném členském státě zohledněna za účelem splnění podmínek pro nárok na důchod, vypočítávají se výdělky za příslušné období pouze z příjmu získaného během referenční doby ve Finsku, přičemž se příjem vydělí počtem měsíců pojištění ve Finsku. Oddíl „X. ŠVÉDSKO“ by měl být pozměněn, aby zohledňoval nové právní předpisy týkající se působnosti švédských právních předpisů v oblasti sociálního pojištění a reformu švédských právních předpisů o důchodech. Nový zákon o sociálním pojištění (1999:799) změnil s účinností od 1. ledna 2001 právní předpisy o rodičovských dávkách v kapitole 4 zákona o pojištění. Pro účely výpočtu rodičovské dávky stanoví bod 1 a) oddílu „X. ŠVÉDSKO“, jak určit příjem, pokud rodič během referenční doby pracoval ve Švédsku a jiném členském státě. Bod 1 b) stanoví, jak určit příjem, pokud rodič během referenční doby ve Švédsku vůbec nepracoval. Bod 2 oddílu „X. ŠVÉDSKO“ se týká některých přechodných ustanovení týkajících se švédských důchodů. Podle švédských právních předpisů musí mít osoba ve Švédsku alespoň tři roky bydliště, aby měla nárok na minimální důchod. Pro nárok na plný minimální důchod se vyžaduje, aby daná osoba bydlela ve Švédsku alespoň 40 let. Všechny osoby narozené v roce 1937 nebo dříve, které mají bydliště ve Švédsku alespoň 10 let, a to i ty, které nikdy nepracovaly, však mají rovněž nárok na plný minimální důchod. Tato změna stanoví, že se u minimálních důchodů osob narozených v roce 1937 nebo dříve zásada sčítání neuplatňuje. Bod 3 se týká švédských dávek v nemoci a příspěvků za aktivní přístup. Nárok na tyto dávky vychází z příjmu dané osoby během referenční doby. Změna a) upřesňuje, jak by se měl příjem vypočítávat, pokud osoba pracovala v jiném členském státě, a změna b) upřesňuje, jak stanovovat referenční dobu, pokud osoba pracovala v jiném členském státě. Bod 4 vyjasňuje pravidla pro výpočet pozůstalostních dávek, pokud v rámci referenční doby nelze splnit kvalifikační kritéria podle švédských právních předpisů. Bod a) stanoví, jak zohlednit nároky na důchod, jež zesnulá osoba získala během referenční doby v jiném členském státě než ve Švédsku, pro výpočet pozůstalostního důchodu závislého na výdělku, zatímco bod b) stanoví, jak zohlednit tyto nároky v souvislosti s nároky na vdovský důchod, pokud smrt nastala 1. ledna 2003 nebo později. E-14572 |-  2005/0258 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby, na osoby samostatně výdělečně činné a jejich rodinné příslušníky pohybující se v rámci Společenství a nařízení Rady (EHS) č. 574/72, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 1408/71 (Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 42 a 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[2],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[3],vzhledem k těmto důvodům:(1) Některé přílohy nařízení (EHS) č. 1408/71 je třeba upravit s cílem zohlednit změny právních předpisů některých členských států.(2) Nařízení (EHS) č. 1408/71 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit.(3) Aby bylo možné zaručit, že bude zásadní reforma systému zdravotního pojištění v Nizozemsku, která vstoupí v účinnost od 1. ledna 2006, od téhož data správně zohledněna v evropských koordinačních předpisech, čímž bude zajištěna právní jistota týkající se koordinace dávek v nemoci, je nutné zajistit, aby změny příloh I a VI nařízení (EHS) č. 1408/71, které se týkají reformy systému zdravotního pojištění v Nizozemsku, platily se zpětnou účinností od 1. ledna 2006.(4) Pro osoby, jež nejsou zaměstnanými osobami, Smlouva kromě pravomocí podle článku 308 nestanoví jiné pravomoci k přijetí vhodných opatření v oblasti sociálního zabezpečení,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Přílohy I, IIa, III, IV a VI nařízení (EHS) č. 1408/71 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Bod 2 a bod 6 písm. b) v příloze týkající se Nizozemska se použijí s účinností od 1. ledna 2006.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyněPŘÍLOHAPřílohy nařízení (EHS) č. 1408/71 se mění takto:1. V části I přílohy I se oddíl „X. ŠVÉDSKO“ nahrazuje tímto:„X. ŠVÉDSKOOsoby, které vykonávají výdělečnou činnost a které si ze svého příjmu samy platí příspěvky podle kapitoly 3 zákona o příspěvcích na sociální pojištění (2000:980), se považují za samostatně výdělečně činné.“2. V části II přílohy I se oddíl „Q. NIZOZEMSKO“ nahrazuje tímto:„Q. NIZOZEMSKOPro účely stanovení nároku na dávky podle kapitol 1 a 4 hlavy III nařízení se „rodinným příslušníkem“ rozumí manžel / manželka, registrovaný partner nebo dítě do věku 18 let.“3. Příloha IIa se mění takto:a) Oddíl „M. LITVA“ se nahrazuje tímto:„M. LITVAa) Sociální asistenční důchod (zákon z roku 2005 o státních sociálních příspěvcích, článek 5).b) Zvláštní pomocný příspěvek (zákon z roku 2005 o státních sociálních příspěvcích, článek 15).c) Zvláštní příspěvek na dopravu pro zdravotně postižené osoby s pohybovými problémy (zákon z roku 2000 o příspěvku na dopravu, článek 7).“b) V oddílu „V. SLOVENSKO“ se stávající údaj stává bodem a) a vkládá se nový bod, který zní:„b) Sociální důchod, který byl přiznán přede dnem 1. ledna 2004.“4. Část A přílohy III se mění takto:Bod 187 se zrušuje.5. Příloha IV se mění takto:a) V části A oddílu „V. SLOVENSKO“ se slovo „Žádné“ nahrazuje tímto:„Invalidní důchod pro osobu, která se stala invalidní jako vyživované dítě a u které se požadovaná doba pojištění vždy považovala za splněnou (čl. 70 odst. 2, čl. 72 odst. 3 a čl. 73 odst. 3 a 4 zákona č. 461/2003 o sociálním pojištění, ve znění pozdějších předpisů).“b) V části B se oddíl „G. ŠPANĚLSKO“ nahrazuje tímto:„G. ŠPANĚLSKOSystém pro snížení věku odchodu do důchodu osob samostatně výdělečně činných vykonávajících činnosti spojené se službou na moři, jak je popsáno v královském dekretu č. 2930/2004 ze dne 30. prosince 2004.“c) Část C se mění takto:i) V oddílu „V. SLOVENSKO“ se slovo „Žádné“ nahrazuje tímto:„Pozůstalostní důchod (vdovský, vdovecký a sirotčí důchod), jehož výše se odvozuje od starobního důchodu, předčasného starobního důchodu či invalidního důchodu dříve vypláceného zemřelé osobě.“ii) Oddíl „X. ŠVÉDSKO“ se nahrazuje tímto:„X. ŠVÉDSKOStarobní důchody závislé na výdělku (zákon 1998:674) a minimální důchody ve formě starobních důchodů (zákon 1998:702).“d) Část D se mění takto:i) Bod 1 i) se nahrazuje tímto:„i) Švédský minimální důchod a minimální příspěvek, jež nahradily plné švédské státní důchody poskytované podle právních předpisů o státních důchodech platných přede dnem 1. ledna 1993, plný státní důchod přiznaný v rámci přechodných pravidel právních předpisů platných od tohoto data a švédské dávky v nemoci a příspěvek za aktivní přístup závislé na příjmu.“ii) Bod 2 i) se nahrazuje tímto:„i) Dávky v nemoci a příspěvek za aktivní přístup ve formě minimálního příspěvku (zákon 1962:381 ve znění zákona 2001:489), pozůstalostní důchod vypočítaný na základě dob pojištění (zákony 2000:461 a 2000:462) a starobní důchod ve formě minimálního důchodu vypočítaný na základě předchozích započítaných období (zákon 1998:702).“iii) V bodu 3 se písmeno a) nahrazuje tímto:„a) Severská úmluva o sociálním zabezpečení ze dne 18. srpna 2003“.a doplňuje se nové písmeno, které zní:„c) Dohoda o sociálním zabezpečení ze dne 10. listopadu 2000 mezi Finskou republikou a Lucemburským velkovévodstvím.“6. Příloha VI se mění takto:a) V oddílu „E. ESTONSKO“ se slovo „Žádné“ nahrazuje tímto:„Pro účely výpočtu rodičovské dávky se má za to, že doba zaměstnání v jiném členském státě než v Estonsku vychází ze stejné průměrné částky sociální daně, jako je částka placená během doby zaměstnání v Estonsku, přičemž se tyto doby zaměstnání sčítají. Pokud byla osoba během referenčního roku zaměstnána pouze v jiném členském státu, považuje se za výchozí částku pro výpočet dávky průměrná sociální daň zaplacená v Estonsku v období mezi referenčním rokem a mateřskou dovolenou.