Důležité právní upozornění

|

52010PC0071

 Návrh nařízení Evropského Parlamentu a rady, kterým se mění nařízení rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství  /* KOM/2010/0071 konecném znení - COD 2010/0047 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 3.3.2010KOM(2010) 71 v konečném znění2010/0047 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenstvíDŮVODOVÁ ZPRÁVATento návrh Komise je předkládán za účelem změny finančního nařízení tak, aby bylo uvedeno do souladu s Lisabonskou smlouvou po jejím vstupu v platnost dne 1. prosince 2009. Lisabonská smlouva zavádí důležité změny, které se týkají rozpočtových a finančních otázek a které by měly být ve finančním nařízení zohledněny. Finanční nařízení stanoví pravidla a postupy, které se vztahují na využívání finančních prostředků EU a které musí dodržovat všechny orgány.Koncem prvního pololetí roku 2010 předloží Komise svůj návrh na přezkum finančního nařízení, které podle článku 184 finančního nařízení probíhá každé tři roky. Komise se nicméně domnívá, že je nevyhnutelné provést i tuto aktuální, urychlenou revizi finančního nařízení a jeho prováděcích pravidel ještě před tímto tříletým přezkumem a nezávisle na něm. Tato revize omezeného rozsahu je nutná k zajištění stabilního právního rámce pro plnění rozpočtu v souladu s novou smlouvou. Další aspekty, které se vztahují k vytvoření Evropské služby pro vnější činnost (EEAS), budou předmětem samostatného návrhu, který Komise předloží v dohledné době.Změny vyplývající z Lisabonské smlouvyPoprvé za několik desetiletí dochází k tomu, že Smlouva o fungování Evropské unie (SFEU) stanoví důležité změny týkající se rozpočtových a finančních otázek, které je třeba do finančního nařízení zahrnout. Měla by být proto třeba zavedena či upravena příslušná ustanovení finančního nařízení, aby byly zohledněny tyto změny:– víceletý finanční rámec zavedený ve Smlouvě a jeho propojení s ročním rozpočtovým procesem: v důsledku zavedení víceletého finančního rámce ve SFEU by v tomto ohledu měla být do finančního nařízení začleněna některá ustanovení z interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení;– nový roční rozpočtový proces a upuštění od rozlišování mezi povinnými a nepovinnými výdaji s dopadem na ustanovení, která se týkají převodů a prozatímních dvanáctin.Předkládaný návrh rovněž umožňuje, aby bylo finanční nařízení uvedeno v soulad s Lisabonskou smlouvou jak prostřednictvím technických úprav, tak zrušením zastaralých ustanovení.Nová ustanovení zavedená článkem 317 SFEU, která se týkají povinnosti členských států v oblasti kontroly a auditu při plnění rozpočtu, společně s bodem 44 interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení vyžadují hloubkovou analýzu, a budou proto navrženy až při tříleté revizi finančního nařízení. Tříletá revize by měla být rovněž příležitostí ke kodifikaci nařízení nebo k jeho přepracování, aby bylo zohledněno zejména přečíslování jednotlivých ustanovení Smlouvy.2010/0047 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenstvíEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,s ohledem na stanovisko Účetního dvora[1],v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:1.  Nařízení Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[2] (dále jen „finanční nařízení“), stanoví rozpočtové zásady a finanční předpisy, které by měly být dodržovány ve všech legislativních aktech. Některá ustanovení finančního nařízení je nutné změnit, aby byly zohledněny změny zavedené Lisabonskou smlouvou.2.  Evropská centrální banka by vzhledem ke své zvláštní povaze a úkolům, zejména pokud jde o její nezávislost týkající se správy vlastních financí, měla být z působnosti finančního nařízení vyňata. Z důvodů právní jistoty by toto vynětí mělo být použitelné ode dne vstupu Lisabonské smlouvy v platnost.3.  Policejní a justiční spolupráce v trestních věcech se stala nedílnou součástí jiných politik a vnitřních činností Unie. Zvláštní finanční ustanovení použitelná na tuto politiku nejsou již proto opodstatněná a měla by být zrušena.4.  Podle víceletého finančního rámce na období 2007–2013 nepodléhá již Záruční fond pro vnější vztahy zvláštnímu režimu. Platby do fondu ze souhrnného rozpočtu Evropské unie se nyní zapisují do rozpočtové linie, která je k tomu určena. Zvláštní finanční ustanovení použitelná na fond již nejsou zapotřebí, a měla by být proto zrušena.5.  Měla by být objasněna pravidla, která se uplatní v situaci, kdy Evropský parlament rozhodne o snížení částky na dodatečné výdaje překračující prozatímní dvanáctiny, kterou schválila Rada v souladu s článkem 315 Smlouvy.6.  Víceletý finanční rámec na období 2007–2013 byl ustanoven Interinstitucionální dohodou ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[3]. Jelikož Smlouva vyžaduje, aby byl víceletý finanční rámec stanoven formou nařízení, je nutné do finančního nařízení začlenit některá ustanovení z této interinstitucionální dohody. K zajištění rozpočtové kázně je zejména nutné propojit víceletý finanční rámec s ročním rozpočtovým procesem. Je rovněž nezbytné zahrnout ustanovení týkající se povinnosti Evropského parlamentu a Rady dodržovat příděly prostředků na závazky stanovené základními právními akty pro strukturální opatření, rozvoj venkova a Evropský rybářský fond.7.  Již se nerozlišuje mezi povinnými a nepovinnými výdaji. Je proto třeba náležitě upravit ustanovení týkající se převodů.8.  V souladu s článkem 316 Smlouvy by mělo být stanoveno, aby Evropská rada a Rada sdílely stejný oddíl rozpočtu.9.  Ve finančním nařízení by měla být zohledněna změna ročního rozpočtového procesu stanovená ve Smlouvě.10.  V oblasti vnějších činností by měl být v souladu s ustanoveními Smlouvy upraven postup pro přijímání přípravných opatření.11.  Komise musí Evropskému parlamentu a Radě předkládat hodnotící zprávu o financích Unie založenou na dosažených výsledcích. Do finančního nařízení by proto měla být začleněna ustanovení týkající se této zprávy ve vztahu k ostatním stávajícím požadavkům na podávání zpráv.12.  Nařízení (ES, EURATOM) č. 1605/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES, EURATOM) č. 1605/2002 se mění takto:13.  V názvu nařízení se slova „o souhrnném rozpočtu Evropských společenství“ nahrazují slovy „o souhrnném rozpočtu Evropské unie“.14.  Článek 1 se nahrazuje tímto:„Článek 11. Toto nařízení stanoví pravidla pro sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie (dále jen „rozpočet“) a pro předkládání účtů a jejich audit.2. Pro účely tohoto nařízení se Hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, veřejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajů považují za orgány Unie.Pro účely tohoto nařízení se Evropská centrální banka za orgán Unie nepovažuje.3. Pro účely tohoto nařízení se veškerými odkazy na „Společenství“ či na „Unii“ rozumí odkaz na „Evropskou unii a Evropské společenství pro atomovou energii“.“15.  Článek 4 se mění takto:a) odst. 2 písm. a) se nahrazuje tímto:„a) příjmy a výdaje Evropské unie včetně správních výdajů, které vznikají orgánům z ustanovení Smlouvy o Evropské unii v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, a operativních výdajů, které vzniknou z uplatňování těchto ustanovení, pokud jdou k tíži rozpočtu;“b) odstavec 3 se zrušuje.16.  Článek 8 se mění takto:a) v odstavci 2 se slova „na hrubém národním produktu“ nahrazují slovy „na hrubém národním důchodu“;b) v odstavci 6 se slova „záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu“ nahrazují slovy „Evropského zemědělského záručního fondu“.17.  Článek 13 se mění takto:a) odstavec 1 se nahrazuje tímto:„1. Není-li na začátku rozpočtového roku rozpočet s konečnou platností schválen, použije se na závazky a platby těch výdajů, které mohly být zaúčtovány do zvláštní rozpočtové kapitoly jako část plnění posledního řádně schváleného rozpočtu, článek 315 Smlouvy o fungování Evropské unie.“b) odstavec 3 se nahrazuje tímto:„3. Pokud to kontinuita činnosti Unie a potřeby řízení vyžadují, může Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou schválit poskytnutí dvou nebo více prozatímních dvanáctin jak pro závazky, tak pro platby nad rámec prozatímních dvanáctin poskytnutých automaticky podle odstavců 1 a 2. Schvalovací rozhodnutí neprodleně předá Evropskému parlamentu.Rozhodnutí vstoupí v platnost třicet dnů po svém přijetí, pokud se během těchto třiceti dnů Evropský parlament, který se usnáší většinou hlasů svých členů, nerozhodne tyto výdaje snížit.Jestliže se Evropský parlament rozhodne tyto výdaje snížit, přezkoumá Rada rozhodnutí o jejich schválení s ohledem na částku schválenou Evropským parlamentem.Dodatečné dvanáctiny se schvalují jako celek a nelze je rozdělovat.“c) odstavec 4 se zrušuje.18.  Článek 16 se nahrazuje tímto:„Článek 16Víceletý finanční rámec a rozpočet se sestavují a plní v eurech a účty se předkládají v eurech.Pro účely peněžních toků uvedených v článku 61 jsou však účetní a v případě zálohových účtů správce zálohových účtů a pro potřeby správního řízení útvarů odpovědných za vnější činnost Unie příslušná schvalující osoba oprávněni provádět operace v národních měnách za podmínek stanovených v prováděcích pravidlech.