Důležité právní upozornění

|

52006PC0263

Návrh rozhodnutí Rady kterým se Řecku a Portugalsku povoluje zavedení zvláštních opatření odchylujících se od čl. 21 odst. 1 směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu (Pouze řecké a portugalské znění je závazné)  /* KOM/2006/0263 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 2.6.2006KOM(2006) 263 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se Řecku a Portugalsku povoluje zavedení zvláštních opatření odchylujících se od čl. 21 odst. 1 směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu(Pouze řecké a portugalské znění je závazné)(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Podle čl. 27 odst. 1 šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně může Rada jednomyslně na návrh Komise povolit kterémukoli členskému státu, aby zavedl zvláštní opatření odchylující se od ustanovení uvedené směrnice, jejichž cílem je zjednodušit postup vyměřování daně nebo zabránit některým druhům daňových úniků nebo vyhýbání se daňovým povinnostem. Portugalsko požádalo dopisem, který generální sekretariát Komise zaevidoval dne 19. září 2005, o povolení k zavedení opatření odchylujících se od čl. 21 odst. 1 směrnice 77/388/EHS. V souladu s čl. 27 odst. 2 směrnice 77/388/EHS uvědomila Komise dne 8. března 2006 o žádosti Portugalska ostatní členské státy. Dne 9. března 2006 oznámila Komise Portugalsku, že již má k dispozici veškeré informace, které považuje za nezbytné k posouzení žádosti. Řecké orgány požádaly dopisem, který generální sekretariát Komise zaevidoval dne 15. března 2006, o prodloužení stávající odchylky povolené podle rozhodnutí 2002/736/ES (ve znění rozhodnutí 2004/227/ES). Současně požádaly, aby mohly prostřednictvím odchylky od čl. 21 odst. 1 směrnice Rady 77/388/EHS místo osvobození použít přenesení daňové povinnosti. V souladu s čl. 27 odst. 2 směrnice 77/388/EHS uvědomila Komise dopisem ze dne 28. března 2006 ostatní členské státy o žádosti Řecka. Dopisem ze dne 31. března 2006 oznámila Komise Řecku, že již má k dispozici veškeré informace, které považuje za nezbytné k posouzení žádosti. |120 | Obecné souvislosti Podle čl. 21 odst. 1 směrnice 77/388/EHS ve znění uvedeném v čl. 28 písm. g) uvedené směrnice je obecným pravidlem, že v rámci vnitřního systému osoba povinná k dani, která dodává zboží nebo poskytuje služby, je zpravidla povinna k placení daně z přidané hodnoty (DPH). Řecko a Portugalsko by rády uplatňovaly mechanismus přenesení daňové povinnosti, čímž by osoba povinná k dani, které se dodává zboží či poskytuje služba, byla povinna platit DPH za dodání tohoto zboží: (1) dodávky železného i neželezného odpadu, výmětu a použitého materiálu, včetně předvýrobků vznikajících při zpracování, výrobě nebo roztavení neželezných kovů; (2) dodání železných i neželezných částečně zpracovaných produktů a poskytování některých souvisejících zpracovatelských služeb (3) dodání reziduí a jiného recyklovatelného materiálu obsahujícího železné i neželezné kovy, jejich slitiny, strusky a popely a průmyslových reziduí obsahujících kovy nebo jejich slitiny a poskytování služeb v oblasti třídění, řezání, štěpení a lisování těchto produktů; (4) dodání železného odpadu, odřezků, výmětu, odpadu a použitého a recyklovatelného materiálu obsahujícího střepy, sklo, papír, kartón a lepenku, hadry, kosti, useň, kompozitní useň, pergamen, surové kůže a kožky, šlachy a vazivo, vlákna, šňůry, provazy, lana, pryž a plast, včetně poskytování některých souvisejících zpracovatelských služeb; (5) dodání materiálu uvedeného v bodě 4 po zpracování, jako je čištění, leštění, třídění, řezání či odlévaní do prutů; (6) dodání výmětu a odpadu ze zpracování základního materiálu. Přenesení daňové povinnosti by se vztahovalo pouze na dodávky v Řecku a Portugalsku. Portugalsko zdůraznilo obtíže, kterým čelí při vybírání DPH uplatňované na odvětví obchodu s odpady kvůli daňovým únikům. Typickou formou daňového úniku je, že podnik v rámci dodavatelského řetězce odpadů nezaplatí daňovým orgánům po prodeji surovin fakturovanou DPH, i když jsou jeho zákazníci oprávněni si daň odečíst. To vede ke snižování příjmů státu a rovněž k tomu, že dodavatel získá nespravedlivou tržní výhodu, což poškozuje podniky, které si počínají poctivě. Portugalsko odhadlo, že v roce 2005 nebyla DPH placena u 44 % daňových přiznání předložených v odvětví odpadů. Řecko se v tomto odvětví potýká s podobnými ztrátami z příjmů. Na základě rozhodnutí Rady 2004/227/ES, které prodlužuje použitelnost nařízení Rady 2002/736/ES, bylo Řecku povoleno uplatňovat výjimku do konce roku 2005 na dodávky a pořízení určitého recyklovatelného odpadu uvnitř Společenství osobami povinnými k dani, jejichž prodej těchto produktů klesl v předchozím roce pod 900 000 EUR. Rovněž mu bylo uděleno povolení osvobodit od daně dodávky a pořízení neželezného kovového odpadu uvnitř Společenství bez ohledu na obrat osoby povinné k dani. Řecké orgány soudí, že osvobození od daně nemělo při zabraňování vyhýbání se daňovým povinnostem a daňovým únikům takové účinky, jak se předpokládalo. Nevýhodou pro podniky, které podléhaly osvobození, bylo to, že nemohly odečítat daň z přidané hodnoty (DPH), která vznikla při jejich dodávkách, a v důsledku toho byly méně konkurenceschopné. To naopak vedlo ke zvýšení počtu podniků, které žádaly (a bylo jim to povoleno), aby nemusely používat osvobození od daně. Tuto volbu umožňovalo rozhodnutí 2002/736/ES. Stejně jako Portugalsko a několik jiných členských států, i řecká vláda by chtěla uplatňovat mechanismus přenesení daňové povinnosti. Přenesení daňové povinnosti by umožnilo, aby dodavatelé neztratili své právo na odpočet, zároveň by se zajistilo širší uplatňování opatření, a tím by se zabránilo i dalším daňovým únikům. Návrh umožňuje povolit přenesení daňové povinnosti až do 31. prosince 2009. Nicméně by mělo být vzato v úvahu, že dne 16. března 2005 Komise předložila návrh směrnice, kterou se mění směrnice 77/388/EHS, pokud jde o některá opatření k usnadnění postupu vyměřování DPH a k podpoře v boji proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, a zrušují některá rozhodnutí o přiznání odchylek (racionalizace odchylek podle článku 27). Mimo jiné tento návrh obsahuje právní předpisy podobné požadovanému opatření. Navrhovaná odchylka, pokud se na ni bude vztahovat racionalizační směrnice, se proto použije do vstupu v platnost opatření v této oblasti obsažených ve směrnici, která vyplývají z racionalizačního návrhu. |130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Obdobné odchylky ve vztahu k článku 21 odst. 1 směrnice 77/388/EHS byly povoleny dalším členským státům. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastěných stran |219 | Nevztahuje se na tento návrh. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Cílem návrhu rozhodnutí je zjednodušit postup vyměřování daně a zabránit případným daňovým únikům nebo vyhýbání se daňovým povinnostem, a má proto potenciální pozitivní hospodářský dopad. Z důvodu malé oblasti působnosti odchylky bude její dopad v každém případě omezen. |PRÁVNÍ STRÁnka návrhu |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Povolení Rady Řecku a Portugalsku použít opatření odchylující se od článku 21 odst. 1 šesté směrnice Rady 77/388/EHS, pokud jde o využití mechanismu přenesení daňové povinnosti pro domácí dodavatele určitých odpadních materiálů. |310 | Právní základ Ustanovení čl. 27 odst. 1 šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu - Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně. |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: |331 | Toto rozhodnutí se týká povolení poskytovaného dvěma členským státům na základě jejich vlastní žádosti a nepředstavuje žádnou povinnost. |332 | Vzhledem k omezenému rozsahu odchylky je zvláštní opatření úměrné sledovanému cíli. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: jiné. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: Podle článku 27 šesté směrnice Rady 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu je odchylka od společných pravidel pro DPH možná pouze v případě, že ji jednomyslně povolí Rada na návrh Komise. Jediným vhodným nástrojem je rozhodnutí Rady. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |DALšÍ INFORMACE |Ustanovení o přezkumu / revizi / skončení platnosti |533 | Návrh obsahuje ustanovení o skončení platnosti. |1.  NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se Řecku a Portugalsku povoluje zavedení zvláštních opatření odchylujících se od čl. 21 odst. 1 směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu(Pouze řecké a portugalské znění je závazné)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na šestou směrnici Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně[1], a zejména na čl. 27 odst. 1 uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise[2],vzhledem k těmto důvodům:2.  Podle čl. 27 odst. 1 směrnice 77/388/EHS může Rada jednomyslně na návrh Komise povolit kterémukoli členskému státu, aby uplatnil zvláštní opatření odchylující se od uvedené směrnice, jejichž cílem je zjednodušit postup vyměřování daně nebo zabránit některým druhům daňových úniků nebo vyhýbání se daňovým povinnostem.3.  Portugalsko požádalo dopisem, který generální sekretariát Komise zaevidoval dne 19. září 2005, o povolení k zavedení zvláštního opatření odchylujícího se od článku 21 odst. 1 směrnice 77/388/EHS.4.  V souladu s čl. 27 odst. 2 směrnice 77/388/EHS uvědomila Komise dopisem ze dne 8. března 2006 o žádosti Portugalska ostatní členské státy. Dopisem ze dne 9. března 2006 oznámila Komise Portugalsku, že již má k dispozici veškeré informace, které považuje za nezbytné k posouzení žádosti.5.  Řecko požádalo dopisem, který generální sekretariát Komise zaevidoval dne 15. března 2006, o povolení k zavedení zvláštního opatření odchylujícího se od článku 21 odst. 1 směrnice 77/388/EHS.6.  V souladu s čl. 27 odst. 2 směrnice 77/388/EHS uvědomila Komise dopisem ze dne 28. března 2006 o žádosti Řecka ostatní členské státy. Dopisem ze dne 31. března 2006 oznámila Komise Řecku, že již má k dispozici veškeré informace, které považuje za nezbytné k posouzení žádosti.7.  Opatření odchylující se od článku 21 odst. 1 směrnice 77/388/EHS by mělo umožnit Řecku a Portugalsku zabránit daňovým únikům nebo vyhýbání se daňovým povinnostem v odvětví odpadů. Podnikatelé v rámci řetězce obchodu s odpadními materiály, z nichž se značný počet „ztratí“, obvykle po prodeji surovin daňovým orgánům DPH nezaplatí. Jejich zákazníci, kteří obdrží platný účet, však nadále mají nárok na daňový odpočet.8.  Opatření je úměrné sledovaným cílům, neboť nemá být uplatňováno všeobecně, ale pouze na určitá odvětví a dodávky, které působí značné problémy z hlediska vyhýbání se daňové povinnosti nebo daňových úniků.9.  Obdobné odchylky byly povoleny dalším členským státům s cílem zabránit daňovým únikům nebo vyhýbání se daňovým povinnostem a ukázalo se, že jsou účinné.10.  Toto povolení by mělo být časově omezeno do 31. prosince 2009, aby bylo možno na základě zkušeností získaných k tomuto datu posoudit, zda je odchylka i nadále opodstatněná. Dne 16. března 2005 však Komise navrhla směrnici k racionalizaci některých odchylek povolených podle článku 27 směrnice 77/388/EHS. Je proto nezbytné omezit období uplatňování těch částí tohoto rozhodnutí, na které se vztahuje návrh, do data, kdy uvedená směrnice vstoupí v platnost.11.  Odchylka nemá žádný nepříznivý dopad na vlastní zdroje Společenství pocházející z DPH,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Odchylně od čl. 21 odst. 1 směrnice Rady 77/388/EHS ve znění uvedeném v čl. 28 písm. g) uvedené směrnice se Řecku a Portugalsku povoluje stanovit osobu povinnou k dani, které se dodává zboží či poskytují služby podle článku 2 tohoto rozhodnutí, jako osobu povinnou k placení DPH.Článek 2Příjemce dodávek zboží a poskytovaných služeb lze označit za osobu povinnou k placení DPH v těchto případech:(1) dodávky železného i neželezného odpadu, výmětu a použitého materiálu, včetně předvýrobků vznikajících při zpracování, výrobě nebo roztavení neželezných kovů;(2) dodání železných i neželezných částečně zpracovaných produktů a poskytování některých souvisejících zpracovatelských služeb(3) dodání reziduí a jiného recyklovatelného materiálu obsahujícího železné i neželezné kovy, jejich slitiny, strusky a popely a průmyslových reziduí obsahujících kovy nebo jejich slitiny a poskytování služeb v oblasti třídění, řezání, štěpení a lisování těchto produktů;(4) dodání železného odpadu, odřezků, výmětu, odpadu a použitého a recyklovatelného materiálu obsahujícího střepy, sklo, papír, kartón a lepenku, hadry, kosti, useň, kompozitní useň, pergamen, surové kůže a kožky, šlachy a vazivo, vlákna, šňůry, provazy, lana, pryž a plast, včetně poskytování některých souvisejících zpracovatelských služeb;(5) dodání materiálu uvedeného v bodě 4 po zpracování, jako je čištění, leštění, třídění, řezání či odlévaní do prutů;(6) dodání výmětu a odpadu ze zpracování základního materiálu.Článek 3Použitelnost povolení podle článku 1 tohoto rozhodnutí skončí dnem vstupu v platnost směrnice k racionalizaci odchylek podle článku 27 směrnice 77/388/EHS, pokud dodávky uvedené v článku 2 tohoto rozhodnutí budou obsaženy v uvedené směrnici, nebo dne 31. prosince 2009, podle toho, co nastane dříve.Článek 4Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice a Portugalské republice.V Bruselu dne […]Za Radupředseda [1] Úř. věst. L 145, 13.6.1977, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/18/ES (Úř. věst. L 51, 22. 2.2006, s. 12).[2] Úř. věst. C […], […], s. […].