“b) V oddílu „Q. NIZOZEMSKO“ se bod 1 nahrazuje tímto:„1. Zdravotní pojištěnía) Pokud jde o nárok na věcné dávky podle nizozemských právních předpisů, rozumějí se osobami majícími nárok na věcné dávky pro účely provádění kapitol 1 a 2 hlavy III tohoto nařízení:i) osoby, které jsou podle článku 2 Zorgverzekeringswet (zákon o zdravotním pojištění) povinny se nechat pojistit u zdravotní pojišťovny,aii) pokud již nejsou zahrnuty do bodu i), osoby, které mají bydliště v jiném členském státě a které mají podle daného nařízení nárok na zdravotní péči ve státě svého bydliště, avšak náklady hradí Nizozemsko.b) Osoby uvedené v písm. a) bodu i) se musí, v souladu s ustanoveními Zorgverzekeringswet (zákon o zdravotním pojištění), nechat pojistit u zdravotní pojišťovny a osoby uvedené v písm. a) bodě ii) se musí zaregistrovat u College voor zorgverzekeringen (Výbor pro zdravotní pojištění).c) Ustanovení Zorgverzekeringswet (zákon o zdravotním pojištění) a Algemene wet bijzondere ziektekosten (zákon o zvláštních lékařských výdajích) týkající se povinnosti platit příspěvky se vztahují na osoby uvedené v bodě a) a jejich rodinné příslušníky. Co se týče rodinných příslušníků, příspěvky se vybírají od osoby, od které se odvozuje nárok na zdravotní péči.d) Ustanovení Zorgverzekeringswet (zákon o zdravotním pojištění) týkající se pozdního pojištění se přiměřeně použijí v případě pozdního zaregistrování osob uvedených v písm. a) bodě ii) u College voor zorgverzekeringen (Výbor pro zdravotní pojištění) .e) Osoby, které mají dle právních předpisů jiného členského státu než Nizozemska nárok na věcné dávky a mají bydliště nebo dočasně pobývají v Nizozemsku, mají nárok na věcné dávky v souladu s přístupem uplatňovaným vůči pojištěným osobám v Nizozemsku ze strany instituce v místě bydliště nebo místě pobytu, s ohledem na čl. 11 odst. 1, 2 a 3 a čl. 19 odst. 1 Zorgverzekeringswet (zákon o zdravotním pojištění), stejně jako na věcné dávky pokytované podle Algemene wet bijzondere ziektekosten (zákon o obecném pojištění proti zvláštním lékařským výdajům).f) Pro účely článků 27 až 34 nařízení jsou následující dávky považovány za důchody splatné podle nizozemských právních předpisů:– důchody přiznané podle zákona ze dne 6. ledna 1966 o důchodech pro státní zaměstnance a pozůstalé po nich ( Algemene burgerlijke pensioenwet ) (nizozemský zákon o důchodech pro státní zaměstnance),– důchody přiznané podle zákona ze dne 6. října 1966 o důchodech pro vojáky z povolání a pozůstalé po nich ( Algemene militaire pensioenwet ) (zákon o vojenských důchodech),– dávky za pracovní neschopnost přiznané podle zákona ze dne 7. června 1972 o dávkách za pracovní neschopnost vojáků z povolání ( Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen ) (zákon o pracovní neschopnosti vojáků z povolání),– důchody přiznané podle zákona ze dne 15. února 1967 o důchodech pro zaměstnance NV Nederlandse Spoorwegen (nizozemské dráhy) a pozůstalé po nich (Spoorwegpensioenwet) (zákon o důchodech na drahách),– důchody přiznané podle Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen ( nařízení o pracovním řádu nizozemských drah),– dávky přiznané osobám v důchodu před dosažením důchodového věku 65 let v rámci důchodového systému určeného k poskytování pomoci ve stáří bývalým pracovníkům nebo dávky poskytované v případě předčasného odchodu z trhu práce v rámci systému zřízeného státem nebo v rámci kolektivní dohody pro osoby ve věku 55 let a více, přičemž procentní dávka se stanoví ve výši alespoň 70 % posledního platu.g) Pro účely kapitol 1 a 4 hlavy III tohoto nařízení se náhrada bez nároku podle nizozemského systému v případě omezeného využívání zdravotnických zařízení považuje za hotovostní dávku v nemoci.“c) V oddílu „W. FINSKO“ se zrušují body 1 a 2 a vkládá se tento bod, který zní:„1. Pokud se uplatňuje čl. 46 odst. 2 písm. a) pro účely výpočtu výdělku za započítané období podle finských právních předpisů o důchodech závislých na výdělku a pokud jsou doby důchodového pojištění dané osoby u části referenční doby podle finských právních předpisů založeny na zaměstnání v jiném členském státě, rovná se výdělek za započítané období součtu výdělků získaných během části referenční doby ve Finsku vydělenému počtem měsíců, jež byly během referenční doby dobou pojištění ve Finsku.“Body 3, 4 a 5 se přečíslují na body 2, 3 a 4.d) Oddíl „X. ŠVÉDSKO“ se mění takto:i) Bod 1 se nahrazuje tímto:„1. Pro účely stanovení rodičovského příjmu během 240 dnů před narozením dítěte podle kapitoly 4 oddílu 6 Lag (1962:381) om allmän försäkring (zákon o obecném pojištění) platí:a) Pokud rodič měl po část této doby příjem ve Švédsku a po jinou část dané doby příjem v jiném členském státu, považuje se roční příjem daného rodiče v jiném členském státu za stejný, jako je jeho roční příjem ve Švédsku.b) Pokud rodič neměl během této doby příjem ve Švédsku, ale v jiném členském státu, má se za to, že je tento příjem nad úrovní minimálního příjmu (( lägsta nivå ), avšak za podmínky, že byl tento rodič v daném jiném členském státu ekonomicky aktivní, a to do té míry, že pokud by daná činnost byla vykonávána ve Švédsku, zakládala by nárok na příjem nad úrovní minimálního příjmu ( lägsta nivå ).“ii) Bod 2 se nahrazuje tímto:„2. Ustanovení tohoto nařízení o sčítání dob pojištění se nevztahují na přechodná ustanovení švédských právních předpisů o nároku na minimální důchod osob narozených v roce 1937 či dříve majících přede dnem podání žádosti o důchod po stanovenou dobu bydliště ve Švédsku (zákon 2000:798).“iii) Bod 3 se nahrazuje tímto:„3. Pro účely výpočtu pomyslného příjmu pro stanovení dávek v nemoci a příspěvku za aktivní přístup závislých na příjmu v souladu s kapitolou 8 Lag (1962:381) om allmän försäkrings (zákon o obecném pojištění) platí:a) Pokud pojištěná osoba podléhá během referenční doby rovněž právním předpisům jednoho či více jiných členských států, protože vykonávala činnost jako zaměstnaná osoba či osoba samostatně výdělečně činná, považuje se příjem v dotčeném členském státu / dotčených členských státech za rovnocenný průměrnému hrubému příjmu pojištěné osoby ve Švédsku dosaženému během části referenční doby strávené ve Švédsku, který se vypočítá tak, že se výdělek získaný ve Švédsku vydělí počtem měsíců, v jejichž rámci byl dosažen.b) Pokud se dávky vypočítávají podle článku 40 nařízení a osoby nejsou pojištěny ve Švédsku, stanoví se referenční doba podle kapitoly 8 odst. 2 a 8 výše uvedeného zákona, jako kdyby daná osoba ve Švédsku pojištěna byla. Pokud dotčená osoba nemá podle zákona o starobních důchodech závislých na výdělku (1998:674) během této doby žádný příjem zakládající nárok na důchod, je dovoleno, aby referenční doba započala od dřívějšího okamžiku, kdy pojištěná osoba měla příjem z výdělečné činnosti ve Švédsku.“iv) Bod 4 se nahrazuje tímto:„4. a) Pro účely výpočtu pomyslného důchodového příjmu pro stanovení pozůstalostního důchodu závislého na výdělku (zákon 2000:461) se, pokud není splněn požadavek švédských právních předpisů týkající se získání nároku na důchod za alespoň tři roky z pěti kalendářních let bezprostředně předcházejících smrti dané osoby (referenční doba), zohledňují rovněž doby pojištění splněné v jiném členském státu, jako kdyby byly splněny ve Švédsku. Má se za to, že doby pojištění splněné v jiných členských státech vycházejí z průměrného švédského základu pro důchod. Pokud se u dotčené osoby za základ pro důchod počítá pouze jeden rok ve Švédsku, má se za to, že každá doba pojištění v jiném členském státě představuje stejnou hodnotu.b) Pro účely výpočtu pomyslných důchodových kreditů pro stanovení vdovského důchodu v souvislosti se smrtí, která nastala dne 1. ledna 2003 či později, se, pokud není splněn požadavek švédských právních předpisů týkající se získání důchodových kreditů za alespoň dva roky ze čtyř let bezprostředně předcházejících smrti pojištěné osoby (referenční doba) a doby pojištění byly během referenční doby splněny v jiném členském státu, má za to, že jsou tyto roky založeny na stejných důchodových kreditech jako švédský rok.“[1] Úř. věst. C […], […], s. […].[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. C […], […], s. […].