“19.  Článek 24 se nahrazuje tímto:„Článek 241. Komise předloží svůj návrh současně oběma složkám rozpočtového orgánu.2. Rozpočtový orgán rozhodne o převodech prostředků za podmínek uvedených v odstavcích 3 až 6 s výhradou odchylek uvedených v hlavě I části druhé.3. S výjimkou naléhavých případů rozhodnou Rada (kvalifikovanou většinou) a Evropský parlament o návrhu Komise do šesti týdnů ode dne, ke kterému oba orgány předkládaný návrh na převod prostředků obdržely.4. Návrh na převod je schválen, jestliže ve lhůtě šesti týdnů:– návrh schválí obě složky;– návrh schválí jedna ze složek a druhá se zdrží jednání;– obě složky se zdrží jednání nebo nepřijmou rozhodnutí, které návrhu Komise odporuje.5. Šestitýdenní lhůta uvedená v odstavci 4 se v následujících případech zkrátí na tři týdny, ledaže jedna ze složek rozpočtového orgánu požaduje něco jiného:i) převod představuje méně než 10 % prostředků rozpočtové linie, ze které se převádí, a nepřesahuje 5 milionů EUR;neboii) převod se týká výhradně prostředků na platby a celková výše převodu nepřesahuje 100 milionů EUR.6. Pokud jedna ze složek rozpočtového orgánu převod změnila, zatímco druhá jej schválila nebo se zdržela jednání, popřípadě pokud obě složky převod změnily, považuje se za schválenou nižší částka schválená buď Evropským parlamentem, nebo Radou, jestliže Komise svůj návrh nestáhla.“20.  Článek 26 se mění takto:a) v odst. 2 druhém pododstavci se první věta nahrazuje tímto:„Použije se postup podle čl. 24 odst. 3 a 4.“21.  V čl. 27 odst. 3 se třetí věta nahrazuje tímto:„Tyto informace, uvedené v čl. 33 odst. 2 písm. d), se předávají každoročně a nejpozději s dokumenty přiloženými k návrhu rozpočtu.“22.  V článku 30 se zrušuje odstavec 2.23.  V článku 31 se první pododstavec nahrazuje tímto:„Evropský parlament, Evropská rada a Rada, Soudní dvůr Evropské unie, Účetní dvůr, Hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, veřejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajů sestaví každý rok odhad svých příjmů a výdajů, který předají Komisi do 1. července.“24.  Článek 33 se mění takto:a) odstavec 1 se nahrazuje tímto:„1. Komise předloží návrh rozpočtu Evropskému parlamentu a Radě nejpozději 1. září roku předcházejícího roku, ve kterém má být rozpočet plněn.Návrh rozpočtu obsahuje souhrnný celkový výkaz příjmů a výdajů Unie a souhrn odhadů uvedených v článku 31.“b) v odstavci 2 se úvodní věta nahrazuje tímto:„K návrhu rozpočtu Komise přikládá:“.25.  Článek 34 se nahrazuje tímto:„Článek 34Až do svolání dohodovacího výboru uvedeného v článku 314 Smlouvy o fungování Evropské unie může Komise z vlastního podnětu nebo na žádost ostatních orgánů týkající se jejich oddílů předložit současně Evropskému parlamentu a Radě návrh na změnu návrhu rozpočtu na základě nových údajů, které nebyly v době jeho sestavení známy, včetně návrhu na změnu z důvodu aktualizace odhadu výdajů na zemědělství.“26.  Vkládá se nový článek 34a, který zní:„Článek 34aJakmile se dohodovací výbor dohodne na společném návrhu, vyvinou Evropský parlament a Rada v souladu s čl. 314 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie a v souladu se svými vnitřními jednacími řády snahu o co nejrychlejší schválení výsledku jeho činnosti.“27.  Článek 35 se zrušuje.28.  Článek 37 se nahrazuje tímto:„Článek 371. Komise může v případě nevyhnutelných, mimořádných nebo nepředvídaných okolností předložit návrh opravného rozpočtu.Žádosti o opravný rozpočet od jiných orgánů než od Komise se v případě stejných okolností jako v předchozím pododstavci předávají Komisi.Před předložením návrhu opravného rozpočtu prověří Komise a ostatní orgány možnosti přerozdělení příslušných prostředků s přihlédnutím k případně očekávanému nedostatečnému vynakládání prostředků.2. S výjimkou mimořádných okolností předkládá Komise veškeré návrhy opravného rozpočtu současně Evropskému parlamentu a Radě nejpozději do 1. září každého roku. K žádostem o opravný rozpočet od jiných orgánů může přiložit stanovisko.3. Evropský parlament a Rada projednají návrhy s ohledem na jejich naléhavost.“29.  Článek 38 se zrušuje.30.  V článku 39 se první část věty nahrazuje tímto:„Komise a rozpočtový orgán se mohou dohodnout na prodloužení některých lhůt pro předávání odhadů a přijímání i předávání návrhu rozpočtu;“31.  V článku 40 se doplňuje druhý pododstavec, který zní:„Evropská rada a Rada sdílejí stejný oddíl rozpočtu.“32.  Článek 46 se mění takto:a) bod 2 odstavce 1 se nahrazuje tímto:„2) v každém oddíle rozpočtu se příjmy a výdaje vykazují ve stejné skladbě jako v bodě 1;“b) bod 5 odstavce 1 se zrušuje.33.  V hlavě III se doplňuje kapitola 3, která zní:„ Kapitola 3 Rozpočtová kázeňČlánek 47aRozpočet je v souladu s víceletým finančním rámcem.Článek 47bJestliže by byla provedením aktu Unie překročena výše prostředků dostupných v rozpočtu nebo přídělů dostupných ve víceletém finančním rámci, může být takový akt finančně proveden až po změně rozpočtu a případně také po odpovídající revizi finančního rámce.“34.  Článek 49 se mění takto:a) v odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:„Prostředky zapsané v rozpočtu pro jakoukoli činnost Unie mohou být použity pouze po přijetí základního právního aktu.“b) odstavec 3 se nahrazuje tímto:„3. V oblasti působnosti hlavy V Smlouvy o EU může mít základní právní akt jednu z podob stanovených v čl. 26 odst. 2, čl. 28 odst. 1, článku 29, čl. 31 odst. 2 a článků 33 a 37 Smlouvy o EU.“c) odstavec 4 se zrušuje;d) odstavec 6 se mění takto:i) úvodní věta se nahrazuje tímto:„Odchylně od odstavců 1, 2 a 3 mohou být následující prostředky vynaloženy bez základního právního aktu, pokud akce, které jimi mají být financovány, spadají do pravomoci Unie:“ii) písmena b) a c) se nahrazují tímto:„b) prostředky na přípravné akce v oblasti působnosti Smlouvy o fungování Evropské unie a Smlouvy o Euratomu určené k přípravě návrhů pro přijetí budoucích akcí. Přípravné akce musí sledovat vnitřně provázaný přístup a mohou mít různé formy. Příslušné prostředky na závazky mohou být v rozpočtu zapsány nejdéle po dobu tří po sobě následujících rozpočtových roků. Legislativní proces musí být ukončen před koncem třetího rozpočtového roku. V průběhu legislativního procesu musí přidělování prostředků na závazky odpovídat zvláštním znakům přípravných akcí, pokud jde o plánované činnosti, sledované cíle a příjemce. Objem finančních prostředků proto nemůže odpovídat finančním prostředkům navrhovaným pro financování samotné konečné akce.Při předkládání návrhu rozpočtu podává Komise rozpočtovému orgánu zprávu o akcích uvedených v písmenu a) a v prvním pododstavci tohoto písmene, která obsahuje hodnocení dosažených výsledků a předpokládaná následná opatření;c) prostředky na přípravná opatření v oblasti působnosti hlavy V Smlouvy o EU. Tato opatření se omezují na krátké období a jsou určena na vytvoření podmínek pro akci Evropské unie ke splnění cílů společné zahraniční a bezpečnostní politiky a přijetí potřebných právních nástrojů.Pro účely operací EU na řešení krizí jsou přípravná opatření určena mimo jiné k posouzení operačních požadavků, k vytvoření podmínek pro rychlé úvodní nasazení zdrojů nebo k tomu, aby byly na místě vytvořeny podmínky pro zahájení operace.Přípravná opatření schvaluje Rada na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.K zajištění rychlého provedení přípravných opatření uvědomí vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku bez zbytečného odkladu Komisi o záměru Rady zahájit přípravné opatření, a zejména o odhadovaných zdrojích, kterých je pro tento účel zapotřebí. Komise přijme v souladu s tímto nařízením veškerá potřebná opatření, aby zajistila rychlé uvolnění těchto finančních prostředků;“.35.  Ustanovení čl. 146 odst. 2 se nahrazuje tímto:„2. Před udělením absolutoria Evropský parlament přezkoumá, poté co tak učiní Rada, závěrečný účet, finanční rozvahu a hodnotící zprávu podle článku 318 Smlouvy o fungování Evropské unie. Současně přezkoumá výroční zprávu Účetního dvora a odpovědi kontrolovaných orgánů, zvláštní zprávy Účetního dvora za uvedený rozpočtový rok a jeho prohlášení o věrohodnosti účtů a o legalitě a správnosti uskutečněných operací.“36.  Vkládá se nový článek 155a, který zní:„Článek 155aEvropský parlament a Rada se zavazují, že dodrží příděly prostředků na závazky stanovené příslušnými základními právními akty pro strukturální opatření, rozvoj venkova a Evropský rybářský fond.“37.  Článek 184 se nahrazuje tímto:„Článek 184Každé tři roky nebo pokaždé, kdy to bude nezbytné, se toto nařízení přezkoumá postupem stanoveným v článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Ustanovení čl. 1 bodu 2 se však použije ode dne 1. prosince 2009.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda / předsedkyně [1] Úř. věst. C , , s. .[2] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.[3] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.