				|

		52013PC0679

			Návrh PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2011/77/EU o poskytnutí finanční pomoci Unie Irsku /* COM/2013/0679 final - 2013/0326 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Aby bylo možno
provést náležité posouzení dodržení podmínek v rámci makroekonomického
ozdravného programu pro Irsko a dokončit závěrečný
přezkum v časovém rámci finanční pomoci, je třeba
změnit prováděcí rozhodnutí Rady 2011/77/EU o poskytnutí
finanční pomoci Irsku. Navrhovaná změna je čistě technické
povahy a týká se prodloužení období dostupnosti finanční pomoci ze
tří let na tři roky a dva měsíce. Klíčové
parametry makroekonomického ozdravného programu, zejména trvání programu
a celkové finanční krytí, zůstávají beze změny.
V souladu s článkem 4 (o
společném rozpočtovém harmonogramu) nařízení (EU)
č. 473/2013, které vstoupilo v platnost dne 30. května
2013, zveřejní irské orgány svůj návrh rozpočtového plánu nejpozději
dne 15. října 2013. Do konce listopadu 2013 se navíc očekávají
výsledky posouzení rozvahy podle podmínek programu. Pro komplexní
a důkladné posouzení dodržení podmínek programu je naprosto zásadní,
aby byly zohledněny informace obsažené v návrhu rozpočtového
plánu i diagnostice bank. Dvanáctá a poslední mise zaměřená na
přezkum v rámci irského programu nemůže tudíž začít před
15. říjnem 2013. Prováděcí rozhodnutí Rady 2011/77/EU ve stávajícím
znění uvádí, že finanční pomoc bude k dispozici po dobu
tří let, a to od prvního dne po vstupu uvedeného rozhodnutí
v platnost, což znamená, že období dostupnosti pomoci končí dne 8.
prosince 2013. Všechny postupy pro dokončení přezkumu
a vypracování nezbytných dokumentů by se musely natěsnat do několika
málo zbývajících týdnů před uvedeným datem, s rizikem, že nebude
čas na náležitou kontrolu při posuzování souladu a že se
nestihne termín v důsledku nepředvídané události, čímž
by Irsko přišlo o závěrečnou platbu. Ke zmírnění
těchto rizik by bylo možno prodloužit období dostupnosti programu
o dva měsíce.
Je třeba
poznamenat, že toto rozhodnutí podpoří předvídatelnost vyplácení
podle tohoto programu. Zároveň zlepšuje kvalitu prověrky. Dopady na
věřitelské i dlužnické státy jsou příznivé, takže
přispívají ke stabilitě eurozóny.
Vzhledem k výše uvedenému se Komise
domnívá, že změny spočívající v prodloužení období
dostupnosti finanční pomoci přispějí k dosažení cílů
programu.
2013/0326 (NLE)
Návrh
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí
2011/77/EU o poskytnutí finanční pomoci Unie Irsku
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č.
407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu
finanční stabilizace[1],
a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Rada poskytla Irsku na jeho
žádost finanční pomoc (prováděcí rozhodnutí 2011/77/EU[2]) na podporu ambiciózního
ekonomického a reformního programu, jehož cílem je obnovit důvěru,
umožnit návrat ekonomiky na cestu udržitelného růstu a zachovat
finanční stabilitu v Irsku, eurozóně a Unii.
(2)       Dne 10. července 2013
Komise dokončila desáté přezkoumání programu hospodářských
reforem Irska.
(3)       Je nezbytné krátké
prodloužení období dostupnosti finanční pomoci, neboť to by v rámci
závěrečného přezkumu provedeného s náležitou péčí
umožnilo komplexní a důkladné posouzení dodržení programu
a zajistilo, že rozhodnutí o vyplacení poslední splátky bude
moci být provedeno včas.
(4)       Vzhledem k tomuto vývoji
by prováděcí rozhodnutí 2011/77/EU mělo být změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V čl. 1 odst. 2
prováděcího rozhodnutí 2011/77/EU se slova „po dobu
tří let“ nahrazují slovy „po dobu tří let a dvou
měsíců“.
Článek 2
Toto rozhodnutí je
určeno Irsku.
Článek 3
Toto rozhodnutí bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské
unie.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
/ předsedkyně
[1]               Úř. věst. L 118, 12.5.2010, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 30, 4.2.2011, s. 34.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 24.6.2016
            COM(2016) 412 final
            2016/0191(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Generální radě Světové obchodní organizace k žádosti Spojených států o prodloužení výjimky WTO týkající se systému preferenčního zacházení udíleného bývalému Poručenskému území Tichomořských ostrovů

