               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.9.2015
            COM(2015) 413 final
            2015/0184(NLE)
            Návrh
            NAŘÍZENÍ RADY,
            kterým se pro rok 2016 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Důvody a cíle návrhu

               V souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice využívání živých biologických mořských zdrojů obnoví a zachová stavy lovených druhů nad úrovněmi, které mohou poskytnout maximální udržitelný výnos. Významným nástrojem je v této souvislosti roční stanovení rybolovných práv ve formě celkových přípustných odlovů (dále jen „TAC“) a kvót.

               Cílem tohoto návrhu je stanovit pro rok 2016 rybolovná práva členských států na populace ryb v Baltském moři, které z obchodního hlediska patří mezi nejvýznamnější. V zájmu zjednodušení a vyjasnění rozhodnutí o ročních TAC a kvótách se rybolovná práva v Baltském moři od roku 2006 stanovují ve zvláštním nařízení.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Návrh stanoví kvóty na úrovních, které jsou v souladu s cíli nařízení (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice. Bere v úvahu nedávné změny zavedené nařízením (EU) 2015/812, kterým byl zrušen systém intenzity rybolovu pro populace tresky obecné v Baltském moři (čl. 4 odst. 4 písm. c)).

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Navrhovaná opatření jsou v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a s politikou Unie v oblasti udržitelného rozvoje.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Ustanovení čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. d) SFEU. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.

               •Proporcionalita

               Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:

               Společná rybářská politika je společnou politikou. Podle čl. 43 odst. 3 SFEU musí Rada přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv.

               Dotyčné nařízení Rady přiděluje členským státům rybolovná práva. S ohledem na čl. 16 odst. 6 a 7 a článek 17 nařízení (EU) č. 1380/2013 mohou členské státy tato práva volně přidělit regionům či subjektům podle kritérií stanovených v uvedených článcích. Členské státy tak mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena.

               Návrh nemá dodatečné finanční dopady na členské státy. Rada toto konkrétní nařízení přijímá každý rok. Jsou proto již zavedeny jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jeho provádění.

               •Volba nástroje

               Navrhovaný nástroj: nařízení.

               Jedná se o návrh týkající se řízení rybolovu na základě čl. 43 odst. 3 SFEU.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Poradní sbor pro Baltské moře (BSAC) byl konzultován na zasedání společné pracovní skupiny pro druhy žijící u dna a pelagické druhy v červnu 2015 na základě sdělení Komise týkajícího se konzultace k rybolovným právům pro rok 2016 v rámci společné rybářské politiky (COM(2015) 239 final). Vědecké podklady k návrhu poskytla ICES. Předběžné názory vyjádřené ke všem dotčeným populacím ryb byly zváženy a v návrhu co nejvíce zohledněny, aniž by došlo k rozporu se stávajícími politikami či ke zhoršení stavu ohrožených zdrojů.

               V rámci fóra BALTFISH v červnu 2015 bylo s členskými státy rovněž projednáno vědecké doporučení týkající se omezení odlovu.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Byly konzultovány tyto vědecké organizace: Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES).

               Unie každoročně požaduje, aby ICES poskytla vědecké stanovisko o stavu důležitých populací ryb. Přijaté doporučení se týká všech populací v Baltském moři, pro které se navrhují TAC.

               •Posouzení dopadů

               Celkový objem rybolovných práv v Baltském moři vyjádřený v tunách navrhovaný na rok 2016 se v porovnání s rokem 2015 sníží o 15 % a jeho výše bude stanovena přibližně na 570 tisíc tun
                  1
               . Tato rybolovná práva vyjádřená v počtu kusů ryb se zvýší o 6 % a dosáhnou počtu 115 874 kusů.

               Počítá-li se na základě populace, je zaznamenán nárůst kvót dvou populací sledě obecného – v průměru o 10 %, lososa obecného v hlavní pánvi – o 10 %, platýse evropského – o 18 %, zatímco snížení počtu kusů jsou patrná u populací sledě obecného v Rižském a Botnickém zálivu – v průměru o 28 %, lososa ve Finském zálivu – o 24 %, východní populace tresky obecné – o 20 % a šprota obecného – o 14 %.

               Na základě průměrných cen vyložených ryb zaznamenaných v roce 2013 v osmi zemích ležících na pobřeží Baltského moře
                  2
                vzroste hodnota rybolovných práv pro rok 2016 přibližně na 256 milionů EUR. To představuje pokles o 19 %. Největší pokles byl zaznamenán u TAC sledě obecného v oblasti Botnického zálivu, a to z 62 milionů EUR v roce 2015 na 38 milionů EUR v roce 2016. Avšak s přihlédnutím ke skutečnosti, že kvóta pro sledě obecného v roce 2014 nebyla plně využita, a za předpokladu, že stejná míra úlovku bude i v roce 2016, snížení hodnoty kvót bude méně významné. Ačkoli se kvóty na šprota obecného snižují o 14 %, hodnota kvóty se zvýší přibližně o 100 tisíc EUR. Je to důsledek zvýšení cen o 17 %, které v roce 2013 dosáhly 289 EUR/tunu.

               Návrh neodráží pouze krátkodobé zájmy, ale je i součástí dlouhodobější koncepce spočívající v postupném snižování a udržování míry rybolovu na dlouhodobě udržitelné úrovně. Přístup přijatý v souladu s návrhem proto ve střednědobém až dlouhodobém období vyústí ve stabilní intenzitu rybolovu a vyšší kvóty. Z dlouhodobého hlediska se očekává, že tato koncepce povede k udržitelnější rybolovné činnosti a ke zvýšení vykládek.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušování

               Tímto návrhem se dále zjednodušují administrativní postupy veřejných orgánů (EU nebo vnitrostátních), jelikož obsahuje podobná ustanovení jako nařízení o rybolovných právech v Baltském moři z roku 2015.

               Toto nařízení zjednodušuje řízení rybolovu, neboť již neomezuje rybolov stanovením pevného počtu dní na moři, po který se rybářská plavidla mohla věnovat rybolovu v předchozích letech. Sníží se tak administrativní zátěž členských států. Podle názoru, který panuje mezi vědci, neexistence omezení intenzity rybolovu neohrozí stav populace, neboť účinné sledování využívání kvót je pro kontrolu intenzity rybolovu těchto populací dostatečné.

               Návrh se týká každoročního nařízení na rok 2016, a proto neobsahuje ustanovení o revizi.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Sledování využívání rybolovných práv ve formě TAC a kvót bylo ustaveno nařízením Rady (ES) č. 1224/2009.

               •Podrobné vysvětlení zvláštních ustanovení návrhu

               Návrh stanoví pro rok 2016 pro členské státy lovící v Baltském moři rybolovná práva pro některé populace ryb nebo skupiny populací ryb.

               Povinnost vykládky populací ulovených v některých druzích rybolovu začala být použitelná ode dne 1. ledna 2015. V Baltském moři se tyto druhy rybolovu týkají populací, na něž se vztahují TAC a kvóty uvedené v tomto nařízení, jmenovitě: drobný pelagický rybolov (populace sledě obecného a šprotu obecného), rybolov lososa (populace lososa) a také rybolov tresky obecné (populace tresky obecné), při nichž druh určuje rybolov. Na úlovky druhů, které nedefinují rybolov, ale na které se vztahuje TAC (např. platýs evropský), se bude vztahovat povinnost vykládky v Baltském moři ode dne 1. ledna 2017, jak stanoví nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1396/2014.

               Se zavedením povinnosti vykládky v souladu s čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 již navržená rybolovná práva nebudou odrážet vyložené objemy, ale objemy ulovené. Tato změna byla použita v nařízení o rybolovných právech z roku 2015 a pro výše uvedené populace již není použitelná.

               Rybolovná práva by měla být stanovena rovněž v souladu s čl. 16 odst. 1 (odkazujícím na zásadu relativní stability) a čl. 16 odst. 4 (odkazujícím na cíle společné rybářské politiky a pravidla stanovená ve víceletých plánech).

               Navrhované číselné hodnoty odrážejí současné vědecké doporučení a konzultace s BSAC. Tam, kde to bylo na místě, byla za účelem stanovení kvót EU pro populace sdílené s Ruskou federací od TAC navrhovaných radou ICES odečtena příslušná množství těchto populací.

               Vzhledem k úmyslu Komise zajistit udržitelné využívání rybolovných zdrojů v souladu s politikou Unie a mezinárodními závazky a zároveň zachovat stabilitu rybolovných práv jsou roční změny TAC omezeny podle možností, přičemž se zohlední stav dané populace.

               TAC a kvóty přidělené členským státům jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

               Všech pět pelagických populací (čtyři populace sledě obecného a jedna populace šprotu obecného), platýs evropský a losos obecný v hlavní pánvi v Baltském moři se mají v roce 2016 lovit na úrovních maximálního udržitelného výnosu; proto navrhované TAC odpovídají úmrtnosti při maximálním udržitelném výnosu. TAC lososa obecného z Finského zálivu a východní populace tresky obecné odpovídají přístupu přijatému radou ICES, který se použije pro populace, o nichž jsou dostupné jen omezené údaje. Rada ICES musí ještě oznámit doporučení a TAC pro západní populaci tresky obecné.

               Kvůli biologickým změnám východní populace tresky obecné neposkytla rada ICES biologické referenční hodnoty pro tuto populaci, tj. míru skutečné úmrtnosti způsobené rybolovem. Tento plán byl vypracován za předpokladu, že nárůst populace tresky obecné zůstane stabilní, což již neplatí. V posledních letech, jak uznala rada ICES, růst východní populace tresky obecné dramaticky poklesl a již nelze stanovit biologické referenční hodnoty. Podle ICES proto nelze použít víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři jako základ pro doporučení týkající se východní populace tresky obecné, místo toho rada ICES doporučila TAC založený na koncepci pro populace, o nichž jsou k dispozici jen omezené údaje. Z tohoto důvodu nelze v roce 2016 použít články 6, 7 a 8 víceletého plánu pro východní populaci tresky obecné, jelikož pravidla pro stanovení TAC obsažená v plánu jsou založená na těchto referenčních hodnotách. Než bude předložen návrh na nový víceletý plán pro Baltské moře a aby se zabránilo nadměrnému lovu východní populace tresky obecné kvůli neexistenci stanovených TAC, je tudíž vhodné stanovit rybolovná práva na základě přístupu vypracovaném ICES v souladu s čl. 5 odst. 1 plánu a čl. 43 odst. 3 Smlouvy.

