				|

		52013PC0410

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o provádění jednotného evropského nebe (přepracované znění) /* COM/2013/0410 final - 2013/0186 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI
NÁVRHU
Cílem iniciativy jednotného evropského nebe
(SES) je zlepšit celkovou účinnost organizace a uspořádání evropského
vzdušného prostoru reformou odvětví poskytování letových navigačních
služeb (ANS). Její vývoj zahrnoval dva komplexní balíčky právních
předpisů – SES I a SES II, sestávající ze čtyř
nařízení[1]
– a více než 20 prováděcích pravidel a rozhodnutí Komise[2]. Rámec čtyř
nařízení o jednotném evropském nebi je úzce spjat s vývojem
právních předpisů o bezpečnosti evropského letectví[3], které stanoví řadu
úkolů svěřených Evropské agentuře pro bezpečnost
letectví (EASA)[4]
a zahajují komplexní projekt modernizace vybavení a systémů pro letové
navigační služby v rámci hlavy SESAR[5].
Stávající pravidla se týkají pěti vzájemně propojených
pilířů: výkonnosti, bezpečnosti, technologie, lidského faktoru
a letišť.
Zkušenosti nabyté s iniciativou SES I
od roku 2004 a s iniciativou SES II od roku 2009 ukázaly,
že zásady a směr politiky jednotného evropského nebe jsou platné
a že je třeba pokračovat v jejich provádění. V
provádění iniciativy však dochází ke značným prodlevám, zejména
v dosahování výkonnostních cílů a při zavádění jejích
základních prvků (např. funkčních bloků vzdušného
prostoru nebo vnitrostátních dozorových orgánů).
Když zákonodárce v roce 2009 balíček
SES II přijímal, rozhodl, že bude proveden ve dvou fázích,
a vyzval Komisi, aby po zavedení prvotního souboru prováděcích
opatření týkajících se agentury EASA a po prvních zkušenostech
s auditem v oblasti ANS[6]
nařízení o jednotném evropském nebi a agentuře EASA zpětně
sladila. S přepracováním balíčku právních předpisů,
zaměřeným především na zjednodušení právního rámce agentury EASA
a jednotného evropského nebe a vyjasnění hranice, která oba rámce
dělí, se tedy již počítalo.
Přepracování rovněž dává možnost
posoudit účinnost stávajících právních předpisů vzhledem
k opožděnému provádění iniciativy SES. Proces revize právního
rámce jednotného evropského nebe, zkráceně označovaný jako SES 2+, má
provádění reformy letových navigačních služeb urychlit, aniž by se
odchýlila od svých původních cílů a zásad. Je rovněž
součástí Aktu o jednotném trhu II[7],
takže jeho cílem je zlepšit konkurenceschopnost a růst celého
hospodářství EU, a nikoli jen systému uspořádání letového
provozu.
Účelem balíčku SES 2+ je zlepšit
dohled nad pravidly, systém sledování výkonnosti, orientaci poskytovatelů
služeb na zákazníka a celkovou výkonnost.
Balíček SES 2+ kromě toho zjednoduší
právní předpisy odstraněním některých duplicit
ve stávajícím rámci. Zazněly obavy, že v rámci jednotného
evropského nebe dochází ke vzájemnému překrývání několika oblastí,
a zároveň byl vznesen požadavek na vyjasnění úlohy různých
subjektů na úrovni EU. Zmíněné uvedení čtyř
nařízení o jednotném evropském nebi do souladu se základním
nařízením o agentuře EASA[8]
představuje čistě technickou úpravu, kterou právní předpisy
požadovaly již dříve. Vzhledem k míře překrývání
jednotlivých nařízení je pak logickým důsledkem této úpravy
přepracování zbývajících částí čtyř nařízení
o jednotném evropském nebi v nařízení jediné.
Řešené problémy
Prvním problémem, který se v rámci SES 2+
řeší, je nedostatečná účinnost letové navigace.
Poskytování ANS je i nadále poměrně neúčinné z hlediska
efektivity nákladů a letů, jakož i nabízené kapacity. Je to
patrné ve srovnání se Spojenými státy, jejichž vzdušný prostor je
přibližně stejně veliký. V USA kontroluje tratě
vzdušného prostoru jediný poskytovatel služeb, zatímco v Evropě je
poskytovatelů traťových služeb 38. Americký poskytovatel služeb tak
kontroluje téměř o 70 % více letů, ačkoli má
o 38 % méně zaměstnanců. Hlavními příčinami
tohoto rozdílu v evropské produktivitě jsou nedostatky při
zavádění a prosazování systému sledování výkonnosti, neefektivní dozorové
orgány a neúměrně vysoký počet podpůrného personálu
poskytovatelů služeb.
Druhý klíčový problém, který se
řeší, je roztříštěný systém ATM. Evropský systém ATM
sestává z 27 vnitrostátních orgánů dohlížejících celkem na více než sto
poskytovatelů letových navigačních služeb, s čímž souvisí různorodost
systémů, pravidel a postupů. Tím, že má Evropa velký
počet poskytovatelů služeb, z nichž si každý pořizuje
vlastní systémy, ve většině případů provádí výcvik svých
zaměstnanců, vytváří si vlastní provozní postupy a je
územně omezen na poskytování služeb v malé části vzdušného
prostoru, vznikají značné vícenáklady. S cílem překonat tuto
roztříštěnost zavedlo jednotné evropské nebe koncepci
přeshraničních funkčních bloků vzdušného prostoru (FAB) a
centralizovaného manažera struktury vzdušného prostoru, aby bylo možné
provozovat určité služby na úrovni sítě. Funkční bloky vzdušného
prostoru však dosud nejsou orientovány na výkonnost a pozice manažera
struktury vzdušného prostoru je i nadále příliš slabá.
Obecný cíl:
Zlepšit
konkurenceschopnost evropského systému letecké dopravy ve srovnání
s jinými srovnatelnými regiony, a zejména dále rozvíjet iniciativu
jednotného evropského nebe.
Specifické
cíle:
·
zlepšit výkonnost letových provozních služeb
z hlediska účinnosti,
·
zlepšit využívání kapacity uspořádání letového
provozu.
Operativní
cíle:
·
zajistit, aby poskytování letových navigačních
služeb bylo transparentní, založené na tržních zásadách a orientované na
zákazníka,
·
posílit úlohu vnitrostátních dozorových
orgánů,
·
posílit proces stanovení cílů a prosazování
systému sledování výkonnosti (včetně posílení orgánu pro kontrolu
výkonnosti – PRB / oddělení pro ověřování výkonnosti – PRU),
·
provést strategické přesměrování
funkčních bloků vzdušného prostoru,
·
posílit správu a provozní
působnost manažera struktury vzdušného prostoru.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
V období od září do prosince 2012
probíhala na internetových stránkách GŘ MOVE tříměsíční
veřejná konzultace. Přípravu této iniciativy kromě toho
podpořily dvě akce na vysoké úrovni – konference v Limassolu a
slyšení v Bruselu – a četné dvoustranné schůzky se všemi
dotčenými zúčastněnými stranami.
GŘ MOVE vypracovalo posouzení dopadů
s cílem podpořit legislativní návrhy na zlepšení účinnosti,
bezpečnosti a konkurenceschopnosti jednotného evropského nebe.
Balíček navrhuje revizi čtyř nařízení o jednotném
evropském nebi (nařízení (ES) č. 549–552/2004 ve znění
nařízení (ES) č. 1070/2009) a základního nařízení o
agentuře EASA (nařízení (ES) č. 216/2008 ve znění
nařízení (ES) č. 1108/2009)[9].
Tato iniciativa se týká plánu agendy (EU) č. 2014/MOVE/001. Plán
posouzení dopadů byl rovněž zveřejněn na internetových
stránkách Komise[10].
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
3.1.        Přepracované znění
(celé nařízení)
Uvedená čtyři nařízení
o jednotném evropském nebi byla sloučena v nařízení jediné,
což si v jednotlivých nařízeních vyžádalo řadu změn. Nový
předpis je rozčleněn do pěti kapitol v závislosti
na dotčených subjektech:
- Kapitola I: Obecná ustanovení
- Kapitola II: Vnitrostátní orgány
- Kapitola III: Poskytování služeb
- Kapitola IV: Vzdušný prostor
- Kapitola V: Závěrečná ustanovení
Kromě toho byl z nařízení o
jednotném evropském nebi odstraněn určitý obsah, který se
překrýval se stávajícím nařízením (ES) č. 216/2008, a
některé drobné detaily z těchto odstraněných sekcí jsou
v nařízení (ES) č. 216/2008 zopakovány, aby se
zdůraznila návaznost přístupu. Většina ustanovení byla
odstraněna z nařízení (ES) č. 552/2004, které je nyní
v celém rozsahu zrušeno s výjimkou některých údajů
vztahujících se k příloze I o oznámených subjektech, které byly
sloučeny s přílohou o kvalifikovaných subjektech, jakož
i některých obecně popisných odstavců v příloze
II, které se opakují v příloze Vb nařízení (ES)
č. 216/2008, aby byla zdůrazněna nutnost navázat na stávající
politiky.
V souladu s názorem, že by se
Komise měla zaměřit na hospodářskou regulaci,
a zejména na systém sledování výkonnosti a program SESAR, zatímco agentura
EASA (nyní EAA podle dohody o standardizovaných názvech agentur) by měla
celý proces podpořit koordinací tvorby všech technických
předpisů, byl do nařízení vložen nový článek 28, popisující
způsob, jak lze zajistit soulad politik v oblasti programu SESAR
s novými technickými předpisy.
V neposlední řadě byla do
celého nařízení doplněna nová pravidla o prováděcích aktech
a aktech v přenesené pravomoci vyplývající z Lisabonské smlouvy.
3.2.        Vnitrostátní orgány
(články 3, 4 a 5 a čl. 2 bod 36)
Jedním z důležitých nutných
zásahů uvedených v posouzení dopadů je potřeba posílit
vnitrostátní orgány, a to z hlediska jejich nezávislosti
i jejich odborných znalostí a zdrojů. Za tímto účelem je v
článku 3 popsána nezbytná míra nezávislosti těchto orgánů na
poskytovatelích služeb, na něž mají dohlížet. Vzhledem k tomu,
že v některých členských státech bude třeba provést správní
reorganizaci, je zároveň stanoveno přechodné období do roku
2020. Dále jsou stanoveny explicitnější požadavky na odbornou
způsobilost a nezávislost přijatých zaměstnanců, jakož i
posílení nezávislého financování orgánů prostřednictvím systému
poplatků za traťové navigační služby v článku 14.
Za účelem zlepšení odborných znalostí
jednotlivých orgánů počítá článek 5 s vytvořením
sítě vnitrostátních orgánů, včetně možnosti zřídit
společnou skupinu odborníků, díky níž by státy mohly využívat odborníky
pocházející z jiných členských států.
Zároveň byla doplněna definice pojmu
„vnitrostátní dozorový orgán“, která objasňuje, že pro účely tohoto
nařízení se za vnitrostátní dozorové orgány považují příslušné orgány
zřízené podle nařízení (ES) č. 216/2008, takže není nutné
vytvářet další samostatnou úroveň správy.
3.3.        Systém sledování výkonnosti
a systém poplatků (články 11, 12, 13 a 14)
Článek 11 týkající se systému sledování
výkonnosti byl upraven tak, aby racionalizoval proces stanovení cílů
a umožnil tyto cíle více zaměřit na místní úroveň. To
umožní kvalifikovanější stanovení cílů přizpůsobených
místním potřebám.
Drobné změny byly v tomto ohledu
provedeny i v článcích 12 a 13 týkajících se poplatků a jejich
znění bylo rovněž aktualizováno tak, aby se ustanovení
o financování úkolů spojených se správou vztahovalo i na pravomoci
agentury EASA, jež byly na provádění některých těchto úkolů
rozšířeny nařízením (ES) č. 1108/2009.
3.4.        Funkční bloky vzdušného
prostoru (článek 16)
Tento článek byl změněn již
nařízením (ES) č. 1070/2009 tak, aby funkční bloky
vzdušného prostoru byly více orientovány na výkonnost, a ve stejném smyslu
postupuje i tato revize. Na funkční bloky vzdušného prostoru by se
nemělo nahlížet jako na statické bloky vzdušného prostoru, nýbrž jako na
odvětvové iniciativy, které usilují o celkové zlepšení v oblasti
poskytování služeb. Aby to bylo možné, musí se odvětví poskytnout při
vytváření bloků vzdušného prostoru větší svoboda, a to
i při navrhování různých typů těchto bloků,
v závislosti na tom, kde lze předpokládat nejvíce synergií.
Z tohoto důvodu se tento článek nyní více soustředí na
pružná „průmyslová partnerství“, přičemž měřítkem
úspěchu bude úroveň dosaženého zlepšení výkonnosti.
3.5.        Podpůrné služby
(článek 10 a čl. 2 bod 37)
Jelikož analýza ukázala, že největší
potenciál ke zlepšení existuje ve službách poskytovaných na podporu
hlavních letových provozních služeb, a jelikož by tyto služby mohly být
vzhledem ke své povaze rovněž poskytovány za tržních podmínek,
původní článek 9 nařízení (ES) č. 550/2004 byl zrušen
a nahrazen článkem týkajícím se poskytování podpůrných služeb za
běžných pravidel zadávání veřejných zakázek. Na hlavní letové
provozní služby, které jsou považovány za přirozené monopoly, se nadále
vztahuje požadavek jejich určení, ale zároveň by se měly
volně rozvíjet podpůrné služby s plným využitím potenciálu
odborných znalostí i z jiných odvětví. Po vzoru článku 4
nařízení (ES) č. 1008/2008 byla zařazena ochranná doložka,
zajišťující, aby nebyly ohroženy zásadní bezpečnostní
a hospodářské zájmy. Počítá se s přechodným obdobím
do roku 2020.
V čl. 2 bodě 37 byla
zároveň zařazena definice podpůrných služeb, která
objasňuje, na jaké služby se toto ustanovení vztahuje.
3.6.        Uspořádání sítě
(článek 17 a čl. 2 body 7, 9 a 10)
Článek 17 o uspořádání struktury
vzdušného prostoru (dále jen „síť“) byl aktualizován dvojím způsobem.
Zaprvé, původně nejednotný článek byl přepracován tak, že
seznam všech služeb, které poskytuje manažer struktury vzdušného prostoru, byl
zahrnut do odstavce 2 a že prvky, které se týkaly technických
prováděcích pravidel uspořádání toku letového provozu – a nikoli tedy
manažera struktury vzdušného prostoru – byly přemístěny do
přílohy Vb nařízení (ES) č. 216/2008, která již obsahuje
příslušná ustanovení týkající se pravidel uspořádání toku provozu.
V souvislosti s tím byl do odstavce 2 doplněn odkaz
na portál leteckých informací, neboť tato služba je již
do určité míry náplní činnosti manažera struktury vzdušného
prostoru, i když to není v nařízení výslovně uvedeno.
Zadruhé, tento článek byl revidován tak,
aby byl uveden do souladu s terminologií použitou v nařízení
(ES) č. 1108/2009, tj. „funkce“ byly přejmenovány na „služby“, a
s manažerem struktury vzdušného prostoru se důsledně nakládá
stejně jako s ostatními poskytovateli služeb, pokud jde o požadavky
na udělování osvědčení, dohled a bezpečnost.
Odpovídajícím způsobem byla upravena i formulace příslušných definic.
Do článku 17 bylo rovněž
zahrnuto ustanovení o dalším směřování vývoje manažera struktury
vzdušného prostoru v průmyslové partnerství do roku 2020.
3.7.        Zapojení uživatelů
vzdušného prostoru (článek 19)
Jednou z oblastí vyžadujících zlepšení, jež
byly uvedeny v posouzení dopadů, je potřeba docílit
silnější orientace poskytovatelů letových navigačních služeb na
zákazníka. Byl tedy vypracován nový článek 19, který zajišťuje, aby
při schvalování investičních plánů byli konzultováni a
zároveň se na tomto schvalování podíleli uživatelé vzdušného prostoru.
4.           NEPOVINNÉ PRVKY
Byla vypracována kratší samostatná
důvodová zpráva k navrhovaným změnám základního nařízení o
agentuře EASA, tj. nařízení (ES) č. 216/2008.
Návrh nemá žádný dopad na rozpočet
EU, protože všechny funkce, jimiž se zabývá, již v současné době
existují.
ê 549/2004
(přizpůsobený)
2013/0186 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
kterým se stanoví rámec pro
vytvoření Ö o
provádění Õ jednotného
evropského nebe
(přepracované znění)
(Text s významem pro EHP)
ê 549/2004
(přizpůsobený)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu Ö o fungování
Evropské unie Õ o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80
odst. 2 Ö 100 odst.
2 Õ této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise[11],
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[12],
s ohledem na stanovisko Výboru
regionů[13],
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
ò nový
(1)       Nařízení
(ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro
vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení)[14], nařízení (ES) č.
550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních
služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb)[15], nařízení (ES) č.
551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru
v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru)[16] a nařízení (ES) č.
552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě
řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě)[17] byla podstatně
změněna. Vzhledem k novým změnám by uvedená nařízení
měla být z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti
přepracována.
ê 549/2004 1. bod
odůvodnění
(2)       Provádění společné
dopravní politiky vyžaduje účinný systém letecké dopravy, který
umožňuje bezpečný a pravidelný provoz letových provozních
služeb, a tím usnadňuje volný pohyb zboží, osob a služeb.
ê 549/2004 2. bod
odůvodnění (přizpůsobený)
Na svém
mimořádném zasedání ve dnech 23. a 24. března 2000
v Lisabonu Evropská rada na základě práce skupiny na vysoké úrovni
pro jednotné evropské nebe, zřízené Komisí, vyzvala Komisi
k předložení návrhů na uspořádání vzdušného prostoru,
kontrolu letového provozu a uspořádání toku letového provozu. Uvedená
skupina, složená z větší části z civilních
a vojenských orgánů letových navigačních služeb v členských
státech, vydala svou zprávu v listopadu 2000.
ê 1070/2009 2.
bod odůvodnění (přizpůsobený)
(3)       Přijetím prvního
balíčku právních předpisů o jednotném evropském nebi Evropským
parlamentem a Radou, totiž nařízení (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se
stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení), nařízení (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o
poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o
poskytování služeb), nařízení (ES) č.
551/2004 ze dne 10.
března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném
evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) a
nařízení (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě
řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě), byl stanoven pevný právní základ pro hladký a bezporuchový,
interoperabilní a bezpečný systém uspořádání letového provozu (ATM).
ò nový
Přijetím
druhého balíčku, tj. nařízení (ES) č. 1070/2009, byla
iniciativa jednotného evropského nebe dále posílena zavedením koncepce systému
sledování výkonnosti a manažera struktury vzdušného prostoru, aby se výkonnost
evropského systému uspořádání letového provozu ještě zvýšila.
ê 550/2004 3. bod
odůvodnění (přizpůsobený)
Nařízení
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne
10. března 2004 (rámcové nařízení)[18] stanoví rámec pro vytvoření jednotného
evropského nebe.
ê 551/2004 4. bod
odůvodnění (přizpůsobený)
Nařízení
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne
10. března 2004 (rámcové nařízení)[19] stanoví rámec pro vytvoření jednotného
evropského nebe.
ê 551/2004
(přizpůsobený)
(4)       V článku 1I cChicagské Úúmluvy
o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 smluvní státy uznávají, že „každý
stát má úplnou a výlučnou svrchovanost nad vzdušným prostorem nad
svým územím“. V rámci této svrchovanosti a v souladu
s použitelnými mezinárodními smlouvami vykonávají členské státy Společenství Ö Unie Õ při řízení
letového provozu výsadu veřejné moci.
ê 552/2004 3. bod
odůvodnění (přizpůsobený)
Nařízení
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne
10. března 2004 (rámcové nařízení)[20] stanoví rámec pro vytvoření jednotného
evropského nebe.
ê 1070/2009 1.
bod odůvodnění
(5)       Provádění společné
dopravní politiky vyžaduje účinný systém letecké dopravy, který by
umožňoval bezpečný, pravidelný a udržitelný provoz služeb letecké
dopravy, optimalizovala tedy co nejlepší využívání kapacity, a který by tak usnadňoval volný pohyb zboží, osob a služeb.
ê 1070/2009 37.
bod odůvodnění
(6)       Souběžné dosahování cíle
zvýšení bezpečnostních standardů v letovém provozu
a zlepšení celkové výkonnosti ATM a ANS v běžném letovém
provozu v Evropě vyžaduje, aby bylže
musí být zohledněn lidský faktor. Proto by
měly členské státy uvažovat o zavedení zásad „spravedlivého
posuzování“ („just culture“).
ê 549/2004 6. bod
odůvodnění (přizpůsobený)
(7)       Členské státy
přijaly obecné prohlášení k vojenským otázkám vztahujícím se
k jednotnému evropskému nebi[21].
Podle tohoto prohlášení mají členské státy především rozšiřovat
civilně-vojenskou spolupráci a usnadňovat spolupráci mezi
vojenskými silami členských států ve všech záležitostech
uspořádání letového provozu, pokud a nakolik je považována
dotčenými členskými státy za potřebnou.
ê 549/2004 3. bod
odůvodnění
Plynulý provoz systému letecké dopravy vyžaduje
stálou vysokou úroveň provozní bezpečnosti letových navigačních
služeb, které umožní optimální využití evropského vzdušného prostoru
a stálou vysokou úroveň provozní bezpečnosti letecké dopravy
při plnění úkolů letových navigačních služeb v obecném
zájmu, včetně povinností veřejné služby. Proto by měla
odpovídat nejvyšším standardům odpovědnosti a způsobilosti.
ê 549/2004 4. bod
odůvodnění
Rozvoj jednotného evropského nebe by měl být
v souladu s povinnostmi vyplývajícími z členství
Společenství a členských států v Evropské organizaci
pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) a se zásadami
stanovenými v Chicagské úmluvě o mezinárodním civilním letectví
z roku 1944.
ê 549/2004 5. bod
odůvodnění (přizpůsobený)
(8)       Rozhodnutí vztahující se k
obsahu, rozsahu nebo provádění vojenských operacíčinností a výcviku nespadají Ö podle čl.
100 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie Õ do působnosti Společenství  Unie .
ê 549/2004 23.
bod odůvodnění (přizpůsobený)
Dne
2. prosince 1987 byla mezi Španělským královstvím
a Spojeným královstvím dohodnuta opatření pro hlubší spolupráci
při užívání letiště Gibraltar společným prohlášením
ministrů zahraničních věcí těchto dvou zemí. Tato
opatření ještě nevstoupila v platnost.
ê 550/2004 1. bod
odůvodnění (přizpůsobený)
ð nový
(9)       Členské státy
v různé míře reorganizovaly své vnitrostátní poskytovatele
letových navigačních služeb tím, že zvýšily jejich úroveň
samostatnosti a svobody při poskytování služeb. Stále více Jje
nezbytné zajistit, aby v tomto novém prostředí ð existoval dobře fungující
společný trh těch služeb, které lze poskytovat za tržních podmínek, a
aby u těch služeb, které jsou za současného stavu technologie
považovány za přirozené monopoly, ï byly uspokojovány minimální požadavky veřejného zájmu.
ê 550/2004 4. bod
odůvodnění
V zájmu vytvoření jednotného evropského
nebe by měla být přijata opatření k bezpečnému
a účinnému poskytování letových navigačních služeb, která jsou
v souladu s organizací a užíváním vzdušného prostoru podle
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze
dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného
prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném
prostoru)[22]. Zřízení
harmonizované organizace pro poskytování těchto služeb je důležité
pro uspokojení poptávky uživatelů vzdušného prostoru a bezpečné
a účinné kontroly letového provozu.
ê 551/2004 1. bod
odůvodnění
Vytvoření jednotného evropského nebe vyžaduje
harmonizovaný přístup k regulaci organizace a užívání vzdušného
prostoru.
ê 551/2004 2. bod
odůvodnění (přizpůsobený)
Ve zprávě
skupiny na vysoké úrovni o jednotném evropském nebi z listopadu 2000
je zastáván názor, že vzdušný prostor má být určen, regulován
a strategicky řízen na evropské úrovni.
ê 551/2004 3. bod
odůvodnění (přizpůsobený)
Sdělení
Komise o vytvoření jednotného evropského nebe ze dne
30. listopadu 2001 vyzývá ke strukturální reformě, která umožní
vytvoření jednotného nebe prostřednictvím postupně více
integrovaného provozního vzdušného prostoru a vývoje nových koncepcí
a postupů řízení leteckého provozu.
ê 551/2004 6. bod
odůvodnění
Vzdušný prostor je pro všechny kategorie
uživatelů společným zdrojem, který musí být všemi využíván
pružně, přičemž je třeba zajistit spravedlnost
a průhlednost a zohlednit bezpečnostní a obranné zájmy
členských států a jejich závazky v mezinárodních
organizacích.
ê 551/2004 7. bod
odůvodnění
Účinné uspořádání vzdušného prostoru je
zásadní pro zvýšení kapacity systému letových provozních služeb, pro
zajištění optimální reakce na různé požadavky uživatelů
a pro zajištění co nejpružnějšího užívání vzdušného prostoru.
ê 552/2004 1. bod
odůvodnění
K vytvoření jednotného evropského nebe je
třeba přijmout opatření pro systémy, složky a související
postupy, jejichž cílem je zajištění interoperability evropské sítě
řízení letového provozu (EATMN), která jsou v souladu
s ustanovením o službách letového provozu, jak je stanoveno
v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování
letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení
o poskytování služeb)[23] a organizace
a užívání vzdušného prostoru, jak je stanoveno v nařízení
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne
10. března 2003 o organizaci a užívání vzdušného
prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném
prostoru)[24].
ê 552/2004 2. bod
odůvodnění (přizpůsobený)
Zpráva skupiny na
vysoké úrovni o jednotném evropském nebi potvrdila nezbytnost zavedení
technických nařízení na základě „nového přístupu“ v souladu
s usnesením Rady ze dne 7. května 1985 o novém
přístupu k technické harmonizaci a normalizaci[25], kde se základní požadavky, předpisy
a normy vzájemně doplňují a logicky na sebe navazují.
ê 552/2004 4. bod
odůvodnění (přizpůsobený)
Zpráva skupiny na
vysoké úrovni potvrdila, že i když bylo v posledních několika
letech dosaženo pokroku v oblasti hladkého a bezporuchového fungování
evropské sítě řízení letového provozu, situace zůstává
i nadále neuspokojivá, s nízkou úrovní integrace mezi vnitrostátními
systémy řízení letového provozu a s pomalým tempem při
zavádění nových provozních koncepcí a technologií, které jsou nutné
pro zajištění další požadované výkonnosti.
ê 552/2004 5. bod
odůvodnění
Posílení integrace na úrovni Společenství by
vedlo ke zvýšení efektivnosti a snížení nákladů při
pořizování a údržbě systému a k lepší koordinaci
provozu.
ê 552/2004 6. bod
odůvodnění
Převaha vnitrostátních technických specifikací
použitých při pořizování vedla k roztříštěnosti na
trhu systémů a neusnadňuje průmyslovou spolupráci na úrovni
Společenství. V důsledku toho je postižen zejména průmysl,
protože musí vynakládat významné úsilí na přizpůsobení svých
produktů jednotlivým vnitrostátním trhům. Tato praxe
zbytečně ztěžuje rozvoj a zavádění nových technologií
a zpomaluje zavádění nových provozních koncepcí, které jsou nutné pro
zvýšení kapacity.
ê 549/2004 8. bod
odůvodnění
Z těchto důvodů
a s ohledem na rozšiřování jednotného evropského nebe
s cílem zahrnout větší počet evropských států by mělo
Společenství s přihlédnutím k vývoji v rámci Eurocontrolu
stanovit společné cíle a akční program, aby soustředilo
úsilí Společenství, členských států a dalších
zúčastněných hospodářských subjektů směřující
k vytvoření integrovanějšího fungování vzdušného prostoru:
jednotného evropského nebe.