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Cílem tohoto návrhu je stanovit postoj, který má Evropská unie zaujmout v rámci Generální rady Světové obchodní organizace (WTO) ve věci žádosti Spojených států o obnovení výjimky WTO, a umožnit tak Evropské unii tuto žádost o výjimku podpořit.

               Schválení žádosti Spojených států o obnovení výjimky WTO by této zemi umožnilo nadále poskytovat způsobilým produktům z bývalého Poručenského území Tichomořských ostrovů (Republika Marshallovy ostrovy, Federativní státy Mikronésie, Společenství Ostrovy Severní Mariany a Republika Palau) dováženým na celní území Spojených států preferenční zacházení, a to do 31. prosince 2026.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Nevztahuje se na tento návrh.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               V čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se stanoví, že má-li orgán zřízený mezinárodní dohodou přijmout rozhodnutí s právním účinkem, Rada na návrh Komise nebo vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku přijme rozhodnutí stanovující postoj, který má být přijat jménem Evropské unie. Poskytnutí výjimky, jež by Spojeným státům umožnila poskytovat preferenční zacházení způsobilým produktům z bývalého Poručenského území Tichomořských ostrovů, spadá pod toto ustanovení, jelikož se rozhodnutí přijímá v orgánu zřízeném mezinárodní dohodou (Generální rada nebo Konference ministrů WTO) dotýkající se práv a závazků Evropské unie.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Proporcionalita

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Volba nástroje

               Nevztahuje se na tento návrh.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Nevztahuje se na tento návrh.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Nevztahuje se na tento návrh.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               Komise bude zmocněna, aby jménem Evropské unie zaujala postoj, který podpoří žádost Spojených států o udělení výjimky WTO v míře nutné k tomu, aby mohly Spojené státy do 31. prosince 2026 poskytovat preferenční zacházení způsobilým produktům z bývalého Poručenského území Tichomořských ostrovů.

               Spojené státy žádají o prodloužení výjimky (WT/L/694 ze dne 1. srpna 2007) z čl. I odst. 1 GATT 1994, aby mohly nadále udílet bývalému Poručenskému území Tichomořských ostrovů preference jako v minulosti, a to v souladu se svými mezinárodními závazky.

               Podle Spojených států hovoří pro systém preferenčního vstupu vývozu z těchto ostrovů na trh Spojených států jak historické, tak ekonomické důvody.

               Spojené státy přijaly v roce 1947 v rámci poručenské dohody s Radou bezpečnosti OSN závazky, že zajistí bezpečnost a hospodářský rozvoj bývalých států Poručenského území Tichomořských ostrovů.

               Na základě poručenské dohody navázaly USA s bývalým Poručenským územím Tichomořských ostrovů dlouhodobé historické spojení a z hospodářského hlediska bylo dlouhodobým primárním cílem tohoto systému podpořit obchod a hospodářský rozvoj zemí využívajících výjimku v souladu s cíli GATT a obchodními, finančními a rozvojovými potřebami těchto zemí. Spojené státy ve své žádosti rovněž uvádějí, že tyto důvody jsou o to naléhavější, neboť každé z bývalých poručenských území se stalo samosprávným subjektem.

               Tato žádost o výjimku by byla třetím prodloužením preferenčního sazebního zacházení. Dne 8. září 1948 byla Spojeným státům udělena výjimka z povinností podle čl. I odst. 1 GATT 1947 na neupřesněnou dobu. Podle odst. 1 písm. b) bodu iii) GATT 1994 byla výjimka přezkoumána a při vstupu Marrákešské dohody o zřízení Světové obchodní organizace (dále jen „Dohoda o WTO“) v platnost (dne 1. ledna 1995) začleněna do GATT 1994 vždy s dvouletým obdobím platnosti. Vzhledem k tomu, že by platnost výjimky ze dne 8. prosince 1948, nebyla-li by prodloužena, uplynula v souladu s odstavcem 2 Ujednání, týkajícího se výjimek ze závazků podle Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 ke dni 31. prosince 1996, byla výjimka prodloužena do 14. října 1996. Dne 1. srpna 2007 byla prodloužena podruhé, a to do 31. prosince 2016.

               Tato žádost o výjimku nepředstavuje pro Evropskou Unii ekonomický problém, neboť se nepředpokládá, že by mělo preferenční zacházení nepříznivý dopad na obchod EU s přijímajícími zeměmi.

               Vzhledem k těmto důvodům by se měla Evropská unie v Generální radě WTO připojit ke vznikajícímu konsensu ve prospěch žádosti o výjimku.

               2016/0191 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Generální radě Světové obchodní organizace k žádosti Spojených států o prodloužení výjimky WTO týkající se systému preferenčního zacházení udíleného bývalému Poručenskému území Tichomořských ostrovů

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V čl. IX odst. 3 a 4 Dohody o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše (dále jen „Dohoda o WTO“) jsou stanoveny postupy pro zproštění člena některého ze závazků, které mu jsou uloženy Dohodou o WTO nebo mnohostrannými obchodními dohodami.

               (2)Spojeným státům byla dne 1. srpna 2007 udělena výjimka z povinností podle čl. I odst. 1 Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (dále jen „GATT 1994“), jež zahrnuje období končící dnem 31. prosince 2016.

               (3)Podle čl. IX odst. 3 Dohody o WTO předložily Spojené státy žádost, aby byly do 31. prosince 2026 zproštěny povinností podle čl. I odst. 1 GATT 1994 v míře nutné k tomu, aby mohly Spojené státy nadále poskytovat preferenční zacházení způsobilým produktům z bývalého Poručenského území Tichomořských ostrovů (Republika Marshallovy ostrovy, Federativní státy Mikronésie, Společenství Ostrovy Severní Mariany a Republika Palau) dováženým na celní území Spojených států.

               (4)Vyhovění žádosti Spojených států o výjimku WTO by nemělo nepříznivý vliv ani na hospodářství Evropské unie, ani na obchodní vztahy se zeměmi využívajícími této výjimky.

               (5)Je proto vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Evropské unie v Generální radě WTO na podporu této žádosti Spojených států o výjimku,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Evropské unie zaujat v Generální radě Světové obchodní organizace, spočívá v podpoře žádosti Spojených států o výjimku z povinností podle čl. I odst. 1 Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 na období do 31. prosince 2026, v souladu s podmínkami žádosti Spojených států amerických o výjimku.