               Nařízení Rady (ES) č. 847/96 zavedlo dodatečné podmínky pro meziroční řízení TAC, včetně ustanovení o flexibilitě podle článku 3 pro populace, na něž se vztahuje preventivní TAC, a podle článku 4 pro populace, na něž se vztahuje analytický TAC. Podle článku 2 uvedeného nařízení Rada při stanovení TAC rozhodne, na jaké populace se nevztahují články 3 a 4, a to zejména na základě biologického stavu těchto populací. Nedávno byl zaveden mechanismus flexibility pro všechny populace, na které se vztahuje povinnost vykládky podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013. Ve snaze zabránit nadměrné flexibilitě, která by narušovala dodržování zásady rozumného a odpovědného využívání živých mořských biologických zdrojů a bránila by dosažení cílů společné rybářské politiky, by proto mělo být upřesněno, že články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 se použijí pouze tehdy, pokud členské státy nevyužijí meziroční flexibilitu stanovenou v čl. 15 odst. 9 nařízení č. 1380/2013.

               2015/0184 (NLE)

               Návrh

               NAŘÍZENÍ RADY,

               kterým se pro rok 2016 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy má Rada přijmout na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.

               (2)Článek 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  3
                požaduje, aby opatření, jimiž se řídí zachování a udržitelné využívání biologických mořských druhů, byla stanovena s ohledem na dostupná vědecká, technická a hospodářská doporučení, v případě potřeby mj. na zprávy vypracované Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) a jinými poradními subjekty, jakož i s ohledem na každé doporučení získané od poradních sborů zřízených pro příslušné zeměpisné oblasti nebo oblasti působnosti.

               (3)Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. V souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1380/2013 by rybolovná práva měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci ryb nebo loviště, a při náležitém zohlednění cílů společné rybářské politiky stanovené v uvedeném nařízení.

               (4)Celkové přípustné odlovy (TAC) by proto měly být stanoveny v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami.

               (5)Rybolovná práva pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měla být určena v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Omezení odlovu pro populace tresky obecné v Baltském moři by měla být tudíž stanovena v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 1098/2007
                  4
               .

               (6)Kvůli biologickým změnám východní populace tresky obecné Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) nemohla stanovit biologické referenční hodnoty pro populace tresky obecné v subdivizích 25–32 a namísto toho doporučila, že TAC pro tuto populaci tresky má vycházet z koncepce pro populace, o nichž jsou k dispozici jen omezené údaje. Neexistence biologických referenčních hodnot znemožnila dodržovat pravidla týkající se stanovení rybolovných práv pro populace tresky obecné v těchto subdivizích stanovených v nařízení (ES) č. 1098/2007. Jelikož nestanovení a nepřidělení rybolovných práv by mohlo vážně ohrozit udržitelnost populace tresky obecné, je vhodné stanovit TAC na základě pouze omezených údajů, a to na úrovni odpovídající přístupu vypracovanému a doporučenému ICES.

               (7)Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009
                  5
               , a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení, pokud jde o zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv Komisi. Toto nařízení proto musí upřesnit kódy týkající se vykládek populací, na něž se vztahuje toto nařízení, které mají členské státy používat při předávání údajů Komisi.

               (8)Nařízení Rady (ES) č. 847/96
                  6
                zavedlo dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů, včetně ustanovení o flexibilitě podle článku 3 a 4 pro preventivní a analytický TAC. Podle článku 2 uvedeného nařízení má Rada při stanovení TAC rozhodnout, na které populace se nevztahují články 3 a 4, a to zejména na základě biologického stavu těchto populací. Nedávno byl ustanovením čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 zaveden mechanismus meziroční flexibility pro všechny populace, na které se vztahuje povinnost vykládky. Ve snaze zabránit nadměrné flexibilitě, která by narušovala dodržování zásady rozumného a odpovědného využívání živých mořských biologických zdrojů, bránila dosažení cílů společné rybářské politiky a zhoršila biologický stav populací, by proto mělo být stanoveno, že se články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 použijí na analytické TAC pouze tehdy, pokud není použita meziroční flexibilita podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013.

               (9)Aby se předešlo přerušení rybolovných činností a zajistila obživa rybářů Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2016. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

               Kapitola I
                  Obecná ustanovení

               Článek 1
               Předmět

               Tímto nařízením se pro rok 2016 stanoví rybolovná práva pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři.

               Článek 2
               Oblast působnosti

               Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla Unie působící v Baltském moři.

               Článek 3
               Definice

               Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

               1)
                     „ICES“ Mezinárodní rada pro průzkum moří;

               2)„Baltským mořem“ se rozumí oblasti ICES IIIb, IIIc a IIId;

               3)„subdivizí“ subdivize ICES v Baltském moři podle definice v příloze I nařízení Rady (ES) č. 2187/2005
                  7
               ;

               4)„rybářským plavidlem“ se rozumí jakékoli plavidlo vybavené pro účely obchodního využívání biologických mořských zdrojů;

               5)„rybářským plavidlem Unie“ se rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a zapsané v Unii;

               6)„populací“ se rozumějí biologické mořské zdroje, které se vyskytují v dané oblasti řízení;

               7)„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) se rozumí množství ryb z každé populace, které může být:

               i)uloveno během období jednoho roku v případě rybolovu podléhajícího povinnosti vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013, nebo

               ii)vyloženo během období jednoho roku v případě rybolovu nepodléhajícího povinnosti vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013;

               8)„kvótou“ se rozumí část celkového přípustného odlovu přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi.

               Kapitola II
                  Rybolovná práva

               Článek 4
               TAC a jejich rozdělení

               Celkové přípustné odlovy, kvóty a případně podmínky, které jsou s nimi funkčně spjaty, jsou stanoveny v příloze.

               Článek 5
               Zvláštní ustanovení o rozdělení

               Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:

               a)výměny provedené podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;

               b)odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009;

               c)dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96 nebo podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013;

               d)množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96 nebo převedená podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013;

               e)odpočty provedené podle článků 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.

               Článek 6
               Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků, které nepodléhají povinnosti vykládky

               Úlovky a vedlejší úlovky platýse evropského se uchovávají na palubě nebo vykládají pouze tehdy, pokud byl odlov proveden rybářskými plavidly Unie plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, a za předpokladu, že tato kvóta dosud nebyla vyčerpána.

               Kapitola III
                  Závěrečná ustanovení

               Článek 7
               Přenos dat

               Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje týkající se vykládek množství odlovených nebo vyložených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze tohoto nařízení.

               Článek 8
               Flexibilita

               1.Není-li v příloze tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení se použijí na populace, na které se vztahuje analytický TAC.

               2.Ustanovení čl. 3 odst. 2 a 3 a článku 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužijí, pokud členský stát používá meziroční flexibilitu stanovenou v čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013.

               Článek 9
               Vstup v platnost

               Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se od 1. ledna 2016.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Kromě východní populace tresky obecné a včetně přepočtené hmotnosti populací lososa (1 kus je v průměru 4,5 kg).

                     (2)
                  EUMOFA, roční údaje, získané z

                     http://ec.europa.eu

                   dne 22. května 2014

                     (3)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (4)
                  Nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 ze dne 18. září 2007, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři a lov těchto populací, mění nařízení (EHS) č. 2847/93 a ruší nařízení (ES) č. 779/97 (Úř. věst. L 248, 22.9.2007, s. 1).

                     (5)
                  Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).

                     (6)
                  Nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3).

                     (7)
                  Nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu (Úř. věst. L 349, 31.12.2005, s. 1).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.9.2015
            COM(2015) 413 final
            PŘÍLOHA
            návrhu NAŘÍZENÍ RADY,kterým se pro rok 2016 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři

               PŘÍLOHA

               návrhu NAŘÍZENÍ RADY,
                  kterým se pro rok 2016 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři

               Níže uvedené tabulky stanoví TAC a kvóty (v tunách živé hmotnosti, není-li uvedeno jinak) podle populace a podmínek, které jsou s nimi funkčně spjaty.

               Není-li stanoveno jinak, představují odkazy na rybolovné oblasti odkazy na oblasti ICES.

               Populace ryb jsou uváděny v abecedním pořadí podle latinského názvu druhů.

               Pro účely tohoto nařízení se použije tato srovnávací tabulka latinských a obecných názvů:

                        Vědecký název

                        Třípísmenný kód

                        Obecný název

                        Clupea harengus

                        HER

                        Sleď obecný

                        Gadus morhua

                        COD

                        Treska obecná

                        Pleuronectes platessa

                        PLE

                        Platýs evropský

                        Salmo salar

                        SAL

                        Losos obecný

                        Sprattus sprattus

                        SPR

                        Šprot obecný

                        Druh:

                        Sleď obecný

                        Oblast:

                        Subdivize 30–31

                        Clupea harengus

                        HER/3D30.; HER/3D31.

                        Finsko

                        84 654

                        Švédsko

                        18 600

                        Unie

                        103 254

                        TAC

                        103 254

                        Analytický TAC

                        Druh:

                        Sleď obecný

                        Oblast:

                        Subdivize 22-24

                        Clupea harengus

                        HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

                        Dánsko

                        3 476

                        Německo

                        13 680

                        Finsko

                        2

                        Polsko

                        3 227

                        Švédsko

                        4 412

                        Unie

                        24 797

                        TAC

                        24 797

                        Analytický TAC

                        Ustanovení čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužijí.

                        Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.

                        Druh:

                        Sleď obecný

                        Oblast:

                        Vody Unie subdivizí 25–27, 28.2, 29 a 32

                        Clupea harengus

                        HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32.

                        Dánsko

                        3 905

                        Německo

                        1 035

                        Estonsko

                        19 942

                        Finsko

                        38 927

                        Lotyšsko

                        4 921

                        Litva

                        5 182

                        Polsko

                        44 224

                        Švédsko

                        59 369

                        Unie

                        177 505

                        TAC

                        Nepoužije se

                        Analytický TAC

                        Druh:

                        Sleď obecný

                        Oblast:

                        Subdivize 28.1

                        Clupea harengus

                        HER/03D.RG

                        Estonsko

                        14 141

                        Lotyšsko

                        16 482

                        Unie

                        30 623

                        TAC

                        30 623

                        Analytický TAC

                        Druh

                        Treska obecná

                        Oblast:

                        Vody Unie subdivizí 25–32

                        Gadus morhua

                        COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

                        Dánsko

                        9 451

                        Německo

                        3 760

                        Estonsko

                        921

                        Finsko

                        723

                        Lotyšsko

                        3 514

                        Litva

                        2 315

                        Polsko

                        10 884

                        Švédsko

                        9 575

                        Unie

                        41 143

                        TAC

                        Nepoužije se

                        Preventivní TAC

                        Ustanovení čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužijí.