Důležité právní upozornění

|

52008PC0083

Návrh nařízení Rady o zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových cel na dovozy dusičnanu amonného pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96  /* KOM/2008/0083 konečném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 15.2.2008KOM(2008) 83 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYo zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových cel na dovozy dusičnanu amonného pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká uplatňování nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“) v řízení týkajícím se dovozů dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu V současné době platná opatření stanoví nařízení Rady (ES) č. 132/2001, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 442/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Na základě žádosti, kterou podal jeden vyvážející výrobce z Ukrajiny, jmenovitě Azot Cherkassy, zahájila Komise dne 19. prosince 2006 prozatímní přezkum platných opatření vztahujících se na dovozy dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny. Žádost vycházela z přímých důkazů o tom, že došlo ke změně okolností, na základě kterých byla opatření stanovena, a pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni proto není k vyrovnání účinků dumpingu nutné. Připojený návrh nařízení Rady je založen na zjištěních, která vyplynula z provedeného šetření omezeného na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Šetření ukázalo, že v průběhu období šetření docházelo k dumpingu. Zjištěná úroveň dumpingu byla vyšší než ta, která byla zjištěna během období šetření a která vedla k uložení konečného cla. Byla rovněž vyšší než úroveň odstranění újmy, která je základem pro opatření platná v současné době. Nedošlo tak ke změně žádných okolností v tom smyslu, aby stávající opatření k vyrovnání účinků dumpingu nebyla nadále nutná. Bylo také zjištěno, že okolnosti existující po dobu tohoto šetření jsou trvalé povahy. Navrhuje se proto, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, kterým by se přezkum zastavil, aniž by byla v současné době platná antidumpingová opatření měněna, a které by bylo zveřejněno v Úředním věstníku nejpozději dne 18. března 2008. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |NávrhNAŘÍZENÍ RADYo zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových cel na dovozy dusičnanu amonného pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP1. Platná opatření1.  Dne 22. ledna 2001 Rada nařízením (ES) č. 132/2001[2] uložila konečné antidumpingové clo (dále jen „stávající opatření“) ve výši 33,25 EUR na tunu dováženého dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny. Šetření, které vedlo k uložení uvedených opatření, bude v dalším textu označováno jako „původní šetření“.2.  Dne 17. května 2004 po částečném prozatímním přezkumu Rada nařízením (ES) č. 993/2004[3] osvobodila od antidumpingového cla, které bylo uloženo nařízením (ES) č. 132/2001, dovozy do Společenství dotčeného výrobku vyrobeného společnostmi, od nichž Komise přijala závazky. Nařízením Komise (ES) č. 1001/2004[4] byly přijaty závazky na období šesti měsíců a nařízením Komise (ES) č. 1996/2004[5] na další období do 20. května 2005. Smyslem těchto závazků bylo přihlédnout k některým důsledkům rozšíření Evropské unie na 25 členských států dne 1. května 2004.3.  Po provedení prozatímního přezkumu omezeného na definici dotčeného výrobku rozhodla Rada nařízením (ES) č. 945/2005[6], že je třeba definici dotčeného výrobku objasnit a že platná opatření by se měla vztahovat na dotčený výrobek, pokud je obsažen v jiných hnojivech, úměrně k obsahu dusičnanu amonného a jiných vedlejších látek a živin.4.  Po přezkumu před pozbytím platnosti zahájeném v lednu 2006 obnovila Rada nařízením (ES) č. 442/2007[7]na dobu dvou let uvedená opatření na současné úrovni. Opatření spočívají ve specifických clech.2. Žádost o přezkum5.  Akciová společnost (open joint stock company) Azot Cherkassy (dále jen „žadatel“), vyvážející výrobce z Ukrajiny, podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost byla omezena na dumping ve vztahu k žadateli.6.  Ve své žádosti podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení žadatel tvrdil, že okolnosti týkající se dumpingu, na základě kterých byla stanovena současná opatření, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel dále uvedl, že srovnání běžné hodnoty, založené na jeho nákladech nebo cenách na domácím trhu, s vývozními cenami vývozu do Společenství by mohlo vést k výraznému snížení dumpingu pod úroveň současných opatření. Proto žadatel tvrdil, že pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni již není pro vyrovnání účinků dumpingu nutné.3. Šetření7.  Po konzultaci s poradním výborem a vyvození závěru, že žádost obsahuje dostatečné přímé důkazy, Komise dne 19. prosince 2006 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie[8] zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.8.  Přezkum byl omezen na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli. Šetření dumpingu se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).9.  Komise oficiálně informovala žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců ve Společenství o zahájení přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k podání písemných vyjádření a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření.10.  Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.11.  S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.12.  Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění dumpingu. Komise provedla inspekce v prostorách žadatele v Čerkasech.13.  Zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a důvodech, o které se opíral záměr doporučit zastavení probíhajícího přezkumu a zachování stávajících antidumpingových opatření na dovozy dotčeného výrobku žadatelem, a byla jim poskytnuta příležitost k vyjádření připomínek. Jejich připomínky byly řádně zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK1. Dotčený výrobek14.  Dotčeným výrobkem je tentýž výrobek, který byl předmětem původního šetření, jak je vysvětleno v nařízení Rady (ES) č. 945/2005 3. bodě odůvodnění, tj. pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného pocházející z Ukrajiny kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 (dále jen „AN“). AN je pevné dusíkaté hnojivo běžně užívané v zemědělství. Vyrábí se z amoniaku a kyseliny dusičné v podobě krystalů nebo granulí a obsahuje více než 28 % hmotnostních dusíku.2. Obdobný výrobek15.  Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální a chemické vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. AN vyráběný a prodávaný žadatelem na domácím trhu na Ukrajině a AN vyvážený do Evropského společenství mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Protože byl tento přezkum omezen na zjištění dumpingu ve vztahu k žadateli, nebyly učiněny závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného odvětvími ve Společenství na trhu Společenství.C. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ1. Běžná hodnota16.  Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve ověřeno, zda byl celkový domácí prodej žadatele reprezentativní podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda představoval 5 % nebo více z celkového prodaného množství daného výrobku vyvezeného žadatelem do Společenství. Šetření ukázalo, že žadatel prodával pouze jeden typ AN a že tento typ byl prodáván na domácím trhu v reprezentativním množství.17.  Komise porovnáním čisté prodejní ceny na domácím trhu s určenou výší výrobních nákladů následně zkoumala, zda může být na domácí prodej AN pohlíženo jako na prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení.18.  Při posuzování výrobních nákladů žadatele bylo zjištěno, že záznamy žadatele neodrážely přiměřeně náklady na plyn. Je třeba poznamenat, že náklady na energie, jako je plyn, představují hlavní část výrobních nákladů a značnou část úplných výrobních nákladů.19.  Pokud jde o náklady na plyn, bylo zjištěno, že Ukrajina dováží většinu plynu spotřebovávaného při výrobě AN z Ruska. Všechny dostupné údaje navíc nasvědčují tomu, že Ukrajina dováží z Ruska zemní plyn za ceny, které jsou výrazně pod úrovní tržních cen zemního plynu na neregulovaných trzích. Šetření odhalilo, že cena zemního plynu vyváženého z Ruska do Evropského společenství byla přibližně dvakrát vyšší než cena plynu na domácím trhu na Ukrajině. Z toho důvodu byly na základě informací z jiných reprezentativních trhů upraveny žadatelovy náklady na plyn, jak stanoví čl. 2 odst. 5 základního nařízení.20.  Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že úprava ceny plynu, kterou platí na domácím trhu, není odůvodněná, protože účetní záznamy společnosti plně odrážejí náklady spojené s výrobní a prodejní činností obdobného výrobku v zemi původu.21.  Při zkoumání výrobních nákladů obdobného výrobku podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení však musí být určeno, zda náklady zanesené v účetních záznamech společnosti přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a prodejem výrobku, který je předmětem šetření. Na základě důvodů uvedených výše v 19. bodě odůvodnění bylo stanoveno, že tomu tak není.22.  Žadatel dále tvrdil, že jeho běžná hodnota by měla být založena na jeho prodeji dotčeného výrobku na domácím trhu a že neexistuje důvod, kvůli kterému by tento prodej neměl být považován za obchod uskutečněný v běžném obchodním styku. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ke stanovení, zda se prodej na domácím trhu uskutečnil v běžném obchodním styku z důvodu ceny, tj. zda byl ziskový, musí být stanoveno, zda byly náklady žadatele spolehlivým základem ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Teprve po spolehlivém stanovení nákladů může být zvolena vhodná metoda ke stanovení běžné hodnoty. Jak níže uvádí 28. bod odůvodnění a body následující, jelikož srovnání čisté prodejní ceny na domácím trhu s upravenými výrobními náklady v průběhu OPŠ ukázalo, že se žádný prodej na domácím trhu neuskutečnil v běžném obchodním styku, žadatelovy ceny na domácím trhu nemohou být použity ke stanovení běžné hodnoty.23.  Žadatel také tvrdil, že šetření je založeno na údajích z průběhu OPŠ a že učiněné závěry tudíž nezohledňují vývoj po skončení tohoto období, zejména například neustálý nárůst cen plynu a zvyšování domácí spotřeby hnojiv na Ukrajině. V tomto ohledu je třeba připomenout, že za účelem reprezentativnosti zjištění se v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení zvolí posuzované období, které v případě dumpingu zpravidla odpovídá období nejméně šesti měsíců bezprostředně před zahájením řízení. Také je třeba připomenout, že v souladu s obvyklým postupem Společenství trvalo OPŠ týkající se dumpingu jeden rok.24.  Bylo zvažováno, zda vývoj cen plynu na Ukrajině, který následoval po OPŠ, měl být vzat v úvahu při stanovení dumpingového rozpětí žadatele. Zde je třeba poznamenat, že podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení by se k údajům vztahujícím se na dobu po období šetření nemělo za běžných okolností přihlížet. Toto bylo v souladu s důsledně uplatňovanou praxí Společenství vyloženo v tom smyslu, že okolnosti vztahující se k období, které následuje po OŠ, mohou být vzaty v úvahu pouze tehdy, jsou-li zřejmé, nesporné a trvalé. Ačkoli byl po skončení OPŠ zaznamenán nárůst cen, nemůže být v tomto ohledu stanoveno s dostatečnou určitostí, zda byl uvedený nárůst cen skutečně trvalé povahy. Bylo zjištěno, že informace o budoucím vývoji cen plynu na Ukrajině, které byly k dispozici, byly pouze výhledové a nezakládaly se na ověřitelných údajích ve vztahu ke skutečným cenám plynu. Ustanovení čl. 6 odst. 1 umožňuje použití informací a údajů nad rámec OŠ (nebo, v případě přezkumu, OPŠ) pouze za zcela výjimečných okolností. Nebylo shledáno, že okolnosti tohoto případu byly takové povahy, aby ospravedlnily použití údajů nebo informací nad rámec OPŠ. Žadatel navíc své argumenty nepodložil a nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že údaje vztahující se k období po OPŠ jsou reprezentativnější než údaje vztahující se k OPŠ. Proto byl tento argument odmítnut.25.  Ohledně skutečnosti, že spotřeba hnojiv na Ukrajině po OPŠ vzrostla, žadatel nevysvětlil ani neukázal, do jaké míry mohla mít tato skutečnost vliv na zjištění učiněná na základě informací vztahujících se k OPŠ. Žadatel tak neposkytl dostačující informace, na základě kterých by mohly být učiněny smysluplné závěry, ani nebyly k dispozici jiné informace, které by v tomto ohledu podpořily žadatelovo tvrzení. Jelikož by jakékoli závěry na takovém základě byly spekulativní, žadatelovo tvrzení bylo odmítnuto.26.  Upravená cena plynu byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus) bez přepravních nákladů. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do EU, která je největším trhem pro ruský plyn a má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.27.  Žadatel dále tvrdil, že Ukrajina nakupuje plyn za podobných obchodních podmínek jako Evropské společenství a že ceny za plyn, které žadatel platil v roce 2007, byly vyšší než cena plynu na ukrajinsko-ruské hranici ve stejném období. Žadatel však neposkytl žádné důkazy, které by doložily jeho tvrzení, a tak neprokázal, že jsou splněny podmínky ke zohlednění okolností z období po uplynutí OPŠ uvedené výše ve 24. bodě odůvodnění. Proto byl tento argument odmítnut.28.  Srovnání čisté prodejní ceny na domácím trhu s upravenými výrobními náklady v průběhu OPŠ ukázalo, že se žádný prodej na domácím trhu neuskutečnil v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.29.  Bylo proto rozhodnuto, že ceny na domácím trhu nebyly vhodným základem pro stanovení běžné hodnoty, a musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k žadatelovým nákladům na výrobu dotčeného výrobku, případně upraveným podle 19. bodu odůvodnění výše, byla připočtena přiměřená částka za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a za zisky.30.  Náklady PSR a zisk nebylo možno stanovit na základě záhlaví čl. 2 odst. 6 základního nařízení, protože žadatel neuskutečnil v běžném obchodním styku reprezentativní prodeje dotčeného výrobku na domácím trhu. Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení nebylo možno použít, neboť předmětem šetření je pouze žadatel. Rovněž nebylo možno uplatnit čl. 2 odst. 6 písm. b), protože by žadatelovy výrobní náklady na výrobky patřící do stejné obecné skupiny zboží musely být rovněž upraveny zohledněním nákladů na plyn z důvodů zmíněných v 19. bodě odůvodnění výše. Náklady PSR a zisk proto byly stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.31.  Severoamerický trh se vyznačuje významným objemem domácího prodeje a vysokou úrovní konkurence ze strany domácích i zahraničních společností. V tomto ohledu bylo přihlédnuto k veřejně dostupným informacím o předních společnostech podnikajících v oblasti hnojiv. Bylo zjištěno, že nejlépe by účelu šetření posloužily odpovídající údaje severoamerických výrobců (z USA a Kanady) vzhledem k široké dostupnosti spolehlivých a úplných veřejně dostupných finančních informací společností kótovaných na burze v této části světa. Náklady PSR a zisk byly proto stanoveny na základě váženého průměru nákladů PSR a zisku tří severoamerických výrobců, kteří patří mezi největší společnosti v odvětví dusíkatých hnojiv, s ohledem na jejich domácí prodeje výrobků stejné obecné skupiny (dusíkatá hnojiva). Tito tři výrobci byli považováni za reprezentativní společnosti podnikající v oblasti dusíkatých hnojiv a jejich náklady PSR a zisk tudíž reprezentativní pro obvyklé náklady PSR a zisk společností úspěšně podnikajících v tomto odvětví. Je třeba uvést, že nic nenasvědčovalo tomu, že takto stanovené ziskové rozpětí bylo vyšší než zisk dosahovaný ukrajinskými výrobci z prodeje výrobků stejné obecné skupiny na domácím trhu.32.  Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že existuje významný rozdíl mezi situací na trhu v Severní Americe a na Ukrajině. Žadatel však nebyl schopen údajný rozdíl vysvětlit a doložit svá tvrzení. Rovněž nepředložil jiný vhodný způsob k provedení výpočtů, a proto musel být uvedený argument odmítnut.2. Vývozní cena33.  Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek byl vyvážen nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě skutečně zaplacené vývozní ceny, nebo vývozní ceny, kterou je třeba zaplatit.3. Srovnání34.  Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Byly proto provedeny úpravy týkající se dopravních a manipulačních nákladů, nákladů na nakládku a vedlejších nákladů, byly-li přiměřené a podložené ověřenými důkazy.35.  Po poskytnutí informací zastávalo sdružení výrobců ve Společenství názor, že ukrajinské železniční tarify na přepravu mimo jiné i dotčeného výrobku při vývozu do Evropského společenství jsou uměle udržovány na nízké úrovni, a tudíž musí být upraveny. Šetření však neprokázalo, že přepravní náklady na Ukrajině nebyly v záznamech žadatele přiměřeně podchyceny. Tato námitka musela být tudíž zamítnuta.4. Dumpingové rozpětí36.  