				|

		52011PC0844

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se zřizuje nástroj pro financování propagace demokracie a lidských práv ve světě /* KOM/2011/0844 v konečném znění - 2011/0412 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Evropská unie je založena na hodnotách úcty k
lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a
dodržování lidských práv (článek 2 Smlouvy o Evropské unii). Tato smlouva
kromě toho rovněž stanoví, že činnost Unie na mezinárodní
scéně „spočívá na zásadách, které se uplatnily při jejím
založení, jejím rozvoji a jejím rozšiřování a které hodlá podporovat v
ostatním světě: demokracie, právní stát, univerzálnost a nedělitelnost
lidských práv a základních svobod, úcta k lidské důstojnosti, zásady
rovnosti a solidarity a dodržování zásad Charty Organizace spojených
národů a mezinárodního práva.“ (článek 21).
Proto je propagace demokracie a lidských práv
základním prvkem vnější činnosti politiky EU. Při propagování
lidských práv a demokracie na celém světě využívá Evropská unie celou
řadu opatření, mezi něž patří politický dialog a
diplomatické iniciativy, jakož i finanční a technická spolupráce a pomoc.
Základem této politické strategie je
nařízení o zřízení evropského nástroje pro demokracii a lidská práva
(„EIDHR“)[1],
jež zároveň jedinečně a viditelně vyjadřuje rozhodný
závazek EU vůči demokracii a lidským právům. Tento nástroj
přinesl skutečné výsledky a četné úspěchy, s jeho
pomocí se dostává podpory občanské společnosti a organizacím lidských
práv na celém světě, jakož i volebním pozorovatelským misím. Nástroj
EIDHR není závislý na souhlasu vlád a je flexibilní, proto je mezi nástroji
politiky EU nepostradatelným přínosem.
V předkládaném novém nařízení musí
být zachovány obecné cíle a oblast působnosti EIDHR, kterými je
přispívat k rozvoji a upevňování lidských práv a základních svobod,
demokracie a právního státu na celém světě.
Základem nařízení je silná vazba mezi
demokracií a lidskými právy. V posledních
letech se agenda EU v oblasti podpory demokracie neustále vyvíjí a
směřuje ke komplexnímu přístupu. Nejdůležitější
konkrétní vodítko pro širší a soudržnější politiku podpory demokracie ve
vnějších vztazích EU představují zejména závěry Rady o
podpoře demokracie z listopadu 2009[2].
První zprávu o krocích navazujících na tyto závěry Komise předložila
v prosinci 2010. Zároveň byly přijaty nové závěry[3] a bylo určeno deset
pilotních zemí, v nichž má být realizován akční program a přijata
okamžitá opatření.
Považuje se proto
za nezbytné, aby budoucí EIDHR ponechal i nadále zachoval širokou oblast
působnosti zahrnující obhajování, základní podporu a operace na
místě, včetně sledování průběhu voleb, a podporoval
tak všechna základní práva, jež jsou společně se všemi dalšími
lidskými právy a základními svobodami nedílnou součástí demokracie. To zaručí politicky účelný, komplexní
přístup, soudržnost operací a úspory z rozsahu.
Oblast působnosti EIDHR od roku 2007
zahrnuje pět cílů:
·
posilování úcty k dodržování lidských práv a
základních svobod v zemích, kde jsou nejvíce ohrožené;
·
posilování úlohy občanské společnosti
při propagaci lidských práv a demokratických reforem, při
podpoře mírového sladění skupinových zájmů a upevňování
politické účasti a zastoupení;
·
podporování akcí na téma lidských práv a demokracie
v oblastech, na které se vztahují pokyny EU, včetně podpory dialogu o
lidských právech, o obráncích lidských práv, trestu smrti, mučení, o
problematice dětí a ozbrojených konfliktů, o právech dítěte, o
násilí páchaném na ženách a dívkách a boji proti všem formám diskriminace
vůči nim, o mezinárodním humanitárním právu a možných budoucích
pokynech;
·
podporování a posilování mezinárodního
a regionálního rámce pro ochranu a propagaci lidských práv,
spravedlnosti, právního státu a propagaci demokracie;
·
budování důvěry v demokratické volební
procesy a zvyšování jejich spolehlivosti a průhlednosti, zejména
prostřednictvím pozorování průběhu voleb.