                        Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.

                        Druh:

                        Treska obecná

                        Oblast:

                        Subdivize 22-24

                        Gadus morhua

                        COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

                        Dánsko

                        pm

                        Německo

                        pm

                        Estonsko

                        pm

                        Finsko

                        pm

                        Lotyšsko

                        pm

                        Litva

                        pm

                        Polsko

                        pm

                        Švédsko

                        pm

                        Unie

                        pm

                        TAC

                        pm

                        Analytický TAC

                        Ustanovení čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužijí.

                        Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.

                        Druh:

                        Platýs evropský

                        Oblast:

                        Vody Unie subdivizí 22–32

                        Pleuronectes platessa

                        PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.

                        Dánsko

                        2 890

                        Německo

                        321

                        Polsko

                        605

                        Švédsko

                        218

                        Unie

                        4 034

                        TAC

                        4 034

                        Analytický TAC

                        Druh:

                        Losos obecný

                        Oblast:

                        Vody Unie subdivizí 22-31

                        Salmo salar

                        SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

                        Dánsko

                        21 935

                        (1)

                        Německo

                        2 440

                        (1)

                        Estonsko

                        2 229

                        (1)

                        Finsko

                        27 351

                        (1)

                        Lotyšsko

                        13 951

                        (1)

                        Litva

                        1 640

                        (1)

                        Polsko

                        6 654

                        (1)

                        Švédsko

                        29 650

                        (1)

                        Unie

                        105 850

                        (1)

                        TAC

                        Nepoužije se

                        Analytický TAC

                        Ustanovení čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužijí.

                        Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.

                        __________

                        (1)
                              Vyjádřeno v počtu kusů ryb.

                        Druh:

                        Losos obecný

                        Oblast:

                        Vody Unie subdivize 32

                        Salmo salar

                        SAL/3D32.

                        Estonsko

                        1 028

                        (1)

                        Finsko

                        8 996

                        (1)

                        Unie

                        10 024

                        (1)

                        TAC

                        Nepoužije se

                        Preventivní TAC

                        __________

                        (1)
                              Vyjádřeno v počtu kusů ryb.

                        Druh:

                        Šprot obecný

                        Oblast:

                        Vody Unie subdivizí 22–32

                        Sprattus sprattus

                        SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

                        Dánsko

                        18 184

                        Německo

                        11 520

                        Estonsko

                        21 115

                        Finsko

                        9 519

                        Lotyšsko

                        25 502

                        Litva

                        9 225

                        Polsko

                        54 119

                        Švédsko

                        35 152

                        Unie

                        184 336

                        TAC

                        Nepoužije se

                        Analytický TAC


Důležité právní upozornění

|

52006PC0244

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) {SEK(2006) 638 }  /* KOM/2006/0244 konecném znení - COD 2006/0084 */