               Tento postoj vyjádří Komise.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně


Důležité právní upozornění

|

52005PC0166

Návrh rozhodnutí Rady ohledně dočasného zákazu používání a prodeje geneticky modifikované jarní řepky olejné (Brassica napus L. ssp. oleifera) ve Francii získané z transformačního případu Topas 19/2 podle směrnice 2001/18/ES  /* KOM/2005/0166 konecném znení */

	V Bruselu dne 26.4.2005KOM(2005) 166 v konecném zneníNávrhROZHODNUTÍ RADYohledně dočasného zákazu používání a prodeje geneticky modifikované jarní řepky olejné ( Brassica napus L. ssp. oleifera ) ve Francii získané z transformačního případu Topas 19/2 podle směrnice 2001/18/ES(předložená Komisí)ODŮVODNĚNÍ1. Ve věci uvedení na trh geneticky modifikované jarní řepky olejné ( Brassica napus L. ssp. oleifera ) získané z transformačního případu Topas 19/2 bylo rozhodnutím Komise 98/291/ES ze dne 22. dubna 1998 v souladu se směrnicí Rady 90/220/EHS rozhodnuto udělit souhlas k uvedení produktu na trh.2. Dne 9. června 1998 příslušné orgány Spojeného království udělily souhlas k uvedení tohoto produktu na trh.3. Podle čl. 35 odst. 1 směrnice 2001/18/ES, která nahradila směrnici 90/220/EHS, se postupy týkající se oznámení o uvedení na trh geneticky modifikovaných organismů, které nejsou ukončeny do 17. října 2002, posuzují podle směrnice 2001/18/ES.4. V souladu s článkem 16 směrnice 90/220/EHS informovaly dne 20. listopadu 1998 francouzské orgány Komisi o rozhodnutí na dva roky dočasně zakázat používání a prodej geneticky modifikované jarní řepky olejné a udaly důvody svého rozhodnutí. Toto opatření bylo obnoveno dne 26. července 2001.5. Vědecký výbor pro rostliny usoudil, že údaje předložené Francií nepředstavovaly nové významné vědecké důkazy, které nebyly brány v úvahu během původního hodnocení dokumentace a které by mohly být podnětem k přezkoumání původního stanoviska k tomuto produktu.6. Dne 6. října 2003 a 27. srpna 2004 Francie informovala Komisi o rozhodnutí prodloužit výše uvedený zákaz na jeden rok respektive do 17. října 2006 a uvedla důvod s ohledem na článek 23 směrnice 2001/18/ES.7. Dne 5. března 2004 předložilo Řecko Komisi dodatečné informace podporující řecká vnitrostátní opatření ohledně jarní řepky olejné získané z transformačního případu Topas 19/2, které měly přímý vliv na vědecké posouzení současných vnitrostátních opatření ve Francii.8. Evropský úřad pro bezpečnost potravin usoudil, že údaje předložené Řeckem nepředstavovaly nové vědecké důkazy, které by zrušily platnost posouzení rizika pro životní prostředí v případě jarní řepky olejné získané z transformačního případu Topas 19/2.9. Za těchto okolností Komise s přihlédnutím k článku 23 směrnice 2001/18/ES přijme rozhodnutí postupem podle čl. 30 odst. 2 uvedené směrnice, a v této souvislosti se použijí články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí.10. Vzhledem k tomu, že Vědecký výbor pro rostliny a Evropský úřad pro bezpečnost potravin usoudily, že tento produkt nepředstavuje riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí, připravila Komise předlohu rozhodnutí, ve kterém žádá Francii o zrušení opatření týkajících se jarní řepky olejné získané z transformačního případu Topas 19/2.11. Předloha rozhodnutí byla předložena v souladu s čl. 5 odst. 2 rozhodnutí 1999/468/ES k vyjádření stanoviska výboru zřízenému podle článku 30 směrnice 2001/18/ES.12. Výbor nezaujal po konzultaci dne 29. listopadu 2004 k předloze stanovisko, a proto Komise předloží v souladu s čl. 5 odst. 4 rozhodnutí 1999/468/ES Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata, a uvědomí o tom Evropský parlament.13. Podle čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES se Rada může s ohledem na tento případný postoj usnést o návrhu kvalifikovanou většinou ve lhůtě tří měsíců v souladu s čl. 30 odst. 2 směrnice 2001/18/ES. Pokud se Rada v této tříměsíční lhůtě kvalifikovanou většinou usnesla, že s návrhem nesouhlasí, Komise jej znovu projedná; pokud po uplynutí této lhůty Rada navrhovaná prováděcí opatření nepřijala ani nevyjádřila nesouhlas s návrhem na prováděcí opatření, přijme navrhovaná prováděcí opatření Komise.NávrhROZHODNUTÍ RADYohledně dočasného zákazu používání a prodeje geneticky modifikované jarní řepky olejné ( Brassica napus L. ssp. oleifera ) ve Francii získané z transformačního případu Topas 19/2 podle směrnice 2001/18/ES(Text s významem pro EHP) (Pouze francouzské znění je závazné)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS[1], a zejména na čl. 23 odst. 2 této směrnice,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:Rozhodnutím Komise 98/291/ES ze dne 22. dubna 1998 o uvedení na trh geneticky modifikované jarní řepky olejné ( Brassica napus L. ssp. oleifera ) podle směrnice Rady 90/220/EHS[2] bylo rozhodnuto udělit souhlas k uvedení produktu na trh.Dne 9. června 1998 příslušné orgány Spojeného království udělily souhlas k uvedení tohoto produktu na trh.Podle čl. 35 odst. 1 směrnice 2001/18/ES, která nahradila směrnici 90/220/EHS[3], se postupy týkající se oznámení o uvedení geneticky modifikovaných organismů na trh, které nejsou ukončeny do 17. října 2002, posuzují podle směrnice 2001/18/ES.Dne 20. listopadu 1998 Francie informovala Komisi o rozhodnutí na dva roky dočasně zakázat používání a prodej geneticky modifikované jarní řepky olejné a udala důvody svého rozhodnutí v souladu s čl.16 odst. 1 směrnice 90/220/EHS. Toto opatření bylo obnoveno dne 26. července 2001.Vědecký výbor pro rostliny usoudil, že údaje předložené Francií nepředstavovaly nové významné vědecké důkazy, které nebyly brány v úvahu během původního hodnocení dokumentace a které by mohly být podnětem k přezkoumání původního stanoviska k tomuto produktu.Dne 6. října 2003 a 27. srpna 2004 Francie informovala Komisi o rozhodnutí prodloužit výše uvedený zákaz o jeden rok respektive do 17. října 2006[4],[5] a uvedla důvod s odkazem na článek 23 směrnice 2001/18/ES.Dne 5. března 2004 předložilo Řecko Komisi dodatečné informace podporující řecká vnitrostátní opatření ohledně jarní řepky olejné získané z transformačního případu Topas 19/2, které měly přímý vliv na vědecké posouzení současných vnitrostátních opatření ve Francii.Evropský úřad pro bezpečnost potravin usoudil, že údaje předložené Řeckem nepředstavovaly nové vědecké důkazy, které by zrušily platnost posouzení rizika pro životní prostředí v případě jarní řepky olejné získané z transformačního případu Topas 19/2.Za těchto okolností není důvod považovat tento produkt za riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí.Francie by proto měla tato opatření zrušit.Výbor zřízený podle článku 30 směrnice 2001/18/ES nezaujal po konzultaci dne 29. listopadu 2004 postupem podle čl. 30 odst. 2 uvedené směrnice stanovisko k opatřením uvedeným v předloze rozhodnutí Komise,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Opatření přijatá Francií za účelem zákazu používání a prodeje geneticky modifikované jarní řepky olejné, jejíž uvedení na trh je povoleno rozhodnutím 98/291/ES, nejsou oprávněná podle ustanovení článku 23 směrnice 2001/18/ES.Článek 2Francie podnikne potřebné kroky k dosažení souladu s tímto rozhodnutím nejpozději 20 dní po jeho vyhlášení.Článek 3Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.V Bruselu dne … 2005.Za Radupředseda/předsedkyně

[1] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1.

[2] Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 26.

[3] Úř. věst. L 117, 8.5.1990, s. 15.