ê 549/2004 24.
bod odůvodnění
Protože cílů tohoto nařízení, zejména
vytvoření jednotného evropského nebe, nemůže být vzhledem k
nadnárodnímu rozsahu opatření dosaženo uspokojivě na úrovni
členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni
Společenství při zohlednění podrobných prováděcích
pravidel, která respektují zvláštní místní podmínky, může
Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity
podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality
stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje
rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
ê 549/2004 9. bod
odůvodnění
Jestliže členské státy přijmou
opatření, která směřují k dodržování požadavků
Společenství, měly by být orgány vykonávající tuto kontrolu
dostatečně nezávislé na poskytovatelích letových navigačních služeb.
ê 549/2004 10.
bod odůvodnění
Letové navigační služby, zejména letové provozní
služby, které jsou srovnatelné s veřejnými orgány, vyžadují
funkční a strukturální oddělení a jsou organizovány
v jednotlivých členských státech na základě značně
odlišných právních forem.
ê 549/2004 11.
bod odůvodnění
Jestliže je vyžadován nezávislý audit, který se týká
poskytovatelů letových navigačních služeb, měla by být kontrola
vykonávaná úřadem členského státu pověřeným auditem, je-li
tato služba poskytována správními orgány nebo veřejným subjektem, který
podléhá dozoru uvedeného úřadu, považována za nezávislý audit bez ohledu
na to, zda vyhotovené zprávy o auditu jsou nebo nejsou
zveřejňovány.
ê 1070/2009 9.
bod odůvodnění
(10)     Aby byl zajištěn stálý a
kvalitní dozor nad poskytováním služeb v celé Evropě, měla by být
zajištěna dostatečná nezávislost a dostatečné financování
vnitrostátních dozorových orgánů. Tato nezávislost by neměla těmto
orgánům bránit v plnění jejich správních úkolů.
ê 1070/2009 10.
bod odůvodnění
(11)     Vnitrostátní dozorové orgány
mají v provádění jednotného evropského nebe klíčovou úlohu, a Komise
by proto měla usnadnit jejich vzájemnou spolupráci s cílem umožnit
výměnu osvědčených postupů a vytvořit společný
přístup, a to i prostřednictvím posílené spolupráce na regionální
úrovni. Tato spolupráce by měla být pravidelná.
ê 550/2004 6. bod
odůvodnění
Členské státy odpovídají za zajištění
bezpečného a účinného poskytování letových navigačních
služeb a za kontrolu, jak poskytovatelé letových navigačních služeb
dodržují společné požadavky stanovené na úrovni Společenství.
ê 550/2004 7. bod
odůvodnění
Členským státům by mělo být povoleno,
aby uznaným organizacím, které mají technické zkušenosti, svěřily
ověřování, jak poskytovatelé letových navigačních služeb
dodržují společné požadavky stanovené na úrovni Společenství.
ê 549/2004 20.
bod odůvodnění
Sankce stanovené za porušení tohoto nařízení
a opatření uvedených v článku 3 by měly být
účinné, přiměřené a odrazující, aniž by snižovaly
provozní bezpečnost.
ê 549/2004 17.
bod odůvodnění
Sociální partneři by měli být vhodným
způsobem informováni a konzultováni ke všem opatřením, které mají
významné sociální dopady. Rovněž by měl být konzultován výbor pro
kolektivní vyjednávání zřízený podle rozhodnutí Komise 1998/500/ES ze
20. května 1998 o zřízení výborů pro kolektivní
vyjednávání k podpoře dialogu mezi sociálními partnery na evropské úrovni[26].
ê 1070/2009 11.
bod odůvodnění (přizpůsobený)
(12)     Sociální partneři by
měli být lépe informováni a konzultováni v souvislosti se všemi
opatřeními, která mají dalekosáhlé sociální důsledky. Na úrovni Společenství Ö Unie Õ by měl být
konzultován i výbor pro kolektivní vyjednávání zřízený rozhodnutím
Komise 98/500/ES[27].
ê 550/2004 11.
bod odůvodnění
Podmínky spojené s osvědčením by
měly být objektivně odůvodněny a měly by být
nediskriminační, přiměřené, průhledné
a slučitelné se souvisejícími mezinárodními normami.
ê 550/2004 2. bod
odůvodnění (přizpůsobený)
Zpráva skupiny na
vysoké úrovni pro jednotné evropské nebe z listopadu 2000 potvrdila, že na
úrovni Společenství je nutné mít pravidla, která by rozlišovala mezi
regulací a poskytováním služeb, a že je nutné zavést systém
certifikace zaměřený na zachování požadavků veřejného
zájmu, především s ohledem na bezpečnost, a zdokonalit
mechanismus zpoplatňování.
ê 550/2004 10.
bod odůvodnění
Zároveň se zárukou plynulého poskytování služby
by měl být vytvořen systém vydávání osvědčení
poskytovatelům navigačních služeb, který by umožnil vymezit práva
a povinnosti těchto poskytovatelů a pravidelně
sledovat dodržování těchto požadavků.
ê 550/2004 12.
bod odůvodnění
Osvědčení by měla být všemi
členskými státy vzájemně uznávaná, aby umožnila poskytovatelům
letových navigačních služeb poskytovat služby v jiném členském
státě, než ve které získali svá osvědčení, pokud jsou dodržovány
bezpečnostní požadavky.
ê 550/2004 14.
bod odůvodnění
V zájmu usnadnění bezpečného
odbavování leteckého provozu mezi členskými státy s přihlédnutím
k zájmům uživatelů vzdušného prostoru a cestujících by
měl systém vydávání osvědčení zajišťovat rámec, který
usnadňuje členským státům určovat poskytovatele letových
provozních služeb bez ohledu na místo vydání osvědčení těmto
poskytovatelům.
ê 550/2004 5. bod
odůvodnění
Poskytování letových navigačních služeb tak, jak
navrhuje toto nařízení, je spojeno s výkonem veřejné moci, která
není hospodářské povahy a neopravňuje k použití pravidel na
ochranu hospodářské soutěže uvedených ve Smlouvě.
ê 550/2004 13.
bod odůvodnění
ð nový
(13)     Poskytování spojovacíchkomunikačních, navigačních a přehledovýchpozorovacích služeb a rovněž ð meteorologických a ï leteckých informačních služeb by mělo být organizováno za
tržních podmínek, přičemž by měly být brány v úvahu
zvláštnosti těchto služeb a zachovávání
vysoké úrovně bezpečnosti.
ê 550/2004 15.
bod odůvodnění
Členské státy by na základě své analýzy
bezpečnostních otázek měly mít možnost určit jednoho nebo více
poskytovatelů meteorologických služeb pro celý vzdušný prostor nebo jeho
část ve své působnosti, aniž by bylo třeba vyhlašovat nabídkové
řízení.
ê 550/2004 19.
bod odůvodnění
Podmínky zpoplatňování použitelné pro uživatele
vzdušného prostoru by měly být spravedlivé a průhledné.
ê 550/2004 20.
bod odůvodnění
Uživatelské poplatky by měly stanovit úhradu za
zařízení a služby poskytované letovými navigačními službami
a členskými státy. Výše uživatelských poplatků by měla být
přiměřená nákladům s přihlédnutím
k cílům bezpečnosti a ekonomické efektivnosti.
ê 550/2004 21.
bod odůvodnění
(14)     Při poskytování
rovnocenných letových navigačních služeb by nemělo docházet
k diskriminaci mezi uživatelůi
vzdušného prostoru.
ê 550/2004 22.
bod odůvodnění
Poskytovatelé letových navigačních služeb
nabízejí určitá zařízení a služby, které přímo souvisejí
s provozem letadel, a takové náklady by měli být schopni uhradit
na základě zásady „platí uživatel“, což znamená, že uživatelé vzdušného
prostoru by měli platit za náklady, které vzniknou v místě užití
nebo v jeho nejbližším okolí.
ê 550/2004 23.
bod odůvodnění
Je důležité zajistit průhlednost
nákladů, které vzniknou použitím těchto zařízení nebo služeb.
Proto má být každá změna systému nebo výše poplatků vysvětlena
uživatelům vzdušného prostoru. Tyto změny nebo investice navrhované
poskytovateli letových navigačních služeb by měly být vysvětleny
v rámci výměny informací mezi jejich řídicími orgány
a uživateli vzdušného prostoru.
ê 550/2004 24.
bod odůvodnění
Měl by být vytvořen prostor pro úpravu
poplatků, které přispějí k maximalizaci kapacity celkového
systému. Finanční podněty mohou být užitečnou cestou
k rychlejšímu zavádění pozemního nebo palubního vybavení, které zvyšuje
kapacitu, a k odměňování vysokého výkonu nebo
k vyrovnání obtíží při zvolení méně poptávaného směrování
tratí.
ê 550/2004 25.
bod odůvodnění
V souvislosti s těmito příjmy
vybíranými v zájmu zajistit přiměřenou návratnost kapitálu
a v přímém vztahu k úsporám, které jsou vytvořeny
zvýšením účinnosti, by Komise měla prozkoumat možnost stanovení
rezervy, která by omezila účinek náhlého zvýšení poplatků
požadovaných na uživatelích vzdušného prostoru v době snížené
úrovně letového provozu.
ê 550/2004 26.
bod odůvodnění
Komise by měla prozkoumat možnost zavedení
dočasné finanční podpory opatření ke zvýšení celkové kapacity
evropského systému řízení letového provozu.
ê 1070/2009 7.
bod odůvodnění (přizpůsobený)
(15)     Koncepce společných
projektů, jejichž cílem je pomoci uživatelům vzdušného prostoru nebo
poskytovatelům letových navigačních služeb zdokonalovat sdílenou
leteckou navigační infrastrukturu, zdokonalovat letové navigační služby
a lépe využívat vzdušný prostor, zejména těch projektů, které mohou
být vyžadovány k provádění hlavního plánu ATM, Ö schváleného
rozhodnutím Rady 2009/320/ES[28]
v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) Rady č.
219/2007 Õ, by neměla
ohrozit již existující projekty, o nichž rozhodl jeden nebo více
členských států s podobnými cíli. Ustanoveními o financování
zavádění společných projektů by neměl být dotčen
způsob, jakým jsou tyto společné projekty vytvářeny. Komise
může navrhnout, aby na podporu společných projektů bylo v rámci
víceletého finančního rámce možné využívat finančních
prostředků, jako jsou prostředky transevropské sítě či
Evropské investiční banky, a to zejména s cílem urychlit zřízení
programu SESAR. Aniž je dotčen přístup k těmto finančním
prostředkům, měly by mít členské státy možnost samy
rozhodnout o tom, jakým způsobem naloží s příjmy z dražeb povolenek
pro odvětví letecké dopravy v rámci systému obchodování s emisemi, a
zvážit v tomto ohledu, zda by část těchto příjmů nemohla
být využita k financování společných projektů na úrovni
funkčních bloků vzdušného prostoru.
ê 550/2004 27.
bod odůvodnění
Komise by měla ve spolupráci
s Eurocontrolem, vnitrostátními dozorovými orgány a uživateli
vzdušného prostoru pravidelně přezkoumat stanovení a ukládání
poplatků pro uživatele vzdušného prostoru.
ê 551/2004 8. bod
odůvodnění
Činnosti Evropské organizace pro bezpečnost
letového provozu (Eurocontrol) potvrzují, že síť leteckých tratí
a struktura vzdušného prostoru nemohou být reálně vyvíjeny
odděleně, protože každý jednotlivý členský stát je jak
uvnitř, tak mimo Společenství nedílnou součástí evropské
sítě řízení letového provozu.
ê 551/2004 13.
bod odůvodnění
Ve vztahu k tratím a sektorům
vzdušného prostoru je důležité dosáhnout harmonizované struktury vzdušného
prostoru, založit dnešní a budoucí organizaci vzdušného prostoru na
společných zásadách a určit a řídit vzdušný prostor
v souladu s harmonizovanými pravidly.
ò nový
(16)     Koncepce
manažera struktury vzdušného prostoru má zásadní význam při zlepšování
výkonnosti uspořádání letového provozu na úrovni struktury vzdušného
prostoru (dále jen „síť“), neboť centralizuje poskytování
některých služeb, které lze nejlépe provádět na úrovni sítě. Aby
se usnadnilo řešení krize v letectví, měl by manažer struktury
vzdušného prostoru tuto krizi koordinovat.
(17)     Komise
je přesvědčena, že vzdušný prostor lze bezpečně a
účinně využívat jen prostřednictvím úzké spolupráce jeho
civilních a vojenských uživatelů, zejména na základě koncepce
pružného užívání vzdušného prostoru a efektivní civilně-vojenské
koordinace stanovené organizací ICAO, a zdůrazňuje důležitost
posilování civilně-vojenské spolupráce mezi civilními a vojenskými
uživateli vzdušného prostoru.
(18)     Přesnost
informací o stavu vzdušného prostoru a o konkrétních situacích v letovém
provozu a včasné předání těchto informací civilním a vojenským
řídícím letového provozu má přímý dopad na bezpečnost a
účinnost provozu. Včasný přístup k aktuálním informacím o
stavu vzdušného prostoru má zásadní význam pro všechny strany, které
chtějí využít dostupných struktur vzdušného prostoru, když
předkládají nebo znovu předkládají svůj letový plán.
ê 550/2004 16.
bod odůvodnění
Poskytovatelé letových navigačních služeb by
měli pomocí vhodných opatření zřídit a udržovat úzkou
spolupráci s vojenskými orgány příslušnými pro řízení
činností, které mohou ovlivnit všeobecný letový provoz.
ê 550/2004 17.
bod odůvodnění
Účetnictví všech poskytovatelů letových
navigačních služeb by mělo být co nejprůhlednější.
ê 550/2004 18.
bod odůvodnění
Zavedení harmonizovaných zásad a podmínek pro
přístup k provozním údajům by mělo v novém
prostředí usnadnit poskytování letových navigačních služeb
a provoz uživatelů vzdušného prostoru a letišť.
ê 551/2004 9. bod
odůvodnění
V horním vzdušném prostoru by měl být pro
obecný letový provoz na letových tratích vytvořen postupně více
integrovaný provozní vzdušný prostor. V této souvislosti by mělo být
stanoveno rozhraní mezi horním a spodním vzdušným prostorem.
ê 551/2004 10.
bod odůvodnění
Evropská oblast letových informací pro horní vzdušný
prostor (European Upper Flight Information Region, EUIR), který v oblasti
působnosti tohoto nařízení zahrnuje horní vzdušný prostor spadající
pod pravomoc členských států, by měla usnadnit společné
plánování a zveřejňování letových informací s cílem
překonat oblastní úzká místa.
ê 1070/2009 30.
bod odůvodnění (přizpůsobený)
(19)     Zajištění moderních,
úplných, kvalitních a včasných leteckých informací má významný dopad
na bezpečnost a usnadnění přístupu ke vzdušnému prostoru Společenství Ö Unie Õ a svobody
pohybu v něm. Společenství Ö Unie Õ by mělao vzít v
úvahu hlavní plán ATM a ve spolupráci s Eurocontrolem Ö manažerem
struktury vzdušného prostoru Õ se zasadit o
modernizaci tohoto odvětví a zajistit, aby uživatelé měli k
těmto údajům přístup prostřednictvím jednotného
veřejného přístupového bodu, který bude nabízejícíhot
ověřené a integrované informace moderní a uživatelsky přístupnou
formou.
ê 551/2004 11.
bod odůvodnění
Uživatelé vzdušného prostoru čelí rozdílným
podmínkám přístupu ke vzdušnému prostoru Společenství a svobody
pohybu v tomto vzdušném prostoru. To je způsobeno nedostatkem
harmonizace v klasifikaci vzdušného prostoru.
ê 551/2004 12.
bod odůvodnění
Změna struktury vzdušného prostoru by měla
být založena na provozních potřebách bez ohledu na současné hranice.
Společné obecné zásady pro vytváření jednotných funkčních
bloků vzdušného prostoru by měly být vypracovány po konzultaci
s Eurocontrolem a na základě jeho technických doporučení.
ê 551/2004 14.
bod odůvodnění
Koncepce pružného užívání vzdušného prostoru by
měla být uplatňována účinně. Je nezbytné, aby užívání
sektorů vzdušného prostoru, zejména během období špiček
všeobecného letového provozu a v oblastech velké hustoty letového
provozu, bylo optimalizováno spoluprací mezi členskými státy,
s přihlédnutím k užívání těchto sektorů pro vojenské
činnosti a výcvik. Za tímto účelem je nezbytné, aby pro
účinné uplatnění této koncepce pružného užívání vzdušného prostoru
byly přiděleny vhodné zdroje, přičemž je třeba brát
ohled na civilní i vojenské požadavky.
ê 551/2004 15.
bod odůvodnění
Členské státy by měly usilovat
o spolupráci se sousedními státy, aby uplatnily koncepci pružného užívání
vzdušného prostoru přesahující vnitrostátní hranice.
ê 551/2004 16.
bod odůvodnění
Odlišnosti v organizaci spolupráce mezi
civilními a vojenskými orgány ve Společenství omezují jednotné
a včasné uspořádání vzdušného prostoru a provádění
změn. Úspěch jednotného evropského nebe závisí na účinné
spolupráci mezi civilními a vojenskými orgány, aniž jsou dotčeny
výsady a odpovědnost členských států v oblasti obrany.
ê 551/2004 17.
bod odůvodnění
Vojenské činnosti a vojenský výcvik by
měly být zajištěny, pokud je jejich bezpečné a účinné
provádění uplatňováním společných zásad a kritérií
omezováno.
ê 551/2004 18.
bod odůvodnění
Měla by být přijata vhodná opatření ke
zvýšení účinnosti systému uspořádání toku letového provozu s cílem
pomoci stávajícím stanovištím, včetně ústředního stanoviště
pro uspořádání letového provozu Eurocontrolu, zajistit efektivitu letového
provozu.
ê 552/2004 10.
bod odůvodnění
Z důvodu doplnění nebo zdokonalení
základních požadavků se podle potřeby musí pro systémy vypracovat
prováděcí pravidla týkající se interoperability. Tato pravidla se musí
vypracovat rovněž v případech, kdy je třeba usnadnit
koordinované zavádění nových schválených a potvrzených provozních
koncepcí nebo nových technologií. Tato pravidla musí být dodržována neustále.
Tato pravidla by se měla opírat o předpisy a normy
vypracované mezinárodními organizacemi, jako je například Evropská
organizace pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) nebo Mezinárodní
organizace pro civilní letectví (ICAO).
ê 552/2004 7. bod
odůvodnění
Je tudíž v zájmu všech dotčených
subjektů při řízení letového provozu rozvinout nový partnerský
přístup, který umožní vyvážené zapojení všech stran a podpoří
tvořivost a předávání znalostí, zkušeností a rizik. Toto
partnerství by mělo ve spolupráci s průmyslem usilovat
o stanovení uceleného souboru specifikací Společenství, které mohou
vyhovovat co nejširšímu okruhu potřeb.
ê 552/2004 11.
bod odůvodnění
Vývoj a přijetí specifikací
Společenství týkajících se evropské sítě řízení letového
provozu, jejích systémů a složek a souvisejících postupů
představuje vhodný způsob stanovení technických a provozních
podmínek, které jsou nezbytné pro splnění základních požadavků
a příslušných prováděcích pravidel pro interoperabilitu.
Dodržování zveřejněných specifikací Společenství, které
zůstává i nadále dobrovolné, vytváří předpoklad pro
přizpůsobení se základním požadavkům a příslušným
prováděcím pravidlům pro interoperabilitu.
ê 552/2004 12.
bod odůvodnění
Evropské orgány pro normalizaci spolu
s Evropskou organizací pro zařízení v civilním letectví
(Eurocae) a s Eurocontrolem musí stanovit specifikace
Společenství v souladu s obecnými normalizačními postupy
Společenství.
ê 552/2004 13.
bod odůvodnění
Postupy, jimiž se řídí posuzování shody nebo
vhodnosti k používání jednotlivých složek, musí vycházet z používání
modulů stanovených rozhodnutím Rady 93/465/EHS ze dne
22. července 1993 o modulech pro různé fáze postupů
posuzování shody a o pravidlech pro připojování a používání
označení shody ES, které jsou určeny k použití ve
směrnicích technické harmonizace[29]. Tyto moduly by měly
být rozšířeny v takové míře, aby pokryly konkrétní požadavky
dotyčných odvětví.
ê 552/2004 14.
bod odůvodnění
Dotyčný trh je malý a skládá se ze
systémů a složek, které jsou užívány téměř
výlučně pro účely řízení letového provozu a nejsou
určeny pro širokou veřejnost. Z tohoto důvodu by bylo
nadbytečné připojovat označení shody ES ke složkám, protože na
základě posuzování shody anebo vhodnosti k používání postačuje
prohlášení výrobce o shodě. To nemá vliv na povinnost výrobců
použít označení ES pro určité složky za účelem potvrzení jejich
shody s jinými právními předpisy Společenství, které se na
ně vztahují.
ê 552/2004 15.
bod odůvodnění
Uvedení systémů řízení letového provozu do
činnosti podléhá ověření shody se základními požadavky
a příslušnými prováděcími pravidly pro interoperabilitu.
Využitím specifikací Společenství vzniká předpoklad shody se
základními požadavky a s příslušnými prováděcími pravidly
pro interoperabilitu.
ê 552/2004 16.
bod odůvodnění
Plného uplatnění tohoto nařízení se dosáhne
prostřednictvím přechodné strategie, která je určena
k dosažení cílů tohoto nařízení bez vzniku neopodstatněné
nákladové bariéry pro zachování existující infrastruktury.
ê 549/2004 7. bod
odůvodnění
Vzdušný prostor je omezeným zdrojem, jehož optimální
a účinné využívání je možné jen za předpokladu, že budou brány
v úvahu veškeré požadavky uživatelů, které by měly být vždy
v případě potřeby zastoupeny v rámci celkového vývoje,
rozhodovacího procesu a realizace jednotného evropského nebe,
včetně Výboru pro jednotné nebe.
ê 549/2004 25.
bod odůvodnění
Opatření nezbytná k provedení tohoto
nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím
Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon
prováděcích pravomocí svěřených Komisi[30].
ê 549/2004 26.
bod odůvodnění (přizpůsobený)
Ustanovení
čl. 8 odst. 2 vzorového jednacího řádu pro výbory[31] zřízené podle čl. 7 odst. 1
rozhodnutí 1999/468/ES stanoví pravidlo, podle kterého může předseda
výboru rozhodnout o přizvání třetích osob na schůzi
uvedeného výboru. Předseda výboru pro jednotné nebe může tak
případně přizvat zástupce Eurocontrolu, aby se schůzí
účastnili jako pozorovatelé nebo odborníci,
ê 549/2004 18.
bod odůvodnění
Dotčené subjekty, jako jsou poskytovatelé
letových navigačních služeb, uživatelé vzdušného prostoru, letiště,
letecký průmysl a organizace profesního zastoupení
zaměstnanců by měly mít možnost poskytovat Komisi
doporučení k technickým hlediskům realizace jednotného
evropského nebe.
ê 549/2004 12.
bod odůvodnění
Je žádoucí, aby bylo jednotné evropské nebe
rozšířeno na evropské třetí země, buď v rámci
účasti Společenství na práci Eurocontrolu, po přistoupení
Společenství k Eurocontrolu, nebo prostřednictvím dohod
uzavřených Společenstvím s těmito zeměmi.
ê 549/2004 13.
bod odůvodnění
Přistoupení Společenství
k Eurocontrolu je důležitou součástí při vytváření
celoevropského vzdušného prostoru.
ê 549/2004 14.
bod odůvodnění
V procesu vytváření jednotného evropského
nebe by mělo Společenství, pokud to bude vhodné, rozvíjet na nejvyšší
úrovni spolupráci s Eurocontrolem, aby byla zaručena normotvorná
součinnost a jednotný přístup a zamezilo se oboustranným
duplicitám.
ê 549/2004 15.
bod odůvodnění (přizpůsobený)
V souladu se
závěry vysoké skupiny je Eurocontrol subjektem, který má nezbytné odborné
znalosti, aby podpořil Společenství v jeho normotvorné úloze.
Proto by měla být vypracována prováděcí pravidla pro záležitosti,
které spadají do působnosti Eurocontrolu, na základě
pověření uděleného této organizaci a za podmínek, které
budou zahrnuty do rámce spolupráce mezi Komisí a Eurocontrolem.
ê 549/2004 16.
bod odůvodnění
Příprava opatření, která jsou nutná pro
vytvoření jednotného evropského nebe, vyžaduje široce založené jednání
dotčených hospodářských a sociálních subjektů.
ê 550/2004 8. bod
odůvodnění
Plynulý provoz systému letecké dopravy rovněž
vyžaduje jednotné a vysoké normy provozní bezpečnosti určené
poskytovatelům letových navigačních služeb.
ê 550/2004 9. bod
odůvodnění
Měla by být přijata ustanovení
k harmonizování systému osvědčování způsobilosti
řídících letového provozu s cílem zvýšit dostupnost řídících
letového provozu a podporovat vzájemné uznávání povolení.
ê 550/2004 28.
bod odůvodnění
Vzhledem ke zvláštní citlivosti informací, které se
týkají poskytovatelů letových navigačních služeb, by vnitrostátní
dozorové orgány neměly zveřejňovat informace, na které se
vztahuje profesní tajemství, aniž je dotčeno zavedení systému sledování
a zveřejňování výsledků těchto poskytovatelů,
ê 549/2004 19.
bod odůvodnění
Výkonnost systému letových navigačních služeb
jako celku na evropské úrovni by měla být posuzována pravidelně
a s patřičným zřetelem na zachování vysoké úrovně
bezpečnosti, aby se ověřila účinnost přijatých
opatření a navrhla opatření nová.
ê 549/2004 21.
bod odůvodnění
Dopad opatření přijatých k provedení
tohoto nařízení by měl být hodnocen na základě zpráv, které
budou pravidelně předávány Komisi.
ê 551/2004 19.
bod odůvodnění
Je žádoucí, aby se v souladu s časovým
plánem a náležitými studiemi uvažovalo o rozšíření koncepce pro
horní vzdušný prostor na spodní vzdušný prostor,
ê 549/2004 22.
bod odůvodnění
Toto nařízení se nedotýká pravomoci
členských států přijmout předpisy, která se vztahují
k organizaci jejich ozbrojených sil. Tato pravomoc může vést
členské státy k přijetí opatření, která zajišťují
jejich ozbrojeným silám dostatečný vzdušný prostor pro
přiměřené školící a výcvikové účely. Mělo by být
proto stanovena bezpečnostní doložka, která umožní výkon této pravomoci.
ê 552/2004 19.
bod odůvodnění (přizpůsobený)
Z důvodů
právní jistoty je důležité zajistit, aby obsah určitých ustanovení
práva Společenství přijatých na základě směrnice 93/65/EHS
zůstal v platnosti beze změny. Přijetí prováděcích
pravidel podle tohoto nařízení, která odpovídají těmto ustanovením,
si vyžádá určitou dobu,
ê 552/2004 18.
bod odůvodnění (přizpůsobený)
Směrnice
Rady 93/65/EHS ze dne 19. července 1993 o definicích
a užívání slučitelných technických specifikací pro zadávání zakázek
na zařízení a systémy řízení letového provozu[32] se omezuje na povinnosti zadavatele. Toto
nařízení má širší působnost v tom, že stanoví závazky všech
účastníků, včetně poskytovatelů služeb letového
provozu, uživatelů vzdušného prostoru, odvětví a letišť,
a stanoví jak obecně závazné předpisy, tak i přijetí
specifikací Společenství, které jsou zatím dobrovolné, nicméně
vytvářejí předpoklad shody se základními požadavky. Z tohoto
důvodu musí být po uplynutí přechodného období zrušeny směrnice
93/65/EHS, směrnice Komise 97/15/ES ze dne 25. března 1997,
kterou se přijímají normy Eurocontrol a mění směrnice Rady
93/65/EHS o definicích a užívání slučitelných technických
specifikací pro zadávání zakázek na zařízení a systémy řízení
letového provozu[33] a nařízení Komise (ES)
č. 2082/2000 ze dne 6. září 2000, kterým se
přijímají normy Eurocontrol a mění směrnice 97/15/ES[34] a nařízení Komise (ES)
č. 980/2002 ze dne 4. července 2002, kterým se
mění nařízení (ES) č. 2082/2000, kterým se přijímají
normy Eurocontrol.