		CSV Bruselu dne 24.5.2006KOM(2006) 244 v konecném znení2006/0084 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)(předložená Komisí){SEK(2006) 638 }DŮVODOVÁ ZPRÁVAOdůvodnění a cíleEvropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) byl zřízen v roce 1999. Dva základní dokumenty právního rámce, na jehož základě úřad funguje, jsou nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 [1] a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 ze dne 25. května 1999 [2], která definují podmínky vnitřních i vnějších vyšetřování vedených úřadem OLAF, a rozhodnutí Komise č. 1999/352 ES, ESUO, Euratom ze dne 28. dubna 1999 [3], kterým se úřad zřizuje.V dubnu 2003 Komise schválila první vyhodnocení činností úřadu OLAF [4], které obsahovalo řadu doporučení směřujících k dalšímu posílení činností úřadu. Komise dospěla k závěru, že synergie a institucionální situace úřadu (útvar Komise s funkční nezávislostí) mohou fungovat, ale bylo třeba zlepšit účinnost spolupráce s členskými státy. Evropský parlament uvítal závazek Komise předložit příslušné legislativní návrhy [5].Komise přijala v únoru 2004 návrhy, kterými se mění nařízení (ES) 1073/1999 a (Euratom) 1074/1999 [6]. Jejich cílem bylo posílit procesní práva osob, zajistit kvalitnější kontrolu délky vyšetřování a zlepšit výměnu informací mezi úřadem a příslušnými orgány i účinnosti operačních činností. Evropský parlament a Rada si před projednáním těchto návrhů vyžádali doplňující hodnocení výkonnosti úřadu. V této souvislosti předložil Účetní dvůr zvláštní zprávu [7] o řízení úřadu OLAF, která obsahuje několik doporučení a stanovisko k změnám navrženým v únoru 2004 [8]. Účetní dvůr uznává, že stávající struktura úřadu, který je útvarem Komise s funkční nezávislostí, je uspokojivá. Účetní dvůr doporučuje pokračovat v úsilí o zvyšování efektivity úřadu, zejména pokud jde o řízení a délku vyšetřování, spolupráci s vnitrostátními orgány a zaměření se na hlavní úkoly i pokud jde o pravomoci dozorčího výboru.V červenci 2005 zorganizoval Výbor pro rozpočtovou kontrolu na půdě Evropského parlamentu veřejné jednání o posílení úřadu OLAF. Tohoto jednání se účastnili především místopředsedové Kallas a Frattini, zástupci Účetního a Soudního dvora a špičkoví odborníci. Místopředseda Kallas při tomto jednání zdůraznil zájem na zavedení politického řízení protikorupčních vyšetřování úřadu OLAF a potřebu nezávislé kontroly postupů a délky vyšetřování, a to za předpokladu ochrany důvěrnosti vyšetřování. Na základě tohoto veřejného jednání se dospělo k závěru, že stávající institucionální struktura úřadu nezasahuje do nezávislosti úřadu OLAF, že by se práva na obhajobu měla posílit a že je třeba přezkoumat kontrolní funkci.Tento návrh z uvedených závěrů vychází. Návrh zahrnuje pokrok, kterého bylo dosaženo v únoru 2004, a dále jej rozvíjí. S ohledem na výsledky hodnocení, na audit provedený Účetním dvorem a na veřejné jednání se tento návrh netýká institucionální struktury úřadu a výlučně se zaměřuje na zlepšení fungování ve stávajícím rámci. Vzhledem k rozsahu navrhovaných změn tento návrh nahrazuje návrh ze dne 10. února 2004, který se stahuje.Posílení řízení spolu se zavedením funkce poradce – kontrolora a se zpřesněními toku informací mezi úřadem OLAF a orgány, institucemi nebo jinými subjekty, přispívá k vytvoření skutečné rovnováhy mezi nezávislostí a kontrolou.Současně s tímto návrhem vypracovaly útvary Komise návrh interního rozhodnutí, který vzalo kolegium komisařů na vědomí a které se předá legislativnímu orgánu pro informaci. Tento návrh bude obsahovat podrobnější opatření a pravidla pro uplatňování nových ustanovení nařízení č. (ES) 1073/1999. Text bude muset být následně upraven tak, aby zohlednil konečné znění hlavního nařízení, které Evropský parlament a Rada přijmou. To samé se v případě potřeby použije pro interinstitucionální dohodu uzavřenou mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 25. května 1999. Jiné aspekty spolupráce mezi úřadem OLAF a orgány a útvary se budou řešit později.Návrh v podstatě obsahuje tyto hlavní prvky:Řízení, spolupráce mezi orgány a dozorčím výboremNa veřejném jednání v červenci 2005 zazněly otázky ohledně nové úlohy dozorčího výboru, kterou navrhla Komise v únoru 2004. Komise se navíc domnívá, že existuje potřeba politického řízení v oblasti priorit souvisejících s vyšetřováním. Je rovněž třeba revidovat vztahy mezi dozorčím výborem, úřadem OLAF a orgány, institucemi nebo jinými subjekty a zavést užší spolupráci.Komise proto dozorčímu výboru navrhuje, aby se pravidelně nebo na základě žádosti pracovně scházel se zástupci Evropského parlamentu, Rady a Komise a aby s nimi vedl strukturovaný dialog bez jakéhokoli zásahu do průběhu vyšetřování. Tento dialog musí představovat příležitost k diskusi ohledně definování strategických priorit, plánu činností úřadu i ohledně výroční zprávy o činnosti tohoto výboru a zprávy o činnosti generálního ředitele úřadu. Cílem tohoto strukturovaného dialogu je vykonávat funkci politické kontroly vyšetřování a účinnosti úřadu a výboru, dohlížet na udržování dobrých vztahů mezi úřadem, orgány, institucemi nebo jinými subjekty ES, zejména pokud jde o předávání informací. Úkolem výboru v rámci strukturovaného dialogu je vydávat stanoviska a doporučení, především v souvislosti se jmenováním generálního ředitele úřadu nebo v případě disciplinární sankce, kterou je třeba uložit generálnímu řediteli.Záruka práv dotčených osobTento návrh obsahuje procesní záruky vyplývající z návrhů z února 2004. Cílem návrhu je v rámci možností sladit postupy týkající se vnitřních a vnějších vyšetřování, aby se zjednodušil jejich průběh a posílila se právní jistota.Komise navrhuje, aby se do nařízení zapracovalo podrobné ustanovení o procesních zárukách, které musí být v průběhu vnitřních i vnějších vyšetřování dodržovány. Tyto záruky vycházejí z ustanovení interinstitucionální dohody o vnitřních vyšetřováních (a různých prováděcích rozhodnutích), z ustanovení služebního řádu a příručky úřadu OLAF a tato ustanovení doplňují. Jejich zapracování do vlastního nařízení umožňuje vytvořit jednotný soubor základních záruk použitelných pro všechna vyšetřování vedená úřadem OLAF, a to jak vnitřní, tak vnější. V únoru 2004 byly navrženy tyto dodatečné záruky:– ustanovení o informacích, které musí úřad OLAF oznámit před rozhovorem a které musí oznámit o zprávě o rozhovoru;– právo dotčené osoby využít v průběhu rozhovoru pomoc osoby, kterou si sama zvolí;– právo neobviňovat vlastní osobu.Tyto záruky musí být dodržovány jak před vypracováním závěrečné zprávy, tak před předáním informací vnitrostátním orgánům.Posílení kontroly vyšetřováníKromě zapracování podrobných ustanovení o procesních zárukách (článek 7a) použitelných na vnitřní a vnější vyšetřování se jeví jako nezbytné zajistit dodržování těchto ustanovení prostřednictvím posílené kontroly a dále stanovit možnost podat žádost o stanovisko. Tuto kontrolu zajišťuje poradce – kontrolor, který v rámci úřadu svoji výlučnou funkci vykonává zcela nezávisle. Jeho nezávislost je zaručena v článku 14 návrhu a především pomocí úlohy dozorčího výboru při jmenování. Tato kontrola zohledňuje důvěrnost vyšetřování a zásadu správného řízení, profesní tajemství, ochranu údajů i výkon příslušných pravomocí jak disciplinárních, tak soudních orgánů.Tato posílená kontrola se vztahuje na všechny fáze průběhu vnitřního nebo vnějšího vyšetřování, což zabezpečuje jednotný režim kontroly pro všechny vyšetřovací aktivity úřadu. Procesní pravidla týkající se stanoviska poradce – kontrolora musí vycházet z interního rozhodnutí Komise. Funkce poradce—kontrolora představuje doplňující opatření, jehož cílem není nahradit soudní kontrolu, kterou vykonává soudce Společenství, ale posílit mechanismy kontroly na nižším stupni.Navrhovanými ustanoveními se vytváří nový systém pro dlouhodobá vyšetřování. Orgány, které jsou vyšetřováním „dotčeny“, i dozorčí výbor musí být informovány o stanovisku poradce – kontrolora v případě, že se úřad OLAF na základě tohoto stanoviska rozhodne, že vyšetřování povede po dobu delší než dvanáct měsíců. Komisi a dozorčímu výboru se doručují statistické a analytické zprávy, které, pokud jde o délku vnitřních a vnějších vyšetřování, pravidelně vypracovává poradce – kontrolor.V průběhu vyšetřování je jeho kontrola hlavně rychlá a provádí se v rámci úřadu.Poradce – kontrolor je vyzván, aby vypracoval svá stanoviska:– týkající se procesních záruk upravených v čl. 6 odst. 5 (přiměřená délka vyšetřování) a článku 7a stávajícího nařízení, podnětu nebo žádosti každého úředníka nebo jiného zaměstnance ES nebo hospodářského subjektu, jehož se průběh vyšetřování přímo týká. Takto lze stanovisko vyžádat kdykoli v průběhu vyšetřování;– týkající se vyšetřování, které je delší než 12 měsíců, a v případě postupného prodlužování vyšetřování na více než 18 měsíců na žádost generálního ředitele úřadu; toto stanovisko se zasílá příslušnému orgánu, instituci nebo jinému subjektu, jichž se vyšetřování týká, i dozorčímu výboru;– ohledně případného odložení výkonu povinnosti vyzvat osobu, jíž se vyšetřování přímo týká, aby se vyjádřila ke všem skutečnostem, které se jí dotýkají;– na žádost generálního ředitele úřadu kdykoli v průběhu vyšetřování v souvislosti s kontrolou vyšetřování.V konečném stádiu vyšetřování se v rámci navrhovaného opatření přiznává úředníkovi, jinému zaměstnanci ES, jakékoli fyzické osobě nebo hospodářskému subjektu, jehož se vyšetřované skutečnosti přímo týkají, právo na informace od úřadu o závěrech a doporučeních uvedených v závěrečné zprávě o vyšetřování; opravňuje rovněž příslušnou stranu, která se domnívá, že v jejím případě nebyly procesní záruky v průběhu vyšetřování dodrženy, adresovat poradci – kontrolorovi žádost o stanovisko. Toto právo na informace v konečném stádiu vyšetřování souvisí s výjimkou ze zásady úplného zachování tajemství, jejímž cílem je chránit trestněprávní důsledky vyšetřování a účinnost spolupráce mezi úřadem OLAF a policejními a soudními orgány.Zlepšení toku informacía) Mezi úřadem OLAF a evropskými orgány a institucemiUstanovení o poskytování informací příslušnému orgánu nebo instituci jsou nepostradatelná, aby orgány mohly uplatňovat svoji politickou odpovědnost v případě podezření, že se jeho úředníci dopustili protiprávního jednání a/nebo v případě, že si ochrana zájmů Unie vyžaduje administrativní opatření. V takových případech musí mít úřad OLAF povinnost informovat příslušný orgán nebo instituci. Dotyčný orgán, instituce, úřad nebo jiný subjekt musí být informovány o skutečnosti, že úřad OLAF informace předal soudním orgánům. V této souvislosti se v plném rozsahu uplatňují ustanovení z února 2004.Je rovněž legitimní, že kromě členských států může i Komise, tj. subjekt odpovědný za ochranu finančních zájmů Společenství, požádat o zahájení vnějších vyšetřování, může být informována v případech, kdy je třeba přijmout opatření k zabezpečení ochrany finančních zájmů Společenství v průběhu vyšetřování, a být informována i o výsledcích těchto vyšetřování.Je rovněž třeba posílit výměnu informací mezi úřadem OLAF na jedné straně a Europolem a Eurojustem na straně druhé, a to za účelem dosažení efektivity boje proti podvodům, korupci a jakékoli jiné protiprávní činnosti, která se týká ochrany finančních zájmů Evropských společenství.b) Mezi úřadem OLAF a členskými státyÚčelem návrhu je také posílit spolupráci mezi úřadem OLAF a členskými státy v oblasti vnějších vyšetřování a toků informací. Pokud