[4] Arrêté du 25 juillet 2003 portant suspension de la mise sur le marché de colza génétiquement modifié au titre de l'article 23 de la directive 2001/18/CE, J.O. de la République française n° 187 du 14 août 2003, p. 14061

[5] Arrêté du 19 juillet 2004 portant suspension de la mise sur le marché de colza génétiquement modifié au titre de l'article 23 de la directive 2001/18/CE, J.O. de la République française n° 194 du 21 août 2004, p. 28


|

52010PC0462

/* KOM/2010/0462 konecném znení  - COD 2010/0242*/  Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropském roku aktivního stárnutí (2012)

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 6.9.2010KOM(2010) 462 v konečném znění2010/0242 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo Evropském roku aktivního stárnutí (2012)(text s významem pro EHP)SEK(2010) 1002DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHUEvropská unie se nachází v procesu významného stárnutí populace, jak to v roce 2008 zdůraznila Komise ve své 2. demografické zprávě „Meeting the social needs of an ageing society“ („Jak splnit sociální potřeby ve stárnoucí společnosti“). Podle aktuálních projekcí Eurostatu zveřejněných v roce 2008 budou v Evropské unii v roce 2060 na každou osobu starší 65 let připadat pouze dva lidé v produktivním věku (15–64) ve srovnání s dnešním poměrem jedna ku čtyřem. Očekává se, že k nejsilnějšímu tlaku v tomto směru dojde v období let 2015–35, kdy bude do důchodu odcházet generace silných populačních ročníků, tzv. baby-boomu. Tento posun je způsoben kombinací nízké porodnosti a rostoucí naděje dožití. Evropané dnes opravdu žijí déle a zdravěji než dříve. Od roku 1960 se naděje dožití zvýšila o osm let a demografické projekce předpovídají další nárůst o pět let v průběhu nadcházejících čtyřiceti let. Jedná se o historický úspěch, který si zaslouží uznání.Populační pyramida obyvatel EU jasně poukazuje na nárůst velikosti generační skupiny těsně po skončení druhé světové války, čímž byl zahájen baby-boom. Počínaje rokem 2012 se evropská populace v produktivním věku začne zmenšovat, zatímco počet obyvatel starších 60 let se bude podle scénáře, který bere v úvahu pravděpodobné zvýšení imigrace a porodnosti, i nadále zvyšovat asi o dva miliony obyvatel ročně[1].Tyto demografické změny přinášejí jak výzvy, tak i příležitosti. Stárnutí populace může zvýšit tlak na veřejné rozpočty a důchodové systémy, jakož i na personální zajištění v oblasti sociálních a pečovatelských služeb pro starší lidi. Stáří bývá stále často spojováno s nemocemi a závislostí a starší lidé se mohou cítit vyloučeni ze zaměstnání, a také z rodinného a společenského života. Vyskytuje se obava, že starší generace by se mohla stát příliš velkou zátěží pro mladší lidi v produktivním věku a že by mohlo dojít k mezigeneračnímu napětí.Tento názor však nebere v úvahu významný skutečný i potenciální přínos, který starší lidé – a zejména generace baby-boomu – mohou pro společnost mít. Hlavní možnost řešení problému stárnutí populace a zachování mezigenerační solidarity spočívá tedy v zajištění toho, aby generace baby-boomu zůstávaly déle na trhu práce a uchovaly si co možná nejdéle zdravý, samostatný a aktivní život.V rámci strategie zaměstnanosti začaly členské státy obracet trend předčasného odchodu do důchodu tak, že se míra zaměstnanosti obyvatel ve věku 55–64 let ve 27 zemích EU zvýšila z 36,9 % v roce 2000 na 46 % ve roce 2009. Pro motivování starších pracovníků, aby zůstávali v zaměstnání, je nezbytné především zlepšovat pracovní podmínky a přizpůsobovat je zdravotnímu stavu a potřebám starších pracovníků, aktualizovat jejich dovednosti poskytováním lepšího přístupu k celoživotnímu vzdělávání a přezkoumat daňový systém a systém sociálních dávek tak, aby byly vytvořeny účinné pobídky motivující k prodloužení produktivního věku.Aktivní stárnutí je také efektivním nástrojem pro řešení problému chudoby ve stáří. V roce 2008 bylo 19 % lidí ve věku 65 let a více v Evropské unii ohroženo chudobou. Značný počet starších lidí vnímá stáří jako období marginalizace. Zatímco aktivní účast na dobrovolné činnosti by mohla snížit izolaci starších lidí, lepší pracovní příležitosti pro starší lidi by mohly pomoci vyřešit některé z příčin chudoby v této věkové skupině. Odstraněním stávajících překážek pro neplacenou práci a poskytnutím vhodného rámce by bylo možné lépe využít obrovský potenciál, který starší lidé pro společnost představují jako dobrovolníci nebo pečovatelé.Sdělení Komise „Evropa 2020 – strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění” uvádí způsoby, jak ukončit krizi a připravit hospodářství EU pro příští desetiletí. S ohledem na růst podporující začlenění zdůrazňuje Komise význam podpory zdravého a aktivního stárnutí populace mimo jiné pro dosažení vysoké zaměstnanosti, investování do dovedností a snižování chudoby.Navrhovaný Evropský rok aktivního stárnutí by povzbudil a podpořil úsilí členských států, regionálních a místních orgánů, sociálních partnerů a občanské společnosti, jehož cílem je podporovat aktivní stárnutí a větší měrou přispívat k mobilizaci potenciálu generace baby-boomu.Měl by být chápán jako vyvrcholení značného úsilí zahrnujícího období let 2011–2014, během něhož EU zaměří mnoho ze svých programů a opatření na problematiku aktivního stárnutí a zavede rámec, v němž bude možné podporovat a propagovat nové iniciativy a partnerství na podporu aktivního stárnutí na všech úrovních (na úrovni členských států, regionální, místní, sociálních partnerů, občanské společnosti).V roce 2011 by byly orgány veřejné správy, sociální partneři a organizace občanské společnosti na všech úrovních vyzváni k tomu, aby se zavázali ke konkrétním cílům týkajícím se aktivního stárnutí, přičemž se bude klást důraz na úspěchy dosažené v průběhu roku 2012. Tyto cíle budou dokumentovány na evropských internetových stránkách, které se poté převedou na internetové stránky evropského roku a které budou rovněž sloužit jako nástroj pro sledování a hodnocení.V roce 2012 by mezi hlavní cíle patřilo uskutečňování závazků přijatých v průběhu roku 2011, zvyšování povědomí široké veřejnosti, zveřejňování těchto iniciativ prostřednictvím mediálních aktivit a zapojování dalších významných subjektů do šíření těchto cílů. Byly by také předloženy výsledky projektů týkajících se aktivního stárnutí financovaných v rámci stávajících rozpočtových linií a programů.2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A OČEKÁVANÉ DOPADY2.1. KonzultaceVzhledem k tomu, že se Komise při vývoji a provádění opatření EU zavázala zaujmout komplexní přístup, požádala zúčastněné strany o názory na téma aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity a na to, jakou by možný Evropský rok aktivního stárnutí mohl mít formu, a to s cílem získat podklady pro formální návrh, zajistit vyšší transparentnost a podpořit včasnou koordinaci.Tyto včasné konzultace byly provedeny formou online dotazníku, který umožnil členským státům, sociálním partnerům, nevládním organizacím a dalším zainteresovaným stranám a odborníkům vyjádřit svůj názor. Dotazník byl přes dva měsíce k dispozici na internetové adrese „Váš hlas v Evropě“, což je jednotný přístupový bod Evropské komise k široké škále konzultací. Dotazník se zaměřil na tato témata: možnosti a hrozby stárnutí ve vztahu k mezigenerační solidaritě, doporučená opatření politiky, konkrétní úloha EU při prosazování vhodných politických řešení, témata a aktivity Evropského roku aktivního stárnutí a zapojení zúčastněných stran.Autoři příspěvků obecně evropský rok na téma aktivního stárnutí podpořili. Uvítali aspekt zvyšování povědomí, přičemž za klíčová témata považovali spíše politickou a veřejnou agendu. Domnívali se také, že evropský rok by vedl k uznání a podpoře lidí, kteří už na těchto tématech pracují, podpořil by sdílení osvědčených postupů a vytvořil by inovativní přístupy a nové synergie mezi stávajícími hráči. Respondenti si rovněž přáli, aby evropský rok zanechal dlouhodobý odkaz, a to částečně i vytvořením dlouhodobých iniciativ. Respondenti ze všech okruhů (organizace občanské společnosti, veřejné orgány, sociální partneři, atd.) projevili velkou ochotu se do tohoto