V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.37.  Tímto srovnáním bylo stanoveno dumpingové rozpětí ve výši 38,2 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranice Společenství před proclením.5. Trvalá povaha změněných okolností38.  V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení byla provedena analýza s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.39.  V této souvislosti bylo připomenuto, že dumpingové rozpětí v současné době uplatňované pro žadatele bylo stanoveno v původním šetření podle běžné hodnoty určené na základě údajů získaných od výrobce ze třetí země s tržním hospodářstvím podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení. V současném šetření však byla běžná hodnota vypočtena na základě informací podle žadatelových vlastních údajů v souladu s čl. 2 odst.1 až 6 základního nařízení poté, co byl Ukrajině přiznán status země s tržním hospodářstvím (změnou základního nařízení nařízením Rady 2117/2005 [9]).40.  Nic nenasvědčovalo tomu, že by úroveň běžné hodnoty nebo vývozní ceny stanovené pro žadatele v tomto šetření nemohla být považována za trvalé povahy. Lze namítnout, že vývoj cen zemního plynu jako hlavní suroviny mohl mít na běžnou hodnotu významný vliv. Bylo však usouzeno, že vliv nárůstu ceny by ovlivnil všechny subjekty na trhu, a tudíž měl vliv jak na běžnou hodnotu, tak na vývozní cenu.41.  Žadatelova vývozní cena vývozů do Společenství v průběhu OPŠ byla podle zjištění podobná ceně jeho vývozů do jiných zemí, ve kterých došlo v průběhu OPŠ k prodeji výrazně většího objemu.42.  Ačkoli je tak dumpingové rozpětí zjištěné v průběhu OPŠ založeno na poměrně nízkém objemu žadatelových vývozů do Společenství, existují důvody domnívat se, že zjištěné dumpingové rozpětí je založeno na změněných okolnostech trvalé povahy.D. ZASTAVENÍ PŘEZKUMU43.  Jelikož v původním šetření bylo clo uloženo jako specifická částka za tunu, měla by tato forma být zachována i ve stávajícím šetření. Clo vypočítané na základě současného dumpingového rozpětí by činilo 47 EUR za tunu.44.  Je třeba připomenout, že podle 59. bodu odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 132/2001 bylo při ukládání konečných opatření v roce 2001 při stanovování částky konečného cla ukládaného v souladu s pravidlem nižšího cla použito rozpětí újmy. Jak stanoví čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 442/2007, výše v současné době platného cla závisí na konkrétním typu výrobku a pohybuje se v rozpětí mezi 29,26 EUR za tunu a 33,25 EUR za tunu.45.  Protože clo stanovené na základě současně platného dumpingového rozpětí je vyšší než současně platné clo, přezkum by měl být zastaven, aniž je měněna úroveň cla uplatněného pro žadatele, které by mělo být zachováno na úrovni sazby konečného antidumpingového cla stanoveného v původním šetření.E. ZÁVAZKY46.  Žadatel vyjádřil zájem poskytnout závazek, avšak nepředložil dostatečně podloženou nabídku závazku ve lhůtách stanovených v čl. 8 odst. 2 základního nařízení. Komise tak nemohla žádné nabídky závazků přijmout. Byl však učiněn závěr, že kvůli složitosti několika aspektů, konkrétně 1) nestálosti ceny dotčeného výrobku, která by vyžadovala určitý způsob indexace minimálních cen, přičemž uvedená nestálost není dostatečně odůvodněna klíčovou nákladovou položkou, a 2) zvláštní situaci na trhu ohledně dotčeného výrobku (mimo jiné kvůli omezeným dovozům vývozce, který je předmětem tohoto přezkumu), je nutno zvážit, zda by byl závazek kombinující indexovanou minimální cenu a množstevní strop proveditelný.47.  Jak bylo uvedeno výše, kvůli zmíněné složitosti žadatel nebyl schopen formulovat v zákonné lhůtě přijatelný závazek. V souvislosti s výše uvedeným se Rada domnívá, že by žadateli mělo být výjimečně povoleno dokončit nabídku závazků po uplynutí výše uvedené lhůty, avšak nejpozději do deseti kalendářních dnů od vstupu tohoto nařízení v platnost.F. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ48.  Zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a důvodech, o které se opíral záměr doporučit zastavení probíhajícího přezkumu a zachování stávajících antidumpingových cel na dovozy dotčeného výrobku vyráběného žadatelem. Zúčastněné strany dostaly příležitost se vyjádřit. Všechna jejich vyjádření, která byla odůvodněná a podložená důkazy, byla zohledněna,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Jediný článekČástečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření uložených na dovozy pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného pocházejících z Ukrajiny kódů 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 se zastavuje, aniž jsou platná antidumpingová opatření měněna.Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. L 23, 25.1.2001, s. 1.[3] Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 28.[4] Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 13.[5] Úř. věst. L 344, 20.11.2004, s. 24.[6] Úř. věst. L 160, 23.6.2005, s. 1.[7] Úř. věst. L 106, 24.4.2007, s. 1.[8] Úř. věst. C 311, 19.12.2006, s. 57.[9] Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17.


Důležité právní upozornění

|

52007PC0705

Předloha nařízení Rady o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko a o změně nařízení (ES) č. 980/2005 a rozhodnutí Komise 2005/924/ES  /* KOM/2007/0705 konecném znení - ACC 2007/0245 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 14.11.2007KOM(2007) 705 v konečném znění2007/0245 (ACC)PředlohaNAŘÍZENÍ RADYo zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko a o změně nařízení (ES) č. 980/2005 a rozhodnutí Komise 2005/924/ES(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAV rámci Akčního plánu evropské politiky sousedství (EPS) pro Moldavsko dohodnutého v roce 2005 se EU zavázala zvážit možnost přiznat Moldavsku dodatečné autonomní obchodní preference, pokud Moldavsko zásadním způsobem zkvalitní systém kontrol a osvědčování původu zboží.Hlavním důvodem pro zahrnutí tohoto závazku do akčního plánu byla skutečnost, že Moldavsko je nejchudší zemí na evropském kontinentu a že usnadnění přístupu na trh EU podpoří jeho hospodářský rozvoj prostřednictvím zvýšeného výkonu vývozu. Dále bylo zjevné, že jednání o dohodě o volném obchodu s Moldavskem nemůže být na pořadu dne, protože Moldavsko nedisponuje konkurenční silou, díky níž by na sebe mohlo vzít reciproční povinnosti plynoucí z takového uspořádání obchodních vztahů s EU.V roce 2006 Moldavsko reformovalo celní předpisy a na začátku roku 2007 dosáhlo uspokojivé úrovně provádění nových právních předpisů.Do vstupu Rumunska do Evropské unie dne 1. ledna 2007 mělo Moldavsko s Rumunskem režim volného obchodu. Třebaže důsledky rozšíření z roku 2007 byly pro Moldavsko vcelku zanedbatelné, dopad na několik jeho klíčových vývozních produktů byl nepříznivý.Výklad ustanoveníTato předloha upravuje bezcelní a kvótami neomezený přístup na trhy EU pro všechny produkty pocházející z Moldavska s výjimkou určitých zemědělských produktů, kterým jsou přiznány omezené koncese ve formě osvobození od celních sazeb v rámci limitu celních kvót nebo snížení celních sazeb.Zemědělskými produkty, pro něž se počítá s omezenými koncesemi, se rozumějí ty produkty, které jsou v současné době vystaveny značným vnitřním tržním reformám a jsou na trhu EU považovány za citlivé výrobky. Metodika použitá pro stanovení objemu celních kvót byla založena na nejlepším vývozním výkonu Moldavska v letech 2004–2006 s lineárními ročními nárůsty odpovídajícími potenciálním nárůstům výrobní a vývozní kapacity Moldavska do roku 2012.Moldavsko v současné době nesplňuje použitelné hygienické a rostlinolékařské (HRL) normy pro masné a mléčné výrobky; tyto produkty se proto do EU nedovážejí. Celní kvóty na masné a mléčné výrobky byly tedy založeny na podobných koncesích přiznaných dalším třetím zemím a na odhadované maximální vývozní kapacitě Moldavska do roku 2012. Navzdory skutečnosti, že prozatím k dotyčným vývozům nedochází, bylo považováno za důležité stanovit pro tyto produkty kvóty se záměrem pobídnout Moldavsko k pokračování práce na splnění příslušných kritérií HRL.Předloha rovněž zahrnuje ustanovení o dočasném pozastavení preferencí v případě podvodu, nesrovnalostí nebo soustavných nedostatků při plnění pravidel o prokazování původu produktů a souvisejících