ê 552/2004 8. bod
odůvodnění
Cílem Společenství je vytvoření
vnitřního trhu, a proto by opatření přijatá v souladu
s tímto nařízením měla přispívat k postupnému rozvoji
v tomto odvětví.
ê 552/2004 9. bod
odůvodnění
Je tudíž vhodné vymezit základní požadavky, které by
platily pro evropskou síť řízení letového provozu, její systémy,
složky a související postupy.
ê 552/2004 17.
bod odůvodnění
V rámci příslušných právních
předpisů Společenství by měl být brán náležitý zřetel
na potřebu zajistit:
–
harmonizované podmínky pro dostupnost a efektivní
využití rozsahu radiových frekvencí nezbytného pro realizaci jednotného
evropského nebe, včetně aspektů elektromagnetické kompatibility,
–
ochranu záchranných služeb proti škodlivému rušení,
–
účinné a odpovídající využívání frekvencí
výlučně přidělených a spravovaných leteckým sektorem.
ò nový
(20)     S cílem
zohlednit změny zavedené v nařízeních (ES)
č. 1108/2009 a (ES) č. 1070/2009 je v souladu
s článkem 65a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech
v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro
bezpečnost letectví[35]
nezbytné uvést obsah tohoto nařízení do souladu s obsahem
nařízení (ES) č. 216/2008.
(21)     Kromě
toho by měly být aktualizovány technické údaje nařízení (ES)
č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004
a (ES) č. 552/2004 schválené v letech 2004 a 2009 a
provedeny technické opravy zohledňující dosažený pokrok.
(22)     Územní
působnost tohoto nařízení v rámci oblasti ICAO NAT by měla
být změněna tak, aby zohledňovala stávající a plánovaná ujednání
o poskytování služeb a nutnost zajistit soulad při uplatňování
pravidel na poskytovatele letových navigačních služeb a uživatele
vzdušného prostoru, kteří v této oblasti působí.
(23)     Funkce
manažera struktury vzdušného prostoru by se v souladu s jeho úlohou
provozní organizace a s probíhající reformou Eurocontrolu měla nadále
vyvíjet v průmyslové partnerství.
(24)     Koncepce
funkčních bloků vzdušného prostoru, jež mají zlepšit spolupráci mezi
poskytovateli letových provozních služeb, je důležitým nástrojem pro
zlepšování výkonnosti evropského systému ATM. Za účelem dalšího zlepšení
tohoto nástroje by funkční bloky vzdušného prostoru měly být více
orientovány na výkonnost a založeny na průmyslových partnerstvích
a odvětví by měla být dána větší volnost upravovat je tak,
aby bylo možné dosáhnout výkonnostních cílů, a pokud možno tyto cíle
překročit.
(25)     Funkční
bloky vzdušného prostoru by měly fungovat pružně tak, aby sdružovaly
poskytovatele služeb v celé Evropě, kteří by využívali svých
silných stránek ke vzájemnému prospěchu. Tato pružnost by měla
umožnit součinnost mezi poskytovateli bez ohledu na jejich
zeměpisnou polohu nebo státní příslušnost a variabilní způsoby
poskytování služeb v úsilí o zlepšení výkonnosti.
(26)     Aby
se posílila orientace poskytovatelů letových navigačních služeb na
zákazníka a zvýšila možnost uživatelů vzdušného prostoru ovlivňovat
rozhodnutí, která se jich týkají, měla by se zefektivnit konzultace se
zúčastněnými stranami a jejich zapojení do důležitých provozních
rozhodnutí poskytovatelů letových navigačních služeb.
(27)     Systém
sledování výkonnosti je klíčovým nástrojem hospodářské regulace ATM,
takže by měla být zachována, a pokud možno zlepšena kvalita a nezávislost
jeho procesu rozhodování.
(28)     Aby
byl zohledněn vývoj v technické nebo provozní oblasti, zejména
změnou příloh nebo doplněním ustanovení o uspořádání
sítě a systému sledování výkonnosti, měla by být na Komisi
přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem
290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Obsah a rozsah každého
přenesení pravomoci jsou podrobně stanoveny v příslušných
článcích. Zejména je důležité, aby Komise během přípravné
práce uskutečnila vhodné konzultace, včetně konzultací na
odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v
přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby příslušné
dokumenty byly souběžně, včas a odpovídajícím způsobem
předány Evropskému parlamentu a Radě.
(29)     Při
rozšiřování seznamu služeb uspořádání sítě by Komise měla
uskutečnit řádnou konzultaci se zúčastněnými stranami
z odvětví.
(30)     Aby
byly zajištěny jednotné podmínky pro provádění tohoto nařízení,
zejména pokud jde o výkon pravomocí vnitrostátních dozorových orgánů,
výlučné poskytování podpůrných služeb poskytovatelem služeb nebo
sdruženími těchto poskytovatelů, nápravná opatření k
zajištění souladu s výkonnostními cíli na úrovni Unie a místními
výkonnostními cíli, přezkum souladu v souvislosti se systémem
poplatků, řízení a přijímání společných projektů pro
funkce sítě, funkční bloky vzdušného prostoru, způsoby zapojení
zúčastněných stran do důležitých provozních rozhodnutí
poskytovatelů letových navigačních služeb, přístup
k údajům a ochranu údajů, letecké informace
v elektronické podobě a o technický rozvoj a interoperabilitu
uspořádání letového provozu, měly by být Komisi svěřeny
prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu
s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne
16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým
členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[36].
(31)     V
souladu s nařízením (EU) č. 182/2011 by měl být pro
přijímání prováděcích aktů s obecnou působností podle
tohoto nařízení použit přezkumný postup.
(32)     Pro
příjímání prováděcích aktů s individuální působností
by měl být použit poradní postup.
ê 549/2004 20.
bod odůvodnění (přizpůsobený)
(33)     Sankce stanovené za porušení
tohoto nařízení a opatření
uvedených v článku 3 by měly být
účinné, přiměřené a odrazující, aniž by snižovaly provozní
bezpečnost.
ò nový
(34)     Zakázky
na podpůrné služby by měly být zadávány v souladu se
směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31.
března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných
zakázek na stavební práce, dodávky a služby[37],
popřípadě se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze
dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek
subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství,
energetiky, dopravy a poštovních služeb[38].
Případně by měly být zohledněny také pokyny stanovené v
interpretačním sdělení Komise 2006/C 179/02 o právních
předpisech Společenství použitelných pro zadávání zakázek, na které
se plně nebo částečně nevztahují směrnice o zadávání
veřejných zakázek[39].

ê 1070/2009 42.
bod odůvodnění
(35)     Prohlášení ministrů o
letišti v Gibraltaru dohodnuté během prvního ministerského zasedání fóra
pro dialog o Gibraltaru, které se konalo dne 18. září 2006 v Córdobě
(„prohlášení ministrů“), nahradí společné prohlášení o tomto letišti
učiněné dne 2. prosince 1987 v Londýně a úplné dodržování
uvedeného prohlášení bude považováno za dodržování prohlášení z roku 1987.
ê 1070/2009 43.
bod odůvodnění
(36)     Toto nařízení se v souvislosti s prohlášením
ministrů a na jeho základě použije
v plném rozsahu uplatní na letiště v Gibraltaru, a to v souvislosti
s textem prohlášením ministrů a na jeho základě. Aniž je dotčeno
toto prohlášení ministrů dotčeno,
jemusí použitíuplatňování tohoto nařízeníopatření a všech souvisejících prováděcích opatření na letiště
v Gibraltaru v plném
souladu splně
odpovídat uvedenýmému
prohlášením a se všemivšem v něm stanoveným ujednáními, která
jsou v něm obsažena.
ê 549/2004 24.
bod odůvodnění (přizpůsobený)
(37)     Protože cílů tohoto
nařízení, totižzejména vytvoření Ö provádění Õ jednotného
evropského nebe, nemůže být vzhledem k nadnárodnímu rozsahu opatření
dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto jich
může být lépe dosaženo na úrovni Společenství Ö Unie Õ při zohlednění
podrobných prováděcích pravidel, která respektují zvláštní místní podmínky,
může Společenství Ö Unie Õ přijmout
opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou vpodle
článku 5 Smlouvy o Evropské
unii. V souladu se zásadou proporcionality
stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení
rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle,
ê 552/2004
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 1 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 1
Cíl Ö Předmět Õ a oblast
působnosti
1. ðToto nařízení stanoví pravidla pro
vytvoření a řádné fungování ï Cílem iniciativy jednotného evropského nebe je zdokonalit Ö s cílem zachovat
Õ stávající normy
bezpečnosti leteckého provozu, přispět k udržitelnému
rozvoji systému letecké dopravy a zlepšit celkovou výkonnost systému
uspořádání letového provozu (ATM) a letových navigačních služeb
(ANS) pro všeobecný letový provoz v Evropě tak, aby byly splněny
požadavky všech uživatelů vzdušného prostoru. Jednotné evropské nebe
zahrnuje soudržnoukonzistentní celoevropskou síť tratí, ð integrovaný provozní vzdušný
prostor, ï systémy uspořádání struktury vzdušného prostoru (dále jen „síť“) sítě a uspořádání letového provozu, které jsou založeny
výhradně na bezpečnosti, účinnostivýkonnosti a technických hlediscích
ð interoperabilitě ï, ku prospěchu všech uživatelů vzdušného prostoru. Toto nařízení tento cíl naplňuje tím,
že zřizuje harmonizovaný právní rámec pro vytvoření jednotného
evropského nebe.
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 2 (přizpůsobený)
2. Uplatňováním tohoto nařízení a opatření podle článku 3 není dotčena svrchovanost členských států nad jejich
vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se
vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti
a záležitostem obrany podle článku 3513. Toto
nařízení a opatření podle
článku 3 se nevztahují Ö se
nevztahuje Õ na vojenské operacečinnosti a výcvik.
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 3 (přizpůsobený)
3. Uplatňováním tohoto nařízení a opatření podle článku 3 nejsou dotčena práva a povinnosti členských států
vyplývající z chicagské Úmluvy o mezinárodním civilním letectví
z roku 1944 („Chicagská úmluva“). V této souvislostitomto kontextu je dalším cílem Ö se Õ tohoto
nařízení Ö snaží napomáhat Õ  v oblasti své působnosti napomáhat členským státům v
plnění jejich závazků podle Chicagské úmluvy tím, že stanovíposkytne
základnu pro společný výklad a jednotné provádění ustanovení uvedené
úmluvy a že zajišťujestí, aby
tato ustanovenínařízení byla řádně zohledněna v tomto nařízení a v jeho prováděcích pravidlech k němu.
ê 550/2004
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti a účel
1. V oblasti působnosti rámcového nařízení se toto
nařízení týká poskytování letových navigačních služeb v jednotném
evropském nebi. Účelem tohoto nařízení je stanovit společné
požadavky pro bezpečné a účinné poskytování letových
navigačních služeb ve Společenství.
2. Toto nařízení se vztahuje na poskytování letových navigačních
služeb pro všeobecný letový provoz v souladu s rámcovým nařízením a v
oblasti jeho působnosti.
ê 551/2004
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti a účel
1. V oblasti působnosti rámcového nařízení upravuje toto
nařízení organizaci a užívání vzdušného prostoru jednotného evropského
nebe. Cílem tohoto nařízení je podporovat v rámci společné
dopravní politiky koncepci postupně více integrovaného provozního
vzdušného prostoru a stanovit společné postupy pro stanovení, plánování
a řízení, což zajistí účinné a bezpečné fungování
řízení letového provozu.
2. Užívání vzdušného prostoru má podporovat provozování letových
navigačních služeb jako soudržný a logický celek v souladu
s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004
ze dne 10. března 2004 o poskytování letových
navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení
o poskytování služeb)[40].
ê 551/2004
(přizpůsobený)
ð nový
43. Aniž je dotčen článek 10, vztahuje se tToto
nařízení se vztahuje na vzdušný prostor v oblastech Mezinárodní organizace pro civilní
letectví (ICAO) evropská oblast (ICAO EUR), a oblast Afriky a Indického
oceánu (ICAO AFI) ð a NAT ï, ve kterém členské státy zajišťují poskytování letových
provozních služeb v souladu s Ö tímto Õ nařízením o poskytování služeb. Členské státy mohou toto nařízení rovněž
uplatňovat toto
nařízení na vzdušný prostor spadající pod
jejich pravomoc i v rámci jiných oblastí ICAO za podmínky, že
o tom uvědomí Komisi a ostatní členské státy.
ê 551/2004
4. Letové informační oblasti, které jsou zahrnuty do vzdušného
prostoru, na který se vztahuje toto nařízení, budou zveřejněny v
Úředním věstníku Evropské unie.
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 1
54. Toto
nařízení se použije napro
letiště v Gibraltaru, aniž by byly dotčeny právní postoje
Španělského království a Spojeného království Velké Británie
a Severního Irska ve sporech o suverenitu nad územím, kde se toto
letiště nachází.
ê 552/2004
Článek 1
Oblast působnosti a účel
1. V oblasti působnosti rámcového nařízení se toto
nařízení týká interoperability evropské sítě řízení letového
provozu.
2. Toto nařízení se vztahuje na systémy, jejich složky
a související postupy uvedené v příloze 1.
3. Účelem tohoto nařízení je dosáhnout interoperability mezi
různými systémy, složkami a souvisejícími postupy evropské sítě
řízení letového provozu, s náležitým ohledem na související mezinárodní
předpisy. Toto nařízení zároveň usiluje o zajištění
koordinovaného a urychleného zavedení nových schválených
a potvrzených provozních koncepcí nebo technologií v oblasti
řízení letového provozu.
ê 549/2004
(přizpůsobený)
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení a opatření podle článku 3 se použijí tyto
definice:
ê 549/2004
ð nový
              1. „službou řízení letového
provozu (ATC)“ se rozumí služba poskytovaná za účelem:
         a) zabraňováánění srážkámnehod:
–
mezi letadly a
–
mezi letadly a překážkami na provozní plošev manévrovacích prostorech a
         b) udržováníurychlení a zajištění rychlého a spořádanéhořádného toku letového provozu;
              2. „letištní službou řízení“ se rozumí
služba řízení letového provozu pro letištní provoz;
              3. „leteckou informační
službou“ se rozumí služba zřízená v rámci určené oblasti pokrytí za účelem poskytování, aby poskytovala leteckýché informacíe
a údajůe nezbytnýché pro
bezpečnost, pravidelnost a účinnost letového provozuletecké navigace;
              4. „letovými navigačními
službami“ se rozumějí letové
provozní služby letového provozu, spojovacíkomunikační služby, navigační služby a přehledové služby pro
přehled o provozu, meteorologické služby
pro letový provozletovou navigaci a letecké informační služby;
              5. „poskytovateli letových
navigačních služeb“ se rozumějí veškeré veřejné nebo soukromé subjekty, které
poskytují letové navigační služby pro všeobecný letový provoz;
              6. „blokem vzdušného prostoru“ se rozumí
vzdušný prostor stanovených rozměrů v prostoru a čase,
v jehož rámci jsou poskytovány letové navigační služby;
              7. „uspořádáním vzdušného
prostoru“ se rozumí plánovací funkce ð služba ï, jejímž prvořadým cílem je maximalizace využití dostupného
vzdušného prostoru dynamickým sdílením času a někdyv určitou dobu na základě krátkodobých potřeb rovněž rozdělováním
vzdušného prostoru pro různé kategorie uživatelů vzdušného prostoru;
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 2 písm. a)
              8. „uživateli vzdušného prostoru“ se rozumí
provozovatelé letadel provozovaných v rámci všeobecného letového provozu;
ê 549/2004
ð nový
              9. „uspořádáním toku letového
provozu“ se rozumí funkce
ð služba ï zřízená s cílem přispívatět
k bezpečnému, spořádanémuřádnému a rychlémuurychlenému toku letového provozu tím, že zajistí, aby kapacita řízení letového
provozu bylaje v co největší míře využita v maximální
možné míře a aby objem letového
provozu byl slučitelný
sodpovídá kapacitamiám vyhlášenými příslušnýmioznámeným dotyčnými poskytovateli letových provozních služeb;
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 2 písm. b)
ð nový
              10. „uspořádáním letového
provozu (ATM)“ se rozumí soubor palubních a pozemních funkcí ð služeb ï (letových provozních služeb, uspořádání vzdušného prostoru
a uspořádání toku letového provozu) vyžadovaných pro zajištění
bezpečného a účinnéhohospodárného pohybu letadel během všech fází jejich provozuprovozních činností;
ê 549/2004
              11. „letovými provozními službami“ se
rozumějí různé letové informační služby, pohotovostní služby,
letové poradní služby a služby řízení letového provozu (oblastní,
přibližovací a letištní službay řízení letového
provozu);
              12. „oblastní službou řízení“ se rozumí
služba řízení letového provozu pro řízené lety v bloku vzdušného
prostoru;
              13. „přibližovací službou
řízení“ se rozumí služba řízení letového provozu pro řízené lety přilétávajícíchající nebo
odlétávajícíchající letadelřízené lety;
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 2 písm. c)
              1413a.
„hlavním plánem ATM“ se rozumí plán schválený rozhodnutím Rady 2009/320/ES[41] v souladu
s čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES)
č. 219/2007 ze dne 27. února 2007 o založení
společného podniku na vytvoření evropského systému nové generace pro
uspořádání letového provozu (SESAR)[42];
ò nový
15. „krizí v
letectví“ se rozumí okolnosti, za nichž je kapacita vzdušného prostoru
neobvykle snížena v důsledku významných nepříznivých
meteorologických podmínek či nedostupnosti rozsáhlých částí vzdušného
prostoru buď z přírodních, nebo politických důvodů;
ê 549/2004
              1614.
„souborem služeb“ se rozumějí dvě nebo více letových navigačních služeb;
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 2 písm. d)
              1715.
„osvědčením“ se rozumí doklad vydaný vnitrostátním dozorovým orgánem v jakékoliv
podobě v souladu s vnitrostátním právem, který potvrzuje, že
poskytovatel letové navigační služby splňuje požadavky na poskytování
specifické služby;
ê 549/2004
              1816. „spojovacímikomunikačními službami“ se rozumějí letecké pevné a pohyblivémobilní služby, které umožňují komunikační spojení
země-země, letadlovzduch-země
a letadlo-letadlovzduch-vzduch pro účely řízení letového provozu;
              17. „evropskou sítí řízení letového provozu“
rozumí soubor systémů uvedených v příloze
I k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 552/2004 ze dne 10. března 2004
o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu
(nařízení o interoperabilitě)[43], který
umožňuje poskytování letových navigačních služeb ve Společenství
včetně rozhraní na hranicích s třetími zeměmi;
              18. „provozní koncepcí“ rozumějí kritéria pro
provozní užívání evropské sítě řízení letového provozu nebo její
části;
              19. „složkami“ se
rozumějí hmotné věci, např. technické vybavení,
a nehmotné věci, např. programové vybavení, na kterých závisí
interoperabilita Eevropské
sítě uspořádání řízení letového provozu (EATMN);
ò nový
20. „prohlášením“ se
pro účely ATM/ANS rozumí jakékoli písemné prohlášení:
-             o
shodě systémů a složek nebo o jejich vhodnosti k používání,
vydané organizací, která se zabývá projektováním, výrobou a údržbou
systémů a složek pro ATM/ANS;
-             o souladu
služby nebo systému, který má být uveden do provozu, s platnými
požadavky, vydané poskytovatelem služeb;
-             o způsobilosti
a prostředcích k plnění povinností spojených
s určitými letovými informačními službami;
ê 549/2004
(přizpůsobený)
              20. „Eurocontrolem“ rozumí Evropská organizace pro bezpečnost
letového provozu, zřízená Mezinárodní úmluvou o spolupráci při
zajišťování bezpečnosti leteckého provozu ze dne
13. prosince 1960[44];
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 2 písm. f) (přizpůsobený)
              2122.
„pružným užíváním vzdušného prostoru“ se rozumí koncepce uspořádání
vzdušného prostoru uplatňovaná v oblasti Evropské konference
civilního letectví na základě „Příručky uspořádání
vzdušného prostoru pro uplatnění koncepce pružného užívání vzdušného
prostoru“, kterou vydala Ö Evropská
organizace pro bezpečnost letového provozu Õ (Eurocontrol) Ö [45] Õ;
ê 549/2004
              23. „letovou informační oblastí“ rozumí vzdušný
prostor definovaných rozměrů, ve kterém jsou poskytovány letové
informační služby a pohotovostní služby;
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 2 písm. g)
              2223a.
„letovou informační službou“ se rozumí služba poskytovanáí za
účelem podávání rad a informací užitečných kpro
bezpečnému a účinnémuhospodárné
provádění letů;
              2323b.
„pohotovostní službou“ se rozumí služba poskytovaná za účelem vyrozumívání příslušných
organizací o letadlech, kterým se má poskytnout pátrací a záchranná
služba, a asistence těmto organizacím podle potřeby;
ê 549/2004
              24. „letovou hladinou“ rozumí plocha o stálém
atmosférickém tlaku vztaženém ke specifickému údaji tlaku 1 013,2
hektopascalů, která je oddělená od ostatních ploch specifickými
tlakovými odstupy;
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 2 písm. h)
              2425.
„funkčním blokem vzdušného prostoru“ se rozumí
blok vzdušného prostoru stanovený na základě provozních požadavků
a zřízený bez ohledu na státní hranice, v němž je
poskytování letových navigačních služeb a souvisejícíchdalších
funkcí založeno na výkonnosti a optimalizováno tak, aby s cílem zajistit v každém funkčním bloku vzdušného prostoruletového provozu byla zajištěna rozšířenáou
spoluprácei mezi
poskytovateli letových navigačních služeb nebo byl
případně zajištěnstanovit
jednotnýého
poskytovatele;
ê 549/2004
(přizpůsobený)
              2526.
„všeobecným letovým provozem“ se rozumí veškerý pohyb civilních letadel, jakož i a rovněž veškerý pohyb státních letadel (včetně vojenských, celních
a policejních letadel), je-lijestliže
jsou tentotyto pohyby prováděny ve shodě s postupy Ö Mezinárodní
organizace pro civilní letectví (ICAO), zřízené chicagskou Úmluvou o
mezinárodním civilním letectví z roku 1944 Õ ICAO;
              27. „Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO)“ rozumí
Mezinárodní organizace pro civilní letectví, zřízená Chicagskou úmluvou
o mezinárodním civilním letectví z roku 1944;
              2628.
„interoperabilitou“ se rozumí soubor funkčních, technických a provozních
vlastností, které jsou předepsányané pro systémy a složky Eevropské sítě uspořádánířízení letového provozu a pro postupy jejího provozování s cílem umožnit, aby se umožnil její bezpečný, plynulý a účinný provoz.
Interoperability je dosaženohováno
zajištěním souladu systémů a složek se základními požadavky;
              2729.
„meteorologickými službami“ se rozumějí zařízení
a služby, které poskytují letadlům meteorologické
předpovědi, hlášení a pozorování, jakož i a další
meteorologické informace a údaje, které státy poskytují pro využití
v letectví;
              2830.
„navigačními službami“ se rozumějí zařízení
a služby, které poskytují letadlům informace k určování
polohy a času;
              2931.
„provozními údaji“ se rozumějí informace o všech fázích letu, které jsou nezbytnépožadované
k přijetí provozních rozhodnutí poskytovatelů letových
navigačních služeb, uživatelů vzdušného prostoru, provozovatelů
letišť a ostatních dotčených subjektů;
              32. „postupem“ v souvislosti
s nařízením o interoperabilitě rozumí standardní metoda pro
technické nebo provozní využití systémů v souladu se schválenými
a ověřenými provozními koncepcemi, které vyžadují jednotné uplatňování
v celé evropské síti řízení letového provozu;
              3033.
„uvedením do provozu“ se rozumí první provozní použití po počáteční instalaci
nebo modernizacizdokonalení systému;
              3134. „sítí
leteckých tratí“ se rozumí síť specifických tratí pro usměrňování toku
všeobecného letového provozu podle potřeb poskytování služeb řízení
letového provozu;
              35. „směrováním“ rozumí zvolená cestovní trasa,
která má být letadlem sledována během jeho letu;
              36. „plynulým provozem“ rozumí provoz evropské
sítě řízení letového provozu způsobem, který z pohledu
uživatele působí jako jeden celek;
ê 549/2004
              3238.
„přehledovými službami pro přehled o provozu“ se
rozumějí zařízení a služby používané, které jsou užívány k určení polohy letadel s cílem umožnit, aby se umožnil jejich bezpečný rozestup;
              3339.
„systémem“ se rozumí souborseskupení
palubních a pozemních složek, jakož i a zařízení
v kosmickém prostoru, kterýá zajišťujeí podporu
letových navigačních služeb pro všechny fáze letu;
              3440. „modernizacízdokonalením“ se rozumí každá úprava, která mění provozní vlastnosti systému;
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 2 písm. j)
              3541.
„přeshraničními službami“ se rozumí jakákoliv situace, kdy jsou
letové navigační služby v jednomurčitém členském státě zajišťovány poskytovatelem služeb, který získal osvědčení autorizovaným v jiném členském státě;
ò nový
36. „vnitrostátním
dozorovým orgánem“ se rozumí vnitrostátní orgán nebo orgány pověřené
členským státem úkoly v oblasti dozoru v souladu s tímto
nařízením a příslušné vnitrostátní orgány pověřené úkoly
stanovenými v článku 8b nařízení (ES) č. 216/2008;
37. „podpůrnými
službami“ se rozumějí jiné letové navigační služby než letové
provozní služby, jakož i jiné služby a činnosti, které jsou
spojeny s poskytováním nebo podporují poskytování letových
navigačních služeb;
38. „místními
výkonnostními cíli“ se rozumějí výkonnostní cíle stanovené členskými
státy na místní úrovni, tj. na úrovni funkčního bloku vzdušného
prostoru, vnitrostátní úrovni, úrovni oblasti zpoplatnění nebo úrovni
letiště.
ê 549/2004
Článek 3
Oblasti činnosti Společenství
1. Toto nařízení zřizuje harmonizovaný právní rámec pro
vytvoření jednotného evropského nebe ve spojitosti s:
              a) nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci
a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi
(nařízení o vzdušném prostoru)[46];
              b) nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování
letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení
o poskytování služeb)[47] a
              c) nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 552/2004 ze dne 10. března 2004
o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu
(nařízení o interoperabilitě)[48]
a s prováděcími pravidly přijatými Komisí na
základě tohoto a výše uvedených nařízení.
2. Opatření uvedená v odstavci 1 se uplatňují
s výhradou ustanovení tohoto nařízení.
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 3 (přizpůsobený)
ð nový
KAPITOLA II
ÖVNITROSTÁTNÍ ORGÁNY Õ
Článek 34
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Členské státy společně nebo
samostatně buď jmenují, nebo zřídí jeden či více
orgánů jako svůj vnitrostátní dozorový orgán, který převezme
úkoly jemu svěřené podlev
rámci tohoto nařízení a v rámci opatření uvedených
v čl. 3.
2. Vnitrostátní dozorové orgány jsou ð právně odlišné a ï nezávislé na ð zejména z organizačního,
hierarchického a rozhodovacího hlediska na jakýchkoliv ï poskytovatelích letových navigačních služeb ð nebo na jakémkoli soukromém či
veřejném subjektu, který má na činnosti těchto
poskytovatelů zájem ï. Této
nezávislosti je dosaženo alespoň na funkční úrovni dostatečným
oddělením vnitrostátních dozorových orgánů od těchto
poskytovatelů.