Strategická reakce[4], podle které je základem
činnosti EIDHR převážně spolupráce s organizacemi občanské
společnosti, které se zaměřují na ochranu základních svobod, jež
tvoří základ všech demokratických procesů, a na pomoc občanské
společnosti stát se účinnou silou, pokud jde o politické reformy a
obranu lidských práv. Tato specifičnost
strategické reakce bude v novém nařízení plně zachována. Nařízení tak doplňuje zeměpisné
programy nové generace, které se stále častěji vztahují také na
demokracii a lidská práva, třebaže jsou v první řadě
zaměřeny na budování veřejných institucí.
Kromě toho
nové nařízení o EIDHR posílí soubor nástrojů EU, jejichž účelem
je účinněji reagovat na situaci v problematických zemích nebo
řešit mimořádné situace, jež nejvíce ohrožují lidská práva a základní
svobody. Nedávné události v zemích našich
evropských sousedů, zejména arabské jaro, dokládají, že zde stále více
lidí žádá více svobody, práv a demokracie, což EU musí podpořit. V takových případech bude Evropská unie moci
přímo prostřednictvím přímých grantů nebo grantů s
nízkou hodnotou financovat akce ad hoc. Toto
přímé financování bude zapotřebí v případě, kdy by
kvůli procedurálním modalitám mohla být negativně ovlivněna
účinnost daných akcí nebo by příjemci mohli být vystaveni vážnému
zastrašování, odvetným opatřením nebo jiným rizikům. Akce ad hoc budou v zásadě
součástí strategických dokumentů a ročních programů. Za výjimečných okolností by však akce ad
hoc mohly být přijaty pomocí zvláštních opatření mimo rámec cyklu
programování.
Z širší perspektivy je třeba na navrhované nařízení o EIDHR
pohlížet v kontextu všech navrhovaných finančních nástrojů víceletého
finančního rámce na období 2014–2020, jak je uvedeno ve sdělení
„Rozpočet – Evropa 2020“. Spolu s
nástroji v rámci okruhu 4 („Globální Evropa“) a s Evropským rozvojovým fondem
zajistí nový EIDHR větší soudržnost a účinnost vnější
činnosti EU.
V souladu s rozhodnutím Rady, kterým se
stanoví organizace a fungování Evropské služby pro vnější činnost
(ESVČ)[5],
zajistí vysoký představitel / místopředseda Komise celkovou
politickou koordinaci vnější činnosti Unie rovněž
prostřednictvím EIDHR. ESVČ se zejména podílí na cyklu programování a
řízení EIDHR, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 3 výše zmíněného
rozhodnutí Rady.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Evropská komise v
období od 26. listopadu 2010 do 31. ledna 2011
uspořádala veřejné konzultace na téma budoucího financování
vnější činnosti EU. Komise k tomu ve spolupráci s pracovními
útvary ESVČ vypracovala online dotazník a informační dokument s
názvem „Jak a kde získávat finanční prostředky pro vnější
činnost EU po roce 2013?“. V rámci této veřejné konzultace
bylo zasláno 220 příspěvků, což svědčí o širokém a
rozmanitém spektru struktur, názorů a tradic existujících v oblasti
vnější činnosti.
Většina respondentů
(přibližně 70 %) potvrdila, že finanční pomoc EU
poskytovaná v hlavních oblastech politiky prostřednictvím finančních
nástrojů pro vnější činnost EU je významným přínosem[6]. Tento přínos EU považuje
mnoho respondentů za hlavní hnací sílu pro budoucnost: korespondenti vyjádřili
názor, že by EU měla využít své komparativní výhody spojené se svou
celosvětovou prezencí na místě, využít svých rozsáhlých odborných
znalostí, nadnárodní povahy, své role prostředníka koordinace a také
využít úspor z rozsahu.