evropského roku zapojit, přičemž uváděli činnosti, které plánovali uspořádat a které by pro takový rok mohly poskytnout podklady, a navrhovali další projekty.2.2. Očekávané dopadyPolitické reakce týkající se aktivního stárnutí obecně spadají do pravomoci členských států, které zvyšují své úsilí o mobilizaci potenciálu starších lidí. Odpovědi obdržené ze strany vnitrostátních orgánů členských států však v naprosté většině podporovaly myšlenku přijmout opatření na úrovni Unie, a uvítaly zejména evropský rok na toto téma. Podle nich by Evropská unie mohla podpořit úsilí vnitrostátních orgánů tím, že vytvoří příznivější prostředí se zvýšeným povědomím mezi tvůrci politik a širokou veřejností, pomůže mobilizovat tvůrce politik a zúčastněné strany na všech úrovních, podpoří vzájemné učení v celé Evropě, bude sledovat pokrok a pomůže definovat společné cíle a úkoly.Zdá se, že současné aktivity na úrovni EU nejsou správně zaměřené na řešení toho, co je třeba udělat: 1) zvýšit povědomí široké veřejnosti, tvůrců politik a dalších zúčastněných stran o významu aktivního stárnutí a nutnosti udělat více pro mobilizaci potenciálu generací baby-boomu; 2) podporovat výměnu informací a zkušeností mezi členskými státy a zúčastněnými stranami; 3) poskytnout členským státům a zúčastněným stranám příležitost k rozvoji opatření prostřednictvím konkrétních činností a zavázání se ke konkrétním cílům.Bude nezbytná široká podpora na všech úrovních společnosti a od široké škály zúčastněných stran. Klíčovým úkolem je mobilizovat zúčastněné strany způsobem, který povede k významným opatřením na vnitrostátní, regionální, místní i podnikové úrovni v celé EU. Po dosažení většího politického impulsu a zviditelnění politiky aktivního stárnutí mohou být tvůrci politik vyzváni, aby přijali ještě ambicióznější iniciativy.Pokud by evropský rok zahrnoval činnosti koordinované na úrovni EU, byla by Komise schopná zajistit, aby konkrétní činnosti evropského roku byly v souladu s dalšími iniciativami a programy EU.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHUČlánek 151 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že Unie a členské státy mají za cíl „podporu zaměstnanosti, zlepšování životních a pracovních podmínek tak, aby bylo možno tyto podmínky vyrovnat a přitom udržet jejich zvýšenou úroveň, přiměřenou sociální ochranu, sociální dialog, rozvoj lidských zdrojů za účelem trvale vysoké zaměstnanosti a boj proti vyloučení.“ Za účelem dosažení těchto cílů Unie podporuje a doplňuje činnost členských států v oblastech pracovních podmínek, zapojení osob vyloučených z trhu pracovních příležitostí a boje proti sociálnímu vyloučení (čl. 153 odst. 1 Smlouvy o fungování EU).Cíle vyjmenované v článku 151 jsou základem návrhu rozhodnutí o Evropském roku aktivního stárnutí (2012), jehož cílem je povzbuzovat a podporovat úsilí členských států, regionálních a místních orgánů, sociálních partnerů a občanské společnosti zaměřené na podporu aktivního stárnutí.Hlavní účel návrhu spadá do působnosti čl. 153 odst. 1, neboť návrh se zaměřuje na zvyšování obecného povědomí, podněcování diskuze a vzájemného sdílení zkušeností mezi členskými státy a zúčastněnými stranami s cílem prosazovat lepší příležitosti a pracovní podmínky pro účast starších pracovníků na trhu práce a bojovat proti sociálnímu vyloučení.Hlavním záměrem je podporovat aktivní stárnutí v oblasti zaměstnanosti vytvořením lepších příležitostí pro zapojení starších pracovníků a podporovat aktivní stárnutí ve společnosti, a to bojem proti sociálnímu vyloučení prostřednictvím dobrovolné práce, zdravého stárnutí a samostatného života.V důsledku toho má návrh rozhodnutí svůj právní základ v čl. 153 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.Návrh rozhodnutí je v souladu se zásadou subsidiarity, jak je stanoveno v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. Vzhledem k potřebě nadnárodní výměny informací a šíření osvědčených postupů v celé EU nelze cíle navrhovaného evropského roku plně splnit na úrovni členských států, ale z důvodů rozsahu navrhovaných opatření mohou být lépe splněny na úrovni EU.4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKYKonání evropského roku nevyžaduje žádné další finanční prostředky. Roční nebo víceleté nastavení priorit podle rozpočtových linií a programů Generálního ředitelství pro zaměstnanost a jiných souvisejících programů poskytuje dostatečný prostor pro finanční rezervu na provozování evropského roku v obdobném rozsahu, jaký měly předchozí evropské roky. Správní náklady lze také čerpat ze stávajících správních rozpočtů.2010/0242 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo Evropském roku aktivního stárnutí (2012)(text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,po předání návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[2]s ohledem na stanovisko Výboru regionů[3],v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:1.  Podle článku 147 Smlouvy Unie přispívá k dosažení vysoké úrovně zaměstnanosti tím, že podněcuje spolupráci mezi členskými státy a podporuje a případně doplňuje jejich opatření.2.  Podle čl. 153 odst. 1 Smlouvy Unie podporuje a doplňuje činnost členských států v oblastech pracovních podmínek, zapojení osob vyloučených z trhu pracovních příležitostí a boje proti sociálnímu vyloučení.3.  Podle článku 25 Listiny základních práv Unie uznává a respektuje práva starších osob na to, aby vedly důstojný a nezávislý život a podílely se na společenském a kulturním životě.4.  Evropská rada uznala na několika svých po sobě následujících zasedáních potřebu řešit dopady stárnutí populace na evropské sociální modely. Hlavní odpověď na tyto náhlé změny ve věkové struktuře spočívá v podpoře aktivního stárnutí a zajištění toho, aby generace baby-boomu, které jsou celkově zdravější a vzdělanější než jiné ročníky před nimi, měly dobré podmínky pro zaměstnanost a aktivní zapojení do společnosti.5.  Vzhledem k rostoucímu podílu starších lidí v Evropě je dnes více než kdy jindy důležité podporovat zdravé stárnutí. Zdravé stárnutí může přispět ke zvýšení účasti starších osob na trhu práce, může jim umožnit být ve společnosti déle aktivní, může zlepšit individuální kvalitu jejich života a omezit tlak na systémy zdravotní a sociální péče.6.  Komise uvedla svůj názor na demografické výzvy, kterým EU čelí, a na možnosti jejich řešení ve svých sděleních „Demografická budoucnost Evropy – učiňme z problému výhodu“ ze dne 12. října 2006 a „Řešení dopadu stárnutí populace v EU“ ze dne 21. dubna 2009.7.  Dne 22. února 2007 přijala Rada usnesení ,,Příležitosti a výzvy v souvislosti s demografickými změnami v Evropě: přínos starších osob k hospodářskému a sociálnímu rozvoji“, ve kterém zdůraznila potřebu zvýšit možnosti aktivního zapojení starších lidí, nové ekonomické příležitosti („stříbrná ekonomika“) vzniklé v důsledku rostoucí poptávky starších lidí po určitých druzích zboží a služeb, jakož i význam kladného postoje veřejnosti vůči starším lidem.8.  Dne 8. června 2009 přijala Rada závěry nazvané „Rovné příležitosti pro ženy a muže: aktivní a důstojné stárnutí“, kde uznává, že starší ženy i muži v celé EU čelí ve snaze o aktivní a důstojný život vážným problémům, a navrhuje členským státům a Komisi přijmout řadu opatření.9.  Dne 20. listopadu 2009 přijala Rada závěry nazvané „Zdravé a důstojné stárnutí“, kde mimo jiné vyzvala Komisi, aby „připravila informační akce na podporu aktivního stárnutí, včetně případného vyhlášení roku 2012 Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity”.10.  Ve svém sdělení „Evropa 2020 – strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ Komise zdůraznila, jak je pro sociální soudržnost a vyšší produktivitu důležité, aby Evropská unie podporovala zdravé a aktivní stárnutí populace. Navrhla stěžejní iniciativu „Program pro nové dovednosti a pracovní místa“, podle kterého by členské státy měly především podporovat politiku aktivního stárnutí, a stěžejní iniciativu „Evropská platforma pro boj proti chudobě“. Splnění cílů této politiky vyžaduje zapojení všech úrovní vlády i různých nevládních subjektů; na úrovni Unie lze pak tyto cíle podporovat činnostmi evropského roku zaměřenými na zvyšování povědomí a posílení výměny osvědčených postupů. Vnitrostátní koordinátoři by měli dbát na to, aby vnitrostátní opatření byla koordinovaná a v souladu s celkovými cíli evropského roku. Rovněž se plánuje účast dalších institucí a zúčastněných stran.11.  