jde o veškerá vyšetřování, návrh ukládá vnitrostátním soudním orgánům povinnost informovat úřad OLAF o opatřeních přijatých na základě právě předávaných informací nebo o opatřeních přijatých po skončení vyšetřování vedeného úřadem OLAF.c) Mezi úřadem OLAF a informátoryKaždá osoba, která v rámci orgánu, instituce, úřadu nebo jiného subjektu poskytne úřadu OLAF informace o případech podvodu nebo nezákonné činnosti, musí být informována o tom, zda na základě těchto informací bylo zahájeno vyšetřování či nikoli.Každá osoba, která předala úřadu informace týkající se podezření z podvodu či jiné nesrovnalosti, může mimo jiné požádat úřad, aby jí poskytl informace o skončení vyšetřování a případně i aby závěrečnou zprávu o vyšetřování zaslal příslušným orgánům pod podmínkou, že tím nebudou dotčena práva příslušných osob, efektivita vyšetřováíní a opatření přijatých na jeho základě ani požadavky zachování důvěrnosti.Posílení operativní účinnosti úřadu OLAFNávrh obsahuje ustanovení, která úřadu OLAF umožní, aby se zaměřil na akční priority. Je třeba vyjasnit skutečnost, že povinností úřadu OLAF je rozhodovat o zahájení nebo nezahájení vyšetřování, požádat příslušné orgány, aby se zabývaly méně závažnými případy nebo případy, které v oblasti vyšetřování nepatří k prioritám úřadu OLAF, a zároveň tyto orgány vyzývat, aby mu poskytly informace o opatřeních přijatých na základě těchto žádostí.Obecně je třeba objasnit postupy zahájení nebo skončení vyšetřování i vztahy mezi interními opatřeními přijatými evropskými orgány a institucemi na jedné straně a vyšetřováním úřadu OLAF na straně druhé. Pokud vede úřad OLAF vnitřní vyšetřování, orgány, instituce a jiné subjekty nesmí zahájit souběžné vyšetřování.Právo rozhodnout o zahájení, případně nezahájení vyšetřování, se stejně jako v minulosti ponechává úřadu OLAF, který zohlední své priority a program činností v oblasti vyšetřování i zásadu proporcionality; dozorčí výbor bude i nadále dodržovat a garantovat funkční nezávislost úřadu OLAF při vedení vyšetřování.Zlepšení efektivity vyšetřování úřadu OLAFPodle doporučení uvedených v hodnotící zprávě o přímých výdajích se navrhuje objasnit vyšetřovací pravomoci úřadu OLAF v rámci vnějších vyšetřování hospodářských subjektů, které jsou příjemci finančních prostředků Společenství na základě smluv, dohod nebo rozhodnutí o finanční pomoci (přímé výdaje). Účelem těchto objasnění bude posílení efektivity vyšetřování vedených úřadem OLAF v oblasti nepřímých výdajů.V rámci provádění vnějších vyšetřování je třeba úřadu OLAF umožnit lepší přístup k informacím, které mají evropské orgány a instituce k dispozici. V rámci provádění vnitřních vyšetřování by se měl usnadnit přístup k informacím, které mají k dispozici hospodářské subjekty.Funkční období generálního ředitele úřadu OLAFS cílem posílit nezávislost generálního ředitele úřadu OLAF je třeba stanovit, že jeho funkční období není obnovitelné.Aby se usnadnil postup interinstitucionální konzultace, navrhuje se, že se v rámci strukturovaného dialogu Komise po společné dohodě se zástupci ostatních orgánů přítomných na zasedání vyjadřuje spolu s dozorčím výborem.Návrh stanoví výslovnou možnost generálního ředitele nepředat vnitrostátním orgánů informace o skutečnostech, které případně mohou spadat do oblasti působnosti trestního práva, pokud není předání takových informací odůvodněno zásadou proporcionality a efektivity trestního stíhání. O tomto rozhodnutí jsou informováni dozorčí výbor aporadce – auditor.Související právní předpisyJe třeba uvést, že Komise současně navrhuje změnu nařízení (Euratom) č. 1074/1999, které tvoří právní rámec vyšetřování vedených úřadem OLAF podle právních předpisů Společenství přijatých v souladu se Smlouvou o Euratomu.Právní základCílem návrhu Komise je změna stávajícího nařízení č. (ES) 1073/1999. Z tohoto důvodu návrh vychází z článku 280 Smlouvy o založení Evropského společenství.Subsidiarita a proporcionalitaNařízení, kterým se mění a doplňuje původní nařízení, je plně v souladu se zásadou subsidiarity. Tento návrh změny nařízení, stejně jako původní nařízení (ES) č. 1073/1999, neomezuje pravomoci a odpovědnost členských států v oblasti přijímání opatření k boji proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Společenství. Akční prostředky úřadu OLAF v rámci vnějších vyšetřování jsou vyjasněné a posílené jen v některých aspektech, a to tam, kde praxe odhalila právní mezery stávajícího systému a kde je možné zabezpečit vedení spolehlivých vnějších vyšetřování, která budou využitelná i pro orgány členských států, pouze prostřednictvím účinnějšího zásahu úřadu OLAF. Základní procesní záruky je třeba navíc rozšířit i na vnější vyšetřování, aby se vytvořil jednotný právní rámec pro všechna vyšetřování vedená úřadem OLAF. Vzhledem k tomu, že v souvislosti s uvedenými oblastmi si účinné působení úřadu OLAF v určitém právním rámci vyžaduje jasná pravidla, která vycházejí z právních předpisů Společenství, tato pravidla dodržují zásadu proporcionality.Základní právaJak potvrdil Soudní dvůr (rozsudek ze dne 10. července 2003 ve věci C-11/00, Komise v. BCE, bod 139) nařízení (ES) č. 1073/1999 již ve svém původním znění vyjadřuje cíl zákonodárce podmínit udělení pravomocí úřadu OLAF dodržováním lidských práv a základních svobod v plném rozsahu. Jeví se, že je ještě vhodné posílit procesní záruky ve vztahu k současnému mechanismu a rozšířit jejich uplatňování na všechna vnitřní i vnější vyšetřování, která úřad OLAF vede. Tyto záruky jsou v souladu se základními právy, která vycházejí zejména z Charty základních práv Unie, a dokonce přesahují rámec minimální úrovně ochrany, kterou Charta požaduje.Dopad na rozpočetFinanční výkaz, který je připojen v příloze návrhu, uvádí, že návrh nemá vliv na rozpočet.2006/0084 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 280 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise [9],s ohledem na stanovisko Účetního dvora,po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů,v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy [10],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba stanovit jasná pravidla, která potvrdí prioritní pravomoc Evropského úřadu pro boj proti podvodům (dále jen „úřad“) vést vnitřní vyšetřování a která zároveň zavedou mechanismy umožňující orgánům, institucím a jiným subjektůmrychle prošetřit případy, o kterých úřad rozhodne, že do jejich vyšetřování nebude zasahovat.(2) Mělo by se vyjasnit, že se zahájení vyšetřování ze strany úřadu řídí zásadou vhodnosti, která mu umožňuje, aby v případech menšího významu nebo v případech, které nejsou v oblasti vyšetřování prioritami, jež úřad každoročně stanovuje, nezahájil vyšetřování. Těmito případy by se od nynějška měly zabývat orgány, pokud jde o vnitřní vyšetřování, a příslušné vnitrostátní orgány v souladu s právními předpisy použitelnými v každém členském státě, pokud jde o vnější vyšetřování.(3) Je třeba stanovit konkrétní povinnost úřadu poskytovat včasné informace orgánům, institucím a jiným subjektům o probíhajících vyšetřováních v případě osobní účasti některého člena, řídícího pracovníka, úředníka nebo jiného zaměstnance na šetřených případech nebo v případě, kdy ochrana zájmů Unie bude vyžadovat přijetí správních opatření.(4) Aby se posílila efektivita postupu vyšetřování uplatňovaného úřadem a s ohledem na hodnocení činnosti úřadu provedených některými orgány, zejména ve vztahu k hodnotící zprávě Komise z dubna 2003 a ke zvláštní zprávě Účetního dvora č. 1/2005 o řízení úřadu, je třeba vyjasnit některé aspekty a zlepšit některá opatření, která úřad v průběhu vyšetřování může přijmout. Úřad by tedy měl mít jak možnost provádět kontroly a inspekce stanovené nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem [11] v rámci vnitřních vyšetřování a v případech podvodu spojeného se smlouvami týkajícími se finančních prostředků Společenství, tak přístup k informacím, které mají orgány, instituce a jiné subjekty Unie v rámci vnějších vyšetřování k dispozici.(5) Jeví se nezbytné v zájmu právní jistoty vyjasnit procesní záruky, které se uplatňují v rámci vnitřních nebo vnějších vyšetřování vedených úřadem. To se netýká širší ochrany, která v případě potřeby vyplývá z ustanovení smluv, služebního řádu a platných vnitrostátních právních předpisů.(6) Za účelem posílení ochrany práv vyšetřovaných osob, a aniž by tím byl dotčen článek 90a služebního řádu Evropských společenství a pravomoci Soudního dvora Evropských společenství ve smyslu Smlouvy, osoba, jíž se případ přímo týká, musí mít v konečném stádiu vyšetřování právo obdržet závěry a doporučení ze závěrečné zprávy z vyšetřování, a pokud se jeví, že vůči této osobě nebyly dodrženy procesní záruky, musí jí být zaručena možnost obrátit se na poradce – kontrolora zavedeného tímto nařízením.(7) V zájmu větší transparentnosti je třeba zajistit přiměřený stupeň poskytování informací informátorovi, který by měl být informován o původním rozhodnutí zahájit, resp. nezahájit vyšetřování,a na jeho výslovnou žádost o konečném výsledku postupu uplatněného na základě poskytnutých informací.(8) Pokud se ukáže, že skutečnosti uvedené v závěrečné zprávě o vnitřním vyšetřování, které mohou naplnit znaky trestného činu, nemohou být předmětem dalšího účinného soudního řízení, především z důvodu povahy takových skutečností, jejich nedostatečné závažnosti nebo výše finanční újmy, je třeba, aby generální ředitel úřadu předal závěrečnou zprávu přímo dotčenému orgánu, instituci nebo jinému subjektu za účelem vhodnějšího prošetření těchto skutečností. Je nezbytné, aby o každém rozhodnutí nepředat závěrečnou zprávu soudním orgánům, které by mělo být řádně zdůvodněno,informoval generální ředitel dozorčí výbor a poradce – kontrolora.(9) S ohledem na zkušenosti z operativní činnosti by bylo vhodné umožnit generálnímu řediteli úřadu pověřit výkonem některých svých funkcí jednoho nebo více zaměstnanců úřadu, a to písemně, přičemž stanoví podmínky a omezení tohoto pověření.(10) Měla by se posílit kontrola vykonávaná dozorčím výborem, zejména pokud jde o plnění povinností vzájemné výměny informací mezi úřadem a orgány, institucemi a jinými subjekty i pokud jde o změny v oblasti uplatňování procesních záruk a délky vyšetřování. Dále se jeví , aby se zavedla spolupráce mezi dozorčím výborem a Evropským parlamentem, Radou a Komisí a aby dozorčí výbor mohl vést jednání se zástupci těchto orgánů v rámci strukturovaného dialogu, aniž by tím bylo dotčeno nezávislé postavení jeho členů.(11) K posílení úplné nezávislosti vedoucích funkcí úřadu by měl být jeho generální ředitel jmenován na neobnovitelné funkční období sedmi let.(12) Za účelem posílení procesních záruk je třeba stanovit povinnost poradce – kontrolora, aby se zcela nezávisle, z vlastního podnětu nebo na základě žádosti vyjadřoval k žádostem o stanovisko, pokud jde o tyto záruky, a aby v některých případech, zejména na žádost osoby, které se případ přímo týká, vydal své stanovisko.(13) Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [12].(14) Nařízení (ES) č. 1073/1999 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.(15) Tímto nařízením jsou akční prostředky úřadu v rámci vnějších vyšetřování vyjasněné a posílené jen v některých aspektech, a to tam, kde se vyskytly právní mezery stávajícího systému a kde je možné zabezpečit vedení spolehlivých vnějších vyšetřování, která budou využitelná i pro orgány členských států, pouze prostřednictvím účinnějšího zásahu úřadu. Základní procesní záruky je třeba navíc rozšířit i na vnější vyšetřování, aby se vytvořil jednotný právní rámec pro všechna vyšetřování vedená úřadem. Toto nařízení v plné míře dodržuje zásadu subsidiarity uvedenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou ve výše uvedeném článku toto nařízení nečiní nic víc, než co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.