title: Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2007–2013

text:
Důležité právní upozornění

|

52010PC0072

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 3.3.2010KOM(2010) 72 v konečném znění2010/0048 (APP)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2007–2013DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHUSmlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) uvádí, že víceletý finanční rámec se stanoví jednomyslně přijatým nařízením Rady. Finanční rámec stanoví výši ročních stropů prostředků na závazky podle kategorie výdajů a ročních stropů prostředků na platby a stanoví jakákoli další ustanovení, která jsou účelná pro hladký průběh ročního rozpočtového procesu (článek 312).Praxe, kdy je přijímán víceletý finanční rámec a ustanovení o spolupráci mezi orgány a rozpočtové kázni, byla zavedena před více než 20 lety, kdy byl první finanční rámec stanoven v rámci interinstitucionální dohody[1]. Díky tomuto kroku došlo k významnému zlepšení a zjednodušení průběhu ročního rozpočtového procesu a spolupráce mezi orgány, a v důsledku toho také ke zvýšení rozpočtové disciplíny.Smlouva tedy uznává význam finančního rámce jakožto těžiště struktury rozpočtu Evropské unie a zavádí tuto úspěšnou praxi také do systému práva Evropské unie.Na stávajícím víceletém finančním rámci na období 2007–2013 se orgány dohodly v květnu 2006 a je stanoven v rámci interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[2] (dále jen „stávající interinstitucionální dohoda“).Příslušná ustanovení stávající interinstitucionální dohody je třeba kodifikovat v podobě nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec (dále jen „nařízení o víceletém finančním rámci“). Tato kodifikace představuje sladění ustanovení stávající interinstitucionální dohody s požadavky Smlouvy. Toto sladění však musí přihlížet ke změně nástroje: místo interinstitucionální dohody půjde o nařízení.Převést všechna ustanovení stávající interinstitucionální dohody do nařízení o víceletém finančním rámci však není možné ani proveditelné. Stávající interinstitucionální dohoda obsahuje ustanovení týkající se finančního rámce, nástrojů, které nejsou ve finančním rámci zahrnuty, sestavování rozpočtu a spolupráce mezi orgány a řádného finančního řízení. Některá ustanovení stávající interinstitucionální dohody se vstupem Lisabonské smlouvy zastarala, mnohá budou začleněna do nařízení o víceletém finančním rámci, a některá pak do finančního nařízení.Nová interinstitucionální dohoda je stále nezbytná pro ta ustanovení, která se do žádného z těchto dvou nařízení nehodí. Tento přístup podporuje Smlouva, která uznává význam dobré interinstitucionální spolupráce a stanoví (v článku 295), že „ Evropský parlament, Rada a Komise se navzájem konzultují a vzájemnou dohodou upravují způsoby své spolupráce. Za tímto účelem mohou v souladu se Smlouvami uzavírat interinstitucionální dohody, které mohou mít závaznou povahu.“ Tím je potvrzena a doporučena praxe, kdy jsou ustanovení týkající se spolupráce mezi orgány uvedena v interinstitucionální dohodě.Strukturu právních nástrojů, jimiž se řídí rozpočet EU, doplňuje finanční nařízení. Podle Smlouvy finanční nařízení obsahuje „finanční pravidla stanovící zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu…“. Znění tohoto ustanovení se ve srovnání se Niceskou smlouvou nezměnilo, pouze postup přijímání byl změněn na běžný legislativní postup (tj. postup spolurozhodování).S přihlédnutím ke všem relevantním ustanovením a požadavkům Smlouvy je převedení ustanovení stávající interinstitucionální dohody do příslušných následných právních nástrojů založeno na této logice:1. Mnohá ze stávajících ustanovení se v důsledku Lisabonské smlouvy stávají zastaralými :-  ustanovení týkající se rozlišování mezi povinnými a nepovinnými výdaji a maximální míry zvýšení. Podobně je zastaralá klasifikace výdajů (nyní obsažena v příloze III stávající interinstitucionální dohody),-  významné části spolupráce mezi orgány v oblasti rozpočtu jsou zastaralé v důsledku změn rozpočtového procesu zavedeného Lisabonskou smlouvou (neexistence druhého čtení, dohodovací výbor ve lhůtě dvaceti jednoho dne, možnost, aby Komise měnila návrh rozpočtu až do zasedání dohodovacího výrobu atd.)2. Body přímo spojené s finančním rámcem jsou obsaženy v nařízení o víceletém finančním rámci , tj. všechny aspekty týkající se každoročních úprav finančního rámce, revize finančního rámce, úpravy finančního rámce v důsledku rozšíření, doba platnosti rámce a důsledky jeho neexistence, a příloha I stanoví stropy pro jednotlivé okruhy na každý rok platnosti rámce.3. Některá stávající ustanovení by měla být začleněna do finančního nařízení či jeho prováděcích pravidel spíše než do nařízení o víceletém rámci nebo interinstitucionální dohody (např. ustanovení o finančních výkazech by měla být konsolidována ve finančním nařízení).4. Zbývající ustanovení – především otázky týkající se pouze spolupráce mezi orgány upravené podle požadavků Smlouvy – jsou začleněna v nové interinstitucionální dohodě . Tím je zajištěna náležitá rovnováha mezi oběma složkami rozpočtového orgánu i dostatečná pružnost k zavedení nového rozpočtového procesu, a zároveň jsou splněny požadavky Smlouvy.V zájmu ucelenosti se návrh nařízení o víceletém finančním rámci a interinstitucionální dohoda o spolupráci v rozpočtových záležitostech (dále jen „nová interinstitucionální dohoda“) předkládají společně. Tyto předpisy se vzájemně doplňují. Jednat by se o nich mělo jako o jednom souboru opatření a stejným způsobem by mělo dojít k dohodě.Tato důvodová zpráva se týká obou návrhů a vysvětluje, jak byla ustanovení stávající interinstitucionální dohody provedena v uvedených dvou nových nástrojích. Pro úplný přehled tato důvodová zpráva zahrnuje také ustanovení stávající interinstitucionální dohody, která mají být začleněna do finančního nařízení.2. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU2.1. Nařízení o víceletém finančním rámciČlánek 1Znění článku 1 přejímá první větu bodu 9 stávající interinstitucionální dohody. Odkazuje na přílohu, která stanoví vlastní finanční rámec. Finanční rámec se nezměnil; odpovídá finančnímu rámci v podobě revidované pro druhou fázi Plánu evropské hospodářské obnovy, přijaté Evropským parlamentem a Radou dne 17. prosince 2009[3]. Druhý bod odůvodnění jasně uvádí, že nařízení zapracovává víceletý finanční rámec stanovený stávající interinstitucionální dohodou.Druhá věta bodu 9 stávající interinstitucionální dohody („[Finanční rámec] představuje referenční rámec pro interinstitucionální rozpočtovou kázeň.“) a bod 10 se stávají zastaralými v důsledku Smlouvy, neboť ta již uvádí účel finančního rámce. Ustanovení bodu 11 stávající interinstitucionální dohody jsou začleněna do bodů odůvodnění 3, 5 a 6.Článek 2Čl. 2 odst. 1 opakuje znění bodu 12 stávající interinstitucionální dohody. Definuje roční stropy výdajů a stanoví povinnost orgánů respektovat tyto stropy během rozpočtového procesu v souladu s ustanoveními Smlouvy. První část druhé věty bodu 12 se vynechává, neboť je zastaralá. Stanovovat zvláštní pravidla pro případy, kdy se nařízení mění, není potřeba. Orgány musí dodržet v určitou dobu platné stropy.Odstavec 2 zavádí možnost překročit stropy, je-li to nezbytné z důvodu mobilizace nástrojů, které nejsou ve finančním rámci zahrnuty. Rezerva na pomoc při mimořádných událostech, fond solidarity, nástroj pružnosti a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci jsou nyní definovány v bodech 25 až 28 stávající interinstitucionální dohody. Nejsou zahrnuty do finančního rámce a zajišťují, aby financování v případě potřeby za mimořádných okolností mohlo překročit stropy finančního rámce. Tyto nástroje zvyšují flexibilitu finančního rámce a jsou mobilizovány společně oběma složkami rozpočtového orgánu.Aby bylo možno zachovat současnou míru pružnosti a úlohu orgánů při mobilizaci těchto nástrojů, zahrnují se do nové interinstitucionální dohody ustanovení, jimiž se tyto nástroje řídí. To v maximálním rozsahu zachovává stávající praxi.