Dne 7. června 2010 přijala Rada závěry nazvané „Aktivní stárnutí“, v nichž vyzvala Komisi, aby „pokračovala v přípravě Evropského roku pro aktivní stárnutí v roce 2012, během nějž lze vyzdvihnout výhody aktivního stárnutí a jeho přínosy mezigenerační solidaritě a zveřejnit slibné iniciativy na podporu aktivního stárnutí na všech úrovních“.12.  Ve svém návrhu rozhodnutí Rady o „hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států“ ze dne 27. dubna 2010, které v hlavních směrech 7 a 8 vyzývá členské státy k většímu zapojení do trhu práce prostřednictvím politik na podporu aktivního stárnutí, Komise navrhla zvýšit míru zaměstnanosti starších pracovníků prostřednictvím inovace v organizaci práce a zaměstnatelnost těchto pracovníků zvyšováním kvalifikace a účastí na systémech celoživotního učení. Hlavní směr 10 zdůrazňuje potřebu posílit systémy sociální ochrany, celoživotní učení a politiky aktivního zapojení s cílem vytvořit příležitosti v různých stádiích lidského života a poskytnout lidem ochranu proti riziku sociálního vyloučení.13.  Ve svém sdělení „Digitální agenda pro Evropu“, první stěžejní iniciativě strategie EU 2020 přijaté dne 19. května 2010, Komise zdůraznila význam informačních a komunikačních technologií (IKT) pro důstojné stáří a navrhla především posílení společného programu asistovaného žití v domácím prostředí (Ambient Assisted Living – AAL). V Digitální agendě pro Evropu bylo rovněž doporučeno přijmout společné akce za účelem zvýšení schopnosti práce s digitálními technologiemi všech Evropanů včetně starších osob – skupiny, která má mezi 150 miliony občanů (30 % z celkového počtu obyvatel), kteří internet nikdy nepoužili, výrazné zastoupení.14.  Komise provádí Akční plán Evropské unie v oblasti zdravotního postižení, který obsahuje příslušná opatření týkající se starších osob s ohledem na souvztažnost mezi zdravotním postižením a stárnutím. V návaznosti na koncepci designu pro všechny jsou důležitá zejména opatření zaměřená na přístupnost. Kromě toho EU a všechny členské státy podepsaly Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením, která obsahuje příslušná ustanovení pro starší osoby.15.  Na aktivní stárnutí se zaměřuje několik programů Unie, jako je Evropský sociální fond, Evropský fond pro regionální rozvoj, program PROGRESS, program celoživotního učení, program v oblasti veřejného zdraví, specifické programy v oblasti informačních a komunikačních technologií a v oblasti sociálně-ekonomických a humanitních věd v Sedmém rámcovém programu pro výzkum a vývoj, akční plán „Důstojné stáří v informační společnosti“, společný program výzkumu a vývoje v oblasti asistovaného žití v domácím prostředí (AAL), program pro konkurenceschopnost a inovace, který zahrnuje pilotní projekty na zavádění informačních a komunikačních technologií pro akční plán Důstojné stáří a Akční plán pro městskou mobilitu. Spolufinancování činností evropského roku ze strany Unie bude v souladu s prioritami a pravidly, které se na ročním nebo víceletém základě vztahují na stávající programy a autonomní rozpočtové linie v oblastech zaměstnanosti, sociálních věcí a rovných příležitostí. Tam, kde je to vhodné, by mohly evropský rok podpořit i programy a opatření v jiných oblastech, jako jsou vzdělání a kultura, zdraví, výzkum, informační společnost, regionální politika a dopravní politika.16.  Vzhledem k potřebě nadnárodní výměny informací a šíření osvědčených postupů v celé Unii nelze cíle navrhovaného Evropského roku aktivního stárnutí plně splnit na úrovni členských států – z důvodů rozsahu navrhovaných opatření tak mohou být lépe splněny na úrovni Unie. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanoveno v článku 5 Smlouvy o Evropské unii, nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů,PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1 PředmětRok 2012 se vyhlašuje Evropským rokem aktivního stárnutí (dále jen „evropský rok“).Článek 2CíleCelkovým cílem evropského roku je podněcovat a podporovat úsilí členských států, regionálních a místních orgánů, sociálních partnerů a občanské společnosti zaměřené na podporu aktivního stárnutí a udělat více pro mobilizaci potenciálu rychle rostoucího počtu obyvatel nad 55 let tak, aby byla zachována solidarita mezi generacemi. Aktivní stárnutí znamená vytvoření lepších příležitostí a pracovních podmínek pro starší pracovníky tak, aby mohli hrát svou roli na trhu práce, boj proti sociálnímu vyloučení posílením aktivního zapojení do společnosti a podporu zdravého stárnutí. S ohledem na výše uvedené má evropský rok tyto cíle:17.  zvýšit obecné povědomí o významu aktivního stárnutí s cílem vyzdvihnout užitečnost starších osob pro společnost a hospodářství, podporovat aktivní stárnutí a více se snažit o mobilizaci potenciálu starších osob;18.  podněcovat diskuzi a rozvíjet vzájemnou výměnu zkušeností mezi členskými státy a zúčastněnými stranami na všech úrovních s cílem podporovat politiku aktivního stárnutí, stanovit a šířit osvědčené postupy a podporovat spolupráci a součinnost;19.  nabídnout rámec pro závazky a konkrétní opatření, které umožní členským státům a zúčastněným stranám na všech úrovních, aby prostřednictvím konkrétních činností vypracovaly příslušné politiky a zavázaly se ke konkrétním cílům týkajícím se aktivního stárnutí.Článek 3Obsah opatření20.  Opatření, která mají být přijata k dosažení cílů stanovených v článku 2 zahrnují tyto činnosti na úrovni Unie, vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni:21.  konference, akce a iniciativy na podporu diskuze, zvyšování povědomí a vytváření konkrétních závazků,22.  informační, propagační a vzdělávací kampaně,23.  výměnu informací, zkušeností a osvědčených postupů,24.  výzkum a šetření na úrovni Unie nebo na vnitrostátní úrovni a šíření výsledků.25.  Komise nebo členské státy mohou označit další činnosti jako přínosné pro cíle evropského roku a umožnit, aby byl název evropského roku použit k propagaci těchto činností, ale pouze pokud budou přispívat k cílům stanoveným v článku 2.26.  Komise a členské státy zohlední při pořádání evropského roku rovnost mužů a žen.Článek 4Koordinace na úrovni členských státůKaždý členský stát určí vnitrostátního koordinátora, který bude pověřen organizací účasti tohoto státu na evropském roce. Vnitrostátní koordinátoři by měli dbát také na to, aby vnitrostátní opatření byla správně koordinována.Článek 5 Koordinace na úrovni UnieKomise svolává zasedání vnitrostátních koordinátorů za účelem koordinace na úrovni Unie a za účelem výměny informací včetně informací o přijatých závazcích a jejich provádění v členských státech.Koordinace na úrovni Unie spadá rovněž do působnosti stávajících politických výborů a poradních skupin.Komise rovněž svolává zasedání zástupců evropských organizací nebo subjektů působících v oblasti aktivního stárnutí, aby jí pomáhaly s organizací průběhu evropského roku.Evropský parlament, členské státy, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů se k činnostem evropského roku připojí.Článek 6Soudržnost a doplňkovostKomise – spolu s členskými státy – musí zajistit, aby opatření stanovená v tomto rozhodnutí byla v souladu s ostatními programy a iniciativami Unie a vnitrostátními a regionálními programy a iniciativami, které přispívají k dosažení cílů evropského roku.Článek 7HodnoceníDo 30. června 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení iniciativ stanovených v tomto rozhodnutí.Článek 8Vstup v platnostToto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Článek 9Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V … dne …Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyně [1] 2. evropská demografická zpráva: Meeting Social Needs in an Ageing Society (Jak splnit sociální potřeby ve stárnoucí společnosti). SEK (2008) 2911http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=502&newsId=419&furtherNews=yes.[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. C […], […], s. […].