ò nový
3. Aniž je
dotčen odstavec 2, lze vnitrostátní dozorové orgány organizačně
propojit s jinými regulačními subjekty a/nebo bezpečnostními
orgány.
4. Vnitrostátní
dozorové orgány, které nejsou ke dni vstupu tohoto nařízení
v platnost právně odlišné od některého poskytovatele
letových navigačních služeb nebo některého soukromého či
veřejného subjektu, který má na činnosti těchto
poskytovatelů zájem, jak je stanoveno v odstavci 2, musí tento
požadavek splnit nejpozději do 1. ledna 2020.
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 3
ð nový
35.
Vnitrostátní dozorové orgány vykonávají své pravomoci nestranně, nezávisle
a transparentně. Toho se dosáhne uplatněním vhodných řídících a kontrolních
mechanismů ð Zejména jsou organizovány, obsazeny
personálem, řízeny a financovány tak, aby tímto způsobem mohly
vykonávat své pravomoci. ï , a to i
v rámci správních orgánů členského státu. To však nesmí bránit
vnitrostátním dozorovým orgánům plnit jejich úkoly v souladu
s pravidly pro organizaci vnitrostátních úřadů civilního
letectví či jakýchkoli jiných veřejných subjektů.
ò nový
6. Zaměstnanci
vnitrostátních dozorových orgánů:
a) jsou
přijímáni na základě jasných a transparentních pravidel,
která zaručují jejich nezávislost, přičemž osoby odpovědné
za strategická rozhodnutí jsou jmenovány vládou státu či radou
ministrů nebo jiným veřejným orgánem, který přímo nekontroluje
poskytovatele letových navigačních služeb ani z těchto služeb nemá
prospěch;
b) jsou vybíráni
prostřednictvím transparentního řízení na základě svých
příslušných kvalifikací, včetně odpovídající odborné
způsobilosti a relevantní praxe mimo jiné v oblasti auditu, letových
navigačních služeb a systémů;
c) jednají nezávisle,
zejména na jakémkoli zájmu spojeném s poskytovateli letových navigačních
služeb a při výkonu funkcí vnitrostátního dozorového orgánu nevyhledávají
ani nepřijímají pokyny od žádné vlády ani jiných veřejných
či soukromých subjektů;
d) jsou-li osobami
odpovědnými za strategická rozhodnutí, činí každoročně
závazné prohlášení a prohlášení o zájmech, v němž uvedou veškeré
přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být považovány za zájmy
ohrožující jejich nezávislost a které by mohly ovlivňovat výkon jejich funkcí,
a
e) jsou-li osobami
odpovědnými za strategická rozhodnutí, audity nebo jiné funkce, které
přímo souvisejí s dohledem nad výkonnostními cíli
poskytovatelů letových navigačních služeb, nezastávají po
skončení pracovního úvazku ve vnitrostátním dozorovém orgánu nejméně
po dobu jednoho roku žádnou odbornou ani odpovědnou funkci u žádného
poskytovatele letových navigačních služeb.
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 3
ð nový
74.
Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly
k účinnému a včasnému plnění úkolů, které jim
toto nařízení přiděluje, potřebné zdroje a schopnosti.
ðVnitrostátní dozorové orgány mají veškerou
pravomoc v oblasti náboru a řízení svých zaměstnanců
s využitím vlastních prostředků pocházejících mimo jiné
z poplatků za traťové navigační služby, které se stanoví
v přiměřeném poměru k úkolům, jež mají tyto
orgány plnit v souladu s článkem 4. ï
85.
Členské státy oznámí Komisi název a adresu vnitrostátního dozorového
orgánu včetně změn v těchto údajích, jakož
i opatření přijatá k zajištění souladu s ð tímto článkem ï odstavci 2,
3 a 4.
ò nový
9. Komise
vytvoří podrobná pravidla, kterými pro účely odst. 6 písm. a)
a b) stanoví postupy pro výběr a nábor zaměstnanců. Tyto
prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle
čl. 27 odst. 3.
ê 1070/2009
Čl. 2 bod 1 (přizpůsobený)
Článek 42
Úkoly vnitrostátních dozorových
orgánů
1. Vnitrostátní dozorové orgány uvedené v
článku 34 rámcového nařízení Ö jsou
pověřeny zejména těmito úkoly: Õ
a) zajišťují náležitý dozor nad uplatňováním tohoto nařízení, zejména
s ohledem na bezpečnou a účinnou činnost
poskytovatelů letových navigačních služeb, kteří poskytují služby
vztahující se k vzdušnému prostoru, který spadá poddo
pravomoci členského státu, jenž určil nebo zřídil tento
příslušný orgán jmenoval
nebo zřídil;
ò nový
b) udělují
osvědčení poskytovatelům letových navigačních služeb
v souladu s článkem 8b nařízení (ES) č. 216/2008
a dohlížejí na uplatňování podmínek, za kterých byla udělena;
c) vydávají
průkazy způsobilosti, kvalifikace, doložky a osvědčení
řídícím letového provozu v souladu s článkem 8c nařízení
(ES) č. 216/2008 a dohlížejí na uplatňování podmínek, za
kterých byly vydány;
d) vypracovávají
plány výkonnosti a sledují jejich provádění v souladu
s článkem 11;
e) sledují
provádění systému poplatků v souladu s články 12
a 13;
f) schvalují
podmínky přístupu k provozním údajům v souladu
s článkem 22 a
g) dohlížejí na
prohlášení a uvádění systémů do provozu.
ê 1070/2009
Čl. 2 bod 1 (přizpůsobený)
ð nový
2. Za
tímto účelem provádí Kkaždý
vnitrostátní dozorový orgán provádí řádné inspekce
a šetření, aby ověřil soulad s, zda jsou dodržovány požadavky tohoto nařízení, včetně požadavků týkajících se
lidských zdrojů pro poskytování letových navigačních služeb.
Dotčenýí
poskytovatelé letových navigačních služeb mu tuto činnostpráci
usnadňujeí.
ò nový
Článek 5
Spolupráce vnitrostátních dozorových orgánů
1. Vnitrostátní
dozorové orgány si vyměňují informace o své činnosti a
zásadách rozhodování, postupech a řízeních, jakož i o provádění
práva Unie. Spolupracují za účelem koordinace svého rozhodování
v celé Unii. Vnitrostátní dozorové orgány jsou účastníky sítě,
která se schází v pravidelných intervalech, a v rámci této sítě
spolupracují. Členy této sítě jsou i Komise a Agentura Evropské
unie pro letectví (dále jen „EAA“), kteří činnost sítě
koordinují a podporují a případně síti vydávají doporučení.
Komise a agentura EAA usnadňují aktivní spolupráci vnitrostátních
dozorových orgánů a vzájemné výměny a využívání služeb
zaměstnanců těchto orgánů na základě společné
skupiny odborníků, kterou zřídí agentura EAA v souladu
s čl. 17 odst. 2 písm. f) nařízení (ES)
č. 216/2008.
S výhradou
pravidel o ochraně údajů stanovených v článku 22 tohoto
nařízení a v nařízení (ES) č. 45/2001 Komise podporuje
výměnu informací uvedených v prvním a druhém pododstavci tohoto
odstavce mezi členy sítě, pokud možno pomocí elektronických
nástrojů, přičemž respektuje důvěrnost obchodních
tajemství poskytovatelů letových navigačních služeb.
2. Vnitrostátní
dozorové orgány úzce spolupracují, mimo jiné prostřednictvím pracovních
ujednání, s cílem poskytovat si vzájemnou pomoc při plnění svých
úkolů v oblasti sledování trhu a v oblasti inspekcí a
šetření.
ê 1070/2009
Čl. 2 bod 1
ð nový
3. S ohledem na funkční bloky vzdušného
prostoru, které přesahují vzdušný prostor spadající pod pravomoc více než
jednoho členského státu, uzavřou dotčené členské státy
dohodu o dozoru, jejž tento článek stanoví, s ohledem nave vztahu k poskytovateleům
letových navigačních služeb poskytujícím služby,
jež se k těmto blokům vztahují. ðAby dotčené vnitrostátní dozorové orgány
uvedly tuto dohodu v platnost, vytvoří plán upřesňující
způsob své spolupráce. ï
ê 1070/2009
Čl. 2 bod 1 (přizpůsobený)
4. Vnitrostátní dozorové orgány úzce
spolupracují za účelem zajištění dostatečného dozoru nad
poskytovateli letových navigačních služeb, kteří jsou držiteli
platného osvědčení některého z členských států a
kteří rovněž poskytují služby vztahující se ke vzdušnému
prostoru spadajícímu poddo
pravomoci jiného členského státu. Tato spolupráce zahrnuje ujednánídohodu o
vyřizování případů nesouladuplnění Ö s tímto
nařízením a s Õ platnýmipoužitelných společnýmich
požadavkyů stanovených Ö přijatými Õ v Ö souladu s Õ čl.ánku Ö 8b odst. 1
nařízení (ES) č. 216/2008 Õ 6 nebo podmínek stanovených v příloze II.
ê 1070/2009
Čl. 2 bod 1 (přizpůsobený)
ð nový
5. V případě přeshraničního
poskytování letových navigačních služeb ð ve vzdušném prostoru spadajícím pod
pravomoc jiného členského státu ï zahrnují tato ujednáníopatření ð uvedená v odstavcích 2 a 4 ï dohodu o vzájemném uznávání úkolůčinností v oblasti dozoru stanovených v čl. 4 odst. 1 a 2 a výsledků těchto úkolůčinností. Toto vzájemné uznávání se rovněž uplatňuje, pokud se
ujednání o uznávání mezi vnitrostátními dozorovými orgány vztahují na vydávání
osvědčení pro poskytovatelůme služeb.
6. Pokud to dovolují vnitrostátní právní
předpisy, a s ohledem na regionální spolupráci, mohou
vnitrostátní dozorové orgány rovněž uzavřít dohody o rozdělení
povinností týkajících se úkolů
v oblasti dozoru.
ê 1070/2009
Čl. 2 bod 1 (přizpůsobený)
Článek 63
Kvalifikované subjekty
1. Vnitrostátní dozorové orgány mohou
rozhodnout, aby byly prováděním inspekcí a šetření uvedených
v čl. 42
odst. 2 úplně nebo částečně pověřeny
kvalifikované subjekty, které splňují požadavky stanovené
v příloze I.
2. Toto pověření udělené
vnitrostátním dozorovým orgánem platí v celém Společenství Ö Unii Õ po dobu tří
let, přičemž lze tuto dobu obnovit. Vnitrostátní dozorové orgány
mohou dát pokyn
k provedení inspekcí a šetření kterémukolivkaždému
z kvalifikovaných subjektů se sídlem ve Ö Unii Õ Společenství pokyn k provedení inspekcí
a šetření.
ê 552/2004
(přizpůsobený)
ð nový
Článek 8
Oznámené
subjekty
31.
Členské státy oznámí Komisi, ð agentuře EAA ï a ostatním členským státům Ö kvalifikované Õ subjekty, Ö které
pověřily úkoly v souladu odstavcem 1 Õ, které určí, aby plnily úkoly v oblasti posuzování shody
nebo vhodnosti k použití podle článku 5 nebo při
ověřování podle článku 6,
přičemž uvedousdělí
oblast působnosti každého subjektu a uvedou
jeho identifikační číslo Ö a veškeré
změny, k nimž v tomto ohledu došlo Õ přidělené Komisí. Komise zveřejní seznam Ö kvalifikovaných Õ subjektů,
jejich identifikační čísla a oblasti působnosti v Úředním
věstníku Evropské unie a tento seznam průběžně
aktualizuje.
2. Členské státy
uplatňují pro hodnocení subjektů, které mají oznámit, kritéria
uvedená v příloze V. Subjekty splňující kritéria hodnocení
uvedená v použitelných evropských normách se považují za subjekty
splňující uvedená kritéria.
34. Pokud oznámený Ö kvalifikovaný Õ subjekt
přestane splňovat Ö požadavky
stanovené Õ kritéria uvedená v
příloze IV,
členské státy oznámení Ö pověření Õ zrušíodvolají.
Neprodleně o tom uvědomí Komisi, ð agenturu EAA ï a ostatní členské státy.
4. Aniž jsou
dotčeny požadavky uvedené v odstavcích 1, 2 a 3, mohou
členské státy rozhodnout o určení subjektů uznaných
v souladu s článkem 3 nařízení o poskytování
služeb jako oznámených subjektů.
ò nový
5. Subjekty
jmenované před vstupem tohoto nařízení v platnost jako oznámené
subjekty v souladu s článkem 8 nařízení (ES)
č. 552/2004 se pro účely tohoto článku považují za
kvalifikované subjekty.
ê 1070/2009
Čl. 1 bod 5
ð nový
Článek 710
Konzultace se zúčastněnými
stranami
1. Členské státy ð Vnitrostátní dozorové orgány ï jednající v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy, vytvořístanoví
konzultační mechanismus pro vhodné zapojení zúčastněných stran,
včetně organizací profesního zastoupení zaměstnanců ð zřízených pro účely výkonu
jejich úkolů ï, do prováděnírealizace
jednotného evropského nebe.
ò nový
2.
Zúčastněnými stranami mohou být:
–
poskytovatelé letových
navigačních služeb,
–
provozovatelé
letišť,
–
příslušní uživatelé
vzdušného prostoru nebo příslušné skupiny zastupující uživatele vzdušného
prostoru,
–
vojenské orgány,
–
výrobní průmysl,
–
organizace profesního
zastoupení zaměstnanců.
ê 550/2004 (přizpůsobený)
KAPITOLA III
PRAVIDLA PRO POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB
ê 550/2004 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 6
Společné požadavky
Společné požadavky pro poskytování letových navigačních
služeb se vymezují postupem stanoveným v čl. 5 odst. 3
rámcového nařízení. Společné požadavky se týkají:
–
technické a provozní způsobilosti
a přiměřenosti,
–
systémů a postupů pro řízení
provozní bezpečnosti a kvality,
–
systémů podávání zpráv,
–
finanční způsobilosti,
–
odpovědnosti a pojistného krytí,
–
vlastnické a organizační struktury
včetně ochrany před střetem zájmů,
–
lidských zdrojů včetně odpovídajících
plánů na nábor pracovníků,
–
ochrany před protiprávními činy,
–
security.
Článek 87
Vydávání osvědčení
poskytovatelůme letových navigačních služeb
1. Poskytování všech letových navigačních
služeb ve Společenství Ö Unii Õ podléhá ð v souladu s článkem 8b
nařízení (ES) č. 216/2008 ï osvědčení, které je vydáváno členskými státy ð vnitrostátními dozorovými orgány
či agenturou EAA, nebo prohlášení, které se předkládá těmto
orgánům a této agentuře ï .
ê 550/2004
2. Žádosti o vydání osvědčení se předávají
vnitrostátnímu dozorovému orgánu členského státu, kde má žadatel hlavní
provozovnu nebo případně sídlo.
ò nový
2. Při vydávání
osvědčení se rovněž zajistí, že žadatelé mohou prokázat
dostatečné finanční zajištění a že získali odpovědnost a
pojistné krytí, pokud to není zaručeno dotčeným členským státem.
ê 550/2004 (přizpůsobený)
ð nový
3. Vnitrostátní dozorové orgány vydají poskytovateli letových
navigačních služeb osvědčení, jestliže splňuje
společné požadavky uvedené v článku 6. Osvědčení
mohou být vydávána jednotlivě pro každý typ letové navigační služby
definované v článku 2 rámcového nařízení nebo pro soubor
těchto služeb, mimo jiné pokud poskytovatel letových provozních služeb bez
ohledu na své právní postavení provozuje a udržuje své vlastní
komunikační systémy, navigační systémy a systémy pozorování letového
provozu. Osvědčení jsou pravidelně kontrolována.
43. ð Osvědčení stanoví ï Osvědčení
vymezuje práva a povinnosti poskytovatelů letových navigačních
služeb včetně zásady zákazu
diskriminace uživatelů vzdušného prostoru v jejich přístupu
k službám, přičemž zvláštní ohled se klade na bezpečnost.
Vydání osvědčení smí být Ö je Õ vázáno pouze na podmínky
stanovené v příloze II. Tyto podmínky musí být objektivně odůvodněné,
nediskriminující, přiměřené a průhledné.
5. Bez ohledu na odstavec 1 mohou členské státy povolit, aby byly
bez uděleného osvědčení letové navigační služby poskytovány
v celém vzdušném prostoru, který spadá pod jejich pravomoc, nebo
v části tohoto vzdušného prostoru, pokud poskytovatel těchto
služeb tyto služby nabízí v prvé řadě pro pohyby letadel mimo
rámec všeobecného letového provozu. V těchto případech
dotčený členský stát informuje Komisi a ostatní členské
státy o svém rozhodnutí a opatřeních přijatých
k zajištění maximálního souladu se společnými požadavky.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 3 (přizpůsobený)
ð nový
46. Aniž jsou dotčeny články 8 a 9, zajišťuje vVydané
osvědčení zajišťuje poskytovatelům letových navigačních služeb možnost nabízet
své služby členským státům, jiným poskytovatelům letových
navigačních služeb, uživatelům vzdušného prostoru a letištím ve Společenství Ö Unii Õ . ðV případě podpůrných služeb
podléhá tato možnost splnění požadavku uvedeného v čl. 10 odst.
2. ï
7. Vnitrostátní dozorové orgány sledují dodržování společných
požadavků a podmínek připojených k osvědčení.
Podrobnosti tohoto sledování jsou zahrnuty do výročních zpráv
překládaných členskými státy podle čl. 12 odst. 1
rámcového nařízení. Jestliže vnitrostátní dozorový orgán zjistí, že
držitel osvědčení tyto požadavky nebo podmínky nadále neplní,
přijme vhodná opatření, přičemž zajistí kontinuitu služby
za podmínky, že není ohrožena bezpečnost. Tato opatření mohou
zahrnovat odebrání osvědčení.
ê 550/2004
8. Členský stát uzná každé osvědčení, které
v souladu s tímto článkem vydal jiný členský stát.
9. Za výjimečných okolností mohou členské státy odložit
provedení tohoto článku o šest měsíců ode dne, který
vyplývá z čl. 19 odst. 2. Toto odložení členské státy
oznámí Komisi a uvedou důvody, které je k němu vedly.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 4 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 98
Určení poskytovatelů
letových provozních služeb
1. Členské státy zajistí výlučné
poskytování letových provozních služeb v rámci jednotlivých bloků
vzdušného prostoru vztahujících se ke vzdušnému prostoru, který spadá pod
jejich pravomoc. Za tímto účelem členské státy určí
poskytovatele letových provozních služeb, který je držitelem
osvědčení ð nebo prohlášení ï platného ve Společenství Ö Unii Õ .
2. Pokud jde o poskytování
přeshraničních služeb, členské státy zajistí, aby dodržování
tohoto článku a čl. 18 10 odst. 3 nebylo v rozporu
s jejich vnitrostátním právním systémem vyžadujícím, aby poskytovatelé
letových provozních služeb poskytující služby ve vzdušném prostoru spadali spadajícím
pod pravomoc daného členského státu ð splňovali jednu z následujících
podmínek ï :
              a) byli vlastněni přímo
nebo formou většinového podílu drženého tímto členským státem nebo
jeho státními příslušníky;
              b) měli hlavní místo podnikání
nebo sídlo na území daného členského státu; nebo
              c) využívali výhradně
zařízení v daném členském státě.
3. Členské státy vymezí práva
a povinnosti určených poskytovatelů letových provozních služeb letového
provozu. Tyto povinnosti mohou zahrnovat podmínky
včasného poskytnutí relevantních informací umožňujících identifikaci všech
pohybů všech letadel ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 4
ð nový
4. Členské státy mohou volně uvážit,
koho vyberou za poskytovatele letových provozních služeb letového provozu, pokud tento poskytovatel plní požadavky a podmínky uvedené
v článcích 6 a 7 ð získal osvědčení nebo
předložil prohlášení v souladu s nařízením (ES) č.
216/2008 ï .
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 4
5. Ve vztahu k funkčním blokům
vzdušného prostoru stanoveným v souladu s článkem 16 9a, které
přesahují vzdušný prostor spadající pod pravomoc jednoho členského
státu, určí dotčené členské státy v souladu
s odstavcem 1 tohoto článku alespoň jeden měsíc
před zřízením bloku vzdušného prostoru společně jednoho
nebo více poskytovatelů letových provozních služeb.
6. Členské státy neprodleně
uvědomí Komisi a ostatní členské státy o všech rozhodnutích
přijatých na základě tohoto článku, která se týkají určení
poskytovatelů letových provozních služeb v konkrétních vzdušných
blocích s ohledem na vzdušný prostor spadající pod jejich pravomoc.
ò nový
Článek 10
Poskytování
podpůrných služeb
1. Členské
státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily,
že v souladu s tímto článkem se poskytovatelé
podpůrných služeb mohou za účelem poskytování těchto služeb
účastnit hospodářské soutěže v rámci Unie
na základě spravedlivých, nediskriminačních a transparentních
podmínek.
Požadavek uvedený
v tomto článku musí být splněn do 1. ledna 2020.
2. Členské
státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily,
že poskytování letových provozních služeb je odděleno
od poskytování podpůrných služeb. Toto oddělení zahrnuje
požadavek, aby letové provozní služby a podpůrné služby poskytovaly
samostatné podniky.
3. Při
výběru poskytovatele podpůrných služeb zohlední zadavatel těchto
služeb zejména jejich nákladovou efektivitu, celkovou kvalitu a
bezpečnost.
4. Poskytovatel
podpůrných služeb může být vybrán pro poskytování služeb ve vzdušném
prostoru některého členského státu, pouze pokud:
              a) je
držitelem osvědčení podle článku 8b nařízení (ES) č.
216/2008;
              b) se
jeho hlavní provozovna nachází na území některého členského státu;
              c)
členské státy nebo státní příslušníci členských států
vlastní více než 50 % poskytovatele služeb a skutečně jej přímo
či nepřímo kontrolují prostřednictvím jednoho nebo více
zprostředkujících podniků, s výhradou ustanovení dohody se třetí
zemí, jíž je Unie stranou, a
              d)
poskytovatel služeb splňuje vnitrostátní požadavky týkající se národní
bezpečnosti a obrany.
5. Podpůrné
služby související s provozem EATMN může poskytovat centralizovaně
manažer struktury vzdušného prostoru tak, že se tyto služby v souladu
s čl. 17 odst. 3 přidají ke službám uvedeným
v čl. 17 odst. 2. Může je rovněž výhradně
poskytovat poskytovatel letových navigačních služeb nebo skupina takových
poskytovatelů, zejména pokud se jedná o služby související s poskytováním
infrastruktury ATM. Komise upřesní postupy pro výběr poskytovatelů
nebo skupiny poskytovatelů, založené na odborné způsobilosti
a schopnosti zajistit služby nestranně a nákladově
efektivním způsobem, a vypracuje celkové posouzení odhadovaných
nákladů a přínosů plynoucích z poskytování
podpůrných služeb centralizovaným způsobem. Tyto prováděcí akty
se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 3.
Komise určí poskytovatele či skupinu poskytovatelů v souladu s
těmito prováděcími akty.
ê 550/2004
Článek 9
Určení poskytovatelů meteorologických
služeb
1. Členské státy mohou určit poskytovatele meteorologických
služeb, aby dodával všechny meteorologické údaje nebo jejich část
výlučně pro celý vzdušný prostor spadající pod jejich pravomoc nebo
jeho část, přičemž je třeba brát ohled na bezpečnostní
hlediska.
2. Členské státy neprodleně uvědomí Komisi
a ostatní členské státy o všech rozhodnutích přijatých na
základě tohoto článku, která se týkají určení poskytovatele
meteorologických služeb.
ê 1070/2009 Čl.
1 bod 5 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 11
Systém sledování výkonnosti
1. Za účelem zlepšení výkonnosti letových
navigačních služeb a ð služeb ï funkcí sítě
v rámci jednotného evropského nebe se zřídí bude zřízen systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a ð služeb ï funkcí
sítě. Součástí systému jsou:
              a) výkonnostní cíle na úrovni Společenství Ö Unie Õ ð a související místní výkonnostní
cíle ï v klíčových oblastech zahrnujících bezpečnost, životní
prostředí, kapacitu a efektivitu nákladů;
              b) vnitrostátní plány nebo plány
pro funkční bloky vzdušného prostoru, včetně výkonnostních
cílů, zajišťujících soulad s výkonnostními cíli na úrovni Společenství Ö Unie Õ ð a souvisejícími místními výkonnostními
cíli ï ; a
              c) pravidelná kontrola, sledování
a měření výkonnosti letových navigačních služeb
a služeb sítě.
2. Komise může v souladu s regulatorním postupem uvedeným
v čl. 5 odst. 3 stanovit ð určí ï , že Eurocontrol
nebo jiný nezávislý, nestranný a kvalifikovaný odborně
způsobilý orgán, který bude
působit jako „orgán pro kontrolu výkonnosti“. Úkolem orgánu pro kontrolu
výkonnosti je pomáhat ve spolupráci s vnitrostátními dozorovými orgány
Komisi a na základě jejich žádosti i vnitrostátním dozorovým
orgánům v provádění systému sledování výkonnosti uvedeného
v odstavci 1. ð EAA a Eurocontrol či jiný
příslušný subjekt může orgánu pro kontrolu výkonnosti poskytovat
odbornou pomoc. ï Komise
zajistí, aby orgán pro kontrolu výkonnosti jednal při plnění
úkolů, které mu Komise svěřila, nezávisle.
3.           a) Výkonnostní cíle pro uspořádání letového
provozu na úrovni Společenství přijme Komise regulatorním postupem
podle čl. 5 odst. 3 poté, co zohlední příslušné údaje
vnitrostátních dozorových orgánů na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni
funkčních bloků vzdušného prostoru.
b)           Vnitrostátní plány či plány pro
funkčních blokyů
vzdušného prostoru uvedené v odst. 1 písm. b) vypracují
vnitrostátní dozorové orgány a přijme (přijmou) členský stát nebo (členské státy). Tyto plány zahrnou závazné vnitrostátní ð místní ï cíle nebo
cíle na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru
a vhodný systém pobídek přijatý členským státem nebo (členskými státy). Plány se vypracují po konzultaci s poskytovateli letových
navigačních služeb, zástupci uživatelů vzdušného prostoru
a případně také s provozovateli a koordinátory
letišť.
4.c)        Soulad vnitrostátních ð plánů ï cílů nebo ð plánů ï cílů pro funkčních blokyů
vzdušného prostoru ð a místních ï cílů s výkonnostními cíliy na úrovni Společenství ð Unie ï posoudí Komise ð ve spolupráci s orgánem pro kontrolu
výkonnosti ï pomocí
kritérií hodnocení uvedených v odst. 6 písm. d).
              V případě, že Komise
shledá, že ð vnitrostátní plány či plány pro
funkční bloky vzdušného prostoru nebo místní ï jeden
nebo více vnitrostátních cíleů nebo cílů
funkčních bloků vzdušného prostoru ð nejsou v souladu s cíli na úrovni
Unie ï nesplňuje
kritéria hodnocení, může v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 5
odst. 2 rozhodnout ð dotčené členské státy
požádat, aby přijaly nezbytná nápravná opatření. Tyto prováděcí
akty se přijímají poradním postupem podle čl. 27 odst. 2. ï o vydání
doporučení, aby dotčený vnitrostátní dozorový orgán (dotčené
vnitrostátní orgány) navrhl (navrhly) revidovaný výkonnostní cíl (revidované
výkonnostní cíle). Dotčený (dotčené) členský stát (členské
státy) přijme (přijmou) tyto revidované výkonnostní cíle
a vhodná opatření, které budou v patřičné
lhůtě oznámeny Komisi.