Článek 3Tento článek přejímá znění bodu 15 stávající interinstitucionální dohody, a to s výjimkou odkazu na pravidla hlasování, jež jsou stanovena v bodu 3 stávající interinstitucionální dohody. Dodržování stropů vlastních zdrojů musí být zajištěno pro každý rok. Pokud by stropy prostředků na platby znamenaly sazbu odvodu vlastních zdrojů, musí být stropy finančního rámce upraveny. Je začleněn odkaz na rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom, který stanoví stropy pro vlastní zdroje i pro prostředky na závazky.Článek 4Přejímá znění bodu 16 stávající interinstitucionální dohody a stanoví pravidla pro každoroční technické úpravy finančního rámce. Termín „obě složky rozpočtového orgánu“ se v celém textu nahrazuje termínem „Evropský parlament a Rada“.Článek 5Tento článek přejímá text bodu 17 stávající interinstitucionální dohody. Znění bylo jen mírně upraveno s cílem nahradit odkaz na stávající interinstitucionální dohodu odkazem na období, kdy došlo k dohodě o částkách prostředků přidělených pro politiku soudržnosti. Úprava částek prostředků přidělených pro politiku soudržnosti bude provedena v rámci technické úpravy na rok 2011, která má být předložena v dubnu 2010.Článek 6Znění tohoto článku, který stanoví pravidla pro úpravy související s prováděním, odpovídá bodu 18 stávající interinstitucionální dohody, s výjimkou odkazu na pravidla hlasování, která jsou stanovena v bodu 3 stávající interinstitucionální dohody.Článek 7Tento článek, který stanoví pravidla pro úpravy související s nadměrným schodkem veřejných financí, přejímá text bodu 20 stávající interinstitucionální dohody.Článek 8Znění tohoto článku odpovídá bodům 21 až 23 stávající interinstitucionální dohody.Revize finančního rámce se přijímají podle týchž pravidel jako vlastní nařízení. V zájmu zachování současné míry pružnosti finančního rámce, pokud jde o revize do 0,03 % HND, stanoví odstavec 3, že finanční rámec může být v případě potřeby do 0,03 % upraven v rámci každoročního rozpočtového procesu. Nemění se tím současná praxe, kdy rozhodnutí revizích do téhož stropu přijímal Evropský parlament společně s Radou, přičemž Rada rozhodovala kvalifikovanou většinou.Článek 9Tento článek, který stanoví pravidla pro úpravy související s revizí Smlouvy, přejímá text bodu 4 stávající interinstitucionální dohody.Článek 10Znění tohoto článku, který stanoví pravidla pro úpravy v důsledku rozšíření, přejímá text bodu 29 stávající interinstitucionální dohody, kromě odkazu na pravidla hlasování, která jsou stanovena v bodu 3 stávající interinstitucionální dohody.Článek 11Smlouva v čl. 312 odst. 3 druhém pododstavci stanoví, že „Finanční rámec stanoví jakákoli další ustanovení, která jsou účelná pro hladký průběh ročního rozpočtového procesu“. Článek 11 stanoví obecné zásady pro spolupráci mezi orgány během rozpočtovém procesu.Podrobnosti spolupráce orgánů v průběhu rozpočtového procesu jsou zahrnuty do nové interinstitucionální dohody založené na článku 295 Smlouvy, čímž je zajištěno, aby byla nezbytná pružnost pro nový rozpočtový proces rozvíjena v praxi.Článek 12Financování společné zahraniční a bezpečností politiky má v průběhu rozpočtového procesu zvláštní místo. V zájmu zachování stávající rovnováhy a hladkého průběhu rozpočtového procesu jsou do nařízení o víceletém finančním rámci začleněna základní pravidla (částka zapsaná do jedné rozpočtové kapitoly má pokrýt skutečné předvídatelné potřeby, žádná částka se nezapisuje jako rezerva) a dohodnutá částka na financování společné zahraniční a bezpečností politiky (beze změny).Znění odpovídá části textu druhého pododstavce a první větě posledního pododstavce bodu 42 stávající interinstitucionální dohody. Ostatní ustanovení bodů 42 a 43 stávající interinstitucionální dohody jsou uvedena v bodech 18 a 19 nové interinstitucionální dohody. Vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku bude odpovědný za vypracování prognózy pro návrh rozpočtu v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky. Text byl změněn tak, aby odrážel skutečnost, že se úlohy Rady nebo předsednictví Rady, jak je uvedena ve stávající interinstitucionální dohodě, ujímá vysoký představitel.Článek 13Článek 13 odpovídá znění bodu 30 stávající interinstitucionální dohody o době platnosti finančního rámce a o důsledcích jeho neexistence. Povinnost Komise předložit návrh nového finančního rámce do července 2011 je zachována. Znění bodu 30 druhého pododstavce je poněkud upraveno tak, aby bylo v souladu se zněním čl. 312 odst. 4 Smlouvy.Článek 14Závěrečný článek nařízení o víceletém finančním rámci stanoví datum, kdy nařízení vstupuje v platnost. Nová interinstitucionální dohoda by měla vstoupit v platnost v týž den. Oba nástroje se týkají období 2007–2013. Roky před vstupem nařízení v platnost jsou zahrnuty proto, že se návrhy týkají sladění stávající interinstitucionální dohody s požadavky nové Smlouvy.2.2. Interinstitucionální dohoda o spolupráci v rozpočtových záležitostechNávrh interinstitucionální dohody o spolupráci v rozpočtových záležitostech (dále jen „nová interinstitucionální dohoda“) zahrnuje všechna ustanovení interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení („stávající interinstitucionální dohoda“), která nejsoua) přímo spjata s vlastním finančním rámcem a jako taková nejsou začleněna do nařízení o víceletém finančním rámci,b) zastaralá v důsledku Smlouvy,c) navržena k začlenění do finančního nařízení.Základní logikou je pokud možno zachovat pravidla, která jsou platná v současné době a která se ukázala jako účinná, a udržet rovnováhu pravomocí a zapojení orgánů v rozpočtovém procesu.Úvod – body 1 až 6 nové interinstitucionální dohodyÚvodní část nové interinstitucionální dohody přejímá znění bodů 1 až 8 stávající interinstitucionální dohody, a to vyjma bodu 4, který byl převeden do nařízení o víceletém finančním rámci (článek 11), a bodu 7, který je zastaralý.V bodu 1 byl jakožto právní základ interinstitucionální dohody doplněn odkaz na článek 295 Smlouvy.V bodu 3 byl začleněn odkaz na nařízení o víceletém finančním rámci a na finanční nařízení. Odkaz na čl. 272 odst. 9 Smlouvy o založení Evropského společenství je zastaralý a byl zrušen. Pravidla hlasování pro rozhodovací postupy stanovená v interinstitucionální dohodě jsou zachována beze změn (tj. Rada kvalifikovanou většinou a Evropský parlament prostou většinou svých členů a třípětinovou většinou odevzdaných hlasů).Struktura interinstitucionální dohody sestávající ze tří částí byla zachována a je popsána v bodě 5. Část I zahrnuje některá doplňující ustanovení k finančnímu rámci, a zejména ustanovení týkající se nástrojů mimo finanční rámec. Část II, již doplňuje příloha, obsahuje ustanovení o interinstitucionální spolupráci upravená podle nového rozpočtového procesu. Zahrnuje pravidla pro začleňování částek do legislativních aktů, ustanovení o financování společné zahraniční a bezpečností politiky a o dohodách o rybolovu. Část III přejímá všechna ustanovení části III stávající interinstitucionální dohody, která zůstávají platná.Bod 6 stanoví datum vstupu nové interinstitucionální dohody v platnost, které bude stejné jako datum vstupu v platnost nařízení o víceletém finančním rámci. Nová interinstitucionální dohoda v tu chvíli nahradí stávající interinstitucionální dohodu.