(16) Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie, zejména jejími články 47 a 48,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1073/1999 se mění takto:1) Článek 3 se nahrazuje tímto:„Článek 3Vnější vyšetřování1. Úřad vykonává pravomoc svěřenou Komisi nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 provádět kontroly a inspekce na místě v členských státech a v souladu s platnými dohodami ve třetích zemích a mezinárodních organizacích.V rámci své vyšetřovací funkce provádí úřad kontroly a inspekce podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a podle odvětvových předpisů podle čl. 9 odst. 2 téhož nařízení v členských státech a v souladu s platnými dohodami o spolupráci ve třetích zemích.2. Za účelem zjištění podvodu, korupce a jakéhokoli jiného protiprávního jednání podle článku 1, které souvisejí s dohodou nebo rozhodnutím o finanční pomoci nebo smlouvou týkající se financování Společenstvím, má úřad oprávnění provádět kontroly na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování týká, a to v souladu s postupy uvedenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96.3. V průběhu vnějšího vyšetřování a v případě, že je to nezbytně nutné pro účely zjištění podvodu, korupce nebo jakékoli jiné protiprávní činnosti podle článku 1, má úřad přístup k informacím souvisejícím s šetřenými skutečnostmi, které mají k dispozici instituce, orgány a jiné subjekty. Ustanovení čl. 4 odst. 2 a 4 se použijí.4. Pokud má úřad před zahájením vyšetřování k dispozici informace nasvědčující tomu, že mohlo dojít k podvodu, korupci nebo jiné protiprávní činnosti podle článku 1, může o tom generální ředitel úřadu informovat příslušné orgány členských států a, aniž by tím byly dotčeny odvětvové předpisy, přijmou tyto orgány příslušná opatření a případně provedou vyšetřování v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy, jichž se mohou účastnit zaměstnanci úřadu. Příslušné orgány dotčených členských států informují generálního ředitele úřadu o opatřeních přijatých na základě těchto informací.“2) Článek 4 se mění takto:a) Odstavec 3 se nahrazuje tímto:„3. V souladu s postupy uvedenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 může úřad provádět inspekce na místě u hospodářských subjektů, aby získal přístup k relevantním informacím o skutečnostech, které jsou předmětem vnitřního vyšetřování.“b) Odstavec 5 se zrušuje.3) Článek 5 se nahrazuje tímto:„Článek 5Zahájení vyšetřování1. Úřad může zahájit vyšetřování v případě, že existují dostatečně závažná podezření, že došlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání podle článku 1. Rozhodnutí zahájit nebo nezahájit vyšetřování zohledňuje priority politiky vyšetřování a programu činností úřadu v oblasti vyšetřování, stanovené podle článku 11a a čl. 12 odst. 5. Toto rozhodnutí zohledňuje účinné využívání zdrojů úřadu a přiměřenost uplatňovaných prostředků.2. Zahájení vnějšího vyšetřování podléhá rozhodnutí generálního ředitele úřadu, který jedná buď z vlastního podnětu, nebo na žádost dotčeného členského státu.Zahájení vnitřního vyšetřování podléhá rozhodnutí generálního ředitele úřadu, který jedná buď z vlastního podnětu, nebo na žádost orgánu, instituce nebo jiného subjektu, ve kterých má vyšetřování probíhat.Pokud úřad vede vnitřní vyšetřování ve smyslu tohoto nařízení, orgány, instituce a jiné subjekty nezahájí souběžné správní vyšetřování týchž skutečností.3. V případě, že orgán, instituce nebo jiný subjekt má v úmyslu zahájit vyšetřování v rámci své správní nezávislosti, požádá úřad o vyjádření, zda jsou již předmětné skutečnosti předmětem vnitřního vyšetřování. Úřad do 15 pracovních dnů od podání této žádosti oznámí, zda vyšetřování již bylo zahájeno nebo zda má úřad v úmyslu zahájit vyšetřování podle odstavce 4. V případě, že úřad ve stanovené lhůtě na tuto žádost neodpoví, má se za to, že přijal rozhodnutí vnitřní vyšetřování nezahájit.4. Rozhodnutí o zahájení nebo nezahájení vyšetřování se přijme do dvou měsíců ode dne, kdy byla úřadu doručena žádostpodle odstavce 2 nebo 3. Rozhodnutí se bezodkladně oznámí orgánu, instituci či jinému subjektu nebo členskému státu, který žádost podal. Rozhodnutí o nezahájení vyšetřování musí být odůvodněno.V případě, že úředník nebo jiný zaměstnanec orgánu, instituce nebo jiného subjektu, který jedná v souladu s článkem 22a služebního řádu nebo podle příslušných ustanovení podmínek zaměstnávání ostatních zaměstnanců, poskytne úřadu informace týkající se podezření ze spáchání podvodu nebo protiprávního jednání, úřad jej informuje o rozhodnutí o zahájení nebo nezahájení vyšetřování těchto skutečností.5. Pokud úřad rozhodne, že vnitřní vyšetřování na základě posouzení jeho vhodnosti nebo na základě svých priorit týkajících se vyšetřování nezahájí, bezodkladně předá informace, které má k dispozici, dotčenému orgánu, instituci nebo jinému subjektu, aby na jejich základě mohl přijmout opatření v souladu s pravidly, které se na něj vztahují. Úřad se v případě potřeby dohodne s orgánem, institucí nebo jiným subjektem na vhodných opatřeních na ochranu důvěrnosti zdroje informací a, bude-li to nutné, požádá o poskytnutí informací ohledně následně přijatých opatřeních.Pokud úřad rozhodne, že vnější vyšetřování na základě posouzení jeho vhodnosti nebo svých priorit týkajících se vyšetřování nezahájí, použije se čl. 3 odst. 4.“4) Článek 6 se mění takto:a) V odstavcích 1 a 3 se slovo „ředitel“ nahrazuje slovy „generální ředitel“.b) Vkládá se nový odstavec 5a, který zní:„5a. Pokud se na základě vyšetřování zjistí, že některý člen, řídící pracovník, úředník, jiný zaměstnanec nebo jakákoli jiná osoba ve službách orgánu, instituce nebo jiného subjektu se může osobně podílet na případu, nebo že by bylo vhodné přijmout ochranné nebo správní opatření na ochranu zájmů Unie, musí být příslušný orgán, instituce nebo jiný subjekt informován o probíhajícím vyšetřování. Poskytnuté informace musí obsahovat tyto údaje:a) totožnost vyšetřované osoby nebo osob, včetně shrnutí dotyčných skutečností;b) každý údaj, který může orgánu, instituci nebo jinému subjektu pomoci při rozhodování o vhodnosti přijetí ochranných nebo správních opatření na ochranu zájmů Unie;c) v případě potřeby doporučení specifických opatření pro zachování důvěrného charakteru informací.Orgán, instituce nebo jiný subjekt v případě potřeby rozhodne o vhodnosti případných ochranných nebo správních opatření s cílem zohlednit zájem na zabezpečení účinného průběhu vyšetřování i na specifických opatřeních pro zachování důvěrného charakteru informací doporučených úřadem.“c) Doplňuje se nový odstavec 7, který zní:„7. Pokud je možné předpokládat, že nelze vyšetřování ukončit do dvanácti měsíců od jeho zahájení, může generální ředitel úřadu rozhodnout o prodloužení této lhůty o nejvýše dalších šest měsíců. Před přijetím tohoto rozhodnutí požádá o stanovisko poradce – kontrolora uvedeného v článku 14. Poradce – kontrolor zašle generálnímu řediteli úřadu do čtrnácti pracovních dní své stanovisko, v němž se vyjádří k dodržování čl. 6 odst. 5 v rámci probíhajícího vyšetřování a k důvodům, které předložil generální ředitel úřadu v odůvodnění prodloužení vyšetřování; v případě potřeby předloží doporučení potřebná pro další vedení vyšetřování. Poradce – kontrolor zašle kopii svého stanoviska generálními tajemníkovi dotčeného orgánu, instituce nebo jiného subjektu a dozorčímu výboru.Rozhodnutí o prodloužení vyšetřování může být v případě potřeb a za stejných podmínek vydáno několikrát.“5) Vkládají se nové články 7a a 7b, které znějí:„Článek 7aZáruky v průběhu řízení1. Úřad v rámci svého vyšetřování shromažďuje důkazy ve prospěch i v neprospěch příslušné osoby.2. Pokud se v rámci vyšetřování zjistí, že se některý člen, ředitel, úředník nebo jiný zaměstnanec nebo jakákoli jiná osoba ve službách orgánu, instituce nebo jiného subjektu nebo hospodářský subjekt může osobně podílet na případu, taková osoba musí být o této skutečnosti informovaná za předpokladu, že tato informace nebude překážkou v průběhu vyšetřování.V každém případě závěry, které se výslovně týkají fyzické nebo právnické osoby, není možné po skončení vyšetřování učinit, aniž by se osoba podílející se na případu mohla vyjádřit ke skutečnostem, které se jí týkají. Shrnutí těchto skutečností musí být uvedeno ve výzvě k poskytnutí vyjádření. Této osobě může pomáhat osoba, kterou si zvolí. Každá osoba, jíž se případ přímo týká, má právo vyjádřovat se v některém z úředních jazyků Společenství podle vlastního výběru; úředníci nebo jiní zaměstnanci však mohou být vyzváni k vyjádření v jiném úředním jazyce Společenství, který dobře ovládají. Osoba, jíž se případ přímo týká, má právo neobviňovat vlastní osobu.V případech, které vyžadují úplné zachování tajemství v souvislosti s vyšetřováním, použití vyšetřovacích postupů, které spadají do pravomoci vnitrostátního soudního orgánu, nebo v případě vnějšího vyšetřování příslušného státního orgánu, může generální ředitel úřadu rozhodnout o odložení splnění povinnosti vyzvat osobu, jíž se případ přímo týká, aby podala připomínky. Dopředu o tom informuje poradce – kontrolora, který vydá stanovisko podle čl. 14 odst. 3. V případě vnitřního vyšetřování přijme generální ředitel úřadu rozhodnutí po dohodě s orgánem, institucí nebojiným subjektem, ke kterému dotčená osoba náleží.3. Výzva k výslechu svědka nebo jakékoli osoby, jíž se případ přímo týká, ve smyslu odstavce 2 se musí zaslat nejméně osm pracovních dní před jeho uskutečněním; tuto lhůtu lze zkrátit po dohodě s osobou, která má být vyslechnuta. Výzva obsahuje především seznam práv vyslýchané osoby. Úřad vypracuje zprávu z každého výslechu a vyslýchané osobě umožní k této zprávě přístup, aby ji mohla potvrdit nebo k ní podat připomínky.Pokud se v průběhu výslechu zjistí, že je vyslýchaná osoba podezřelá z účasti na vyšetřovaném případě, bezodkladně se použijí pravidla týkající se řízení uvedená v odstavci 2.4. Procesní záruky uvedené v tomto článku se použijí, aniž by tím byly dotčeny:a) širší ochrana vyplývající v případě potřeby z ustanovení smluv i z platných vnitrostátních právních předpisů;b) práva a povinnosti vyplývající ze služebního řádu.Článek 7bVyrozumění o zastavení vyšetřování bez dalších opatřeníPokud není možné na základě vyšetřování získat žádné důkazy proti členovi, řídícímu pracovníkovi, úředníkovi nebo jinému zaměstnanci nebo osobě ve službách orgánu, instituce nebo jiného subjektu nebo hospodářskému subjektu, případ se odloží a vyšetřování, které se této osoby týká, se ukončí na základě rozhodnutí generálního ředitele úřadu, jenž o této skutečnosti písemně vyrozumí zúčastněnou osobu a v případě potřeby příslušný orgán, instituci nebo jiný subjekt.