              Pokud Komise shledá, že revidované výkonnostní cíle
a vhodná opatření nejsou přiměřené, může
v souladu s regulatorním postupem uvedeným v čl. 5
odst. 3 rozhodnout, že dotčené členské státy musí přijmout
nápravná opatření.
              Alternativně může Komise, má-li pro to
dostatečné podpůrné důkazy, rozhodnout v souladu
s regulatorním postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 o revizi
výkonnostních cílů na úrovni Společenství.
5. d)       Referenční
období pro systém sledování výkonnosti, uvedený v odstavci 1, činí
nejméně tři roky a nejvýše pět let. Pokud nejsou ð místní ï vnitrostátní
cíle nebo cíle
funkčních bloků vzdušného prostoru během této doby
splněny, uplatní ð dotčené ï členské státy nebo vnitrostátní dozorové orgány ð stanoví a ï uplatní příslušná
opatření ð určená k nápravě této
situace ï , která
stanovily. ð Pokud Komise shledá, že tato
opatření nejsou k nápravě situace dostatečná, může
rozhodnout, že dotčené členské státy přijmou nezbytná nápravná
opatření nebo uloží sankce. Tyto prováděcí akty se přijímají
poradním postupem podle čl. 27 odst. 2. ï První
referenční období trvá první tři roky od přijetí
prováděcích pravidel uvedených v článku 6.
6. e)       Komise
provede pravidelné
hodnocení dosaženého pokroku v oblasti plnění
výkonnostních cílů ð na úrovni Unie a souvisejících místních
výkonnostních cílů ï pravidelně
hodnotí a předloží výsledky Výboru pro jednotné
nebe.
74.         Na sSystém
sledování výkonnosti uvedený v odstavci 1 Ö se zakládá
na Õ se vztahují tyto postupy:
a) shromažďování, uznávání,
prověřování, hodnocení a šíření relevantních údajů
souvisejících s poskytováním výkonností letových navigačních služeb a ð služeb ï funkcí
sítě a pocházejících od všech zúčastněných stran,
včetně poskytovatelů letových navigačních služeb,
uživatelů vzdušného prostoru, provozovatelů letišť,
vnitrostátních dozorových orgánů, členských států
a Eurocontrolu;
b) výběru vhodných
klíčových oblastí výkonnosti na základě dokumentu ICAO
č. 9854 „Provozní koncepce celosvětového uspořádání
letového provozu“ odpovídajících oblastem uvedeným ve výkonnostním rámci
hlavního plánu ATM, včetně otázek bezpečnosti, životního
prostředí, kapacity a efektivity nákladů, a upravených
v případě potřeby tak, aby zohledňovaly specifické
potřeby jednotného evropského nebe a příslušné cíle pro tyto
oblasti, a stanovení omezeného počtu klíčových ukazatelů
výkonnosti pro měření výkonnosti;
c) stanovení ð a revizi ï výkonnostních cílů na úrovni Společenství Ö Unie Õ ð a souvisejících místních výkonnostních
cílů ï , které zohlední příslušné údaje získané na vnitrostátní úrovni
nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru;
ê 1070/2009 Čl.
1 bod 5 (přizpůsobený)
ð nový
6. Pokud jde o podrobnosti fungování systému sledování výkonnosti,
přijme Komise v souladu s regulatorním postupem uvedeným
v čl. 5 odst. 3 prováděcí opatření, a to do
4. prosince 2011 a v přiměřeném časovém
horizontu tak, aby dodržela lhůty stanovené v tomto nařízení.
Tato prováděcí pravidla upraví:
d)c) kritéria kritériích,
podle kterých vnitrostátní dozorové orgány stanovují vnitrostátní plány
výkonnosti nebo plány výkonnosti pro funkčních blokyů
vzdušného prostoru, které obsahující ð místní ï vnitrostátní
výkonnostní cíle či
výkonnostní cíle funkčních bloků vzdušného prostoru
a systémy pobídek. Tyto plány výkonnosti:
          i) vycházejí z obchodních
plánů poskytovatelů letových provozních služeb;,
          ii) řeší všechny nákladové položky
vnitrostátního nákladového základu nebo nákladového základu funkčních
bloků vzdušného prostoru;,
          iii) zahrnují závazné ð místní ï výkonnostní cíle odpovídající výkonnostním cílům na úrovni Společenství ð Unie ï ;
ê 1070/2009 Čl.
1 bod 5 (přizpůsobený)
ð nový
ed)
hodnocení ð místních ï vnitrostátních
výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru na
základě vnitrostátního plánu nebo plánu pro funkčních blokyů
vzdušného prostoru; a
fe)
sledování provádění vnitrostátních plánů výkonnosti nebo plánů výkonnosti pro
funkčních blokyů
vzdušného prostoru, včetně příslušných varovných mechanismů.;
ê 1070/2009 Čl.
1 bod 5 (přizpůsobený)
ð nový
g)d)
kritériích pro ð udělení sankcí za nesoulad ï vyhodnocení
toho, zda jsou vnitrostátní cíle či cíle funkčních bloků vzdušného
prostoru v souladu s výkonnostními
cíli na úrovni Společenství Ö Unie Õ ð a souvisejícími místními výkonnostními
cíli ï pro v daném referenčním období, a pro podporu varovných systémů;
h)e) obecné
zásady pro vytváření systému pobídek ze strany členských států;
i)f) zásadáchy pro
uplatňování přechodného mechanismu nezbytného pro
přizpůsobení se fungování systému sledování výkonnosti, které nesmí
přesáhnout dobu dvanácti měsíců od přijetí ð aktu v přenesené pravomoci
uvedeného v tomto odstavci ï prováděcích
pravidel.
j)b) ð přiměřených ï referenčních obdobích a časovýché intervalechy, ve
kterých bude prováděno hodnocení plnění výkonnostních cílů
a stanovování nových cílů pro příští referenční období;
k)a) obsah a časový
ð nezbytných souvisejících ï harmonogramech postupů
uvedených v odstavci 4;.
ê 1070/2009 Čl.
1 bod 5
ð nový
Komise může ð je oprávněna k přijímání
aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, v nichž
stanoví podrobná pravidla pro řádné fungování systému sledování výkonnosti
v souladu s body uvedenými ï k seznamu
postupů uvedenému v tomto odstavci přidat další
postupy. Tato opatření, jejichž účelem je změnit jiné než
podstatné prvky tohoto nařízení jeho doplněním, se přijímají
regulativním postupem s kontrolou podle čl. 5 odst. 4.
85.
Při vytváření systému sledování výkonnosti je třeba vzít
v úvahu, že traťové navigační služby, letištní
a přibližovací služby řízení letů a ð služby ï funkce
sítě jsou odlišné, a pro účely měření výkonnosti je
nutné k nim také tak přistupovat.
ê 550/2004 (přizpůsobený)
KAPITOLA III
SYSTÉMY POPLATKŮ
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 8 (přizpůsobený)
Článek 1214
Obecnáě Ö ustanovení
pro systém poplatků Õ
V souladu s požadavky
článků 1315 a 1416
přispívá systém poplatků za letové navigační služby
k větší transparentnosti při stanovování a ukládání
poplatků uživatelům vzdušného prostoru a při vymáhání
těchto poplatků, přispívá k efektivitě nákladů na
poskytování letových navigačních služeb a k hospodárnosti účinnosti letů a zároveň zajišťuje optimální úroveň
bezpečnosti. Tento sSystém je
rovněž v souladu s článkem 15 chicagské Úmluvy
o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 a se systémem
poplatků za traťové navigační služby, který používá Eurocontrol.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 9 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 1315
Zásady Ö pro systém
poplatků Õ
1. Systém poplatků je založen na
zúčtování nákladů na letové navigační služby vynaložených
poskytovateli letových
navigačních služeb při jejich
činnosti ve prospěch uživatelů vzdušného prostoru. Systém tyto
náklady rozděluje mezi kategorie uživatelů.
2. Při určování nákladového základu
pro poplatky se použijí tyto zásady Ö stanovené v
odstavcích 3 až 8 Õ :.
              3a) nNáklady, jež
mají nést sdílet uživatelé vzdušného prostoru, se stanoví jako tvoří stanovené náklady na poskytování letových navigačních služeb
včetně příslušných úroků z kapitálových investic,
odpisů majetku a nákladů na údržbu, provoz, řízení
a správu ð , včetně nákladů, jež
vynaložila EAA na příslušné úkoly spojené se správou ï . Stanovené náklady znamenají náklady stanovené členským státem
na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru,
a to buď na začátku referenčního období pro každý
kalendářní rok referenčního období podle článku čl. 11 odst. 5 11 rámcového nařízení, nebo v průběhu referenčního období, poté, co byly
provedeny příslušné úpravy při uplatnění varovných
mechanismů uvedených v článku 11 rámcového nařízení;.
              4b) nNáklady, jež
je v této souvislosti třeba zohlednit, zahrnují náklady stanovené na
zařízení a služby poskytované a uskutečňované podle
Evropského oblastního navigačního plánu ICAO. Mohou zahrnovat ð Zahrnují ï i náklady, které vzniknou vnitrostátním dozorovým orgánům
nebo kvalifikovaným subjektům, a další náklady, jež vzniknou
příslušnému členskému státu a poskytovateli služeb
v souvislosti s poskytováním letových navigačních služeb.
Nezahrnují náklady na sankce uložené členskými státy Ö uvedené v Õ podle
článku 339 rámcového nařízení ani náklady na nápravná opatření ð nebo sankce ï uložená
členskými státy Ö uvedené v Õ v souladu s článkem čl. 11 Ö odst. 5 Õ rámcového nařízení;.
              5.c) čČlenské
státy vyvinou v souvislosti s funkčními bloky vzdušného prostoru
a v rámci svých příslušných rámcových dohod
přiměřené úsilí, aby se dohodly na společných zásadách
režimu poplatků;.
              6.d) nNáklady na
různé druhy letových navigačních služeb jsou určovány
samostatně, jak je stanoveno v čl. 2112
odst. 3;.
              7.e) nNení
povoleno vzájemné dotování mezi traťovými navigačními službami
a letištními a přibližovacími službami řízení letů. Náklady, které se týkají jak letištních a přibližovacích
služeb řízení
letů, tak traťových navigačních
služeb, se na základě transparentní metody rozdělí poměrným
způsobem mezi traťové navigační služby na straně jedné
a letištní a přibližovací služby na straně druhé.
V obou těchto kategoriích je povoleno vzájemné dotování mezi
různými letovými ð provozními ï navigačními
službami, pouze pokud k tomu existují objektivní důvody, které jsou
jasně vymezeny;. ð Vzájemné dotování mezi letovými
provozními službami a podpůrnými službami není povoleno. ï
              8.f) Musí být zaručena transparentnost průhlednost nákladového základu pro poplatky musí být zaručena. Přijmou se Mají být
přijata prováděcí pravidla pro informace poskytované poskytovateli
služeb s cílem umožnit přezkoumání prognóz, skutečných
nákladů a příjmů poskytovatele poskytování informací ze strany
poskytovatelů služeb, aby bylo možné přezkoumat prognózy,
skutečné náklady a příjmy poskytovatele. Vnitrostátní dozorové orgány,
poskytovatelé služeb, uživatelé vzdušného prostoru, Komise a Eurocontrol
si vzájemně pravidelně vyměňují informace.
93.
Členské státy dodržují při stanovení poplatků v souladu
s odstavciem 2 Ö 3 až 8 Õ tyto zásady:
              a) poplatky za dostupnost letových
navigačních služeb jsou stanoveny v souladu se zásadou zákazu
diskriminace;. Jjestliže
jsou různým uživatelům vzdušného prostoru ukládány poplatky za užití
stejné služby, nesmí být činěn rozdíl s ohledem na státní
příslušnost nebo kategorii uživatele;
              b) pro určité uživatele
může být povolena výjimka, zejména pro lehké letouny a státní
letadla, za předpokladu, že náklady na tyto výjimky nejsou přeneseny
na ostatní uživatele;
              c) poplatky se stanoví za kalendářní
rok na základě stanovených nákladů nebo mohou být stanoveny za podmínek definovaných
členskými státy pro určení maximální úrovně jednotkové sazby
nebo příjmu pro každý rok po období nepřesahující pět let;
              d) letové navigační služby
mohou vytvářet dostatečné příjmy, které zajišťují
přiměřenou návratnost aktiv a přispívají
k nezbytnému zhodnocení kapitálu;
              e) poplatky odrážejí náklady
letových navigačních služeb a zařízení, které jsou dávány
k dispozici uživatelům vzdušného prostoru, ð včetně nákladů, jež
vynaložila EAA na příslušné úkoly spojené se správou, ï přičemž je třeba brát ohled na relativní výkonnostní
charakteristiky různých typů dotčených letadel;
              f) poplatky podporují
bezpečné, účinné, efektivní a udržitelné poskytování letových
navigačních služeb s ohledem na dosažení vysoké úrovně
bezpečnosti a efektivity nákladů a plnění
výkonnostních cílů, motivují k integrovanému poskytování služeb
a snižují dopady letectví na životní prostředí. Za tímto účelem Ö Pro účely
písmene f) Õ a ve vztahu
k vnitrostátním plánům výkonnosti nebo plánům výkonnosti pro
funkční bloky vzdušného prostoru mohou vnitrostátní dozorové orgány zavést
mechanismy, včetně pobídek spočívajících ve finančním
zvýhodnění či znevýhodnění, s cílem přimět
poskytovatele letových navigačních služeb nebo uživatele vzdušného
prostoru k tomu, aby podporovali zlepšení v poskytování letových
navigačních služeb, např. zvyšováním kapacity, zkracováním doby
zpoždění a udržitelným rozvojem, a zároveň zachovávali
optimální úroveň bezpečnosti.
104. Komise
přijme ð opatření stanovující podrobnosti
postupu, podle něhož se mají použít odstavce 1 až 9. ï k tomuto článku ð Tyto ï prováděcí pravidla ð akty se přijímají
přezkumným ï regulatorním
postupem podle čl. 275 odst. 3 rámcového nařízení.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 11 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 1416
Přezkum dodržování zásad a pravidel Ö souladu s
články 12 a 13 Õ
1. Komise zajišťuje průběžný
přezkum dodržování zásad a pravidel uvedených v článcích 1214 a 1315,
přičemž jedná ve spolupráci s členskými státy. Komise
usiluje o vytvoření nezbytných mechanismů pro využívání
odborných znalostí Eurocontrolu a výsledky přezkumu sdílí
s členskými státy, Eurocontrolem a zástupci uživatelů
vzdušného prostoru.
2. Komise na žádost jednoho nebo více
členských států, které se domnívají, že zásady a pravidla uvedené
v článcích 14 a 15 nebyly řádně uplatněny,
nebo z vlastní iniciativy vyšetřuje veškerá tvrzení o údajném
nedodržení či neuplatnění příslušných zásad nebo pravidel
ð přezkoumá konkrétní opatření
přijatá vnitrostátními orgány ohledně používání článků 12 a
13, která se týkají stanovení nákladů a poplatků ï . Aniž by byl je dotčen čl. 3218 odst. 1, sdělí Komise výsledky svého šetření
členským státům, Eurocontrolu a zástupcům uživatelů
vzdušného prostoru. Do dvou měsíců po obdržení žádosti, a po
vyslyšení dotčených členských států Ö Komise
rozhodne, zda bylo dosaženo souladu s články 12 a 13, a opatření se
tak může nadále používat. Tyto prováděcí akty se přijímají Õ a po konzultaci
s výborem pro jednotné nebe poradním postupem stanoveným v podle čl. 275
odst. 2 nařízení (ES)
č. 549/2004 Komise rozhodne o uplatňování
článků 14 a 15 tohoto nařízení a o tom, zda
může dotčená praxe pokračovat.
3. Komise sdělí své rozhodnutí členským státům
a vyrozumí o něm poskytovatele služeb, pokud je tím
z právního hlediska dotčen. Každý členský stát se do jednoho
měsíce může proti rozhodnutí Komise odvolat k Radě. Rada
může kvalifikovanou většinou ve lhůtě jednoho měsíce přijmout
jiné rozhodnutí.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 10 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 1515a
Společné projekty
1. Společné
projekty mohou napomoci úspěšnému pProvádění
hlavního plánu ATM Ö může být
podporováno společnými projekty Õ . Tyto projekty
podporují cíle tohoto nařízení, jež spočívají ve zlepšení výkonnosti
evropského leteckého systému v klíčových oblastech, jako jsou
kapacita, hospodárnost účinnost letů a efektivita nákladů a také udržitelnost
životního prostředí, a to v rámci vyšších cílů
zajištění bezpečnosti. ð Cílem společných projektů je
včas, koordinovaně a synchronizovaně zavádět funkce ATM,
aby se dosáhlo zásadních provozních změn určených v hlavním plánu
ATM. ï
2. Komise může ð přijmout opatření, kterými se
vytváří řízení společných projektů a určují se pobídky
pro jejich zavádění. Tyto prováděcí akty se přijímají
přezkumným ï regulatorním postupem uvedeným
v podle čl. 275 odst. 3 rámcového nařízení. Ö Těmito
opatřeními Õ vypracovat metodické
pokyny týkající se způsobu, jakým mohou tyto projekty podpořit
provádění hlavního plánu ATM. Těmito metodickými pokyny
nejsou dotčeny mechanismy pro zavádění projektů týkajících se
funkčních bloků vzdušného prostoru, jak byly dojednány sjednaných stranami příslušných bloků.
3. Komise může ð schválit společné projekty pro
funkce spojené se sítí, které mají zvláštní význam pro zlepšení celkové
výkonnosti uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb
v Evropě, a určit funkce ATM, které jsou připravené k zavedení,
společně s harmonogramem a zeměpisnou působností zavedení.
Tyto prováděcí akty se přijímají ï rovněž
ð přezkumným ï regulatorním
postupem uvedeným v podle čl. 275 odst. 3
rámcového nařízení rozhodnout
o vytvoření společných projektů pro funkce spojené se
sítěmi, které jsou obzvláště důležité pro zlepšení celkového
výkonu uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb
v Evropě.
Takové sSpolečné projekty lze považovat za způsobilé pro poskytnutí
finančních prostředků Společenství Ö Unie Õ v rámci
víceletého finančního rámce. Za tímto účelem, a aniž jsou
dotčeny pravomoci členských států rozhodovat o využití
svých finančních zdrojů, provede Komise nezávislou analýzu
nákladů a výnosů přínosů, konzultuje vede konzultace s členskými státy a příslušnými
zúčastněnými stranami podle článku 2810 rámcového nařízení a přezkoumá všechny vhodné prostředky
k financování realizace společných projektů. Způsobilé
náklady na realizaci společných projektů jsou propláceny
v souladu se zásadami transparentnosti a zákazu nediskriminace.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 5 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 169a
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy přijmou veškerá
opatření nezbytná k tomu, aby do 4. prosince 2012 Ö zřídily
a Õ prováděly zřídily funkční bloky vzdušného prostoru ð založené na integrovaném poskytování
letových provozních služeb ï s cílem dosáhnout požadované kapacity a efektivnosti účinnosti sítě uspořádání letového provozu v rámci jednotného
evropského nebe, udržet vysokou úroveň bezpečnosti
a přispět tak k celkové výkonnosti systému letecké dopravy
a snížení jejích dopadů na životní prostředí.
ò nový
2. Funkční
bloky vzdušného prostoru se pokud možno zřizují na základě
průmyslových partnerství pro spolupráci mezi poskytovateli letových
navigačních služeb, zejména v souvislosti s poskytováním podpůrných
služeb v souladu s článkem 10. Průmyslová partnerství mohou
podpořit jeden nebo více funkčních bloků vzdušného prostoru nebo
jejich část, aby maximalizovaly jejich výkonnost.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 5 (přizpůsobený)
ð nový
3. Členské státy ð , stejně jako poskytovatelé
letových provozních služeb ï mezi sebou v co nejvyšší míře spolupracují, zejména pak při
zřizování sousedních funkčních bloků vzdušného prostoru,
aby zajistily soulad s tímto Ö článkem Õ ustanovením.
Případně se na spolupráci mohou podílet ð poskytovatelé letových provozních
služeb ze ï třetích zemíě,
jež se funkčních bloků vzdušného prostoru účastní.
24. Pro
funkční bloky vzdušného prostoru platí zejména tato kritéria:
              a) jsou zakládány
z důvodů bezpečnosti;
ò nový
              b)
jsou koncipovány tak, aby co nejvíce využívaly synergií průmyslových
partnerství, a mohly tak splnit a pokud možno překročit výkonnostní
cíle stanovené v souladu s článkem 11;
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 5 (přizpůsobený)
bc)
umožňují optimální využití vzdušného prostoru s ohledem na plynulost
toků letového provozu;
              cd)
zajišťují soulad s evropskou sítí leteckých tratí vytvořenou
v souladu s článkem 176 nařízení
o vzdušném prostoru;
              de) jsou
odůvodněny svou celkovou přidanou hodnotou, včetně
optimálního využívání technických a lidských zdrojů na základě
analýzy nákladů a přínosů výnosů;
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 5
ð nový
              ef) ð případně ï zajišťují hladké a pružné převzetí odpovědnosti za
řízení letového provozu mezi stanovišti letových provozních služeb;
              fg)
zajišťují slučitelnost různých uspořádání vzdušného
prostoru a optimalizují
mimo jiné stávající letové informační oblasti;
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 5 (přizpůsobený)
              gh)
splňují podmínky vyplývající z regionálních dohod uzavřených
v rámci ICAO;
hi) dodržují
regionální dohody uzavřené ke dni vstupu tohoto nařízení
v platnost, zejména dohody s evropskými třetími zeměmi. a
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 5
              i) usnadňují soulad s výkonnostními cíli
pro celé Společenství.
ò nový
Požadavky odst. 4
písm. c), d) a g) musí být splněny v souladu s optimalizací navrhování
vzdušného prostoru prováděnou manažerem struktury vzdušného prostoru, jak
je upřesněno v článku 17.
5. Požadavky
stanovené v tomto článku mohou být splněny tím, že se poskytovatelé
letových navigačních služeb účastní jednoho nebo více funkčních
bloků vzdušného prostoru.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 5 (přizpůsobený)
ð nový
36.
Funkční blok vzdušného prostoru ð , který přesahuje vzdušný prostor
spadající pod pravomoc jednoho členského státu, ï se zřizuje pouze ð společným určením ï vzájemnou
dohodou , na
němž se podílejí všechny
členskéých státyů,
případně i třetích zeměí, pod
jejichž pravomoc spadá některá část vzdušného prostoru uvnitř funkčního bloku
vzdušného prostoru spadá. ð Ve společném určení, kterým
se funkční blok vzdušného prostoru zřizuje, se uvedou nezbytná
ustanovení ohledně způsobu, jak blok změnit a jak může
členský stát nebo případně třetí země z bloku
vystoupit, včetně přechodných ustanovení. ï
ð 7. Členské státy oznámí
zřízení funkčního bloku vzdušného prostoru Komisi. ï Před oznámením zřízení funkčního bloku vzdušného
prostoru Komisi poskytne (poskytnou) dotčený členský stát nebo (dotčené členské státy) Komisi, ostatním členským státům a dalším
zainteresovaným stranám odpovídající informace a dá/(dají) jim
možnost k vyjádření svých připomínek.
4. Pokud se funkční blok vzdušného prostoru týká vzdušného
prostoru, který zcela nebo zčásti spadá pod pravomoc dvou nebo více
členských států, obsahuje dohoda, kterou byl funkční blok
vzdušného prostoru zřízen, nezbytná ustanovení o způsobu, jak
blok změnit a jak z bloku mohou členské státy vystoupit,
včetně přechodných ustanovení.
58. Jestliže
mezi dvěma nebo více členskými státy vyvstanou problémy ohledně
přeshraničního funkčního bloku vzdušného prostoru, který
zasahuje do vzdušného prostoru spadajícího pod jejich pravomoc, mohou
dotčené členské státy tuto záležitost společně
předložit výboru pro jednotné nebe, který vydá stanovisko. Toto stanovisko
je určeno dotyčným členským státům. Aniž je dotčen
odstavec 63,
členské státy toto stanovisko zohlední při hledání řešení.
69. Poté, co
Komise obdrží oznámení členských států o dohodách a prohlášeních
uvedených v odstavcích 63 a ð 7 ï 4,
posoudí, do jaké míry jednotlivé funkční bloky vzdušného prostoru
splňují požadavky stanovené v odstavci 42,
a předá svá zjištění ð členským státům ï výboru
pro jednotné nebe k debatě. Pokud Komise zjistí, že
jeden nebo více funkčních bloků vzdušného prostoru nesplňují požadavky nesplňují, zahájí s dotčenými členskými státy dialog s cílem
dosáhnout shody o na opatřeních nezbytných k nápravě situace.
7. Aniž by byl dotčen odstavec 6, oznamují se dohody
a prohlášení uvedená v odstavcích 3 a 4 Komisi ke
zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V takto zveřejněném oznámení se uvede den vstupu daného
rozhodnutí v platnost.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 5 (přizpůsobený)
ð nový
810. ðKomise může přijmout podrobná
opatření týkající se společného určení poskytovatelů
letových provozních služeb uvedeného v odstavci 6, která určují
způsoby výběru poskytovatelů služeb, dobu určení, ujednání
o dozoru, dostupnost služeb, jež mají být poskytovány, a ujednání o
odpovědnosti. ï Metodické pokyny pro
zřízení a úpravy funkčních bloků vzdušného prostoru budou
vypracovány do 4. prosince 2010 ð Tyto prováděcí akty se
přijímají ï v souladu s poradním
ð přezkumným ï postupem podle čl. 275 odst. 32 rámcového nařízení.
911. Komise ð může ï přijme nejpozději
do 4. prosince 2011 a Ö přijmout
opatření týkající se informací, které mají poskytnout členské státy
uvedené v odstavci 6. Õ Ö Tyto
prováděcí akty se přijímají Õ v souladu s regulatorním
ð přezkumným ï postupem uvedeným
v podle čl. 275 odst. 3 rámcového nařízení prováděcí pravidla
týkající se poskytování informací dotčeným členským státem
(členskými státy) před zřízením a úpravou funkčního bloku
vzdušného prostoru v souladu s odstavcem 3 tohoto článku.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 5
Článek 9b
Koordinátor pro systém funkčních bloků
vzdušného prostoru
1. S cílem usnadnit zřízení funkčních bloků
vzdušného prostoru může Komise pověřit fyzickou osobu jako
koordinátora pro systém funkčních bloků vzdušného prostoru
(„koordinátor“). Komise jedná v souladu s regulatorním postupem podle
čl. 5 odst. 3 rámcového nařízení.
2. Aniž je dotčen čl. 9a odst. 5, napomáhá
koordinátor na žádost všech dotčených členských států
a případně třetích zemí, jež se účastní stejného
funkčního bloku vzdušného prostoru, při překonávání
těžkostí ve vyjednávání s cílem urychlit zřízení funkčních
bloků vzdušného prostoru. Koordinátor vykonává svou činnost na
základě mandátu od všech dotčených členských států
a případně třetích zemí účastnících se stejného
funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Koordinátor vykonává svou činnost nestranně zejména ve
vztahu k členským státům, třetím zemím, Komisi
a zúčastněným stranám.
4. Koordinátor nezveřejní jakékoli informace získané při
výkonu své funkce, pokud k tomu nezíská povolení od dotčeného
členského státu (členských států) a případně
dotčených třetích zemí.
5. Po svém jmenování podává koordinátor každé tři měsíce
zprávy Komisi, výboru pro jednotné nebe a Evropskému parlamentu. Zpráva
obsahuje shrnutí jednání a jejich výsledky.
6. Pravomoc koordinátora zaniká po podepsání poslední dohody
o funkčním bloku vzdušného prostoru, ale nejpozději
4. prosince 2012.
ê 1070/2009 Čl.