Část I – ustanovení týkající se finančního rámce a zvláštních nástrojů, které nejsou zahrnuty do finančního rámceA. Ustanovení týkající se finančního rámceBod 7 nové interinstitucionální dohody přejímá znění posledního pododstavce bodu 11 stávající interinstitucionální dohody. Týká se údajů o operacích nezahrnutých do souhrnného rozpočtu (tj. Evropský rozvojový fond) a o vývoji různých kategorií vlastních zdrojů. Toto ustanovení není přímo spojeno s finančním rámcem a jako takové do nařízení o víceletém finančním rámci nepatří.Praxe poskytování těchto údajů se zachovává, ale navrhuje se, aby již nebyly předkládány při technické úpravě finančního rámce, nýbrž v dokumentech doplňujících návrh rozpočtu, kam logicky patří. Doba předložení údajů zůstává prakticky stejná (konec dubna / počátek května).Bod 8 nové interinstitucionální dohody se týká rozpětí pod příslušnými stropy. Nařízení o víceletém finančním rámci stanoví stropy pro všechny okruhy, které musí být, jak požaduje Smlouva, během každého ročního rozpočtového procesu dodrženy. Praxe za účelem zajištění pokud možno dostatečného rozpětí pod příslušnými stropy by však měla být zachována. Představuje totiž prvek interinstitucionální spolupráce a dobré vůle orgánů v rozpočtovém procesu a jako taková do interinstitucionální dohody patří. Toto ustanovení je zachováno beze změn.Bod 9 nové interinstitucionální dohody přejímá text bodu 19 stávající interinstitucionální dohody, který se týká aktualizace prognóz prostředků na platby po roce 2013. Opět platí, že jelikož tím není přímo ovlivněn stávající finanční rámec, je vhodné jej zachovat v nové interinstitucionální dohodě.B. Ustanovení týkající se zvláštních nástrojů nezahrnutých do finančního rámceStávající nástroje, které nejsou zahrnuty do finančního rámce (rezerva na pomoc při mimořádných událostech, fond solidarity, nástroj pružnosti a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci) jsou v interinstitucionální dohodě zachovány. Nařízení o víceletém finančním rámci v článku 2 uvádí možnost tyto nástroje mobilizovat, pokud je to nezbytné, nad stropy stanovené finančním rámcem.Ustanovení týkající se cílů a účelu nástrojů a částek jsou zachována stejná jako ve stávající interinstitucionální dohodě, podobně jako úloha orgánů při jejich mobilizaci, tj. společné rozhodování orgánů podle pravidel hlasování uvedených v bodě 3.Navrhované rozdělení ustanovení týkajících se nástrojů nezahrnutých do finančního rámce má zachovat současnou praxi. Nicméně některá ustanovení o mobilizaci uvedených nástrojů zastarala právě v důsledku vlastní praxe. Současná interinstitucionální dohoda požaduje třístranné rozhovory, které musí být zahájeny pokaždé, když Komise navrhne jeden z uvedených nástrojů mobilizovat. Ve skutečnosti se třístrannému rozhovoru často předchází, jelikož obě složky rozpočtového orgánu jsou obvykle schopny dohodnout se na návrhu Komise, aniž by byl formální třístranný rozhovor nezbytný. Navrhuje se proto přiblížit text skutečné praxi. Povinnost zahájit třístranný rozhovor při každém předložení návrhu na uvolnění prostředků se nahrazuje povinností zahájit třístranný dialog pouze v případě neshody.Pokud jde o nástroj pružnosti, navrhuje se úprava týkající se předložení návrhu na využití nástroje. Stávající spojení s „rozpočtovými nástroji“ a povinnost zahrnout návrh do [předběžného] návrhu rozpočtu (viz bod 27 čtvrtý pododstavec stávající interinstitucionální dohody) není potřebný a mohl by být kontraproduktivní (v budoucnosti by například mohl být předkládán přímo v rámci dohodovacího řízení). Zjednodušené znění by umožnilo předložit návrh na využití nástroje pružnosti v průběhu zasedání dohodovacího výboru, který by mohl pomoci nalézt kompromisní řešení pro roční rozpočet. Tento postup je již nyní zavedenou praxí.Část II – zdokonalení spolupráce mezi orgány během rozpočtového procesuA. Postup spolupráce mezi orgányUstanovení týkající se spolupráce mezi orgány byly výrazně změněny, aby bylo dosaženo souladu s novým rozpočtovým procesem zavedeným Smlouvou. Tato ustanovení byla rozdělena mezi hlavní text a přílohu II stávající interinstitucionální dohody. Nyní se však navrhuje uvést všechna ustanovení o interinstitucionální spolupráci v jedné příloze. Tato nová příloha obsahuje ustanovení týkající se stávajícího procesu, která zůstávají platná (např. znění bodů 32 a 33 stávající interinstitucionální dohody – převedené jako body 3 až 6 přílohy nové interinstitucionální dohody), a zároveň zavádí nová pravidla, jež jsou nezbytná pro fungování nového rozpočtového procesu a dohodovacího výboru. Popis zásad spolupráce pokrývá také pragmatický harmonogram. Rovněž byla začleněna dohodnutá ustanovení týkající se opravných rozpočtů v prohlášení uvedených tří orgánů z listopadu 2009 o přechodných opatřeních. Uvedená nová příloha tedy nahradí prohlášení o přechodných opatřeních pro pragmatický harmonogram a opravné rozpočty.B. Začleňování finančních ustanovení do legislativních aktůUstanovení bodů 37 a 38 stávající interinstitucionální dohody jsou bez zásadních změn přejata v textu bodů 15 a 16 nové interinstitucionální dohody. Došlo pouze ke změnám, jejichž cílem je nahradit odkaz na postup spolurozhodování odkazem na běžný legislativní postup a dále odkaz na Smlouvu o ES odkazem na Smlouvu o fungování EU.C. Výdaje související s dohodami o rybolovuNavrhuje se sladit ustanovení stávající interinstitucionální dohody týkající se výdajů souvisejících s dohodami o rybolovu s novými rozpočtovými pravidly. Navrhovaná změna ve znění odráží ty části stávajícího textu, které jsou stále relevantní, a které souvisejí čistě s dobrou spoluprací a informováním orgánů o vývoji. Nové znění je obsaženo v hlavní části nové interinstitucionální dohody a nahrazuje přílohu IV stávající interinstitucionální dohody.D. Financování společné zahraniční a bezpečnostní politikyVšechna ustanovení bodů 42 a 43 stávající interinstitucionální dohody (s výjimkou ustanovení začleněných do článku 12 nařízení o víceletém finančním rámci) jsou v nové interinstitucionální dohodě zachována (body 18 a 19). Předsednictví Rady nebo Rada se nahrazují vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a druhé čtení v Radě dohodovacím výborem.Část III – Řádné finanční řízení finančních prostředků EUTato část přejímá text stejné části stávající interinstitucionální dohody, s výjimkou bodů 45 a 47, které jsou zastaralé. Ustanovení bodu 44 budou začleněna do finančního nařízení a do příslušných základních aktů týkajících se strukturálních fondů a fondů soudržnosti.A. Finanční plánUstanovení týkající se finančního plánu odpovídají znění bodu 46 stávající interinstitucionální dohody, přičemž byly provedeny pouze dvě drobné změny, a to zrušení odkazu na „předběžný“ návrh rozpočtu a nahrazení odkazu na přílohu II část D pro stropy u pilotních projektů a přípravných akcí odkazem na článek 32 prováděcích pravidel finančního nařízení.B. Agentury a evropské školyZatímco první část je identická s bodem 47 stávající interinstitucionální dohody, navrhuje se začlenit do druhé části ustanovení, na nichž se tři orgány společně dohodly dne 12. listopadu 2009 a jež se týkají provádění tohoto procesu s cílem zachovat jeden soubor pravidel pro spolupráci v rozpočtové oblasti v této interinstitucionální dohodě.C. Nové finanční nástrojeUstanovení týkající se nových finanční nástrojů (bod 49 stávající interinstitucionální dohody) se přebírají, přičemž jedinou změnou je zrušení odkazu na „předběžný“ návrh rozpočtu.2.3. Finanční předpisyNěkterá ustanovení stávající interinstitucionální dohody jsou již začleněna do finančního nařízení nebo jeho prováděcích pravidel nebo by bylo logické je tam zařadit.Týká se to následujících ustanovení stávající interinstitucionální dohody:-  Bod 14 stávající interinstitucionální dohody bude začleněn do finančního nařízení (nový článek 47b), jelikož se týká jak rozpočtu, tak víceletého finančního rámce. Do nařízení o víceletém finančním rámci začleněn není, protože článek 310 Smlouvy o fungování EU předpokládá toto ustanovení pro rozpočtovou disciplínu v souvislosti s víceletým finančním rámcem. Je proto důležité použít stejnou vazbu na rozpočet, jako tomu bylo v případě stávající interinstitucionální dohody.