postupů, jakož i všech dalších podmínek stanovených v předkládaném návrhu nařízení. Součástí předlohy je také ochranná doložka pro případ, že produkty pocházející z Moldavska způsobí nebo by mohly způsobit vážné obtíže výrobcům ve Společenství. Navržená předloha také zamezuje veškerému překrývání dotyčných obchodních preferencí se systémem všeobecných celních preferencí Společenství.Rozpočtové důsledkyNavrhované nařízení nepředstavuje náklady pro rozpočet ES. Ježto celkový objem dovozů z Moldavska představuje pouhé 0,03 % všech dovozů do Společenství, neočekává se, že by další otevření trhu mělo pro Společenství nepříznivé důsledky. V současné době je 86 % všech produktů z Moldavska dováženo do EU bezcelně, přičemž odhadované roční ztráty příjmů z cel, pokud by byly Moldavsku přiznány dodatečné preference, by představovaly přibližně1,5 milionu EUR.2007/0245 (ACC)PředlohaNAŘÍZENÍ RADYo zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko a o změně nařízení (ES) č. 980/2005 a rozhodnutí Komise 2005/924/ESRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Vztahy mezi Evropskou unií (EU) a Moldavskem jsou založeny na dohodě o partnerství a spolupráci, která vstoupila v platnost dne 1. července 1998[1]. Jedním z jejích hlavních cílů je podpora obchodu a investic, jakož i harmonických hospodářských vztahů mezi stranami v zájmu posilování jejich udržitelného hospodářského rozvoje.2.  V Akčním plánu v rámci evropské politiky sousedství (dále jen „EPS“) pro Moldavsko dohodnutém v roce 2005 se EU zavázala zvážit možnost přiznat Moldavsku dodatečné autonomní obchodní preference, pokud Moldavsko zásadním způsobem zkvalitní systém kontrol a osvědčování původu zboží. V roce 2006 Moldavsko reformovalo celní předpisy a na začátku roku 2007 dosáhlo uspokojivé úrovně provádění nových právních předpisů.3.  Do vstupu Rumunska do Evropské unie dne 1. ledna 2007 mělo Moldavsko s Rumunskem režim volného obchodu. Třebaže důsledky rozšíření z roku 2007 byly pro Moldavsko vcelku zanedbatelné, dopad na několik klíčových vývozních produktů Moldavska byl nepříznivý.4.  V souladu s rozhodnutím Komise 2005/924/ES ze dne 21. prosince 2005[2] Moldavsko již využívá zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (dále jen „SVP+“) stanovený v nařízení (ES) č. 980/2005 ze dne 27. června 2005 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí[3].5.  Celkový objem dovozů z Moldavska představuje pouhé 0,03 % všech dovozů do Společenství. Očekává se, že další otevření trhů podpoří rozvoj moldavského hospodářství prostřednictvím zvýšení jeho vývozního výkonu, přičemž Společenství nepocítí žádné nepříznivé dopady.6.  Je tudíž vhodné rozšířit na Moldavsko autonomní obchodní preference zrušením všech zbývajících celních stropů na průmyslové výrobky a zlepšením přístupu na trh Společenství pro zemědělské produkty.7.  V souladu s akčním plánem EPS bude rozsah cílů ve vztazích Moldavska a EU záviset na míře závazku Moldavska ke společným hodnotám, jakož i na jeho schopnosti realizovat společně dohodnuté priority, včetně ochoty provádět účinné hospodářské reformy. Aby mohlo využívat dodatečné celní preference v režimu systému všeobecných celních preferencí SVP+, Moldavsko dále splnilo příslušné podmínky týkající se ratifikace a účinného provádění stěžejních mezinárodních úmluv o lidských a pracovních právech, ochraně životního prostředí a řádné správě věcí veřejných. V zájmu udržení dosaženého pokroku ze strany Moldavska bude přiznání dodatečných autonomních obchodních preferencí podmíněno stálým uplatňováním a dodržováním priorit a podmínek stanovených v akčním plánu EPS a ve zvláštním pobídkovém režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných SVP+.8.  Dále je nárok Moldavska využívat autonomní obchodní preference podmíněn tím, zda bude dodržovat příslušná pravidla o prokazování původu produktů a související postupy, jakož i jeho zapojením do účinné správní spolupráce se Společenstvím v zájmu předcházení veškerému riziku podvodů.9.  Důvody pro dočasné pozastavení preferencí by měly zahrnovat závažné a soustavné porušování podmínek nároku na preferenční režim, podvody nebo neposkytnutí správní spolupráce při ověřování původu zboží, jakož i neschopnost Moldavska prokázat stálé plnění závazků plynoucích z provádění priorit stanovených v Akčním plánu EPS a v úmluvách uvedených v příloze II.10.  Je nezbytné stanovit znovuzavedení cel společného celního sazebníku u všech produktů, které způsobí nebo by mohly způsobit vážné potíže výrobci přímo nebo nepřímo konkurujících výrobků ze Společenství, a to na základě šetření Komise.11.  Pro účely vymezení pojmu původních výrobků a postupů týkajících se osvědčení o původu a správní spolupráce by se měla použít hlava IV kapitola 2 oddíl 2 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství[4].12.  V zájmu racionalizace a zjednodušení je vhodné udělit Komisi pravomoc, aby mohla po konzultaci s Výborem pro celní kodex a aniž jsou dotčeny zvláštní postupy stanovené v tomto nařízení, zanést do tohoto nařízení nezbytné změny a technické úpravy.13.  Je třeba přijmout opatření nezbytná pro provádění tohoto nařízení podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[5].14.  V důsledku zavedení navržených opatření pro produkty pocházející z Moldavska nebude již setrvání Moldavska v systému všeobecných celních preferencí Společenství zapotřebí. Je tudíž vhodné vyřadit Moldavsko ze seznamu příjemců uvedeného v nařízení Rady (ES) č. 980/2005 ze dne 27. června 2005 i ze seznamu přijímajících zemí, které jsou způsobilé pro zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, uvedeného v rozhodnutí 2005/924/ES.15.  Tento dovozní režim by měl být obnoven v souladu s podmínkami stanovenými Radou a s ohledem na zkušenosti získané při přiznávání uvedeného režimu na základě tohoto nařízení. Proto je vhodné omezit dobu trvání tohoto režimu do 31. prosince 2012,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Preferenční režim16.  Produkty pocházející z Moldavska, které nejsou uvedeny v tabulkách 1 a 2 přílohy I, se mohou do Společenství dovážet bez množstevních omezení nebo opatření s rovnocenným účinkem a jako osvobozené od cel a poplatků s rovnocenným účinkem.17.  Produkty pocházející z Moldavska, které jsou zahrnuty v příloze I, se mohou dovážet do Společenství s výhradou zvláštních ustanovení uvedených v článku 3.Článek 2Podmínky pro nárok na preferenční režim18.  Nárok na výhody plynoucí z preferenčního režimu zavedeného článkem 1 je podmíněn:a) dodržováním pravidel o prokazování původu produktů a souvisejících postupů stanovených v hlavě IV kapitoly 2 oddílu 2 nařízení (EHS) č. 2454/93;b) dodržováním metod správní spolupráce stanovených v článcích 121 a 122 nařízení (EHS) č. 2454/93;c) zapojením Moldavska do účinné správní spolupráce se Společenstvím s cílem předejít jakémukoli nebezpečí podvodu;d) závazkem Moldavska nezavádět nová cla nebo poplatky s rovnocenným účinkem a nová množstevní omezení nebo opatření s rovnocenným účinkem na dovozy pocházející ze Společenství, nezvyšovat úroveň platných cel nebo poplatků a nezavádět žádné jiné omezení ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost;e) stálým zapojením Moldavska do provádění priorit stanovených v akčním plánu EPS pro Moldavsko z roku 2005, zejména pokud jde o účinnou hospodářskou reformu; af) zachováním ratifikace a účinného provádění úmluv uvedených v příloze II ze strany Moldavska, jakož i souhlasem s pravidelným sledováním a přezkumem výsledků provádění v souladu s prováděcími ustanoveními úmluv Moldavskem ratifikovaných.19.  Komise sleduje stav ratifikace a účinné provádění příslušných úmluv uvedených v odst. 1 písm. e).20.  V případě nedodržení podmínek uvedených v odstavci 1 může Komise v souladu s článkem 10 tohoto nařízení přijmout opatření k pozastavení režimu podle článku 1.Článek 3Celní kvóty a prahové ceny určitých zemědělských produktů1. Produkty uvedené v tabulce 1 přílohy I se mohou dovážet do Společenství s osvobozením od cel v rámci celních kvót Společenství stanovených v uvedené tabulce.21.  Produkty uvedené v tabulce 2 přílohy I se mohou dovážet do Společenství s osvobozením od valorické součásti dovozního cla.3. Bez ohledu na ostatní ustanovení tohoto nařízení, zejména článku 10, Komise může, pokud dovozy zemědělských produktů způsobí závažné narušení trhů Společenství a jejich regulačních mechanismů, přijmout v souvislosti s dotyčnými produkty vhodná opatření v souladu s postupem stanoveným v použitelných právních předpisech Společenství.