Téměř
všichni respondenti (92 %) podporují diferenciovanější přístup,
přizpůsobený na základě vhodných kritérií a účinného
shromáždění údajů konkrétní situaci v přijímající zemi
a využívaný tak, aby se zvýšil dopad finančních nástrojů EU.
Více než dvě třetiny respondentů si myslí, že vnější
činnost EU dostatečně zohledňuje její zájmy a že by
měla ještě více vycházet z hodnot a zásad EU a zohledňovat
rozvojové cíle partnerských zemí. Menšina se naopak domnívá, že vnější
činnost EU by se měla více zaměřit na vlastní zájmy EU v globálním
hospodářství, zejména s ohledem na rozvíjející se ekonomiky.
Pokud jde o
zjednodušení nástrojů a rovnováhu mezi zeměpisnými a tematickými
nástroji, stanoviska se rozcházejí ohledně přezkumu tematických
programů a případného snížení jejich počtu. Mnoho
respondentů se obává, že snížení počtu by mohlo mít za následek
snížení celkové částky, která je k dispozici na tematické akce, a spíše
vyzývá ke zjednodušení pravidel pro přístup a provádění tematického
financování. U několika tematických otázek respondenti zdůraznili, že
je považují za důležité stejně jako posílení evropského nástroje pro
demokracii a lidská práva, financování opatření v oblasti klimatu nebo
stávající tematické programy v rámci finančního nástroje pro rozvojovou
spolupráci. Významná většina respondentů podporuje větší
flexibilitu nástrojů EU, pokud jde o jejich zeměpisná omezení, jako
způsob, jak reagovat na meziregionální problémy.
Většina
respondentů souhlasí s tím, že společné programování ve spolupráci se
členskými státy a podílení se členských států na
spolufinancování může zvýšit dopad a soudržnost vnější činnosti
EU, zjednodušit poskytování pomoci a snížit celkové náklady na operace.
Pokud jde o společné
cíle a podmíněnost, respondenti se ve velké míře vyslovili pro
to, aby se zvážilo, zda by poskytnutí pomoci přijímající zemi nemělo
být podmíněno úctou k lidským právům, menšinám, řádné
správě věcí veřejných a rozmanitosti kulturních projevů
(78 %) nebo kvalitou politik přijímající země a její schopností
a ochotou provádět vhodné politiky (63 %). Většina
respondentů nesouhlasí s tím, aby vnější spolupráce zohledňovala
především vlastní zájmy EU.
Co se týče vnější činnosti EU v
oblasti lidských práv a demokracie, všichni respondenti zdůraznili,
že je nutné i nadále po celém světě propagovat a podporovat tyto
cíle, a to jak jejich začleněním do všech politik a akcí EU, tak i
jejich potvrzením v rámci vyčleněného finančního nástroje, který
je na ostatních nástrojích nezávislý, avšak zároveň je doplňuje.
Respondenti si evropského nástroje pro demokracii a lidská práva vysoce cení a
všechny zúčastněné strany požádaly EU, aby posílila jeho potenciál,
zachovala jeho přínos a dále v jeho rámci zrychlovala poskytování
pomoci, zejména pokud jde o nejobtížnější a nejnaléhavější
případy.
Posouzení dopadů
Komise provedla posouzení dopadů,
přičemž zvážila tři hlavní politické alternativy (a několik
dílčích možností):
1) samostatné nařízení o EIDHR nebude
existovat a otázky lidských práv a demokracie se zohlední v rámci jiných
nástrojů;
2) stávající nařízení se nezmění,
pouze se zvýší příděl rozpočtových prostředků, který
v současném rámci zajistí dodatečné činnosti;
3) bude vypracováno lepší zmocňovací
nařízení a zároveň se zachovají klíčové aspekty stávajícího
nařízení.