-  Ustanoveními týkajícími se finančních výkazů (bod 39) se zabývá článek 28 finančního nařízení a článek 22 jeho prováděcích pravidel.-  Druhá část bodu 40 („se obě složky rozpočtového orgánu zavazují, že dodrží přidělení položek závazků stanovené příslušnými základními legislativními akty pro strukturální opatření, rozvoj venkova a Evropský fond pro rybolov“) – toto ustanovení bude začleněno do nového článku 155a finančního nařízení (v části II – zvláštní ustanovení), který se týká konkrétně strukturálních operací, rozvoje venkova a Evropského rybářského fondu.-  Stropy pro přípravné akce a pilotní projekty, nyní zahrnuté do přílohy II části D stávající interinstitucionální dohody, nejsou zahrnuty do nové interinstitucionální dohody, jelikož jsou již stanoveny v článku 32 prováděcích pravidel finančního nařízení.-  Nová ustanovení zavedená článkem 317 Smlouvy o fungování Evropské unie, týkající se povinnosti kontroly a auditu při plnění rozpočtu stanovené pro členské státy, společně s bodem 44 stávající interinstitucionální dohody vyžadují hloubkovou analýzu, a budou proto navrženy u příležitosti tříletého přezkumu finančního nařízení.-  Bod 45 stávající interinstitucionální dohody, který stanoví pravidla pro přezkum finančního nařízení, je zastaralý. Pravidla pro přijetí finančního nařízení jsou uvedena ve Smlouvě.2010/0048 (APP)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2007–2013RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 312 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise[4],s ohledem na souhlas Evropského parlamentu[5],v souladu se zvláštním legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:(1) Víceletý finanční rámec a související ustanovení byly od roku 1988 stanovovány v interinstitucionálních dohodách. Víceletý finanční rámec na období 2007–2013 byl stanoven interinstitucionální dohodou mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[6] ze dne 17. května 2006. S ohledem na tuto praxi článek 312 Smlouvy uvádí, že víceletý finanční rámec má být stanoven formou nařízení. Je proto nezbytné začlenit příslušná ustanovení z interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 do nařízení.(2) Do tohoto nařízení je dále nutné začlenit víceletý finanční rámec stanovený interinstitucionální dohodou ze dne 17. května 2006.(3) Víceletý finanční rámec by měl stanovit stropy pro závazky a platby. Tyto stropy by měly dodržet stropy závazků a vlastních zdrojů stanovené v rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství[7]. Částky výdajů z hlediska prostředků na závazky by měly být stanoveny pro každý rok období 2007–2013 a pro každý okruh a podokruh. Celkové roční výdaje by rovněž měly být stanoveny v prostředcích na závazky a prostředcích na platby.(4) Zvláštní nástroje, jako je rezerva na pomoc při mimořádných událostech, fond solidarity, nástroj pružnosti a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, jsou nezbytné k tomu, aby byla Unie byla schopna reagovat na zvláštní nepředvídané okolnosti, a pro financování jasně vymezených výdajů, které by nebylo možno financovat v rámci dostupných stropů pro jeden nebo více okruhů stanovených ve finančním rámci. Je proto nezbytné stanovit možnost zapsat do rozpočtu prostředky na závazky přesahující stropy stanovené ve finančním rámci, pokud je nezbytné využít zvláštních nástrojů.(5) Finanční rámec by měl být stanoven na základě cen z roku 2004. Rovněž by měla být stanovena pravidla pro technické úpravy finančního rámce za účelem přepočtu stropů a zbývajících rozpětí v běžných cenách.(6) Finanční rámec by neměl brát v úvahu položky v rozpočtu financované příjmy vyčleněnými na konkrétní účely ve smyslu článku 18 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[8].(7) Stropy prostředků na závazky pro okruh 1b Soudržnost pro růst a zaměstnanost a soubor metod pro stanovení přídělů pro jednotlivé země byly dohodnuty na zasedání Evropské rady ve dnech 15.–16. prosince 2005. Odhady hrubého domácího produktu (dále jen „HDP“) použité ke stanovení přídělů pro jednotlivé země byly založeny na statistice zveřejněné v dubnu 2005, jak je uvedeno v bodu 41 konečného návrhu na finanční výhled na období 2007–2013 připojeného k závěrům Evropské rady přijatým na zasedání ve dnech 15.–16. prosince 2005. Bod 42 uvedeného dokumentu stanoví, že v roce 2010 je třeba příděly pro jednotlivé země upravit, pokud se bude skutečný kumulovaný růst HDP za období 2007–2009 lišit od prognózy použité v roce 2005 o více než +/−5 %.(8) Je třeba stanovit pravidla pro další situace, které mohou vyžadovat úpravy finančního rámce. Tyto úpravy mohou souviset s plněním rozpočtu, nadměrným schodkem veřejných financí, revizí Smlouvy nebo rozšířeními.(9) Je nezbytné stanovit revize finančního rámce pro případ nepředvídaných okolností, které v rámci stanovených stropů finančního rámce nelze financovat. Komise by v návrhu na revizi měla zkoumat možnosti přerozdělení v rámci okruhů nebo mezi nimi a případného vyrovnání zvýšení stropu u jednoho okruhu snížením stropu u jiného. Pružnost finančního rámce umožňující reagovat na nepředvídané okolnosti by měla být zajištěna zavedením možnosti upravit během rozpočtového procesu finanční rámec v rámci rozpětí pro nepředvídané výdaje až do výše 0,03 % HDP Unie.(10) Je nezbytné stanovit obecná pravidla pro spolupráci mezi orgány během rozpočtovém procesu.(11) Pro hladký průběh rozpočtového procesu je nezbytné stanovit základní pravidla pro sestavování rozpočtu výdajů na společnou zahraniční a bezpečností politiku a celkovou částku pro období, na něž se finanční rámec vztahuje.(12) Podrobná pravidla týkající se spolupráce mezi orgány během rozpočtového procesu a sestavování rozpočtu výdajů na společnou zahraniční a bezpečností politiku jsou stanoveny v interinstitucionální dohodě mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech ze dne […] 2010[9].(13) Komise by měla předložit návrh nového víceletého finančního rámce do července 2011, aby orgánům umožnila jeho přijetí v dostatečném časovém předstihu před začátkem následujícího finančního rámce. Finanční rámec stanovený v tomto nařízení by měl být nadále použitelný, není-li nový rámec přijat před koncem období finančního rámce stanoveného v tomto nařízení,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1 Víceletý finanční rámecVíceletý finanční rámec na období 2007–2013 (dále jen „víceletý finanční rámec“) je obsažen v příloze.Článek 2 Dodržování stropů finančního rámce1. Každá z absolutních částek stanovených ve finančním rámci představuje roční strop výdajů souhrnného rozpočtu Evropské unie. Evropský parlament, Rada a Komise dodržují roční stropy výdajů stanovené ve finančním rámci během každého rozpočtového procesu a při plnění rozpočtu v daném rozpočtovém roce.2. Prostředky na závazky mohou být zapsány do rozpočtu nad stropy příslušných okruhů stanovených ve finančním rámci, pokud je nezbytné využít prostředky z rezervy na pomoc při mimořádných událostech, fondu solidarity, nástroje pružnosti nebo Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 [10] , nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 927/2006 [11] a interinstitucionální dohodou ze dne […] 2010.