3 bod 6
ð nový
Článek 176
Navrhování a uspořádání
sítě
1. ð Služby ï Funkce
sítě uspořádání letového provozu (ATM) umožňují optimální
využívání vzdušného prostoru a zajišťují, aby uživatelé vzdušného
prostoru mohli užívat upřednostňované tratě při
současném zajištění co největšího přístupu ke vzdušnému
prostoru a letovým navigačním službám. Účelem těchto funkcí ð služeb ï je podpora iniciativ na vnitrostátní úrovni a na úrovni
funkčních bloků vzdušného prostoru a tyto funkce ð služby ï by se měly vykonávat tak, aby byla dodržena zásada oddělení
regulatorních a provozních úkolů.
2. Za účelem dosažení cílů uvedených
v odstavci 1, a aniž jsou dotčeny povinnosti členských států ve
vztahu k vnitrostátním tratím a strukturám vzdušného prostoru,
zajišťuje Komise provádění těchto funkcí ð služeb, za které odpovídá manažer
struktury vzdušného prostoru ï :
              a) navrhování evropské sítě leteckých
tratí ATS;
              b) koordinace omezených zdrojů
v rámci kmitočtových pásem pro letectví využívaných ve všeobecném
letovém provozu, zejména radiových kmitočtů, a koordinace
kódů radarových odpovídačů.; ;
ò nový
c) základní funkce pro
uspořádání toku letového provozu;
d) zajištění
portálu leteckých informací v souladu s článkem 23;
e) optimalizace
navrhování vzdušného prostoru ve spolupráci s poskytovateli letových
navigačních služeb a funkčními bloky vzdušného prostoru
uvedenými v článku 16;
f) centrální funkce pro
koordinaci při krizi v letectví.
ê 1070/2009 Čl.
3 bod 6
ð nový
              Funkce ð Služby ï uvedené v prvním tomto pododstavci nezahrnují přijímání závazných opatření
s obecnou působností ani výkon politického rozhodování.
Zohledňují návrhy vypracované na vnitrostátní úrovni a na úrovni
funkčních bloků vzdušného prostoru. Jsou vykonávány ve spolupráci
s vojenskými orgány v souladu se schválenými postupy týkajícími se
pružného užívání vzdušného prostoru.
ê 1070/2009 Čl.
3 bod 6 (přizpůsobený)
ð nový
              Komise může po konzultaci
s výborem pro jednotné nebe a v souladu
s prováděcími pravidly podle odstavce 4 pověřit Ö určit Õ Eurocontrol nebo
jiný nezávislý a odborně příslušný způsobilý subjekt ð , aby vykonávaly ï úkoly,
jež jsou nezbytné pro výkon funkcí uvedených v prvním pododstavci
ð manažera struktury vzdušného
prostoru ï . These tasks shall be executed in an impartial and cost-effective
manner and performed on behalf Ö of Õ on Member States and
stakeholders. Podléhají řádnému řízení, jež uznává oddělení zodpovědností
za poskytování služeb a regulaci, s přihlédnutím
k potřebám celé sítě ATM a za plného zapojení
uživatelů vzdušného prostoru a poskytovatelů letových
navigačních služeb. ð Do 1. ledna 2020 určí Komise manažera
struktury vzdušného prostoru jako samostatného poskytovatele služeb, který je
pokud možno zřízen jako průmyslové partnerství. ï
ê 1070/2009 Čl.
3 bod 6
ð nový
3. Po řádné konzultaci se zúčastněnými
stranami z tohoto odvětví může Komise ð je zmocněna přijímat akty v
přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými ï přidáváat na
seznam funkcí
ð služeb stanovených ï uvedených v odstavci 2 další funkce ð služby, aby jej přizpůsobila
technickému a provoznímu pokroku s ohledem na poskytování podpůrných
služeb centralizovaným způsobem ï . Tato
opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky
tohoto nařízení jeho doplněním, se přijímají regulativním
postupem s kontrolou podle čl. 5 odst. 4 rámcového
nařízení.
4. ð Komise přijme ï podrobná Prováděcí
pravidla k opatřením
uvedeným v tomto článku, vyjma pravidel uvedených
v odstavcích 6 až 9, se přijímají regulatorním postupem podle
čl. 5 odst. 3 rámcového nařízení. Tato prováděcí
pravidla se zaměří zejména na ð ohledně ï :
              a) koordinacei
a harmonizacei procesůu
a postupů s cílem zlepšit výkonnost správy leteckých
kmitočtů včetně stanovení zásad a kritérií;
              b) základní centrální
funkcei pro
koordinaci včasné identifikace a řešení potřeb, pokud jde
o kmitočty v pásmech přidělených evropskému
všeobecnému letovémuleteckému
provozu, s cílem podpořit navrhováníorganizaci a provoz evropské letecké sítě;
              c) dalších funkce ð služeb ï sítě, jak
jsou popsány definovaných v hlavním plánu ATM;
d) postupy pro podrobných ujednání o rozhodování založeném na spolupráci mezi členskými státy,
poskytovateli letových navigačních služeb a funkcí uspořádání
sítě v případě úkolů uvedených v odstavci 2;
ò nový
e) podrobných ujednání
pro správu manažera struktury vzdušného prostoru za účasti všech
dotčených zúčastněných stran zapojených do provozu;
ê 1070/2009 Čl.
3 bod 6
ð nový

              fe) ujednání o opatření pro konzultacíche
s příslušnými zúčastněnými stranami v rámci
rozhodovacího procesu na vnitrostátní i evropské úrovni a
              gf)
v rámci rádiového spektra, jež bylo všeobecnému letovému provozu
přiděleno Mezinárodní telekomunikační unií, rozdělení
úkolů a povinností mezi funkci uspořádání sítě
a správce kmitočtů jednotlivých států, přičemž
musí být zajištěno, aby funkce ð služby ï vnitrostátní správy kmitočtů i nadále rozdělovaly
kmitočty, které nemají žádný dopad na síť. V záležitostech,
které mají dopad na síť, spolupracují správci kmitočtů
jednotlivých států se subjekty odpovědnými za funkci uspořádání
sítě s cílem zajistit optimální využívání kmitočtů.
ò nový
Tyto prováděcí
akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27
odst. 3.
ê 1070/2009 Čl.
3 bod 6 (přizpůsobený)
ð nový
5. Jiná hlediska navrhování vzdušného prostoru
než ta, jež jsou uvedena v odstavci 2 ð a odst. 4 písm. c) ï , se řeší na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních
bloků vzdušného prostoru. Proces navrhování zohlední požadavky provozu
a jeho složitost, vnitrostátní plány výkonnosti či plány výkonnosti pro funkčních blokyů
vzdušného prostoru a jeho součástí bude úplná konzultace
s příslušnými uživateli vzdušného prostoru či příslušnými
skupinami, které je zastupují, a případně s vojenskými
orgány.
6.
Členské státy svěří Eurocontrolu či jinému nezávislému
a příslušnému orgánu provádění činností souvisejících
s uspořádáním toku letového provozu, přičemž tento orgán
bude podléhat příslušným opatřením zajišťujícím dohled.
7. Prováděcí pravidla pro činnosti související
s uspořádáním toku letového provozu včetně nezbytných
opatření zajišťujících dohled se vypracovávají poradním postupem
podle čl. 5 odst. 2 rámcového nařízení
a přijímají regulativním postupem podle čl. 5 odst. 3
rámcového nařízení s cílem optimalizovat dostupné kapacity při
užívání vzdušného prostoru a zlepšit činnosti související
s uspořádáním toku letového provozu. Tato pravidla jsou založena na
transparentnosti a účinnosti a zajišťují, aby kapacita byla
poskytována pružným a včasným způsobem odpovídajícím
doporučením Evropského oblastního navigačního plánu ICAO.
ê 1070/2009 Čl.
3 bod 6
8. Prováděcí pravidla pro činnosti související
s uspořádáním toku letového provozu jsou podkladem pro provozní
rozhodnutí přijímaná poskytovateli letových navigačních služeb,
provozovateli letišť a uživateli vzdušného prostoru a upravují
tyto oblasti:
              a) plánování letů;
              b) využívání dostupné kapacity vzdušného prostoru
během všech fází letu včetně přidělování volných
letištních časů a
              c) užívání směrování tratí všeobecným letovým
provozem včetně:
–
vytvoření jednotné příručky pro
směrování tratí a letového provozu,
–
možnosti k odklonu všeobecného letového provozu
od oblastí silného letového provozu a
–
pravidel priorit týkajících se přístupu
všeobecného letového provozu do vzdušného prostoru, zejména v době
silného letového provozu a krizí.
9. Při vypracovávání a přijímání prováděcích
pravidel Komise případně zohlední soulad mezi letovými plány
a letištními časy a nezbytnou koordinaci s přilehlými
oblastmi, aniž je tím dotčena bezpečnost.
ê 550/2004 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 1810
Vztahy mezi poskytovateli služeb
1. Poskytovatelé letových navigačních
služeb mohou využívat služeb ostatních poskytovatelů služeb, kterým bylo vydáno
osvědčení ð nebo kteří předložili
prohlášení ï ve Společenství Ö Unii Õ .
2. Poskytovatelé letových navigačních
služeb formalizují své pracovní vztahy písemnými dohodami nebo obdobnými
právními ujednáními, ve kterých jsou stanovenyé
jednotlivé povinnosti a funkce převzaté každým poskytovatelem
a které umožňují výměnu provozních údajů mezi všemi
poskytovateli služeb, pokud se jedná o všeobecný letový provoz. Tyto
dohody nebo ujednání se oznamují příslušnému vnitrostátnímu dozorovému
orgánu nebo
příslušným vnitrostátním dozorovým orgánům.
3. V případech, ve kterých jde
o poskytování letových provozních služeb, je vyžadován souhlas
dotčených členských států. V případech, ve kterých jde
o poskytování meteorologických služeb, je vyžadován souhlas dotčených
členských států, jestliže určily poskytovatele na výlučném
základě v souladu s čl. 9 odst. 1.
ò nový
Článek 19
Vztahy se zúčastněnými stranami
Poskytovatelé
letových navigačních služeb stanoví mechanismy konzultací s
příslušnými skupinami uživatelů vzdušného prostoru
a provozovatelů letišť o všech závažných otázkách
týkajících se poskytovaných služeb nebo o významných změnách
v uspořádání vzdušného prostoru. Uživatelé vzdušného prostoru se
rovněž zapojí do procesu schvalování strategických investičních
plánů. Komise přijme opatření podrobně uvádějící
způsoby konzultace s uživateli vzdušného prostoru a jejich zapojení
do schvalování investičních plánů. Tyto prováděcí akty se
přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 3.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 6
Článek 2011
Vztah k vojenským orgánům
Členské státy přijmou v rámci
společné dopravní politiky nezbytná opatření k zajištění
toho, aby ohledně uspořádání konkrétních bloků vzdušného
prostoru byly mezi příslušnými civilními a vojenskými orgány
uzavřeny či obnoveny písemné dohody nebo obdobná právní ujednání.
ê 550/2004 (přizpůsobený)
Článek 2112
Transparentnost Průhlednost účetních výkazů
1. Bez ohledu na své vlastnické vztahy nebo
právní formu sestavují poskytovatelé letových navigačních služeb své
účetní výkazy, předávají je k auditu
a zveřejňují. Tyto účetní výkazy musí být v souladu
s mezinárodními účetními standardy přijatými ve Společenství Ö Unii Õ . Jestliže vzhledem
k právnímu postavení poskytovatele služby není plný soulad
s mezinárodními účetními standardy možný, musí se poskytovatel snažit
dosáhnout tohoto souladu v maximální míře.
2. Ve všech případech poskytovatelé
letových navigačních služeb zveřejňují výroční zprávu
a pravidelně se podrobují nezávislému auditu.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 7
3. Jestliže poskytovatelé letových
navigačních služeb poskytují soubor služeb, uvádějí a zveřejňují
náklady a příjmy spojené s letovými navigačními službami
členěné v souladu se systémem poplatků za letové
navigační služby podle článku 1214,
a případně vedou konsolidované účetnictví o ostatních
službách, jež nejsou letovými navigačními službami, jak by je byli povinni
vést, kdyby dané služby poskytovaly samostatné podniky.
ê 550/2004 (přizpůsobený)
ð nový
4. Členské státy určí příslušné
orgány, které jsou oprávněné k nahlédnutí do účetních
výkazů poskytovatelů služeb, kteří poskytují služby ve vzdušném
prostoru spadajícím pod pravomoc dotčených členských států.
5. Členské státy mohou na poskytovatele letových
navigačních služeb, kteří spadají do oblasti působnosti tohoto
nařízení použít přechodná ustanovení
článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002
o uplatňování mezinárodních účetních standardů[49] na poskytovatele letových
navigačních služeb, kteří spadají do oblasti působnosti tohoto
nařízení.
Článek 2213
Přístup k údajům
a ochrana údajů
1. Co se týče všeobecného letového
provozu, jsou mezi všemi poskytovateli letových navigačních služeb,
uživateli vzdušného prostoru a letišti významné provozní údaje, které
usnadňují jejich provozní potřeby, vyměňovány v reálném
čase. Údaje smějí být využívány jen pro provozní účely.
2. Přístup k významným provozním
údajům je umožněn příslušným orgánům, poskytovatelům
letových navigačních služeb, kteří získali majícím
osvědčení ð nebo předložili prohlášení ï , uživatelům vzdušného prostoru a letištím v souladu se
zásadou zákazu diskriminace.
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří
získali majícím osvědčení ð nebo předložili prohlášení ï , uživatelé vzdušného prostoru a letiště stanoví standardní
podmínky přístupu ke svým jiným významným provozním údajům, než které jsou uvedeny
v odstavci 1. Tyto standardní podmínky schvalují vnitrostátní dozorové
orgány. ð Komise může stanovit opatření
týkající se postupů, jež je třeba dodržovat při výměně
údajů, a typů dotčených údajů ve vztahu k těmto
podmínkám přístupu a jejich schvalování. Tyto prováděcí akty se
přijímají přezkumným ï Ppostupem stanoveným v podle čl. 275 odst. 3 rámcového nařízení jsou
podle potřeby stanovena podrobná pravidla, která se vztahují k těmto
podmínkám.
ê 551/2004 (přizpůsobený)
KAPITOLA II IV
SKLADBA VZDUŠNÉHO VZDUŠNÝ PROSTORU
ê 1070/2009 Čl.
3 bod 2
Článek 3
Evropská letová informační oblast pro horní
vzdušný prostor (EUIR)
1. Společenství a jeho členské státy usilují o to,
aby ICAO zřídila a uznávala jednotnou evropskou letovou
informační oblast pro horní vzdušný prostor (EUIR). Za tímto účelem
a s ohledem na záležitosti, které spadají do pravomoci Společenství,
předloží Komise doporučení Radě v souladu
s článkem 300 Smlouvy, a to nejpozději do
4. prosince 2011.
2. EUIR je v souladu s čl. 1 odst. 3 vymezena
tak, aby obsahovala vzdušný prostor pod pravomocí členských států,
a může rovněž obsahovat vzdušný prostor evropských třetích
zemí.
3. Zřízením EUIR není dotčena pravomoc členských
států, v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení
o poskytování služeb, určovat poskytovatele letových provozních
služeb pro vzdušný prostor pod svou pravomocí.
4. Členské státy jsou vůči ICAO v rámci
zeměpisných hranic letových informačních oblastí nadále
odpovědné za horní vzdušný prostor a letové informační oblasti,
které jim ICAO svěřila ke dni vstupu tohoto nařízení
v platnost.
ê 1070/2009 Čl.
3 bod 3 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 233a
Letecké informace v elektronické
podobě
1. Aniž je dotčeno zveřejňování
leteckých informací členskými státy, Komise způsobem, který tomuto zveřejňování
odpovídá, ve spolupráci s Eurocontrolem
ð manažerem struktury vzdušného
prostoru ï zajistí – způsobem, který
tomuto znění odpovídá, – dostupnost vysoce kvalitních
leteckých informací v elektronické podobě, prezentovaných
harmonizovaným způsobem a vyhovujících požadavkům všech
příslušných uživatelů na jejich kvalitu a včasnost.
2. Pro účely odstavce 1 Komise:
              a) zajistí
vytvoření infrastruktury leteckých informací pro celoué Společenství Ö Unii Õ v podobě
elektronického integrovaného zpravodajského portálu s neomezeným přístupem
pro zúčastněné strany. Tato infrastruktura integruje přístup
k požadovaným údajům a poskytování těchto údajů, které
zahrnují, ale neomezují se na letecké informace, informace ohlašovny letových
provozních služeb (ARO), meteorologické informace a informace
o uspořádání toku provozu;.
              b) v úzké spolupráci s Eurocontrolem
a ICAO podporuje modernizaci a harmonizaci poskytování leteckých
informací v nejširším slova smyslu.
3. Komise přijme ð opatření ï k ð vytvoření a zavedení
elektronického integrovaného zpravodajského portálu. ï tomuto
článku prováděcí pravidla ð Tyto prováděcí akty se
přijímají přezkumným ï regulatorním
postupem podle čl. 275 odst. 3 rámcového nařízení.
ê 1070/2009 Čl.
3 bod 4
Článek 4
Pravidla létání a klasifikace vzdušného prostoru
Komise v souladu s regulatorním postupem podle
čl. 5 odst. 3 rámcového nařízení přijme prováděcí
pravidla s cílem
              a) přijmout příslušná ustanovení týkající se
pravidel létání, jež vycházejí ze standardů a doporučených
postupů ICAO;
              b) harmonizovat vhodným způsobem uplatňování
klasifikace vzdušného prostoru ICAO s cílem zajistit plynulé poskytování
bezpečných a výkonných letových provozních služeb v rámci
jednotného evropského nebe.
ê 551/2004 (přizpůsobený)
KAPITOLA III
PRUŽNÉ UŽÍVÁNÍ
VZDUŠNÉHO PROSTORU V JEDNOTNÉM EVROPSKÉM NEBI
ê 551/2004 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 7
Pružné užívání vzdušného prostoru
1. Členské státy zajistí, s ohledem na organizaci vojenských
záležitostí ve své pravomoci, jednotné uplatňování koncepce pružného
užívání vzdušného prostoru, vymezené ICAO a rozvinuté Eurocontrolem,
s cílem usnadnit uspořádání vzdušného prostoru a řízení
letového provozu v rámci společné dopravní politiky.
2. Členské státy každoročně podávají Komisi v rámci
společné dopravní politiky zprávu o uplatňování koncepce
pružného vzdušného prostoru, pokud jde o vzdušný prostor pod jejich
pravomocí.
3. Ukáže-li se, zejména na základě zpráv předaných
členskými státy, že je nezbytné posílit a harmonizovat
uplatňování koncepce pružného vzdušného prostoru v rámci jednotného
evropského nebe, přijmou se postupem stanoveným v článku 8
rámcového nařízení a v rámci společné dopravní politiky
prováděcí pravidla.
Článek 8
Dočasné pozastavení
1. V případech, kdy uplatňování článku 7
působí závažné provozní obtíže, mohou členské státy dočasně
toto uplatňování pozastavit, pokud o tom neprodleně informují
Komisi a ostatní členské státy.
2. Po zavedení dočasného pozastavení a v souladu
s článkem 8 rámcového nařízení mohou být pro vzdušný
prostor pod pravomocí dotyčného členského státu nebo dotyčných
členských států vypracovány úpravy pravidel přijatých podle
čl. 7 odst. 3.
ò nový
Článek 24
Technologický vývoj a interoperabilita uspořádání letového provozu
1. Komise
přijme podrobná pravidla ohledně podpory technologického vývoje a
interoperability uspořádání letového provozu související s vypracováním a
prováděním hlavního plánu ATM. Tyto prováděcí akty se přijímají
přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 3.
2. Na pravidla
uvedená v odstavci 1 se použije čl. 17 odst. 2 písm. b) nařízení (ES)
č. 216/2008. Kde to bude vhodné, požádá Komise agenturu EAA, aby tato
pravidla zahrnula do ročního pracovního programu, na nějž se vztahuje
článek 56 uvedeného nařízení.
ê 552/2004
ð nový
3. Prováděcí pravidla pro interoperabilitu musí zejména:
(a)
 stanovit všechny zvláštní požadavky, které
doplňují nebo upřesňují základní požadavky, zejména pokud jde
o bezpečnost, hladký a bezporuchový provoz a výkon; anebo
(b)
ve vhodných případech uvádět všechny zvláštní požadavky,
které doplňují nebo upřesňují základní požadavky, zejména pokud
jde o koordinované zavádění nových schválených a potvrzených
provozních koncepcí nebo technologií; anebo
(c)
stanovit složky ve vztahu k systémům; anebo
(d)
popisovat jednotlivé postupy při posuzování shody,
případně včetně určených subjektů podle
článku 8, na základě modulů definovaných v rozhodnutí
93/465/EHS, které se mají použít pro posuzování shody nebo vhodnosti
k používání složek, jakož i ověření systémů; anebo
(e)
stanovit podmínky zavádění, případně včetně
data, od kdy se jimi dotčené strany musí podřídit.
ê 552/2004
KAPITOLA II
ZÁKLADNÍ POŽADAVKY, PROVÁDĚCÍ PRAVIDLA PRO
INTEROPERABILITU A SPECIFIKACE SPOLEČENSTVÍ
Článek 2
Základní požadavky
Evropská síť řízení letového provozu, její systémy
a složky a související postupy musí splňovat základní požadavky.
Tyto požadavky jsou uvedeny v příloze II.
Článek 3
Prováděcí pravidla pro interoperabilitu
1. Prováděcí pravidla pro interoperabilitu se vypracovávají vždy,
když je zapotřebí dosáhnout cílů tohoto nařízení uceleným
způsobem.
2. Systémy, složky a související postupy musí splňovat po
celou dobu životnosti příslušná prováděcí pravidla pro
interoperabilitu.
4. Při přípravě, přijímání a přezkumu
prováděcích pravidel pro interoperabilitu se musí vzít v úvahu
odhadované náklady a výnosy technických řešení, jejichž
prostřednictvím lze tato pravidla plnit, s cílem stanovit
nejvhodnější řešení, a přitom brát náležitě na
zřetel nutnost zachovat schválenou vysokou úroveň bezpečnosti.
Ke každému návrhu prováděcího pravidla pro interoperabilitu se musí
přiložit odhad nákladů a výnosů řešení pro všechny
dotčené subjekty.
5. Prováděcí pravidla pro interoperabilitu se přijímají
postupem stanoveným v článku 8 rámcového nařízení.
Článek 4
Specifikace Společenství
1. Pro dosažení cíle tohoto nařízení mohou být stanoveny
specifikace Společenství. Těmito specifikacemi mohou být:
              a) evropské normy pro systémy nebo složky
společně se souvisejícími postupy vypracovanými evropskými orgány pro
normalizaci ve spolupráci s Eurocae na základě zmocnění
uděleného Komisí v souladu s čl. 6 odst. 4
směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne
22. června 1998 o postupu při poskytování informací
v oblasti norem a technických předpisů[50]
a podle obecných pokynů pro spolupráci mezi Komisí a orgány pro
normalizaci podepsaných dne 13. listopadu 1984;
              nebo
              b) specifikace vypracované Eurocontrolem pro otázky
koordinace provozu mezi poskytovateli služeb letového provozu na žádost Komise
postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 rámcového
nařízení.
2. Dodržování základních požadavků anebo prováděcích pravidel
pro interoperabilitu se předpokládá u systémů
a souvisejících postupů nebo složek, které splňují odpovídající
specifikace Společenství a jejichž referenční čísla byla
zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
3. Komise zveřejní odkazy na evropské normy uvedené
v odst. 1 písm. a) v Úředním věstníku Evropské unie.
4. Odkazy na specifikace Eurocontrolu uvedené v odst. 1 písm.
b) se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie
postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 rámcového
nařízení.
5. Pokud se členský stát nebo Komise domnívá, že shoda se
zveřejněnou specifikací Společenství nezaručuje shodu se
základními požadavky anebo prováděcími pravidly pro interoperabilitu,
které měla uvedená specifikace Společenství upravovat, použije se
postup uvedený v čl. 5 odst. 2 rámcového nařízení.
6. V případě nedostatků ve zveřejněných
evropských normách, částečného nebo úplného odstranění
dotyčných norem z předpisů, které je obsahují, nebo
v případě jejich změny lze rozhodnout postupem stanoveným
v čl. 5 odst. 2 rámcového rozhodnutí po konzultaci s výborem
zřízeným článkem směrnice 98/34/ES.
7. V případě nedostatků ve zveřejněných
specifikacích Eurocontrolu, částečného nebo úplného odstranění
zmíněných specifikací z předpisů, které je obsahují, nebo
v případě jejich změny lze rozhodnout postupem stanoveným
v čl. 5 odst. 2 rámcového rozhodnutí.
KAPITOLA III
OVĚŘENÍ SHODY
Článek 5
Prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti
k používání složek
1. Ke složkám se přiloží prohlášení ES o shodě nebo
vhodnosti k používání. Jednotlivé prvky tohoto prohlášení jsou vysvětleny
v příloze III.
2. Výrobce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve
Společenství zaručí a prostřednictvím prohlášení ES
o shodě nebo vhodnosti k používání prohlásí, že použil
ustanovení obsažená v základních požadavcích a v příslušných
prováděcích pravidlech pro interoperabilitu.
3. Shoda se základními požadavky a příslušnými
prováděcími pravidly pro interoperabilitu se předpokládá
u složek, k nimž je přiloženo prohlášení ES o shodě
nebo vhodnosti k používání.
4. Příslušná prováděcí pravidla pro interoperabilitu
případně stanoví úkoly, které mají v souvislosti
s posuzováním shody nebo vhodnosti k používání složek plnit oznámené
subjekty uvedené v článku 8.
Článek 6
Prohlášení ES o ověření systémů
1. Poskytovatel služeb letového provozu musí provést ověření
ES systémů v souladu s příslušnými prováděcími
pravidly pro interoperabilitu, aby zajistil, že při integraci těchto
systémů do evropské sítě řízení letového provozu tyto systémy
splňují základní požadavky tohoto nařízení a prováděcí
pravidla pro interoperabilitu.
2. Před uvedením systému do provozu vydá příslušný
poskytovatel služeb letového provozu prohlášení ES o ověření,
jímž se potvrzuje shoda, a toto prohlášení předloží spolu
s technickou dokumentací vnitrostátnímu dozorovému orgánu. Jednotlivé
prvky tohoto prohlášení a technické dokumentace jsou vysvětleny v
příloze IV. Vnitrostátní dozorový orgán si může vyžádat jakékoli
další informace, které jsou nezbytné pro kontrolu této shody.
3. Příslušná prováděcí pravidla pro interoperabilitu
případně vymezí úkoly, které mají v souvislosti
s ověřením systémů plnit oznámené subjekty uvedené
v článku 8.
4. Prohlášení ES o ověření nemá vliv na žádné hodnocení,
jehož vypracování může vnitrostátní dozorový orgán potřebovat
z jiných důvodů, než je interoperabilita.
ê 1070/2009 Čl.
4 bod 1
Článek 6a
Alternativní způsob ověření dodržování
požadavků
Vztahuje-li se osvědčení vydané v souladu
s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných
pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení
Evropské agentury pro bezpečnost letectví[51] na
složky nebo systémy, považuje se pro účely článků 5
a 6 tohoto nařízení za prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti
pro použití nebo prohlášení ES o ověření, pokud je jeho
součástí prokázání dodržení podstatných požadavků tohoto
nařízení a příslušných prováděcích pravidel pro
zajištění interoperability.
ê 552/2004
Článek 7
Záruky
1. Pokud vnitrostátní dozorový orgán zjistí, že:
              a) složka, k níž je přiloženo prohlášení ES
o shodě nebo vhodnosti k používání, nebo
              b) systém, k němuž je přiloženo prohlášení
ES o ověření,
nesplňuje základní požadavky nebo příslušná prováděcí
pravidla pro interoperabilitu, přijme s přihlédnutím
k nutnosti zajistit bezpečnost a kontinuitu provozu veškerá
nezbytná opatření, aby omezil oblasti používání dotyčné složky
či dotyčného systému nebo zakázal takové používání
u subjektů, které jsou v jeho působnosti.