První možnost nebyla přijata, protože se
jasně ukázalo, že pokud by se zrušil nástroj konkrétně určený
lidským právům a demokracii, vyslalo by to negativní politický signál
a vedlo by to ke zrušení jeho zvláštních a cenných pracovních
principů, jako je (například nezávislost nástroje na souhlasu
hostitelské země nebo jeho zaměření na aktéry občanské
společnosti). To by omezilo účinnost poskytování pomoci, znamenalo
značnou ztrátu viditelnosti EU a poškození její pověsti.
Druhá možnost byla také zavržena, neboť
neumožňuje využít příležitosti a vhodně reagovat na nové výzvy,
zohlednit získané zkušenosti a odpovědět na nové požadavky.
Třetí možností byla podpořena,
protože dovoluje zachovat politické a operativní přínosy nástroje a
zároveň umožňuje nařízení lépe upravit. Nově vypracovaná
předloha nařízení by měla přinést lepší zmocňovací
nařízení. Přepracované nařízení
nabídne nástroj, který se bude soustředit na proces a zaměří se
na čtyři různé oblasti:
·
tematické kampaně, které budou v
případě důležitých záležitostí kombinovat obhajobu a
činnosti na místě (např. podpora demokracie) a řešit
závažné případy porušování práv (např. mučení, trest smrti,
diskriminace atd.), jakož i poskytovat základní podporu klíčovým
aktérům a příslušné vzdělávání občanům,
·
cílenou podporu, která pomůže rozvinout
dynamické občanské společnosti a pomůže jim na jejich cestě
usilující o demokracii a obranu demokracie a lidských práv, jakož i
podpoří jejich úlohu aktérů pozitivní změny,
·
posílení schopnosti EU rychle reagovat na
bezprostřední ohrožení lidských práv a zřízení komplexního
mechanismu EU pro obránce lidských práv,
·
posílení a lepší integraci přístupu k
demokratickým cyklům prostřednictvím volebních pozorovatelských misí
a jiných typů podpory demokratických a volebních procesů.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Navrhovaný nástroj vychází z článku 209
Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví právní základ pro rozvojovou
spolupráci v rámci zásad a cílů vnější činnosti Unie.
Články 2 a 21 Smlouvy o Evropské unii navíc zdůrazňují
význam, jaký má pro Evropskou unii podpora demokracie a lidských práv v rámci
její vnější činnosti.
Jelikož cílů tohoto navrhovaného
nařízení nemohou členské státy uspokojivě dosáhnout samy, a
proto jich může být z důvodu rozsahu a působnosti akce lépe
dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření
v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. EU
má pro realizaci vnější činnosti jménem členských států a
ve spolupráci s nimi jedinečné předpoklady, což zvyšuje důvěru
v tuto činnost v zemích, kde se realizuje. Mnoho členských států
nemá kapacitu a/nebo vůli rozvíjet globální nástroje vnější
činnosti. Proto je intervence na úrovni EU jedinou možností, jak
podporovat její hodnoty ve světě a zajistit její celosvětovou
přítomnost.
Navrhované nařízení rovněž posiluje
schopnost koordinace a ve spolupráci s členskými státy usnadňuje
společné plánování, čímž zajišťuje efektivní dělbu práce a
účinné poskytování pomoci. Unie zaměří svou pomoc tam, kde bude
nejúčinnější: na propagaci demokracie ve světě, řádné
správy věcí veřejných, lidských práv a právního státu, na své
dlouhodobé a spolehlivé působení v oblasti rozvojové pomoci a svou roli
koordinátora mezi členskými státy. V souladu se zásadou
proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy toto navrhované
nařízení nepřesahuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení
těchto cílů.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Navrhovaný nástroj je součástí
opatření, která mají být provedena v rámci okruhu IV „Globální Evropa“
víceletého finančního rámce Evropské unie. Na provádění tohoto
nařízení v období 2014–2020 se vyhradí finanční prostředky ve
výši 1 578 000 000 EUR (běžné ceny). To odpovídá
průměrné roční částce ve výši 225 000 000 EUR.