Článek 3 Dodržování stropu vlastních zdrojů1. Pro každý rok, na který se finanční rámec vztahuje, nesmí být celková výše požadovaných prostředků na platby po roční úpravě a s ohledem na všechny další úpravy nebo revize taková, aby znamenala sazbu odvodu vlastních zdrojů přesahující strop vlastních zdrojů stanovený v rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom.2. Je-li to nezbytné, stropy stanovené ve finančním rámci se sníží s cílem zajistit dodržení stropu vlastních zdrojů stanoveného v rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom.Článek 4 Technické úpravy1. Komise každý rok v předstihu před rozpočtovým procesem pro rok n + 1 provede tyto technické úpravy finančního rámce:a) přecenění stropů a celkových částek prostředků na závazky a prostředků na platby v cenách roku n + 1;b) výpočet dostupného rozpětí v mezích stropu vlastních zdrojů stanoveného v rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom.2. Komise provede technické úpravy uvedené v odstavci 1 na základě pevně stanoveného deflátoru ve výši 2 % ročně.3. Výsledky technických úprav uvedených v odstavci 1 a podkladové ekonomické prognózy se sdělují Evropskému parlamentu a Radě.4. V souvislosti s dotčeným rokem nesmí být provedeny žádné další technické úpravy ani během roku, ani v podobě dodatečných korekcí v následujících letech.Článek 5 Úpravy přídělů na politiku soudržnosti1. Je-li zjištěno, že se souhrnný hrubý domácí produkt („HDP“) členského státu v období 2007–2009 odchyluje o více než +/–5 % od souhrnného HDP předpokládaného v roce 2005 při stanovování přídělů na politiku soudržnosti pro členské státy na období 2007–2013 , Komise dotčenému členskému státu pro dané období ve svých technických úpravách na rok 2011 upraví výši částek přidělených z fondů pro podporu soudržnosti.2. Celkový čistý dopad těchto úprav podle odstavce 1, kladný nebo záporný, nesmí překročit 3 miliardy EUR. U kladného čistého účinku jsou celkové dodatečné zdroje omezeny na úroveň nevyčerpaných finančních prostředků určených na výdaje ve vztahu ke stropům stanoveným v podokruhu 1b na období 2007–2010.Požadované úpravy se rozloží rovnoměrně na roky 2011–2013 a příslušné stropy finančního rámce se odpovídajícím způsobem změní.Článek 6 Úpravy související s prováděnímSoučasně se sdělením výsledků technických úprav finančního rámce předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě návrhy na úpravy celkových prostředků na platby, které považuje za nezbytné z hlediska provádění, aby zajistila řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky. Rozhodnutí o uvedených návrzích se přijímají do 1. května roku n.Článek 7 Úpravy související s nadměrným schodkem veřejných financíJestliže se v rámci postupu při nadměrném schodku veřejných financí zruší pozastavení rozpočtových závazků Fondu soudržnosti, rozhodne Rada na návrh Komise a v souladu s příslušným základním legislativním aktem o převodu pozastavených závazků do dalších let. Pozastavené závazky z roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu po roce n + 2.Článek 8 Revize finančního rámce1. V případě nepředvídaných okolností může být finanční rámec na návrh Komise revidován při dodržení stropu vlastních zdrojů stanoveného v rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom.2. Každý návrh na revizi podle odstavce 1 musí být zpravidla předložen a přijat před začátkem rozpočtového procesu pro daný rozpočtový rok nebo pro první z daných rozpočtových let.3. Každé přizpůsobení finančního rámce až do 0,03 % hrubého národního produktu Unie v rámci rozpětí pro nepředvídané výdaje může přijmout společně Evropský parlament a Rada v rámci rozpočtového procesu.4. Každý návrh revize finančního rámce zkoumá možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajícími do okruhu dotčeného revizí, přičemž zvláštní zřetel se bere na očekávané nevyužití prostředků. Cílem je, pokud je to proveditelné, aby byla podstatná částka, vyjádřená absolutní hodnotou a jako procento plánovaného nového výdaje, v mezích stropu pro příslušný okruh.5. Každý návrh na revizi finančního rámce zkoumá možnost pro vyrovnání každého zvýšení stropu pro jeden okruh snížením stropu pro jiný okruh.6. Každá revize zachovává náležitý vztah mezi závazky a platbami.Článek 9 Úpravy finančního rámce v případě revize SmlouvyDojde-li během platnosti finančního rámce k revizi Smlouvy, která by měla rozpočtový dopad, finanční rámec se odpovídajícím způsobem upraví.Článek 10 Úprava finančního rámce v případě rozšířeníPřistoupí-li k Unii v období, na které se vztahuje finanční rámec, nové členské státy, upraví se finanční rámec na návrh Komise tak, aby byly zohledněny požadavky na výdaje vyplývající z výsledků přístupových jednání.Článek 11 Spolupráce mezi orgány během rozpočtovém procesuEvropský parlament, Rada a Komise (dále jen „orgány“) přijmou veškerá opatření, aby každoroční rozpočtový proces usnadnily.Orgány v průběhu tohoto procesu spolupracují v dobré víře s cílem sblížit co nejvíce své postoje. Orgány spolupracují prostřednictvím příslušných interinstitucionálních kontaktů s cílem sledovat postup práce a analyzovat míru shody ve všech stadiích procesu.Orgány zajistí co nejlepší koordinaci svých pracovních harmonogramů s cílem umožnit, aby jednání probíhala koherentně a směřovala k přijetí rozpočtu.Ve všech stádiích procesu a na různých úrovních zastoupení se mohou v závislosti na povaze očekávané diskuse konat třístranné rozhovory. Každý orgán v souladu se svým jednacím řádem určí své zástupce na každou schůzi, definuje svůj mandát pro jednání a o opatřeních přijatých pro účely setkání včas informuje ostatní orgány.Článek 12 Financování společné zahraniční a bezpečnostní politikyCelková částka operativních výdajů společné zahraniční a bezpečnostní politiky (dále jen „SZBP“) se zapisuje v plném rozsahu do jediné kapitoly rozpočtu nazvané SZBP. Tato částka pokrývá skutečné předvídatelné potřeby, posuzované při sestavování návrhu rozpočtu na základě prognóz vypracovávaných každoročně vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, a přiměřené rozpětí pro nepředvídané akce. Žádná částka nesmí být zapsána jako rezerva.Na období 2007–2013 musí být pro SZBP k dispozici částka ve výši nejméně 1 740 milionů EUR.Článek 13 Důsledky neexistence finančního rámceKomise předloží před 1. červencem 2011 návrh na nový víceletý finanční rámec.Nebude-li do 31. prosince 2013 přijato nové nařízení Rady, kterým se stanoví nový víceletý finanční rámec, zůstanou v platnosti stropy platné pro poslední rok stávajícího finanční rámce a další ustanovení tohoto nařízení, dokud nebude přijato nové nařízení, kterým se stanoví nový finanční rámec.Přistoupí-li k Unii po roce 2013 nové členské státy a bude-li to třeba, upraví se rozšířený finanční rámec tak, aby zohledňoval výsledky přístupových jednání.Článek 14Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHA[pic][1] Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu, podepsána Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 29. června 1988 (Úř. věst. L 185, 15.7.1988, s. 33).[2] Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1).[3] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 17. prosince 2009, kterým se mění interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, pokud jde o víceletý finanční rámec: financování projektů v oblasti energetiky v souvislosti s Plánem evropské hospodářské obnovy (Úř. věst. L 347, 24.12.2009, s. 26).[4] Úř. věst. C , , s. .[5] Úř. věst. C , , s. .[6] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.[7] Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17.[8] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.[9] Úř. věst. C…[10] Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.[11] Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.