2. Dotyčný členský stát neprodleně uvědomí Komisi
o každém takovém opatření, přičemž uvede důvody jejich
přijetí a zejména uvede, zda je podle jeho názoru příčinou
nedodržování základních požadavků:
              a) nesplnění základních požadavků;
              b) nesprávné použití prováděcích pravidel pro
interoperabilitu anebo specifikací Společenství;
              c) nedostatky v prováděcích pravidlech pro
interoperabilitu anebo specifikacích Společenství.
3. Komise neprodleně jedná s dotčenými subjekty. Po
jednání Komise vyrozumí členský stát o svých zjištěních
a sdělí mu, zda považuje opatření přijatá vnitrostátním
dozorovým orgánem za důvodná.
4. Pokud Komise zjistí, že opatření přijatá vnitrostátním
dozorovým orgánem nejsou důvodná, požádá příslušný členský stát,
aby zajistil jejich co nejdřívější zrušení. V tomto smyslu
neprodleně vyrozumí výrobce nebo jeho zplnomocněného zástupce
usazeného ve Společenství.
5. Pokud Komise zjistí, že nedodržování základních požadavků je
způsobeno nesprávným použitím prováděcích pravidel pro
interoperabilitu anebo specifikací Společenství, přijme dotyčný
členský stát vhodná opatření proti subjektu, který předložil
prohlášení o shodě nebo vhodnosti k používání nebo prohlášení ES
o ověření, a uvědomí o tom Komisi a ostatní
členské státy.
6. Pokud Komise zjistí, že nedodržování základních požadavků je
způsobeno nedostatky ve specifikacích Společenství, použijí se
postupy uvedené v čl. 4 odst. 6 nebo 7.
KAPITOLA IV V
závěrečná
ustanovení
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 11 (přizpůsobený)
Článek 2517
Změny Ö Přizpůsobení Õ
příloh
Opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné
prvky příloh s cílem zohlednit vývoj v technické či
provozní oblasti, se přijímají regulativním postupem s kontrolou
podle čl. 5 odst. 4 rámcového nařízení.
Ze závažných naléhavých důvodů může Komise použít postup
pro naléhavé případy podle čl. 5 odst. 5 rámcového
nařízení.
ò nový
Komise je
zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci
v souladu s článkem 26, kterými doplní nebo změní požadavky
na kvalifikované subjekty uvedené na seznamu v příloze
I a podmínky spojené s osvědčeními, která se udělují
poskytovatelům letových navigačních služeb, uvedené
v příloze II, aby se zohlednily zkušenosti, které vnitrostátní
dozorové orgány získaly při uplatňování těchto požadavků
a podmínek, nebo vývoj systému uspořádání letového provozu, pokud jde
o interoperabilitu a integrované poskytování letových navigačních
služeb.
ò nový
Článek 26
Výkon
přenesené pravomoci
1. Pravomoc
přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za
podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc
přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 11 odst. 7,
čl. 17 odst. 3 a článku 25 je svěřena Komisi na dobu
neurčitou.
3. Evropský
parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 11 odst.
7, čl. 17 odst. 3 a článku 25 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení
se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené.
Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním
věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm
upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v
přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu
v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně
Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v
přenesené pravomoci přijatý podle čl. 11 odst. 7, čl. 17
odst. 3 a článku 25 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský
parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců
ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada
před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky
nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato
lhůta prodlouží o dva měsíce.
ê 549/2004
ð nový
Článek 27 5
Postup projednávání ve
výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro jednotné nebe
(dále jen „výbor“),
složený ze dvou zástupců z každého členského státu, kterému předsedá
zástupce Komise. Výbor náležitě přihlíží k zájmům
všech kategorii uživatelů. ð Výbor je výborem ve smyslu
nařízení (EU) č. 182/2011. ï
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijeí se články článek 3
a 7 ð 4 ï rozhodnutí
1999/468/ES ð nařízení (EU) č.
182/2011 ï s ohledem
na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijeí se články článek 5 a 7
rozhodnutí
1999/468/ES ð nařízení (EU) č.
182/2011 ï s ohledem
na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES
je jeden měsíc.
ê 1070/2009 Čl.
1 bod 4
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se čl. 5a
odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES
s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
5. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se čl. 5a
odst. 1, 2, 4 a 6 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES
s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
ê 1070/2009 Čl.
1 bod 5 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 2810
Ö Konzultace
Komise se zúčastněnými stranami Õ
12. Komise
vytvoří konzultační mechanismus na úrovni Společenství Ö Unie Õ ð , s jehož pomocí bude ve vhodných
případech konzultovat záležitosti související s prováděním tohoto
nařízení ï . Konzultace se zúčastní konkrétní výbor pro kolektivní
vyjednávání zřízený na základě rozhodnutí Ö Komise Õ 98/500/ES.
3. Konzultace se zúčastněnými stranami se týká zejména vývoje
a zavádění nových koncepcí a technologií v rámci EATMN.
2. Zúčastněnými stranami mohou být:
–
poskytovatelé letových navigačních služeb,
–
provozovatelé letišť,
–
příslušní uživatelé vzdušného prostoru nebo
příslušné skupiny zastupující uživatele vzdušného prostoru,
–
vojenské orgány,
–
výrobní průmysl a
–
organizace profesního zastoupení
zaměstnanců.
ê 1070/2009 Čl.
1 bod 5 (přizpůsobený)
Článek 296
Poradní orgán odvětví
Aniž je dotčena úloha výboru
a Eurocontrolu, zřídí Komise „poradní orgán odvětví“, složený
z poskytovatelů letových navigačních služeb, sdružení
uživatelů vzdušného prostoru, provozovatelů letišť, zástupců
výrobců a orgánů profesního zastoupení zaměstnanců.
Úlohou tohoto orgánu je pouze poskytovat Komisi poradenství při
provádění jednotného evropského nebe.
Článek 307
Vztahy s evropskými
třetími zeměmi
ê 1070/2009 Čl.
1 bod 5 (přizpůsobený)
ð nový
Společenství Ö Unie Õ a jeho její
členské státy se zaměří na rozšíření a podporuje rozšíření jednotného evropského nebe na země, které nejsou členy
Evropské unie,
a bude jej podporovat. Za tímto účelem
členské státy usilují, buď v rámci dohod
uzavřených se sousedními třetími zeměmi, nebo v kontextu dohod
o funkčních blocích vzdušného prostoru ð společných určení
funkčních bloků vzdušného prostoru nebo dohod o službách
sítě ï , o rozšíření oblasti působnosti ð cílů ï tohoto nařízení i opatření
uvedených v článku 3 i na tyto
země.
ê 1070/2009 Čl.
1 bod 5 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 318
Ö Podpora od
vnějších subjektů Õ Prováděcí pravidla
1. K vytvoření prováděcích pravidel
může Komise může ð při plnění svých úkolů
podle tohoto nařízení požádat o podporu ï vydat
Eurocontrolu nebo případně jinému ð vnější ï orgánu pověření
, v němž vymezí úkoly, které je třeba vykonat, a jejich harmonogram s
ohledem na příslušné lhůty stanovené v tomto nařízení. Komise jedná
v souladu s poradním postupem podle čl. 5 odst. 2.
2. Pokud Komise zamýšlí vydat pověření podle odstavce 1,
snaží se co nejlépe využít stávajících ujednání, jejichž prostřednictvím
je zajišťovánaúčast a konzultace všech zainteresovaných stran,
pokud tato ujednání odpovídají postupům Komise v oblasti
transparentnosti a konzultací a nejsou v rozporu s jejími
institucionálními závazky.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 1
Článek 4
Bezpečnostní požadavky
Komise přijme v souladu s regulatorním postupem podle
čl. 5 odst. 3 rámcového nařízení prováděcí pravidla,
jejichž součástí jsou příslušná ustanovení bezpečnostních
předpisů Eurocontrolu (ESARR) a následné změny těchto
předpisů, jež spadají do oblasti působnosti tohoto
nařízení, popř. s vhodnými úpravami.
ê 550/2004 (přizpůsobený)
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ
USTANOVENÍ
ê 1070/2009 Čl.
4 bod 2
Článek 9
Změna příloh
Opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné
prvky příloh s cílem zohlednit vývoj v technické či
provozní oblasti, se přijímají regulativním postupem s kontrolou
podle čl. 5 odst. 4 rámcového nařízení.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 11
Článek 3218
Důvěrnost
1. Vnitrostátní dozorové orgány jednající
v souladu s vnitrostátními právními předpisy ani Komise
nezveřejňují informace důvěrné povahy, zejména informace
o poskytovatelích letových navigačních služeb, jejich obchodních
vztazích nebo jejich nákladových položkách.
2. Ustanovením odstavce 1 nejsou
dotčena práva vnitrostátních dozorových orgánů ani Komise na
zveřejňování informací v případech, kdy je to nezbytné
k plnění jejich povinností.; Ttehdy musí
být zveřejnění informací přiměřené
a zohledňovat oprávněné zájmy poskytovatelů letových
navigačních služeb, uživatelů vzdušného prostoru, letišť
a jiných příslušných zúčastněných stran na ochraně jejich obchodního
tajemství.
3. Informace a údaje poskytované
v souladu se systémem poplatků uvedeným v článku 1214 se
zveřejňují.
ê 1070/2009 Čl.
1 bod 5 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 339
Sankce
Sankce, které čČlenské
státy stanoví Ö pravidla pro
sankce Õ za porušení tohoto
nařízení a porušení
opatření podle článku 3, kteréhoých se
dopustí zejména uživatelé vzdušného prostoru a poskytovatelé služeb, ð a přijmou veškerá nezbytná
opatření, kterými zajistí jejich uplatňování. Stanovené sankce ï musí být účinné, přiměřené a odrazující.
ê 549/2004 (přizpůsobený)
Článek 3412
Dozor, sledování Ö Přezkum Õ a metody hodnocení účinku posuzování
dopadů
1. Dozor, sledování a metody hodnocení účinku vycházejí
z výročních zpráv, které předkládají členské státy a které
se týkají provádění akcí přijatých podle tohoto nařízení
a opatření uvedených v článku 3.
ê 1070/2009 Čl.
1 bod 6 písm. a) (přizpůsobený)
ð nový
12. Komise
pravidelně posuzuje uplatňování tohoto nařízení a opatření, která jsou uvedená
v článku 3, a na konci každého referenčního
období uvedeného v čl. 11 odst. 5 písm. d) podá první zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 4. června 2011 a následně na konci každého
referenčního období uvedeného v čl. 11 odst. 3
písm. d). Je-li to odůvodněné,
může Komise za tímto účelem požádat členské státy
o informace, které
doplňují informace obsažené ve zprávách předaných členskými
státy v souladu s odstavcem 1 tohoto článku ð ohledně provádění tohoto
nařízení ï .
ê 549/2004
3. Pro účely sestavování zpráv uvedených v odstavci 2
může Komise požádat výbor o stanovisko.
ê 1070/2009 Čl.
1 bod 6 písm. b)
24.
S ohledem na původní cíle a budoucí potřeby obsahují zprávy
hodnocení výsledků, jichž bylo dosaženo pomocí opatření
uskutečněných podle tohoto nařízení, včetně
příslušných informací o vývoji odvětví, zejména informací
týkajících se hledisek hospodářských a sociálních, hledisek ochrany životního
prostředí a hledisek environmentálních, zaměstnaneckých a technologických, jakož i kvality
služeb.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 12 (přizpůsobený)
Článek 18a
Přezkum
Komise do
4. prosince 2012 předloží Evropskému parlamentu a Radě
studii, v nímž vyhodnotí právní, bezpečnostní, průmyslové, hospodářské
a sociální dopady použití tržních zásad na poskytování komunikačních,
navigačních, přehledových a leteckých informačních služeb
ve srovnání se stávajícími či alternativními zásadami organizace a zohlední
přitom vývoj funkčních bloků vzdušného prostoru
a dostupných technologií.
ê 551/2004 (přizpůsobený)
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ
USTANOVENÍ
Článek 10
Přezkum
V rámci
pravidelného přezkumu podle čl. 12 odst. 2 rámcového
nařízení dokončí Komise výhledovou studii o podmínkách budoucího
uplatnění koncepcí uvedených v článcích 3, 5 a 6 na spodní
vzdušný prostor.
Na základě
závěrů studie a s ohledem na dosažený pokrok předá
Komise nejpozději do 31. prosince 2006 Evropskému parlamentu
a Radě zprávu, ke které případně přiloží návrh, aby
tyto koncepce byly rozšířeny na spodní vzdušný prostor, nebo aby byla
určena jiná opatření. Bude-li toto rozšíření vzato v úvahu,
měly by být odpovídající rozhodnutí přijata přednostně
před 31. prosincem 2009.
ê 549/2004 (přizpůsobený)
Článek 3513
Bezpečnostní opatření
Toto nařízení nebrání členskému
státu, aby uplatňoval opatření do té míry, Ö v níž Õ do které jsou
potřebná pro zajištění základních bezpečnostních nebo obranných
zájmů. Jde zejména o opatření, která jsou nezbytná:
a)           pro přehled o provozu ve vzdušném prostoru spadajícím
pod pravomocí dotčeného členského státu podle dohod ICAO o oblastní
letové navigaci včetně možnosti zjištění, identifikace
a vyhodnocení všech letadel, která užívají tento vzdušný prostor, s ohledem
na zajištění bezpečnosti letů a přijetí akce opatření k zajištění bezpečnostních a obranných potřeb,;
b)           v případě závažných vnitřních
nepokojů, které ohrožují veřejný pořádek,;
c)           v případě války nebo závažného mezinárodního
napětí, které zakládá představuje válečnou hrozbu,;
d)           pro plnění mezinárodních závazků členského
státu týkajících se zachování míru a mezinárodní bezpečnosti,;
e)           pro provádění vojenských činností operací a výcviku včetně nezbytných možností pro cvičení.
ê 1070/2009 Čl.
1 bod 7 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 3613a
Evropská aAgentura
ð Evropské unie ï pro bezpečnost
letectví (EAA)
Při provádění tohoto
nařízení a nařízení
(ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004, (ES)
č. 552/2004 a nařízení Evropského parlamentu a Rady
(ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008
o společných pravidlech v oblasti civilního letectví
a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví[52] členské státy a Komise v souladu se svými úkoly
stanovenými v tomto nařízení vhodným způsobem koordinují
činnost s ð agenturou EAA ï Evropskou agenturou pro
bezpečnost letectví, čímž zajistí řádné
zohlednění všech bezpečnostních aspektů.
ê 552/2004 (přizpůsobený)
Článek 10
Přechodná opatření
1. Počínaje dnem
20. října 2005 se základní požadavky použijí pro zahájení
činnosti systémů a složek evropské sítě řízení
letového provozu, pokud příslušná prováděcí pravidla pro
interoperabilitu nestanoví jinak.
2. U všech
systémů a složek evropské sítě řízení letového provozu,
které v současnosti fungují, se splnění základních
požadavků vyžaduje do 20. dubna 2011, pokud příslušná
prováděcí pravidla pro interoperabilitu nestanoví jinak.
ê 1070/2009 Čl.
4 bod 3 (přizpůsobený)
2a. Pro účely
odstavce 2 tohoto článku mohou členské státy prohlásit systémy
a složky sítě EATMN za odpovídající základním požadavkům
a vyjmout je z ustanovení článků 5 a 6.
ê 552/2004 (přizpůsobený)
3. Pokud byly systémy
evropské sítě řízení letového provozu objednány nebo byly
v tomto smyslu uzavřeny závazné smlouvy:
–
přede dnem vstupu tohoto
nařízení v platnost, nebo případně
–
přede dnem vstupu
jednoho či více příslušných prováděcích pravidel pro
interoperabilitu v platnost
tak, že nemůže být
zaručeno dodržení základních požadavků anebo příslušných
prováděcích pravidel pro interoperabilitu ve lhůtě uvedené
v odstavci 1, sdělí dotyčný členský stát Komisi podrobné
informace o základních požadavcích anebo prováděcích pravidlech pro
interoperabilitu v případech, kdy nastala nejistota ohledně
dodržování těchto předpisů.
Komise zahájí jednání
s dotčenými subjekty, po nichž přijme rozhodnutí postupem
stanoveným v čl. 5 odst. 3 rámcového nařízení.
ê 552/2004 (přizpůsobený)
Článek 3711
Zrušení
Směrnice 93/65/EHS
a 97/15/ES a nNařízení
(ES) č. 2082/2000 Ö 549/2004,
550/2004, 551/2004 Õ a 980/2002 Ö 552/2004 Õ se zrušují ke dni 20. října 2005.
Ö Odkazy na
zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se
srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III. Õ
ê 550/2004 (přizpůsobený)
Článek 3819
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení
v Úředním věstníku Evropské unie.
ê 550/2004 (přizpůsobený)
2. Články 7
a 8 však vstupují v platnost jeden rok po zveřejnění
společných požadavků, tak jak je uvedeno v článku 6
v Úředním věstníku Evropské unie.
ê 550/2004
Toto
nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve
všech členských státech.
V Štrasburku dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
ê 550/2004
è1 1070/2009
Čl. 2 bod 13 písm. a)
è2 1070/2009
Čl. 2 bod 13 písm. b)
PŘÍLOHA I
è1 POŽADAVKY NA KVALIFIKOVANÉ SUBJEKTY ç
è2 Kvalifikovaný
subjekt: ç
–
musí prokázat rozsáhlou zkušenost v oblasti
hodnocení veřejných a soukromých subjektů na úseku v odvětvích letecké dopravy, zejména poskytovatelů letových navigačních
služeb, a v jiných souvisejících úsecích odvětvích vz jedné
nebo více oblastechí, na
které se vztahuje toto nařízení,;
–
musí mít zavedena komplexní pravidla
a předpisy pro pravidelná šetření veo výše
uvedených subjektech, která jsou zveřejňována, postupně soustavně doplňována a zlepšována na základě výzkumných
a vývojových programů,;
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 13 písm. b)
–
nesmí být ovládána kontrolován
poskytovateli letových navigačních služeb, řídiícími orgány
letiště nebo ostatními subjekty podnikajícími v poskytování letových
navigačních služeb nebo ve službách letecké dopravy;,
–
musí být vybavena dostatečným početným technickým, řídiícím, podpůrným a výzkumným personálem odpovídajícím
úkolům, které mají být vykonávány,.
ê 552/2004
6. Subjekt
musí uzavřít pojištění odpovědnosti za škodu, pokud jeho za něj
odpovědnost nepřevzal členský stát v souladu
s vnitrostátními právními předpisy, nebo
pokud za kontroly nenese odpovědnost přímo samotný členský stát.
7. Pracovníci subjektu jsou povinni zachovat úřední tajemství
ohledně všech informací, které získali při plnění svých
úkolů podle tohoto nařízení.
ê 552/2004 (přizpůsobený)
ð nový
PŘÍLOHA V
OZNÁMENÉ SUBJEKTY
1. Subjekt ð Kvalifikovaný subjekt ï , jeho ředitel a pracovníci zaměstnanci odpovědní za provádění kontrol se nemohou účastnit
přímo nebo ve funkci zplnomocněných zástupců navrhování složek či systémů, jejich výroby, uvádění na trh, nebo údržby složek či systémů nebo jejich užívání. Tím se však nevylučuje možnost výměny
technických informací mezi výrobcem nebo konstruktérem a tímto subjektem.
2. Subjekt
a pracovníci odpovědní za provádění kontrol ð Kvalifikovaný subjekt ï musí provádět kontroly z odborného hlediska co
nejpoctivěji a s maximální možnou technickou kvalifikací
a nesmějí podléhat žádným tlakům ani podnětům, zejména
finančním, které by mohly ovlivnit Ö jeho Õ jejich úsudek nebo
výsledky Ö jeho Õ jejich kontroly,
zejména ze strany osob nebo skupin osob, kterých se týkají výsledky kontrol.
3. Subjekt musí zaměstnávat pracovníky a mít prostředky
požadované k odpovídajícímu plnění technických
a administrativních úkolů souvisejících s kontrolami;
zároveň musí mít přístup k zařízení, které je nezbytné pro
mimořádné kontroly.
ê 552/2004 (přizpůsobený)
ð nový
4. Pracovníci Zaměstnanci ð kvalifikovaného subjektu ï odpovědní
za kontroly musí mít:
–
mít odpovídající technické a odborné vzdělání,
–
mít uspokojivé znalosti požadavků na kontroly, které provádějí,
a přiměřenou zkušenost s těmito činnostmi,
–
mít schopnosti nezbytné pro vypracování prohlášení, záznamů
a zpráv, které dokládají jimi provedeníé kontroly.
- 5. Musí být zaručena ð zaručeně ï nestranníost kontrolních
pracovníků. Jejich oOdměna Ö zaměstnanců Õ nesmí záviset na
počtu provedených kontrol nebo na výsledcích těchto kontrol.
ê 1070/2009 Čl.
2 bod 13 písm. b)
ð nový
–
musí být řízena a spravována tak, aby byla
zajištěna důvěrnost informací požadovaných správními orgány,
–
musí být připravené poskytnout významné
informace příslušnému vnitrostátnímu dozorovému orgánu,
–
musí mít stanoveny a zdokumentovány své zásady,
cíle a závazky týkající se kvality a musí zajistit, aby na všech
úrovních organizace byly tyto zásady srozumitelné, uplatňované
a prosazované,
–
musí mít vypracovaný, uplatňovat
a prosazovat účinný vnitřní systém kvality založený na
mezinárodně uznaných normách kvality a v souladu s EN 45004
(kontrolní orgány) a s EN 29001 podle požadavků programu IACS
pro osvědčování systému kvality,
–
musí svůj systém zajišťování kvality nechat
osvědčit nezávislým orgánem auditorů uznaným členským
státem v místě usazení organizace.
ê 550/2004
ð nový
PŘÍLOHA II
PODMÍNKY SPOJENÉ
S OSVĚDČENÍM
1. V osvědčení musí být uveden:
              a) vnitrostátní dozorový orgán
vydávající osvědčení;
              b) žadatel (jméno a adresa);
              c) služby, pro které je vydáno
osvědčení vydáno;
              d) prohlášení, že žadatel dodržuje
společné požadavky podle článku 6 ð 8b ï tohoto
nařízení ð (ES) č. 216/2008 ï ;
              e) den vydání a doba platnosti
osvědčení.
2. Dodatečné podmínky připojené
k osvědčení se mohou podle potřeby týkat:
              a) nediskriminujícího přístupu
uživatelů vzdušného prostoru k službám a požadované úrovně
výkonnosti těchto služeb včetně úrovněí
bezpečnosti a interoperability vzájemné
slučitelnosti;
              b) provozních specifikací technických podmínek pro určité služby;
              c) lhůty, ve které má být
služba poskytnuta;
              d) různého provozního vybavení
používaného v rámci určitých služeb;
              e) oddělení nebo omezení při
provozování služeb, které se nevztahují k poskytování letových
navigačních služeb;
              f) smluv, dohod nebo jiných
ujednání mezi poskytovatelem služeb a třetí osobou, které se
týkajících se poskytnutých služeb;
              g) poskytování informací, které
jsou důvodně opodstatněně požadované požadovány pro ověření toho, zda jsou služby v souladu se
společnými požadavky, včetně plánů, finančních a provozních
údajů a hlavních změn v typu nebo rozsahu poskytovaných
letových navigačních služeb;
              h) veškerých jiných právních
podmínek, které nejsou specifické pro letové navigační služby, jako
například podmíneky vztahujících se k pozastavení nebo odebrání osvědčení.
ê 552/2004
PŘÍLOHA I
PŘEHLED SYSTÉMŮ PRO SLUŽBY LETOVÉHO PROVOZU
Pro účely tohoto nařízení je evropská síť řízení
letového provozu rozdělena do osmi systémů.
              1. Systémy a postupy pro uspořádání vzdušného
prostoru.
              2. Systémy a postupy řízení pro uspořádání
toku letového provozu.
              3. Systémy a postupy pro letové provozní služby,
zejména systémy zpracování dat o letu, systémy zpracování kontrolních dat
a systémy rozhraní člověk/stroj.
              4. Komunikační systémy a postupy pro komunikaci
typu země-země, vzduch-země a vzduch-vzduch
              5. Navigační systémy a postupy.
              6. Přehledové systémy a postupy.
              7. Systémy a postupy pro letové informační
služby
              8. Systémy a postupy pro využívání meteorologických
informací.
PŘÍLOHA II
ZÁKLADNÍ POŽADAVKY
Část A:
Obecné požadavky
Tyto požadavky se týkají celé sítě a jsou obecně
použitelné pro každý ze systémů uvedených v příloze I.
1. Hladký
a bezporuchový provoz
Systémy řízení letecké dopravy a jejich složky se musí
navrhnout, vytvářet, udržovat a provozovat pomocí vhodných
a ověřených postupů tak, aby byl vždy a ve všech
letových fázích zajištěn hladký a bezporuchový provoz evropské
sítě řízení letového provozu. Hladký a bezporuchový provoz je
možné vyjádřit zejména jako předávání informací, včetně
relevantních informací o provozním stavu, jednotný výklad informací,
srovnatelné postupy při zpracování a související postupy
umožňující společné provozní činnosti schválené pro evropskou
síť řízení letového provozu nebo pro její části.
2. Podpora
nových provozních koncepcí
ê 1070/2009 Čl.
4 bod 4 písm. a)
Síť EATMN, její systémy a její složky musí na koordinovaném
základě podporovat nově schválené a platné provozní koncepce,
které zlepšují kvalitu, udržitelnost a efektivitu letových
navigačních služeb, zejména pokud jde o bezpečnost a kapacitu.
ê 552/2004
Možnosti nových koncepcí, jako je například společné
přijímání rozhodnutí, větší automatizace a alternativní metody
rozdělení odpovědnosti, se musí prověřit
s přihlédnutím k technologickému rozvoji a jeho
bezpečné realizaci, následně po potvrzení.
3. Provozní
bezpečnost
Systémy a provoz evropské sítě řízení letového provozu
má dosáhnout schválené vysoké úrovně provozní bezpečnosti. Na
základě vzájemné dohody je třeba stanovit bezpečnostní
metodologie řízení a podávání zpráv, jimiž se dosáhne těchto
úrovní.
V souvislosti s vhodnými pozemními systémy nebo jejich
částmi se tyto vysoké úrovně bezpečnosti rozšíří
o záchranné sítě, pro které jsou stanoveny jednotné provozní
charakteristiky.
Je zapotřebí stanovit harmonizovaný soubor bezpečnostních
požadavků pro návrh, realizaci, údržbu a provoz systémů
a jejich složek pro provozní režimy za normálních a zhoršených
podmínek, s cílem dosáhnout schválených bezpečnostních úrovní pro
všechny letové fáze a celou evropskou síť řízení letového
provozu.
Systémy se musí navrhovat, vytvářet, udržovat a provozovat
prostřednictvím vhodných a ověřených postupů tak, aby
úkoly, jimiž byli pověřeni řídící letového provozu, byly
v souladu s lidskými schopnostmi za normálních a zhoršených
provozních podmínek a aby byly v souladu s požadovanými
úrovněmi bezpečnosti.
Systémy se musí navrhovat, vytvářet, udržovat a provozovat
prostřednictvím vhodných a ověřených postupů tak, aby
byly chráněny před škodlivým rušením v jejich běžném
provozním prostředí.
4. Koordinace
civilního a vojenského sektoru
Evropská síť řízení letového provozu, její systémy
a její složky musí podporovat postupné koordinování činností mezi
civilním a vojenským sektorem v rozsahu, který je nutný pro efektivní
řízení vzdušného prostoru a toku letecké dopravy a pro
bezpečné a efektivní užívání vzdušného prostoru všemi uživateli na
základě koncepce pružného užívání vzdušného prostoru.