Článek 4Zavedení celní kvóty na mléčné výrobkyPodrobná pravidla pro zavedení celní kvóty pro čísla 0401 až 0406 stanoví Komise v souladu s postupem uvedeným v článku 42 nařízení (ES) č. 1255/1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky[6].Článek 5Správa celních kvótCelní kvóty uvedené v čl. 3 odst. 1 a vyjmenované v příloze I, s výjimkou celní kvóty na mléčné výrobky uvedené v článku 4, spravuje Komise v souladu s články 308a, 308b a 308c nařízení (EHS) č. 2454/93.Článek 6Přístup k celním kvótámKaždý členský stát zajistí, že mají dovozci rovný a nepřerušený přístup k celním kvótám tak dlouho, jak to umožňuje zůstatek dotyčného kvótového objemu.Článek 7Udělení pravomocíKomise přijme v souladu s postupem podle čl. 8 odst. 2 ustanovení nezbytná pro používání tohoto nařízení, jiná než jsou ustanovení uvedená v článku 4, a to zejména:a) případné nezbytné změny a technické úpravy vyplývající ze změn kódů kombinované nomenklatury a třídění TARIC;b) nezbytné úpravy vyplývající z uzavření dalších dohod mezi Společenstvím a Moldavskem.Článek 8Řídící výbor1. Komisi je nápomocen Výbor pro celní kodex zřízený článkem 248a nařízení (EHS) č. 2913/92[7].2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES činí jeden měsíc.Článek 9SpolupráceČlenské státy a Komise úzce spolupracují k zajištění toho, aby toto nařízení, a zejména ustanovení uvedená v čl. 10 odst. 1, byla dodržována.Článek 10Dočasné pozastavení1. Pokud Komise shledá, že existují dostatečné důkazy o podvodu, nesrovnalostech nebo o soustavných nedostatcích při plnění nebo zajišťování plnění pravidel o prokazování původu produktů a souvisejících postupů ze strany Moldavska, jakož i o neposkytnutí správní spolupráce podle čl. 2 odst. 1 nebo o nedodržení veškerých dalších podmínek uvedených v čl. 2 odst. 1, může přijmout opatření k celkovému nebo částečnému pozastavení preferenčního režimu upraveného tímto nařízením na období nejvýše šesti měsíců, pokud nejdříve:a) uvědomila výbor;b) vyzvala členské státy, aby přijaly preventivní opatření nezbytná k zajištění finančních zájmů Společenství a/nebo dodržování čl. 2 odst. 1 ze strany Moldavska;c) zveřejnila oznámení v Úředním věstníku Evropské unie , v němž se uvádí, že existuje důvodná pochybnost o používání preferenčního režimu a/nebo o dodržování čl. 2 odst. 1 Moldavskem, jež může zpochybnit jeho právo na další požívání výhod přiznaných tímto nařízením;d) uvědomila Moldavsko o jakémkoli rozhodnutí učiněném v souladu s tímto odstavcem dříve, než dotyčné rozhodnutí nabude účinnosti.2. Členský stát může rozhodnutí Komise předložit Radě do 10 dnů. Rada může do 30 dnů přijmout kvalifikovanou většinou jiné rozhodnutí.3. Na konci doby trvání dočasného pozastavení Komise po konzultaci s výborem rozhodne, že dočasné pozastavení ukončí, nebo trvání dočasného pozastavení postupem podle odstavce 1 prodlouží.4. Členské státy sdělí Komisi všechny náležité informace, které mohou odůvodnit pozastavení preferencí nebo prodloužení jejich pozastavení.Článek 11Ochranná doložka1. Pokud je produkt pocházející z Moldavska dovážen za podmínek, které způsobují nebo mohou způsobit vážné obtíže výrobci přímo nebo nepřímo konkurujících produktů ze Společenství, mohou být Radou na návrh Komise kdykoli na dotyčný produkt znovuzavedena cla společného celního sazebníku.2. Na žádost členského státu nebo z podnětu Komise přijme Komise v přiměřené lhůtě formální rozhodnutí o zahájení šetření. Pokud se Komise rozhodne zahájit šetření, zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie oznámení o zahájení šetření. Oznámení musí obsahovat souhrn obdržených informací a uvádět, že všechny důležité informace by měly být zaslány Komisi. Stanoví lhůtu ne delší než čtyři měsíce ode dne zveřejnění oznámení, během níž se mohou zúčastněné strany písemně vyjádřit.3. Komise si vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné, a může získané informace ověřovat u Moldavska a u jakýchkoli jiných významných zdrojů. Komisi mohou být nápomocni úředníci členských států, na jejichž území může ověřování probíhat, pokud o to tento členský stát požádá.4. Při zkoumání, zda existují závažné obtíže, přihlíží Komise mimo jiné k těmto faktorům týkajícím se producentů Společenství, jsou-li příslušné informace k dispozici:-  podíl na trhu,-  výroba,-  zásoby,-  výrobní kapacita,-  využití kapacit,-  zaměstnanost,-  dovozy,-  ceny.5. Šetření musí být dokončeno do 6 měsíců od zveřejnění oznámení uvedeného v odstavci 2. Komise může za mimořádných okolností a po konzultaci s výborem tuto lhůtu prodloužit v souladu s postupem uvedeným v čl. 8 odst. 2.6. Komise přijme rozhodnutí do 3 měsíců postupem podle čl. 8 odst. 2. Toto rozhodnutí vstoupí v platnost do jednoho měsíce od zveřejnění.7. Pokud mimořádné okolnosti vyžadující okamžité jednání znemožní šetření, může Komise poté, co informuje výbor, přijmout nezbytně nutná preventivní opatření.Článek 12Změny nařízení (ES) 980/2005 a rozhodnutí Komise 2005/924/ES22.  V příloze I nařízení (ES) 980/2005 se zrušuje položka „MD Moldavská republika“.23.  V jediném článku rozhodnutí 2005/924/ES se zrušuje položka „MD Moldávie“.Článek 13Přechodná opatření1. Výhody plynoucí z všeobecných celních preferencí zřízených nařízením (ES) č. 980/2005 budou i nadále přiznány zboží pocházejícímu z Moldavska, které je propuštěno do volného oběhu ve Společenství před prvním dnem třetího měsíce od data vstupu tohoto nařízení v platnost, pokud:a) se na dotčené zboží vztahuje kupní smlouva uzavřená přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost; ab) je prokázáno ke spokojenosti celních orgánů, že dotyčné zboží opustilo zemi původu nejpozději ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost.2. Celní orgány mohou považovat požadavek odst. 1 písm. b) za splněný, pokud je jim předložen jeden z těchto dokladů:a) v případě námořní dopravy nebo dopravy po vodních cestách konosament prokazující, že nakládka byla provedena přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost;b) v případě železniční dopravy nákladní list, který byl přijat železnicí odesílající země přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost;c) v případě silniční dopravy karnet TIR (mezinárodní silniční dopravy) vydaný přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost celním úřadem země původu nebo jakýkoli jiný vhodný doklad ověřený příslušnými celními orgány země původu před uvedeným dnem;d) v případě letecké dopravy letecký nákladní list prokazující, že letecká společnost přijala zboží přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost.Článek 14Použití veterinárních předpisů SpolečenstvíTímto nařízením nejsou dotčena žádná omezení nebo dovozní pravidla, která jsou součástí veterinárních předpisů Společenství.Článek 15Vstup v platnost a použitelnostToto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se od (prvního dne druhého měsíce po vstupu v platnost) až do 31. prosince 2012.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHA IVÝROBKY, NA NĚŽ SE VZTAHUJÍ MNOŽSTEVNÍ OMEZENÍ NEBO PRAHOVÉ CENY UVEDENÉ V ČLÁNKU 3Aniž jsou dotčena pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, považuje se popis výrobků pouze za orientační a působnost preferenčního režimu se v rámci této přílohy určuje zněním kódů KN. Je-li před kódem KN uvedeno „ex“, určuje se působnost preferenčního režimu současně zněním kódu KN a odpovídajícím popisem.1. Produkty, na něž se vztahují roční bezcelní kvótyPořadové číslo | Kód KN | Popis | 2008 (1) | 2009 (1) | 2010 (1) | 2011 (1) | 2012 (1) |09,0504 | 0201 až 0204 | Čerstvé, chlazené a zmrazené hovězí, vepřové, skopové a kozí maso | 3 000 (2) | 3 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) |09,0505 | ex 0207 | Maso a jedlé droby z drůbeže čísla 0105, čerstvé, chlazené nebo zmrazené, jiné než tučná játra podpoložky 0207 34 | 400 (2) | 400 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |09,0506 | ex 0210 | Vepřové a hovězí maso a jedlé droby, solené, ve slaném nálevu, sušené nebo uzené; jedlé moučky a prášky z vepřového a hovězího masa nebo z vepřových a hovězích drobů | 400 (2) | 400 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |09.4210 | 0401 až 0406 | Mléčné výrobky | 1 000 (2) | 1 000 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) |09,0507 | 0407 00 | Ptačí vejce, ve skořápce | 90 (3) | 95 (3) | 100 (3) | 110 (3) | 120 (3) |09,0508 | ex 0408 | Ptačí vejce, bez skořápky, a žloutky, jiné než nezpůsobilé k