“6) V článku 8 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:„3. Úřad dodržuje ustanovení právních předpisů Společenství a členských států v oblasti ochrany osobních údajů, zejména ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001(*).4. Generální ředitel úřadu dohlíží na uplatňování ustanovení tohoto článku a článku 287 Smlouvy._____________________(*) Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1. “7) Vkládá se nový článek 8a, který zní:„Článek 8aOznámení závěrečné zprávy po skončení vyšetřováníPředtím, než úřad předá závěrečnou zprávu z vyšetřování dotčeným orgánům, institucím nebo jiným subjektům nebo příslušným orgánům dotčených členských států, oznámí svoje závěry a doporučení ze závěrečné zprávy osobě, které se přímo týká případ, jenž je předmětem vnitřního nebo vnějšího vyšetřování.Generální ředitel úřadu může rozhodnout, že neučiní oznámení podleodstavce 1 výlučně v případech, kdy se vyžaduje úplné zachování tajemství a použití vyšetřovacích prostředků spadajících do pravomoci vnitrostátního soudního orgánu. V případě vnitřního vyšetřování přijme toto rozhodnutí po dohodě s orgánem, institucí nebo jiným subjektem, ke kterému dotčená osoba náleží.Pokud se osoba, jíž se vyšetřování přímo týká, domnívá, že procesní záruky stanovené v čl. 6 odst. 5 a v článku 7a nebyly dodrženy a že to může ovlivnit závěry vyšetřování, může podat ve lhůtě deseti pracovních dní od doručení závěrů závěrečné zprávy poradci – kontrolorovi žádost o stanovisko.8) Článek 9 se mění takto:a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto:„1. Úřad pod vedením svého generálního ředitele vypracuje po skončení vyšetřování, které provedl, zprávu, jež musí obsahovat zejména popis průběhu řízení, právní základ, zjištěné skutečnosti a jejich právní kvalifikaci a v případě potřeby finanční újmu a závěry z vyšetřování, včetně doporučených opatření, která by měla být přijata.“b) Odstavec 3 se nahrazuje tímto:„3. Zpráva vypracovaná po skončení vnějšího vyšetřování a jakýkoli potřebný dokument, který s ní souvisí, se podle předpisů o vnějších vyšetřováních předají příslušným orgánům dotčených členských států a Komisi. Příslušné orgány dotčených členských států za předpokladu, že tomu vnitrostátní právní předpisy nebrání, informují generálního ředitele úřadu o opatřeních, která přijaly na základě zpráv z vyšetřování, jež jim byly předány.c) Vkládá se nový odstavec 3a, který zní:„3a. Jsou-li ve zprávě vypracované na základě výsledků vnitřního vyšetřování uvedené skutečnosti, které mohou být předmětem trestního stíhání, předá se závěrečná zpráva soudním orgánům dotčeného členského státu. Generální ředitel úřadu však může rozhodnout, že tuto závěrečnou zprávu soudním orgánům nepředá, protože se domnívá, že zejména pokud jde o povahu skutečností, jejich nedostatečnou závažnost a finanční újmy, jsou k dispozici interní opatření, která umožní vhodnější postup. Ve všech případech předá v souladu s odstavcem 4 závěrečnou zprávu dotčenému orgánu, instituci nebo jinému subjektu. O každém rozhodnutí nepředat závěrečnou zprávu soudním orgánům, které musí být řádně zdůvodněno, je informován poradce – kontrolor a dozorčí výbor.d) Doplňuje se nový odstavec 5, který zní:„5. Informátor, který poskytl úřadu informace o podezření z podvodu nebo jiného protiprávního jednání, může požádat úřad, aby ho informoval o skončení vyšetřování a případně o předání závěrečné zprávy příslušným orgánům. Úřad však může tuto žádost zamítnout, domnívá-li se, že by touto žádostí mohla být dotčena práva dotčených osob vyplývající z právních předpisů, účinnost vyšetřování a opatření přijatých na jeho základě nebo požadavky na zachování důvěrnosti.“9) Článek 10 se nahrazuje tímto:„Článek 10Výměna informací mezi úřadem a vnitrostátními orgány členských států1. Aniž jsou dotčeny články 8 a 9 tohoto nařízení a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96, může úřad kdykoli předat příslušným orgánům dotčených členských států informace získané při vnějších vyšetřováních.2. Aniž jsou dotčeny články 8 a 9, může generální ředitel úřadu předat v průběhu vnitřních vyšetřování soudním orgánům dotčeného členského státu informace, které úřad získal o skutečnostech opravňujících k použití vyšetřovacích postupů spadajících do pravomoci vnitrostátního soudního orgánu nebo které kvůli své závažnosti vyžadují naléhavé trestní stíhání. V tomto případě to nejprve oznámí dotčenému orgánu, instituce nebo jinému subjektu. Předávané informace obsahují zejména údaje o totožnosti osoby, jíž se vyšetřování týká, shrnutí zjištěných skutečností, předběžnou právní kvalifikaci a údaje o případné finanční újmě.Úřad před předáním informací podle prvního pododstavce umožní osobě, jíž se vyšetřování týká, aby vyjádřila své stanovisko ke skutečnostem, které se jí týkají, a to za podmínek a v souladu s postupy stanovenými v čl. 7a odst. 2 druhém a třetím pododstavci.3. Pokud tomu nebrání vnitrostátní právní předpisy, informují příslušné orgány a zejména soudní orgány dotčeného členského státu co nejrychleji generálního ředitele úřadu o následných opatřeních na základě informací, které jim byly podle tohoto článku poskytnuty.“10) Článek 11 se mění takto:a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto:„1. Dozorčí výbor posiluje nezávislost úřadu pravidelnou kontrolou provádění jeho vyšetřovací funkce.Dozorčí výbor dohlíží na dodržování předpisů týkajících se předávání informací mezi úřadem a orgány, institucemi a jinými subjekty.Dozorčí výbor dohlíží na situaci v oblasti procesních záruk a délky vyšetřování na základě pravidelných statistik poskytovaných generálním ředitelem úřadu a stanovisek a pravidelných analytických zpráv v těchto oblastech vypracovaných poradcem – kontrolorem na základě úzké spolupráce s generálním ředitelem úřadu.Dozorčí výbor předkládá generálnímu řediteli úřadu z vlastního podnětu nebo na žádost generálního ředitele úřadu, orgánu, instituce nebo jiného subjektu stanoviska, aniž by však zasahoval do průběhu vyšetřování. Kopie těchto stanovisek se zašle žadateli.“b) Odstavce 7 a 8 se nahrazují tímto:„7. Generální ředitel úřadu každoročně předkládá dozorčímu výboru program činnosti úřadu v oblasti vyšetřování. Pravidelně informuje dozorčí výbor o činnosti úřadu, o jeho vyšetřováních a jejich výsledcích i o opatřeních přijatých na jejich základě.Generální ředitel úřadu informuje dozorčí výbor:a) o případech, ve kterých orgán, instituce nebo jiný subjekt nepostupovaly v souladu s jeho doporučeními;b) o případech předání informací soudním orgánům členského státu.8. Dozorčí výbor schvaluje každý rok alespoň jednu zprávu o své činnosti, která se vztahuje především k uplatňování procesních záruk a délky vyšetřování; tyto zprávy jsou určeny orgánům. Výbor může předkládat zprávy o výsledcích vyšetřování úřadu a následných opatřeních přijatých na jejich základě Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.“11) Vkládá se nový článek 11a, který zní:„Článek 11aStrukturovaný dialog s orgányDozorčí výbor se v rámci strukturovaného dialogu na politické úrovni s cílem vytyčit společné směry schází alespoň dvakrát ročně na žádost některého z orgánů, a to s jedním zástupcem Evropského parlamentu, jedním zástupcem Rady a jedním zástupcem Komise, jehož si uvedené orgány samy vyberou.Strukturovaný dialog se vztahuje na provádění vyšetřovací funkce úřadu a zejména na:a) výroční zprávu o činnosti dozorčího výboru a činnosti generálního ředitele úřadu,b) program činnosti úřadu v oblasti vyšetřování,c) aspekty spojené s prioritami politiky úřadu v oblasti vyšetřování,d) dobré vztahy mezi úřadem a orgány, institucemi a jinými subjekty,e) efektivitu činností úřadu v oblasti vyšetřování a dozorčího výboru.Strukturovaný dialog nezasahuje do průběhu vyšetřování.Na základě názorů vyjádřených v rámci strukturovaného dialogu úřad přijímá příslušná opatření.“12) Článek 12 se mění takto:a) Nadpis a odstavec 1 se nahrazují tímto:„Článek 12Generální ředitel1. Po vzájemné dohodě se zástupci ostatních orgánů, kteří se s dozorčím výborem scházejí v rámci strukturovaného dialogu, jmenuje Komise generálního ředitele úřadu na období sedmi let, které nemůže být obnoveno. Tato vzájemná dohoda probíhá na základě seznamu kandidátů, který sestaví Komise po výzvě k podávání přihlášek.“b) Odstavec 2 se zrušuje.c) V odstavci 3 se slovo „ředitel“ nahrazuje slovy „generální ředitel“.d) Odstavec 4 se nahrazuje tímto:„4. Komise se před rozhodnutím o uložení disciplinární sankce generálnímu řediteli poradí s dozorčím výborem, který se sejde se zástupci ostatních orgánů v rámci strukturovaného dialogu.Opatření týkající se disciplinárních sankcí vůči generálnímu řediteli jsou předmětem odůvodněných rozhodnutí, o kterých je informován Evropský parlament, Rada a dozorčí výbor.“e) Doplňují se nové odstavce 5 a 6, které znějí:„5. Generální ředitel každoročně na základě stanoviska dozorčího výboru určí program činnosti a priority politiky úřadu v oblasti vyšetřování.6. Generální ředitel může písemně pověřit jednoho nebo více zaměstnanců úřadu za podmínek a v rozsahu, který stanoví, výkonem svých funkcí podle článku 5, čl. 6 odst. 3, článku 7b a čl. 10 odst. 2.“13) Článek 13 se nahrazuje tímto:„Článek 13FinancováníProstředky úřadu, jejichž celková výše se zapisuje do zvláštní kapitoly oddílu souhrnného rozpočtu Evropských společenství, který se týkáKomise, jsou podrobně uvedeny v příloze tohoto oddílu.Přehled pracovních míst úřadu je uveden v příloze k plánu pracovních míst Komise.“14) Článek 14 se nahrazuje tímto:„Článek 14Poradce – kontrolor1. Generální ředitel úřadu jmenuje na návrh dozorčího výboruporadce – kontrolora, a to na období pěti let, které není obnovitelné. Dozorčí výbor vypracuje svůj návrh podle seznamu kandidátů vybraných na základě výzvy k předkládání přihlášek.2. Poradce – kontrolor vykonává své funkce zcela nezávisle. Při plnění svých úkolů od nikoho nežádá ani nepřijímá pokyny. V rámci úřadu vykonává jen ty úkoly, které souvisejí s dodržováním postupů.Před rozhodnutím o uložení disciplinární sankce poradci – kontrolorovi se generální ředitel úřadu poradí s dozorčím výborem.3. Každá osoba, jíž se vyšetřování přímo týká, může požádat poradce – kontrolora o stanovisko v souvislosti s procesními zárukami uvedenými v čl. 6 odst. 5 a v článku 7a. Poradce – kontrolor může též z vlastního podnětu vydávat stanoviska v těchto věcech.4. Generální ředitel úřadu postupuje poradci – kontrolorovi žádost o stanovisko v případech uvedených v čl. 6 odst. 7 a v čl. 7a odst. 2 třetím pododstavci. V souvislosti s kontrolou vyšetřování může být poradci – kontrolorovi též předána jakákoli žádost generálního ředitele úřadu.5. Poradce – kontrolor pravidelně informuje dozorčí výbor o své činnosti; dozorčímu výboru a Komisi předkládá pravidelné statistické a analytické zprávy o otázkách souvisejících s délkou vyšetřování i v otázkách souvisejících s procesními zárukami. Zprávy poradce – kontrolora se nevztahují na jednotlivě vyšetřované případy.“15) Článek 15 se zrušuje.16) Vkládají se nové články 15a a 15b:„Článek 15aVynucovací opatřeníVynucovací opatření k uplatňování procesních záruk při správních vyšetřováních vedených úřadem, která jsou upravena v tomto nařízení, se přijímají v souladu s regulativním postupem uvedeným v čl. 15b odst. 2.Článek 15bVýbor1. Komisi je nápomocen výbor zřízený článkem 43 nařízení Rady (ES) č. 515/97(*).2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.3. Výbor přijme svůj jednací řád._________________________(*) Úř. věst. L 82, 22.3.1997, s. 1.“Článek 2Ustanovení čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 1073/1999, ve znění tohoto nařízení, se nepoužijí na generálního ředitele úřadu, jež zastává funkci k datu vstupu tohoto nařízení v platnost a jehož funkční období bylo obnoveno na dobu pěti let.