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 24.4.2017
            COM(2017) 186 final
            2017/0082(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států a prozatímním provádění protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Připojený návrh představuje právní nástroj k podpisu a prozatímnímu provádění protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé. Účelem tohoto protokolu je zohlednit přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dále jen „protokol“).

               Podle aktu o přistoupení Chorvatské republiky se Chorvatsko zavázalo přistoupit k mezinárodním dohodám podepsaným nebo uzavřeným Evropskou unií a jejími členskými státy prostřednictvím protokolu k uvedeným dohodám.

               Dohoda o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 21. června 1996 a vstoupila v platnost dne 1. července 1999.

               Rozhodnutím Rady ze dne 14. září 2012
                  1
                byla Komise pověřena, aby zahájila jednání s dotčenými třetími zeměmi s cílem uzavřít příslušné protokoly. Jednání s Republikou Uzbekistán byla úspěšně uzavřena výměnou verbálních nót.

               Navrhovaný protokol zahrnuje Chorvatskou republiku jako smluvní stranu dohody a zavazuje Unii k vypracování závazného znění dohody v chorvatském jazyce.

               Komise považuje výsledky jednání za uspokojivé a žádá Radu, aby schválila podpis protokolu jménem Evropské unie a jejích členských států.

               2017/0082 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států a prozatímním provádění protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 207 a 209 ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,

               s ohledem na akt o přistoupení Chorvatské republiky, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V souladu s čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatské republiky přistoupí Chorvatsko k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, (dále jen „dohoda“)
                  2
                prostřednictvím protokolu k uvedené dohodě. V souladu s čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení se na toto přistoupení použije zjednodušený postup, podle něhož protokol uzavírá Rada, jednající jednomyslně jménem členských států, a dotyčné třetí země.

               (2)Dne 14. září 2012 zmocnila Rada Komisi, aby zahájila jednání s Uzbekistánem za účelem úpravy dohody
                  3
               . Jednání byla úspěšně uzavřena výměnou verbálních nót.

               (3)Protokol by měl být proto podepsán jménem Unie a jejích členských států s výhradou jeho pozdějšího uzavření.

               (4)V zájmu účinného provádění by měl být protokol prováděn prozatímně s účinkem ode dne přistoupení Chorvatska k Unii,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Podpis protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii se schvaluje jménem Unie a jejích členských států s výhradou uzavření uvedeného protokolu.

               Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Generální sekretariát Rady vystaví plnou moc k podepsání protokolu, s výhradou jeho uzavření, osobě nebo osobám určeným vyjednavačem protokolu.

               Článek 3

               V souladu s čl. 4 odst. 3 protokolu se protokol od 1. července 2013 do dne jeho vstupu v platnost provádí prozatímně.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Rozhodnutí Rady, kterým se povoluje zahájení jednání o úpravě podepsaných nebo uzavřených dohod mezi Evropskou unií, nebo Evropskou unií a jejími členskými státy a jednou nebo více třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dokument Rady 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Rozhodnutí Rady a Komise 1999/593/ES, ESUO, Euratom ze dne 31. května 1999 o uzavření Dohody o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Uzbeckou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 229, 31.8.1999, s. 1).

                     (3)
                  Rozhodnutí Rady, kterým se povoluje zahájení jednání o úpravě podepsaných nebo uzavřených dohod mezi Evropskou unií, nebo Evropskou unií a jejími členskými státy a jednou nebo více třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dokument Rady 13351/12 LIMITED).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 24.4.2017
            COM(2017) 186 final
            PŘÍLOHA
             k
            návrhu rozhodnutí Rady
            o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států a prozatímním provádění protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

               PŘÍLOHA

                k

               návrhu rozhodnutí Rady

               o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států a prozatímním provádění protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii

               PROTOKOL
               K DOHODĚ O PARTNERSTVÍ A SPOLUPRÁCI, KTEROU SE ZAKLÁDÁ PARTNERSTVÍ MEZI EVROPSKÝMI SPOLEČENSTVÍMI A JEJICH
                  ČLENSKÝMI STÁTY NA JEDNÉ STRANĚ A REPUBLIKOU UZBEKISTÁN
                  NA STRANĚ DRUHÉ, S OHLEDEM NA PŘISTOUPENÍ

               CHORVATSKÉ REPUBLIKY

               K EVROPSKÉ UNII

               BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               BULHARSKÁ REPUBLIKA,

               ČESKÁ REPUBLIKA,

               DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,

               ESTONSKÁ REPUBLIKA,

               IRSKO,

               ŘECKÁ REPUBLIKA,

               ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,

               CHORVATSKÁ REPUBLIKA,

               ITALSKÁ REPUBLIKA,

               KYPERSKÁ REPUBLIKA,

               LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,

               LITEVSKÁ REPUBLIKA,

               LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,

               MAĎARSKO,

               REPUBLIKA MALTA,

               NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               RAKOUSKÁ REPUBLIKA,

               POLSKÁ REPUBLIKA,

               PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,

               RUMUNSKO,

               REPUBLIKA SLOVINSKO,

               SLOVENSKÁ REPUBLIKA,

               FINSKÁ REPUBLIKA,

               ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ

               SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,

               strany Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, dále jen „členské státy“,

               EVROPSKÁ UNIE, dále jen „Unie“, a

               EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII

                  na jedné straně

               A

               REPUBLIKA UZBEKISTÁN

                  na straně druhé,

               společně dále jen „smluvní strany“,

                  VZHLEDEM K TOMU, že Dohoda o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, (dále jen „dohoda“) byla podepsána ve Florencii dne 21. června 1996,

               VZHLEDEM K TOMU, že smlouva o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii byla podepsána v Bruselu dne 9. prosince 2011,

               VZHLEDEM K TOMU, že podle čl. 6 odst. 2 Aktu o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky a o úpravách Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii přistoupí Chorvatská republika k uvedené dohodě uzavřením protokolu k uvedené dohodě,

               S OHLEDEM NA přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii dne 1. července 2013,

               SE DOHODLY TAKTO:

               ČLÁNEK 1

               Chorvatská republika tímto přistupuje jako smluvní strana k Dohodě o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Republikou Uzbekistán na straně druhé, podepsané ve Florencii dne 21. června 1996. Chorvatská republika rovněž přijme a vezme na vědomí stejným způsobem jako ostatní členské státy znění dohody, jakož i znění společných prohlášení, prohlášení a výměny dopisů, které jsou připojeny k závěrečnému aktu podepsanému téhož dne, a protokoly podepsané v letech 2004, 2008 a 2011, které jsou nedílnou součástí dohody.

               ČLÁNEK 2

               V přiměřené lhůtě po parafování tohoto protokolu sdělí Unie chorvatské jazykové znění dohody svým členským státům a Republice Uzbekistán. S výhradou vstupu tohoto protokolu v platnost se jazykové znění uvedené v první větě tohoto článku stává platným za stejných podmínek jako anglické, bulharské, české, dánské, estonské, finské, francouzské, italské, litevské, lotyšské, maďarské, maltské, německé, nizozemské, polské, portugalské, rumunské, řecké, slovenské, slovinské, španělské, švédské a uzbecké jazykové znění dohody.

               ČLÁNEK 3

               Tento protokol tvoří nedílnou součást dohody.

               ČLÁNEK 4

               1.
                     Protokol schvalují smluvní strany v souladu se svými vlastními postupy. Smluvní strany si vzájemně oznámí dokončení postupů potřebných k tomuto účelu. Listina o schválení se uloží u generálního sekretariátu Rady Evropské unie.

               2.
                     Tento protokol vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni uložení poslední listiny o schválení.

               3.
                     Do doby svého vstupu v platnost bude tento protokol prováděn prozatímně s účinkem od 1. července 2013.

               ČLÁNEK 5

               Tento protokol je vyhotoven ve dvou prvopisech v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a uzbeckém, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

               NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci

               k tomuto protokolu své podpisy.

               V … dne … roku …

               ZA EVROPSKOU UNII, EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII A ČLENSKÉ STÁTY

               ZA REPUBLIKU UZBEKISTÁN