lidskému požívání | 200 (2) | 200 (2) | 300 (2) | 300 (2) | 300 (2) |09,0509 | 1001 90 91 | Obyčejná pšenice | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 40 000 (2) | 50 000 (2) |09,0510 | 1003 00 90 | Ječmen | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 45 000 (2) |09,0511 | 1005 90 | Kukuřice | 15 000 (2) | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 40 000 (2) |09,0512 | 1601 00 91 a 1601 00 99 | Uzenky, salámy a podobné výrobky z masa, drobů nebo krve; potravinové přípravky na bázi těchto výrobků | 500 (2) | 500 (2) | 600 (2) | 600 (2) | 600 (2) |ex 1602 | Jiné přípravky a konzervy z masa, drobů nebo krve:: - z kohoutů nebo slepic druhu Gallus domesticus, tepelně neupravené, - vepřové, - hovězí, tepelně neupravené. |09,0513 | 1701 99 10 | Bílý cukr | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 45 000 (2) |09,0514 | 2204 21 a 2204 29 | Víno z čerstvých hroznů, mající skutečný objemový obsah alkoholu nepřekračující 15 %, jiné než šumivé víno | 60 000 (4) | 70 000 (4) | 80 000 (4) | 100 000 (4) | 120 000 (4) |(1) Od 1. ledna do 31. prosince, vyjma rok 2008 od prvního dne použitelnosti tohoto nařízení do 31. prosince (2) tuny (čisté hmotnosti). (3) milion jednotek, (4) hektolitry2. Produkty osvobozené od v alorické součásti dovozního claKód KN | Popis |0702 | Rajčata, čerstvá nebo chlazená |0707 | Okurky salátové a nakládačky, čerstvé nebo chlazené |0709 90 70 | Cukety, čerstvé nebo chlazené |0709 90 80 | Artyčoky |0806 | Vinné hrozny, čerstvé nebo sušené |0808 10 | Jablka, čerstvá |0808 20 | Hrušky a kdoule |0809 10 | Meruňky |0809 20 | Třešně a višně |0809 30 | Broskve, včetně nektarinek |0809 40 | Švestky a trnky |PŘÍLOHA IIÚMLUVY UVEDENÉ V ČL. 2 ODST. 1 PÍSM. e)1. Mezinárodní pakt o občanských a politických právech2. Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech3. Mezinárodní úmluva o odstranění všech forem rasové diskriminace4. Úmluva o odstranění všech forem diskriminace žen5. Úmluva proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání6. Úmluva o právech dítěte7. Úmluva o zabránění a trestání zločinu genocidy8. Úmluva o minimálním věku pro přijetí do zaměstnání (č. 138)9. Úmluva o zákazu a okamžitých opatřeních k odstranění nejhorších forem dětské práce (č. 182)10. Úmluva o odstranění nucené práce (č. 105)11. Úmluva o nucené nebo povinné práci (č. 29)12. Úmluva o stejném odměňování pracujících mužů a žen za práci stejné hodnoty (č. 100)13. Úmluva o diskriminaci (zaměstnání a povolání) (č. 111)14. Úmluva o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat (č. 87)15. Úmluva o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat (č. 98)16. Mezinárodní úmluva o potlačování a trestání zločinu apartheidu17. Montrealský protokol o látkách, které poškozují ozónovou vrstvu18. Basilejská úmluva o kontrole pohybu nebezpečných odpadů přes hranice států a jejich zneškodňování19. Stockholmská úmluva o perzistentních organických polutantech20. Úmluva o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a rostlin21. Úmluva o biologické rozmanitosti22. Cartagenský protokol o biologické bezpečnosti23. Kjótský protokol k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu24. Jednotná úmluva Organizace spojených národů o omamných látkách (1961)25. Úmluva Organizace spojených národů o psychotropních látkách (1971)26. Úmluva Organizace spojených národů proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropními látkami (1988)27. Mexická úmluva Organizace spojených národů o boji proti korupciLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY S VÝLUČNÝM DOPADEM NA PŘÍJMOVOU STRÁNKU ROZPOČTU1. NÁZEV NÁVRHU:Nařízení rady o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko a o změně nařízení (ES) č. 980/2005 a rozhodnutí Komise 2005/924/ES2. ROZPOČTOVÉ LINIE:Kapitola a článek: Článek 120Částka zahrnutá do rozpočtu na příslušný rok: 16 431 900 000 (předběžný návrh rozpočtu na rok 2008)3. FINANČNÍ DOPAD( Návrh nemá žádné finanční dopady.( Návrh nemá finanční dopad na výdaje, má však finanční dopad na příjmy s následujícím účinkem:(v milionech EUR na jedno desetinné místo)Rozpočtová linie | Příjmy[8] | 12-měsíční období od dd/mm/rrrr | [rok n] |Článek 120 | 1 125 000,00 EUR | 01/02(01)/2008 | 2008 |Článek 120 | 1 125 000,00 EUR | 01/01/2009 | 2009 |Článek 120 | 1 125 000,00 EUR | 01/01/2010 | 2010 |Článek 120 | 1 125 000,00 EUR | 01/01/2011 | 2011 |Článek 120 | 1 125 000,00 EUR | 01/01/2012 | 2012 |Situace po přijetí opatření |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |Článek … |Článek … |4. OPATŘENÍ PROTI PODVODŮMČlánek 10 tohoto nařízení stanoví dočasné pozastavení preferencí, pokud Komise shledá, že existují dostatečné důkazy o podvodu, nesrovnalostech nebo o soustavných nedostatcích při plnění nebo zajišťování plnění pravidel o prokazování původu produktů a souvisejících postupů ze strany Moldavska, jakož i o neposkytnutí správní spolupráce podle čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení. S výhradou postupu vymezeného v článku 10 může Komise přijmout opatření k celkovému nebo částečnému pozastavení preferenčního režimu upraveného tímto nařízením na období nanejvýš šesti měsíců. Na konci této lhůty Komise rozhodne, zda dočasné pozastavení postupem podle čl. 10 odst. 1 ukončí, nebo zda pozastavení prodlouží.5. DALŠÍ POZNÁMKYPodle našeho rozboru finančních důsledků, které přinese přiznání dodatečných autonomních obchodních preferencí Moldavsku, bude z hlediska celních příjmů odhadovaná ztráta představovat hrubou částku přibližně 1 500 000 EUR (čistá částka činí 1 125 000 EUR). Hodnota dovozů z Moldavska v roce 2006 dosáhla přibližně 325 milionů EUR, což představuje 0,03 % celkového objemu dovozů do EU. Kolem 279 milionů EUR neboli 86 % dovozů z Moldavska bylo v roce 2006 propuštěno do EU bezcelně, buď v nulové sazbě pro země mající doložku nejvyšších výhod nebo v nulové sazbě všeobecného systému preferencí. Zboží za zbývajících 46 milionů EUR neboli 14 % bylo dovezeno za použití pozitivních celních sazeb.Pokud jde o zbývající dovozy, které stále podléhají výběru cla, ztráta celních příjmů se bude odvíjet od dovozů zeleninových produktů (třída II) a zpracovaných potravin (třída IV), kde je způsobilost pro přiznání preferencí nižší. Kolem 90 % dovozů z Moldavska ve třídě II představují obiloviny (HS10). Ve třídě IV se jedná hlavně o nápoje, lihoviny a ocet (HS22), které se dovážejí za použití pozitivních cel, přičemž zde dominují dovozy vína. K největším změnám v příjmech z cel tudíž pravděpodobně dojde u dovozů obilovin a vína do EU.Clo z titulu doložky nejvyšších výhod na dotyčné výrobky z obilovin činí 95 EUR/1000 kg pro HS 100190 a 93 EUR/1000 kg pro HS 100300. Avšak současně existují přidružené kvóty plynoucí z doložky nejvyšších výhod ve výši 12 EUR/1000 kg a 16 EUR/1000 kg; tato cla se používají téměř pro veškerý moldavský vývoz obilovin. Dovozní cla EU na víno se odvíjejí od druhu dováženého vína. Přibližně 80 % hodnoty dovážených vín podléhá clu 13,1 EUR/hl. Clo na zbývající dovozy činí 15,4 EUR/hl a 18,6 EUR/hl. Za předpokladu, že v souladu s navrhovaným nařízením budou objemy obilovin (pšenice 26 801 tun, ječmene 23 275 tun) a vína (65 370 hl) dovezené do EU v roce 2006 spadat do bezcelních kvót, odhaduje se potenciální ztráta na příjmech z cel na přibližně 1,5 milionu EUR. Toto číslo představuje méně než 0,5 % celkové hodnoty dovozů z Moldavska do EU a méně než jednu desetinu procenta celkových příjmů z celních sazeb v EU.Zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko může rovněž podpořit vývoz v kategoriích výrobků v předkládaném návrhu zahrnutých, které však nejsou součástí shora uvedeného odhadu, protože hypotetický příjem, který by mohl vzejít z budoucích vývozů, nelze považovat za ztrátu na straně příjmů z celních sazeb.[1] Úř. věst. L 181, 24.6.1998, s. 1.[2] Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 50.[3] Úř. věst. L 169, 30.6.2005, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 606/2007 (Úř. věst. L 141, 2.6.2007, s. 4).[4] Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 214/2007 (Úř. věst. L 62, 1.3.2007, s. 6).[5] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 1).[6] Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48.[7] Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 648/2005 (Úř. věst. L 117, 4.5.2005, s. 13).[8] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (zemědělské dávky, dávky z cukru, cla), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.