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […]Za Evropský parlament Za Radu[…] […]předseda/předsedkyně předseda/předsedkyněLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Změna nařízení (ES) č. 1073/1999 a (Euratom) č. 1074/19992. RÁMEC ABM / ABB (řízení/sestavení rozpočtu podle činností)Oblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:24.01 Správní výdaje v politické oblasti boje proti podvodům24.02 Boj proti podvodům3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:24.010600.03.01.00 Výdaje vyplývající z funkčního období členů dozorčího výboru3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:Doba neurčitá. Bez důsledků.3.3. Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby doplňte řádky):Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |24.0106 | Nepov. | Nerozl. [13] | NE | NE | NE | č. 5 |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | Oddíl č. | | Rok n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n + 5 a násl. | Celkem |Provozní výdaje [14] | | | | | | | | |Položky závazků (PZ) | 8.1 | a | | | | | | | |Položky plateb (PP) | | b | | | | | | | |Administrativní výdaje jako součást referenční částky [15] | | | |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4 | c | | | | | | | |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | | | | | | | |Položky závazků | | a+c | | | | | | | |Položky plateb | | b+c | | | | | | | |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky [16] | | |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 | d | 0,972 | | | | | | |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 | e | 0,200 | | | | | | |Celkové orientační finanční náklady zásahuPZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | | a+c+d+e | 1,172 | | | | | | |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | | b+c+d+e | 1,172 | | | | | | |SpoluúčastŽádnév milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Spolufinancující subjekt | | Rok n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n + 5 a násl. | Celkem |…………………… | f | | | | | | | |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | | | | | | | |4.1.2. Soulad s finančním plánemx Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody [17] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmůx Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy.Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:Žádné.v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)| | Před akcí (Rok n-1) | | Situace po akci |Rozpočtová linie | Příjmy | | | [Rok n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [18] || a) Příjmy v absolutním vyjádření | | | | | | | | || b) Změna v příjmech | | | | | | | | |(Upřesněte prosím každou dotčenou rozpočtovou linii a dochází-li k dopadu na více rozpočtových linií, přidejte příslušný počet řádků.)4.2. Lidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných zaměstnanců a externích pracovníků) – viz podrobnosti v bodě 8.2.1.Roční potřeba | Rok n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n + 5 a násl. |Celkový objem lidských zdrojů | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 | |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLEPodrobné souvislosti návrhu jsou vyžadovány v důvodové zprávě. Tato část legislativního finančního výkazu by měla obsahovat následující doplňující informace:5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuKomise přijala návrhy na změnu nařízení (ES) č. 1073/1999 a (Euratom) č. 1074/1999 dne 10. února 2004 na základě hodnotící zprávy o činnostech úřadu z dubna 2003 a vystoupení předsedy Prodiho na půdě Evropského parlamentu v září a listopadu 2003.Rada v závěrech ze dne 22. prosince 2003 dále zdůraznila význam dodržování předpisů týkajících se ochrany základních práv.Účetní dvůr následně přijal zvláštní zprávu č. 1/2005 o řízení úřadu, která obsahovala řadu doporučení, včetně stanoviska č. 6/2005 k návrhům z února 2004.Evropský parlament kromě toho zorganizoval ve dnech 12. a 13. července 2005 veřejné jednání týkající se posílení role úřadu, na němž místopředseda Kallas oznámil iniciativu. Zákonodárný orgán očekává tuto iniciativu v dohledné době.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieCílem různých aspektů pozměněných návrhů je přinést na úrovni Společenství přidanou hodnotu ve vztahu k současné situaci, zejména:– zavedení spolupráce mezi institucemi a dozorčím výborem (článek 11a)– jmenování poradce – kontrolora (článek 14).Soulad s finančním nařízením (zejména s článkem 13).5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM/5.4. Způsob provádění (orientační)Uveďte způsob [19] realizace akce.X Centralizované řízeníX přímo ze strany Komisenepřímo na základě pověření pro:výkonné agentury,subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení,vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou.Sdílené nebo decentralizované řízeníspolu s členskými státyspolu se třetími zeměmiSpolečné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:/6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémEvropský parlament a Rada vyhodnotí situaci v úřadu OLAF, a to zejména z hlediska budoucích zpráv.6.2. Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante)/6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Viz bod 5.1.6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníPoradce—kontrolor bude kromě plnění povinností, které nejsou těmito návrhy dotčeny, podávat pravidelné informace o svých činnostech dozorčímu výboru; rovněž generální ředitel úřadu pravidelně informuje dozorčí výbor o vyšetřovacích činnostech úřadu.7. OPATŘENÍ PROTI PODVODŮMUplatňování v souladu s novým finančním nařízením.Použití nařízení (ES) č. 1073/1999.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)(Je třeba uvést cílové okruhy, akce a výstupy) | Druh výstupu | Prům. nákl. | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM || | | Počet výstupů | Náklady celkem | Počet výstupů | Náklady celkem | Počet výstupů | Náklady celkem | Počet výstupů | Náklady celkem | Počet výstupů | Náklady celkem | Počet výstupů | Náklady celkem | Počet výstupů | Náklady celkem |OPERATIVNÍ CÍL č.1 [20]8 ……… | | | | | | | | | | | | | | | | |Akce 1…………. | | | | | | | | | | | | | | | | |Výstup 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |Výstup 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |Akce 2…………. | | | | | | | | | | | | | | | | |Výstup 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |Mezisoučet cíl 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |OPERATIVNÍ CÍL č. 2 … | | | | | | | | | | | | | | | | |Akce 1…………. | | | | | | | | | | | | | | | | |Výstup 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |Mezisoučet cíl 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |OPERATIVNÍ CÍL č. n | | | | | | | | | | | | | | | | |Mezisoučet cíl n | | | | | | | | | | | | | | | | |NÁKLADY CELKEM | | | | | | | | | | | | | | | | |8.2. Administrativní výdajePotřeby pracovních míst a správní potřeby budou pokryty ze zdrojů dotace přidělené řídícímu generálnímu ředitelství v rámci ročního příspěvku.8.2.1. Počet a druh lidských zdrojůPracovní místa | | Zaměstnanci využití k řízení akce ze stávajících a/nebo dodatečných zdrojů (počet pracovních míst/plných pracovních úvazků) || | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci [21]9 (XX 01 01) | A*/AD | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | || B*, C*/AST | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | |Zaměstnanci financovaní [22]10 podle čl. XX 01 02 | | | | | | |Ostatní zaměstnanci financovaní [23]11 podle čl. XX 01 04/05 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | |CELKEM | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 | |8 pracovních míst, které jsou v současné době přidělené dozorčímu výboru (3 A, 2 C, 3A.T) + 1 pomocný zaměstnanec.8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceV tomto stádiu se neplánuje určení dodatečných zdrojů pro plnění úkolů poradce – kontrolora.8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)(V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst podle původu)X Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodlouženPracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok nPracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNRPracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie  (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |1. 1 Technická a administrativní pomoc (včetně souvisejících personálních nákladů) | | | | | | | |Výkonné agentury [24]12 | | | | | | | |Další technická a administrativní pomoc | | | | | | | |- interní (intra muros) | | | | | | | |- externí (extra muros) | | | | | | | |Technická a administrativní pomoc celkem | | | | | | | |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,864 | | | | | |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.)(upřesněte rozpočtovou linii) | 0,108 | | | | | |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,972 | | | | | |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanciPřípadně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1.9 x 108 000 = 972 000Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1.8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částkyv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)  | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty | | | | | | | |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | |XX 01 02 11 03 – Výbory [25]13 | | | | | | | |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | | | | | | | |XX 01 02 11 05 – Informační systémy | | | | | | | |2. Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | | | | | | | |3. Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | | | | | | | |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | | | | | | | |8.2.6 Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částkyVýpočet výdajů na jednání dozorčího výboru: 10 x 20 000 = 200 000[1] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.[2] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 8.[3] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20.[4] KOM(2003) 154 v konečném znění.[5] Usnesení o vyhodnocení činností Úřadu pro boj proti podvodům ze dne 4. listopadu 2003; KOM(2003) 154 – 2002/2237 (INI). Usnesení ze dne 29. ledna 2004 o opatřeních, která Komise přijme, aby vyhověla připomínkám souvisejícím s rozhodnutím o udělení absolutoria za rok 2001; KOM(2003) 651 – C5-0536/2003 –2003/2200 (DEC).[6] KOM (2004) 103 a 104.[7] Zvláštní zpráva č. 1/2005 (Úř. věst. C 202, 18.8.2005, s. 1) schválená Radou v jejích závěrech ze dne 8. listopadu 2005.[8] Stanovisko 6/2005; Úř. věst. C 202, 18.8.2005, s. 33.[9] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[10] Úř. věst. C [...], [...], s. [...].[11] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.[12] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[13] Nerozlišené položky, dále jen „NP“.[14] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[15] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[16] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[17] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[18] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[19] Zvolíte-li více než jeden způsob, uveďte další podrobnosti v části „příslušné poznámky“ tohoto bodu.[20] 8 Jak je popsáno v bodě 5.3.[21] 9 Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[22] 10 Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[23] 11 Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[24] 12 Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[25] 13 Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.--------------------------------------------------