Důležité právní upozornění

|

52005PC0613

Návrh nařízení Rady o použití určitých pravidel hospodářské soutěže na produkci zemědělských produktů a obchod s nimi (Kodifikované znění)  /* KOM/2005/0613 konecném znení - CNS 2005/0231 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 1.12.2005KOM(2005) 613 v konečném znění2005/0231 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo použití určitých pravidel hospodářské soutěže na produkci zemědělských produktů a obchod s nimi(předložený Komisí)(Kodifikované znění)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1.  V souvislosti s konceptem „Evropa občanů“ přikládá Komise značnou důležitost zjednodušení a přehlednějšímu uspořádání práva Společenství, aby se stalo srozumitelnějším a přístupnějším pro řadového občana, který pak může lépe uplatňovat jednotlivá práva, které mu přiznává.Tohoto cíle nelze dosáhnout, dokud zůstanou jednotlivá ustanovení, která byla často několikrát podstatným způsobem změněna, roztroušena jak v původním předpisu, tak v pozdějších novelách. Je nutno proto vynaložit notné úsilí při vyhledávání a porovnávání jednotlivých předpisů, aby bylo lze nalézt právě platná ustanovení.Z tohoto důvodu je rovněž kodifikace často měněné právní úpravy nutná pro zachování její srozumitelnosti a průhlednosti.2.  Komise proto svým rozhodnutím ze dne 1. dubna 1987[1] uložila svým útvarům, aby přistoupily ke kodifikaci jakéhokoli právního aktu nejpozději po jeho desáté změně, přičemž zdůraznila, že se jedná o minimální pravidlo a jednotlivé útvary by se měly v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti předpisů Společenství snažit kodifikovat akty, za něž nesou odpovědnost, i v kratších intervalech.3.  Závěry předsednictví Evropské rady z Edinburku (prosinec 1992) toto potvrdily[2] a zdůraznily význam kodifikace , neboť skýtá právní jistotu ohledně otázky, která právní norma se v určitém okamžiku použije na daný právní vztah.Kodifikace musí proběhnout v plném souladu s obvyklým legislativním postupem Společenství.S ohledem na skutečnost, že v aktech podrobených kodifikaci nemohou být prováděny žádné podstatné změny, se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly prostřednictvím interinstitucionální dohody ze dne 20. prosince 1994 na zkráceném postupu pro rychlé přijímání kodifikovaných aktů.4.  Účelem tohoto návrhu je provedení kodifikace nařízení Rady č. 26 ze dne 4. dubna 1962 o použití určitých pravidel hospodářské soutěže na produkci zemědělských produktů a obchod s nimi[3]. Nařízení nahradí různé akty, které jsou do něj začleněny[4]; zcela zachovává jejich obsah, a omezuje se tak pouze na jejich spojení a zapracování pouze takových formálních změn , které vyžaduje samotná kodifikace.5.  Tento kodifikační návrh byl vypracován na základě předchozího konsolidovaného znění nařízení č. 26 a jeho následné změny vyhotoveného ve všech úředních jazycích Úřadem pro úřední tisky Evropských společenství pomocí systému na zpracování dat . V případech, že bylo změněno číslování článků, je vztah mezi dřívějším a novým číslováním představen ve srovnávací tabulce uvedené v příloze II kodifikovaného nařízení.ê 26/622005/0231 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo použití určitých pravidel hospodářské soutěže na produkci zemědělských produktů a obchod s nimiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36 a 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[5],vzhledem k těmto důvodům:ê6.  Nařízení Rady č. 26 ze dne 4. dubna 1962 o použití určitých pravidel hospodářské soutěže na produkci zemědělských produktů a obchod s nimi[6] bylo podstatně změněno[7]. Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.ê 26/62 bod odůvodnění 1 (přizpůsobený)7.  Podle článku 36 Smlouvy je jednou ze záležitostí, o které se rozhoduje v rámci společné zemědělské politiky, to, zda se mají pravidla hospodářské soutěže stanovená Smlouvou vztahovat na produkci zemědělských produktů a obchod s nimi. Ustanovení Ö tohoto nařízení Õ tedy budou muset být doplňována ve světle vývoje této politiky.ê 26/628.  Pravidla hospodářské soutěže vztahující se na dohody, rozhodnutí a jednání uvedená v článku 81 Smlouvy a na zneužívání dominantního postavení se musí vztahovat na produkci zemědělských produktů a obchod s nimi, pokud jejich fungování nebrání fungování národních organizací zemědělských trhů nebo neohrožuje dosahování cílů společné zemědělské politiky.ê 26/62 (přizpůsobený)9.  Zvláštní pozornost je oprávněná v případě Ö sdružení Õ zemědělců, která se zabývají zejména společnou produkcí nebo obchodem se zemědělskými produkty nebo využíváním společných zařízení, pokud tato společná činnost nebrání soutěži nebo neohrožuje dosahování cílů uvedených v článku 33 Smlouvy.ê 26/62 bod odůvodnění 5 (přizpůsobený)10.  Komise musí mít výlučnou pravomoc podléhající přezkoumání Soudního dvora ke stanovení toho, zda jsou splněny podmínky stanovené ve dvou výše uvedených bodech Ö odůvodnění Õ , pokud jde o dohody, rozhodnutí a jednání uvedené v článku 81 Smlouvy, aby se zabránilo chybnému vývoji společné zemědělské politiky a aby se zajistila právní jistota a nediskriminační zacházení s dotyčnými podniky.ê 26/62 bod odůvodnění 711.  Za účelem provádění pravidel pro podporu produkce zemědělských produktů a obchodu s nimi jako součásti vytváření společné zemědělské politiky by Komise měla mít možnost vypracovat seznam stávajících, nových nebo navrhovaných podpor, aby členské státy náležitě upozornila a navrhla jim vhodná řešení,ê 26/62 (přizpůsobený)PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Články 81 až 86 Smlouvy a ustanovení přijatá k jejich provádění s výhradou článku 2 Ö tohoto nařízení Õ se vztahují na všechny dohody, rozhodnutí a jednání uvedené v čl. 81 odst. 1 a článku 82 Smlouvy, které se vztahují na produkci produktů uvedených v příloze I Smlouvy nebo na obchod s nimi.ê 26/62Článek 21. Ustanovení čl. 81 odst. 1 Smlouvy se nevztahuje na dohody, rozhodnutí a jednání uvedené v článku 1 tohoto nařízení, které tvoří nedílnou část vnitrostátní organizace trhu nebo jsou nezbytné pro dosažení cílů stanovených v článku 33 Smlouvy.Zejména se nevztahuje na dohody, rozhodnutí a jednání zemědělců, zemědělských sdružení a svazů těchto sdružení pocházejících z jednoho členskému státu, které se zabývají produkcí nebo prodejem zemědělských produktů nebo využíváním společných zařízení ke skladování, opracování nebo zpracování zemědělských produktů, a v rámci kterých neexistuje povinnost účtovat stejné ceny, pokud Komise neshledá, že je tímto bráněno soutěži a že jsou ohroženy cíle uvedené v článku 33 Smlouvy.2. Po konzultaci členských států a slyšení dotyčných podniků nebo sdružení podniků a fyzických nebo právnických osob, které považuje za vhodné, má Komise výlučnou pravomoc podléhající přezkoumání Soudního dvora stanovit rozhodnutím, které bude zveřejněno, které dohody, rozhodnutí a jednání splňují podmínky uvedené v odstavci 1.Komise provede uvedené stanovení buď z vlastního podnětu nebo na žádost dotyčného orgánu členského státu nebo zúčastněného podniku nebo sdružení podniků.3 . Zveřejnění uvede jména zúčastněných stran a hlavní obsah rozhodnutí. Musí vzít v úvahu oprávněné zájmy podniků na ochraně jejich obchodního tajemství.ê 26/62 (přizpůsobený)Článek 3Ustanovení čl. 88 odst. 1 a odst. 3 první věty Smlouvy se vztahují na podpory poskytované na produkci produktů uvedených v příloze I Smlouvy a na obchod s nimi.êČlánek 4Nařízení č. 26 se zrušuje.Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.ê 26/62 (přizpůsobený)Článek 5Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .ê 26/62Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněéPŘÍLOHA IZRUšENÉ NAřÍZENÍ A JEHO NÁSLEDNÁ ZMěNANařízení Rady č. 26 (Úř. věst. 30, 20.4.1962, s. 993/62) |Nařízení Rady č. 49 (Úř. věst. 53, 1.7.1962, s. 1571/62) | výhradně článek 1, odst. 1 písm. g) |______________PŘÍLOHA IISROVNÁVACÍ TABULKANařízení č. 26 | Toto nařízení |Článek 1 | Článek 1 |Článek 2, odstavec 1 | Článek 2, odstavec 1 |Článek 2, odstavec 2 | Článek 2, odstavec 2, první pododstavec |Článek 2, odstavec 3 | Článek 2, odstavec 2, druhý pododstavec |Článek 2, odstavec 4 | Článek 2, odstavec 3 |Článek 3 | - |Článek 4 | Článek 3 |- | Článek 4 |Článek 5 | Článek 5 |- | Příloha I |- | Příloha II |______________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Viz část A příloha 3 uvedených závěrů.[3] Prováděno v souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu a Radě – Kodifikace acquis communautaire , KOM(2001) 645 v konečném znění.[4] Viz příloha I tohoto návrhu.[5] Úř. věst. C […], […], s. […].[6] Úř. věst. 30, 20.4.1962, s. 993/62. Nařízení ve znění nařízení č. 49 (Úř. věst. 53, 1.7.1962, s. 1571/62).[7] Viz příloha I.