S tímto cílem podporuje evropská síť řízení letového
provozu, její systémy a její složky včasné předávání správných
a ucelených informací týkajících se všech fází letu mezi civilními
a vojenskými účastníky.
Přihlédne se k vnitrostátním bezpečnostním
požadavkům.
5. Omezení
související se životním prostředím
Systémy a provoz evropské sítě řízení letového provozu
musí usilovat o omezení dopadu na životní prostředí na minimum
v souladu s právními předpisy Společenství.
6. Zásad, jimiž
se řídí logická skladba systémů
Systémy musí být navrženy a postupně integrovány s cílem
dosažení logicky vzájemně propojené a vzestupně harmonizované,
vývojové a ověřené logické skladby v rámci evropské
sítě řízení letového provozu.
7. Zásad, jimiž
se řídí výstavba systémů
Systémy musí být navrženy, vytvořeny a udržovány na
základě odpovídajících technických zásad, zejména se jedná o principy
modularity umožňující vzájemnou zastupitelnost jednotlivých složek, dále
o vysokou dostupnost a redundanci a odolnost proti chybám
u kritických složek.
Část B:
Zvláštní požadavky
Tyto požadavky se týkají jednotlivých systémů a doplňují
nebo dále upravují obecné požadavky.
1. Systémy
a postupy pro uspořádání vzdušného prostoru.
1.1. Hladký a bezporuchový provoz
Informace týkající se předběžných a taktických
aspektů dostupnosti vzdušného prostoru se poskytnou všem zainteresovaným
stranám řádně a včas, aby bylo zajištěno efektivní
přidělení vzdušného prostoru a jeho využití všemi uživateli.
V této souvislosti se musí přihlédnout k vnitrostátním
bezpečnostním požadavkům.
2. Systémy
a postupy řízení pro uspořádání toku letového provozu.
2.1. Hladký a bezporuchový provoz
Systémy a postupy pro uspořádání toku letecké dopravy
podporují sdílení správných, logicky souvisejících a důležitých
strategických, podle situace předběžných či taktických, letových
informací během všech letových fází a nabízejí možnosti dialogu
s cílem dosáhnout optimálního využití vzdušného prostoru.
3. Systémy
a postupy pro letové provozní služby
3.1. Systémy zpracování dat o letu
3.1.1. Hladký a bezporuchový provoz
Systémy zpracování dat o letu musí být schopny vzájemné
součinnosti ve smyslu včasného předávání správných a ucelených
informací a jednotného provozního výkladu těchto informací, aby se
zajistil ucelený a odpovídající proces plánování a zdrojově
efektivní taktická koordinace v rámci celé evropské sítě řízení
letového provozu během všech fází letu.
Za účelem bezpečného, bezproblémového a rychlého
zpracování v rámci celé evropské sítě řízení letového provozu
musí zpracování dat o letu odpovídat a být přiměřené
k danému prostředí (pozemní, manévrovací prostor koncových oblastí
(TMA), na trati) pomocí známých charakteristik provozu a musí se využívat
podle schválené a ověřené provozní koncepce, zejména ve smyslu
přesnosti a chybové tolerance výsledků zpracování.
3.1.2. Podpora nových provozních koncepcí
ê 1070/2009 Čl.
4 bod 4 písm. b)
Systémy zpracování údajů o letu musí umožnit postupné
zavádění schválených a ověřených vyspělých provozních
koncepcí pro všechny fáze letu, jak to konkrétně předpokládá hlavní
plán ATM.
ê 552/2004
Vlastnosti nástrojů intenzivní automatizace musí umožňovat
logické a efektivní předběžné a taktické zpracování
letových informací v jednotlivých částech evropské sítě
řízení letového provozu.
Systémy umístěné ve vzdušném prostoru a na zemi a jejich
složky podporující nové schválené a potvrzené provozní koncepce se musí
navrhovat, vytvářet, udržovat a provozovat pomocí vhodných
a ověřených postupů tak, aby byly schopny vzájemné
součinnosti v oblasti včasného předávání správných
a logických informací a společného výkladu stávajících
a možných provozních situací.
3.2. Systémy zpracování přehledových dat
3.2.1. Hladký a bezporuchový provoz
Systémy zpracování přehledových dat se musí navrhovat,
vytvářet, udržovat a provozovat pomocí vhodných
a ověřených postupů tak, aby poskytovaly požadovaný výkon
a kvalitu služeb v rámci daného prostředí (pozemní, manévrovací
prostor koncových oblastí (TMA), na trati) pomocí známých charakteristik
provozu, zejména jde o přesnost a spolehlivost vypočítaných
výsledků, správnost, integritu, dostupnost, návaznost a včasnost
informací na kontrolním stanovišti.
Systémy zpracování přehledových dat musí obsahovat včasné
vzájemné předávání relevantních, přesných, logicky souvisejících
a ucelených informací, aby se zajistil optimální provoz ve všech
různých částech evropské sítě řízení letového provozu.
ê 1070/2009 Čl.
4 bod 4 písm. b)
3.2.2. Podpora nových provozních koncepcí
Systémy zpracování přehledových dat se musí
přizpůsobovat rostoucí dostupnosti nových zdrojů
přehledových informací tak, aby se zvyšovala celková kvalita služeb, jak
to konkrétně předpokládá hlavní plán ATM.
ê 552/2004
3.3. Systémy rozhraní člověk/stroj
3.3.1. Hladký a bezporuchový provoz
Rozhraní člověk/stroj u pozemních systémů
řízení letecké dopravy se musí navrhovat, vytvářet, udržovat
a provozovat pomocí vhodných a ověřených postupů tak,
aby tato rozhraní nabízela všem řídícím letového provozu postupně
harmonizované pracovní prostředí, včetně funkcí
a ergonomických aspektů, odpovídající požadavkům na výkon
v daném prostředí (pozemní, manévrovací prostor koncových oblastí
(TMA), na trati) pomocí známých charakteristik provozu.
3.3.2. Podpora nových provozních koncepcí
Systémy rozhraní člověk/stroj musí postupně zavádět
nové, schválené a potvrzené provozní koncepce a rozsáhlejší
automatizaci takovým způsobem, aby se zaručilo, že úkoly, které plní
řídící letového provozu, zůstanou v souladu s lidskými
možnostmi jak v režimu běžných, tak i degradovaných módů
provozu.
4.
Komunikační systémy a postupy pro komunikaci typu
země-země, vzduch-země a vzduch-vzduch
4.1. Hladký a bezporuchový provoz
Komunikační systémy se musí navrhovat, vytvářet, udržovat
a provozovat pomocí vhodných a ověřených postupů tak,
aby se dosáhlo požadovaných výkonů v rámci daného objemu vzdušného
prostoru nebo při specifickém použití, zejména pokud jde o dobu
zpracování komunikace, integritu, dostupnost a návaznost funkcí.
Komunikační síť v rámci evropské sítě řízení
letového provozu musí splňovat požadavky kvality služeb, pokrytí
a redundance.
ê 1070/2009 Čl.
4 bod 4 písm. b)
4.2. Podpora nových provozních koncepcí
Komunikační systémy musí podporovat zavádění schválených
a ověřených vyspělých provozních koncepcí pro všechny fáze
letu, jak to konkrétně předpokládá hlavní plán ATM.
ê 552/2004
5.
Navigační systémy a postupy.
5.1. Hladký a bezporuchový provoz
Navigační systémy se musí navrhovat, vytvářet, udržovat
a provozovat pomocí vhodných a potvrzených postupů tak, aby se
dosahovalo požadovaných výkonů v oblasti horizontální
a vertikální navigace, zejména s ohledem na přesnost
a funkční schopnost pro dané prostředí (pozemní, manévrovací
prostor koncových oblastí (TMA), na trati) pomocí známých charakteristik
provozu a využívaných v souladu se schválenou provozní koncepcí.
6.
Přehledové systémy a postupy.
6.1. Hladký a bezporuchový provoz
Přehledové systémy se musí navrhovat, vytvářet, udržovat
a provozovat pomocí vhodných a potvrzených postupů tak, aby
zajišťovaly požadovaný výkon použitelný v daném prostředí
(pozemní, manévrovací prostor koncových oblastí (TMA), na trati) pomocí známých
charakteristik provozu a využívaných v souladu se schválenou provozní
koncepcí, zejména s ohledem na přesnost, pokrytí, rozsah
a kvalitu služeb.
Přehledová síť v rámci evropské sítě řízení
letového provozu musí splňovat požadavky kladené na přesnost,
včasnost, pokrytí a redundanci. Tato síť musí umožnit
předávání přehledových dat, aby se zdokonalil provoz po celé evropské
síti řízení letového provozu.
7. Systémy
a postupy pro letecké informační služby
7.1. Hladký a bezporuchový provoz
Přesné, včasné a ucelené letecké informace se musí
poskytovat progresivně v elektronické formě na základě
společně schválených a normalizovaných souborů dat.
Přesné a ucelené letecké informace, zejména informace
o vzdušných a pozemních složkách nebo systémech se musí poskytovat
včas.
7.2. Podpora nových provozních koncepcí
Stále přesnější, úplnější a aktuálnější letové
informace se musí poskytovat a používat včas, aby se podpořilo
postupné zlepšení účinnosti využití vzdušného prostoru
a letiště.
8. Systémy
a postupy pro využívání meteorologických informací.
8.1. Hladký a bezporuchový provoz
Systémy a postupy využívání meteorologických informací musí
zvyšovat ucelenost a rychlost jejich poskytování a kvalitu jejich
prezentace, přičemž se používají dohodnuté soubory dat.
8.2. Podpora nových provozních koncepcí
Systémy a postupy využívání meteorologických informací musí
zlepšit bezodkladnost jejich dostupnosti a rychlost, s jakou se dají
využít, s cílem stále účinnějšího využívání vzdušného prostoru
a letiště.
PŘÍLOHA III
SLOŽKY
Prohlášení ES o
–
shodě
–
o vhodnosti k používání
1. Složky
Složky budou označeny v prováděcích pravidlech pro
interoperabilitu v souladu s ustanoveními článku 3 tohoto
nařízení.
2. Oblast
působnosti
Prohlášení ES se týká:
–
posouzení vnitřní shody složky posuzované
samostatně se specifikacemi Společenství, které se mají dodržovat,
nebo
–
hodnocení/posouzení vhodnosti používání dané složky
posuzované v rámci jejího prostředí řízení letového provozu.
Hodnotící postupy, které používají oznámené subjekty ve fázi navrhování
a výroby, vycházejí z modulů stanovených v rozhodnutí
93/465/EHS v souladu s podmínkami příslušných prováděcích
pravidel pro interoperabilitu.
3. Obsah
prohlášení ES
Prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání
a k nim přiložené dokumenty musí být opatřeny datem
a podepsány.
Toto prohlášení je vyhotoveno ve stejném jazyce jako pokyny a musí
obsahovat následující údaje:
–
odkazy na nařízení,
–
jméno a adresu výrobce nebo jeho
zplnomocněného zástupce usazeného ve Společenství (obchodní firma
a úplná adresa a v případě zplnomocněného
zástupce také obchodní firma výrobce),
–
popis složky,
–
popis postupu použitelného pro účely prohlášení
shody nebo vhodnosti k užívání (článek 5 tohoto nařízení),
–
všechna příslušná ustanovení, která složka splňuje,
a zejména podmínky jejího užívání,
–
případně jméno a adresa oznámeného
subjektu nebo oznámených subjektů zapojených do postupu ohledně shody
nebo vhodnosti k používání a datum vystavení osvědčení,
případně s uvedením doby a podmínek platnosti tohoto
osvědčení,
–
případně odkaz na splněné specifikace
Společenství,
–
totožnost podepsané osoby oprávněné uzavírat závazky jménem
výrobce nebo zplnomocněného zástupce výrobce usazeného ve
Společenství.
PŘÍLOHA IV
SYSTÉMY
Prohlášení ES o ověření systémů
Postup ověření systémů
1. Obsah
prohlášení ES o ověření systémů
Prohlášení ES o ověření a doprovodná dokumentace
musí uvádět datum a musí být opatřeny podpisem. Prohlášení musí
být vyhotoveno ve stejném jazyce jako technická dokumentace a musí
obsahovat tyto údaje:
–
odkazy na nařízení,
–
jméno a adresu poskytovatele služeb letového
provozu (obchodní firma a úplná adresa)
–
stručný popis systému,
–
popis postupu použitého za účelem prohlášení
shody systému (článek 6 tohoto nařízení),
–
případně jméno a adresa oznámeného
subjektu provádějícího úkoly v souvislosti s postupem
ověření,
–
odkazy na dokumenty obsažené v technické
dokumentaci,
–
případně odkazy na specifikace
Společenství,
–
všechna příslušná předběžná či
konečná ustanovení, která musí systémy splňovat, zejména jakékoli
případné provozní omezení nebo podmínky,
–
pokud je dočasné: doba platnosti prohlášení ES,
–
totožnost podepsané osoby.
2. Postup
ověření systémů
Ověření systémů je postup, v jehož rámci
poskytovatel služeb letového provozu kontroluje a stvrzuje, že systém
splňuje toto nařízení a na základě tohoto nařízení
může být uveden do provozu.
Systém se kontroluje pro každý z následujících aspektů:
–
celkový návrh,
–
vývoj a integrace systému, zejména
včetně sestavení složek a celkového přizpůsobení,
–
integrace operačního systému,
–
případně zvláštní ustanovení
o údržbě systému.
Pokud příslušná prováděcí pravidla pro interoperabilitu
vyžadují účast oznámeného subjektu, tento splnění úkolů, které
mu byly přiděleny v souladu s pravidly, vypracuje
osvědčení o shodě ve vztahu k provedeným úkolům.
Toto osvědčení je určeno pro poskytovatele služeb letového
provozu. Tento poskytovatel následně sestaví prohlášení ES
o ověření, které je určeno pro vnitrostátní dozorový orgán.
3. Technická
dokumentace
Technická dokumentace přiložená k prohlášení ES
o ověření musí obsahovat všechny potřebné doklady týkající
se charakteristik systému, včetně podmínek a limitů pro
užívání, případně i dokumentů potvrzujících shodu složek.
Minimálně musí být přiloženy tyto dokumenty:
–
údaje o tom, že příslušné části
technických specifikací, které jsou používány pro zadávání zakázek,
zaručují shodu s platnými prováděcími pravidly pro
interoperabilitu, případně se specifikacemi Společenství,
–
seznam složek podle článku 3 tohoto
nařízení,
–
kopie prohlášení ES o shodě nebo
o vhodnosti k používání, které musí být předloženy výše uvedeným
složkám v souladu s článkem 5 tohoto nařízení,
případně s kopií záznamů o testech a zkouškách
provedených oznámenými subjekty,
–
pokud se oznámený subjekt účastnil
ověření systému nebo systémů, potvrzení podepsané tímto
subjektem uvádějící, že systém splňuje toto nařízení,
s případnými výhradami, které byly zaznamenány během výkonu
činností a nebyly odvolány,
–
v případech neúčasti oznámeného
subjektu záznam testů a konfigurací zařízení, které byly
provedeny za účelem splnění základních požadavků a všech
konkrétních požadavků uvedených v příslušných prováděcích
pravidlech pro interoperabilitu.
4.
Předložení
Technická dokumentace musí být přiložena k prohlášení ES
o ověření, které poskytovatel služeb letového provozu
předkládá vnitrostátnímu dozorovému orgánu.
Kopii technické dokumentace musí poskytovatel uchovat po celou dobu
životnosti systému. Technická dokumentace se zašle jakémukoli jinému
členskému státu na jeho žádost.
PŘÍLOHA III
SROVNÁVACÍ
TABULKA
 Nařízení č. 549/2004 || Nařízení č. 550/2004 || Nařízení č. 551/2004 || Nařízení č. 552/2004 || Toto nařízení
 Čl. 1 odst. 1 až 3 ||   ||   ||   || Čl. 1 odst. 1 až 3
   ||   || Čl. 1 odst. 3 ||   || Čl. 1 odst. 4
 Čl. 1 odst. 4 ||   ||   ||   || Čl. 1 odst. 5
   || Článek 1 ||   ||   || --------------
   ||   || Čl. 1 odst. 1, 2 a 4 ||   || --------------
   ||   ||   || Článek 1 || --------------
 Čl. 2 body 1 až 35 ||   ||   ||   || Čl. 2 body 1 až 35
   ||   ||   ||   || Čl. 2 body 36 až 38
 Čl. 2 body 17, 18, 23, 24, 32, 35, 36 ||   ||   ||   || ---------------
 Článek 3 ||   ||   ||   || ---------------
 Čl. 4 odst. 1 a 2 ||   ||   ||   || Čl. 3 odst. 1 a 2
   ||   ||   ||   || Čl. 3 odst. 3 a 4
 Čl. 4 odst. 3 ||   ||   ||   || Čl. 3 odst. 5
   ||   ||   ||   || Čl. 3 odst. 6
 Čl. 3 odst. 4 až 5 ||   ||   ||   || Čl. 3 odst. 7 a 8
   ||   ||   ||   || Čl. 3 odst. 9
   || Čl. 2 odst. 1 ||   ||   || Čl. 4 odst. 1 písm. a)
   ||   ||   ||   || Čl. 4 odst. 1 písm. b) až g)
   || Čl. 2 odst. 2 ||   ||   || Čl. 4 odst. 2
   ||   ||   ||   || Čl. 5 odst. 1 a 2
   || Čl. 2 odst. 3 až 6 ||   ||   || Čl. 5 odst. 3 až 6
   || Čl. 3 odst. 1 a 2 ||   ||   || Čl. 6 odst. 1 a 2
   ||   ||   || Čl. 8 odst. 1 a 3 || Čl. 6 odst. 3 a 4
   ||   ||   ||   || Čl. 6 odst. 5
   ||   ||   || Čl. 8 odst. 2 a 4 || -------------
   || Článek 6 ||   ||   || ----------- -
 Čl. 10 odst. 1 ||   ||   ||   || Čl. 7 odst. 1
   ||   ||   ||   || Čl. 7 odst. 2
   || Čl. 7 odst. 1 ||   ||   || Čl. 8 odst. 1
   ||   ||   ||   || Čl. 8 odst. 2
   || Čl. 7 odst. 4 a 6 ||   ||   || Čl. 8 odst. 3 a 4
   || Čl. 7 odst. 2, 3, 5, 7 až 9 ||   ||   || -------------
   || Článek 8 ||   ||   || Článek 9
   ||   ||   ||   || Článek 10
   || Článek 9 ||   ||   || -------------
 Článek 11 ||   ||   ||   || Článek 11
   || Článek 14 ||   ||   || Článek 12
   || Článek 15 ||   ||   || Článek 13
   || Článek 16 ||   ||   || Článek 14
   || Článek 15a ||   ||   || Článek 15
   || Čl. 9a odst. 1 ||   ||   || Čl. 16 odst. 1 a 3
   ||   ||   ||   || Čl. 16 odst. 2
   || Čl. 9a odst. 2 bod i) ||   ||   || ------------
   || Čl. 9a odst. 2 ||   ||   || Čl. 16 odst. 4
   ||   ||   ||   || Čl. 16 odst. 5
   || Čl. 9a odst. 3 až 9 ||   ||   || Čl. 16 odst. 6 až 12
   || Článek 9b ||   ||   || --------------
   ||   || Čl. 6 odst. 1 až 2b ||   || Čl. 17 odst. 1 a 2b
   ||   ||   ||   || Čl. 17 odst. 2 písm. c) až e)
   ||   || Čl. 6 odst. 3 až 4 písm. d) ||   || Čl. 17 odst. 3 až 4 písm. d)
   ||   ||   ||   || Čl. 17 odst. 4 písm. e)
   ||   || Čl. 6 odst. 4 písm. e) až f) ||   || Čl. 17 odst. 4 písm. f) a g)
   ||   || Čl. 6 odst. 5 a 7 ||   || Čl. 17 odst. 5 a 6
   ||   || Čl. 6 odst. 8 a 9 ||   || -------------
   || Článek 10 ||   ||   || Článek 18
   ||   ||   ||   || Článek 19
   || Článek 11 ||   ||   || Článek 20
   || Článek 12 ||   ||   || Článek 21
   || Článek 13 ||   ||   || Článek 22
   ||   || Článek 3 ||   || ---------------
   ||   || Článek 3a ||   || Článek 23
   ||   || Článek 4 ||   || ---------- ----
   ||   || Článek 7 ||   || ---------- ----
   ||   || Článek 8 ||   || ---------- ----
   ||   ||   ||   || Čl. 24 odst. 1 a 2
   ||   ||   || Čl. 3 odst. 3 || ---------- ----
   ||   ||   || Čl. 2 až čl. 3 odst. 2 || -------------
   ||   ||   || Čl. 3 odst. 4 až 7 || -------------
   || Čl. 17 odst. 1 ||   ||   || Článek 25
   ||   ||   ||   || Článek 26
 Čl. 5 odst. 1 až 3 ||   ||   ||   || Čl. 27 odst. 1 až 3
 Čl. 5 odst. 4 a 5 ||   ||   ||   || -------------
 Čl. 10 odst. 2 a 3 ||   ||   ||   || Čl. 28 odst. 1 a 2
 Článek 6 ||   ||   ||   || Článek 29
 Článek 7 ||   ||   ||   || Článek 30
 Článek 8 ||   ||   ||   || Článek 31
   || Článek 4 ||   ||   || -------------
   ||   ||   || Článek 9 || -------------
   || Článek 18 ||   ||   || Článek 32
 Článek 9 ||   ||   ||   || Článek 33
 Čl. 12 odst. 2 až 4 ||   ||   ||   || Čl. 34 odst. 1 až 3
 Čl. 12 odst. 1 ||   ||   ||   || -------------
   || Článek 18a ||   ||   || ---- --------
   ||   || Článek 10 ||   || ----- -------
 Článek 13 ||   ||   ||   || Článek 35
 Článek 13a ||   ||   ||   || Článek 36
   ||   ||   || Článek 10 || -------------
   ||   ||   || Článek 11 || Článek 37
   || Čl. 19 odst. 1 ||   ||   || Článek 38
   || Čl. 19 odst. 2 ||   ||   || -------------
   || Příloha I ||   || Příloha V || Příloha I
   ||   ||   || Příloha I || -----------
   || Příloha II ||   ||   || Příloha II
   ||   ||   || Příloha II || ----------
   ||   ||   ||   || Příloha III
   ||   ||   || Příloha III || ----------
   ||   ||   || Příloha IV || -----------
é
[1]               Rámcové
nařízení (ES) č. 549/2004, kterým se stanoví rámec pro
vytvoření jednotného evropského nebe, nařízení o poskytování
služeb (ES) č. 550/2004 o poskytování letových navigačních
služeb v jednotném evropském nebi, nařízení o vzdušném prostoru
(ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru
v jednotném evropském nebi, nařízení o interoperabilitě
(ES) č. 552/2004 o interoperabilitě evropské sítě
řízení letového provozu.
[2]               Přehled
právních předpisů o jednotném evropském nebi lze nalézt
v příloze III posouzení dopadů iniciativy SES 2+.
[3]                      Nařízení (ES) č. 216/2008 ve znění nařízení
(ES) č. 1108/2009.
[4]               Přestože
podle plánu Komise pro provádění Společného prohlášení Evropského
parlamentu, Rady EU a Evropské komise o decentralizovaných agenturách
z července 2012 musí být standardizované názvy agentur EU
uváděny ve stejném formátu, je v celém znění této důvodové
zprávy použit z důvodů jasnosti stávající název „Evropská agentura
pro bezpečnost letectví (EASA)“. Znění vlastního legislativního
návrhu je již upraveno v souladu s novým společným prohlášením a
plánem, takže se v něm používá standardizovaného názvu „Agentura
Evropské unie pro letectví (EAA)“.
[5]               Nařízení
Rady (ES) č. 219/2007; SESAR (program pro výzkum uspořádání letového
provozu jednotného evropského nebe) je technický pilíř jednotného
evropského nebe – program pro lepší uspořádání letového provozu (ATM)
zahrnující všechny druhy letecké dopravy.
[6]               Článek
65a nařízení (ES) č. 216/2008 (ve znění nařízení (ES)
č. 1108/2009).
[7]               COM(2012)
573 final.
[8]               Nařízení
(ES) č. 216/2008.
[9]               Jak
bylo uvedeno výše, změny základního nařízení o agentuře EASA
budou technické povahy, takže v souvislosti s posouzením dopadů
analyzovány nebudou.
[10]             http://ec.europa.eu/governance/impact/planned_ia/roadmaps_2013_en.htm#MOVE.
[11]             Úř.
věst. C 103 E, 30.4.2002, s. 1.
[12]             Úř.
věst. C 241, 7.10.2002, s. 24.
[13]             Úř.
věst. C 278, 14.11.2002, s. 13.
[14]             Úř. věst. L 96,
31.3.2004, s. 1.
[15]             Úř. věst. L 96,
31.3.2004, s. 10.
[16]             Úř. věst. L 96,
31.3.2004, s. 20.
[17]             Úř. věst. L 96,
31.3.2004, s. 26.
[18]             Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 1.
[19]             Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 1.
[20]             Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 1.
[21]             Úř.
věst. L 96, 31.3.2004, s. 9.
[22]             Úř.
věst. L 96, 31.3.2004, s. 20.
[23]             Úř.
věst. L 96, 31.3.2004, s. 10.
[24]             Úř.
věst. L 96, 31.3.2004, s. 20.
[25]             Úř. věst. C 136, 4.6.1985, s. 1.
[26]             Úř.
věst. L 225, 12.8.1998, s. 27.
[27]             Úř.
věst. L 225, 12.8.1998, s. 27.
[28]             Úř.
věst. L 95, 9.4.2009, s. 41.
[29]             Úř.
věst. L 220, 30.8.1993, s. 23.
[30]             Úř.
věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.
[31]             Úř. věst. C 38, 6.2.2001, s. 3.
[32]             Úř. věst. L 187, 29.7.1993, s. 52.
Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst.
L 284, 31.10.2003, s. 1).
[33]             Úř. věst. L 95, 10.4.1997, s. 16.
Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES)
č. 2082/2000 (Úř. věst. L 254, 9.10.2000,
s. 1).
[34]             Úř. věst. L 254, 9.10.2000, s. 1.
Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES)
č. 980/2002 (Úř. věst. L 150, 8.6.2002,
s. 38).
[35]             Úř. věst. L 79,
19.3.2008, s. 1.
[36]             Úř. věst. L 55,
28.2.2011, s. 13.
[37]             Úř. věst. L 134,
30.4.2004, s. 114.
[38]             Úř. věst. L 134,
30.4.2004, s. 1.
[39]             Úř. věst. C 179,
1.8.2006, s. 2.
[40]             Úř.
věst. L 96, 31.3.2004, s. 10.
[41]             Úř.
věst. L 95, 9.4.2009, s. 41.
[42]             Úř.
věst. L 64, 2.3.2007, s. 1.
[43]             Úř.
věst. L 96, 31.3.2004, s. 33.
[44]             Úmluva upravená protokolem ze dne
12. února 1981 a změněná protokolem ze dne
27. června 1997.
[45]             ÖEurocontrol byl
zřízen Mezinárodní úmluvou o spolupráci při zajišťování
bezpečnosti letové navigace ze dne 13. prosince 1960, pozměněnou
protokolem ze dne 12. února 1981 a revidovanou protokolem ze dne 27.
června 1997. Õ
[46]             Úř.
věst. L 96, 31.3.2004, s. 20.
[47]             Úř.
věst. L 96, 31.3.2004, s. 10.
[48]             Úř.
věst. L 96, 31.3.2004, s. 26.
[49]             Úř. věst. L 243, 11.9.2002, s. 1.
[50]             Úř. věst. L 204,
21.7.1998, s. 37. Směrnice naposledy pozměněná
směrnicí 98/48/ES (Úř. věst. L 217, 5.8.1998, s. 18).
[51]             Úř. věst. L 79,
19.3.2008, s. 1.
[52]             Úř. věst. L 79,
19.3.2008, s. 1.