2011/0412 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
kterým se zřizuje nástroj pro financování
propagace demokracie a lidských práv ve světě
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na články 209 a 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[7],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů[8],
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Toto nařízení představuje jeden z
nástrojů, který přímo podporuje vnější politiky Evropské unie.
Nahradí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2006
o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve
světě[9].
(2)
Tímto nařízením se zřizuje nástroj pro
financování propagace demokracie a lidských práv ve světě, který
umožní poskytování pomoci nezávislé na souhlasu vlád a jiných orgánů
veřejné moci třetích zemí.
(3)
Článek 2 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že
Unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody,
demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv,
včetně práv příslušníků menšin. Tyto hodnoty jsou
společné členským státům ve společnosti vyznačující se
pluralismem, nepřípustností diskriminace, tolerancí, spravedlností,
solidaritou a rovností žen a mužů.
(4)
Článek 21 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že
vnější činnosti Evropské unie spočívají na zásadách, které se
uplatnily při jejím založení: demokracie, právní stát, univerzálnost
a nedělitelnost lidských práv a základních svobod, úcta k lidské
důstojnosti, zásady rovnosti a solidarity a dodržování zásad Charty
Organizace spojených národů a mezinárodního práva.
(5)
Tento nástroj pro financování přispívá k
dosažení cílů vnější činnosti Unie, včetně
činnosti evropské rozvojové politiky.
(6)
Příspěvek Unie k demokracii a právnímu
státu, k dodržování lidských práv a základních svobod se opírá o všeobecně
uznávané obecné zásady stanovené Mezinárodní listinou lidských práv, jakož i
jakýkoli jiný nástroj pro lidská práva přijatý v rámci OSN a
příslušné regionální nástroje pro lidská práva.
(7)
Rovnost žen a mužů patří spolu s právy
žen k základním lidským právům a otázka sociální spravedlnosti a její
propagace je důležitou součástí tohoto nařízení.
(8)
Demokracie a lidská práva patří
neoddělitelně k sobě, jak připomněla Rada ve svých závěrech
o podpoře demokracie v rámci vnějších vztahů EU ze dne
18. listopadu 2009. Základní svobody, jako je svoboda projevu
a shromažďování, jsou nezbytným předpokladem politického
pluralizmu a demokratických procesů, zatímco demokratická kontrola a
rozdělení pravomocí jsou nezbytné pro udržení nezávislého soudnictví a
právního státu, jež jsou potřebné pro účinnou ochranu lidských práv.
(9)
Vytváření a udržování kultury lidských práv a
zajišťování, aby demokracie byla občanům prospěšná, je
úkol, který je naléhavý a obtížný zejména v nově vznikajících demokraciích
a vlastně nikdy nekončí, přičemž v první
řadě přísluší lidem dotčené země, aniž by se tím však
snížila odpovědnost mezinárodního společenství. Vyžaduje si
rovněž existenci řady institucí, zejména národních demokratických
parlamentů, které by měly zajistit politickou účast, zastoupení,
vnímavost vůči potřebám a odpovědnost.
(10)
Aby bylo možné řešit tyto otázky
účinně, transparentně, včas a pružně i po
skončení platnosti nařízení (ES) č. 1889/2006, bude i
nadále zapotřebí zvláštních finančních zdrojů a zvláštního
nástroje pro financování, který bude moci dále fungovat nezávisle.
(11)
Pomoc Unie podle tohoto nařízení je
koncipována tak, aby doplnila různé další nástroje pro provádění
jejích politik v oblasti demokracie a lidských práv, které sahají
od politického dialogu a diplomatických nót až po různé nástroje
finanční a technické spolupráce, včetně zeměpisně a
tematicky zaměřených programů. Pomoc rovněž doplní akce v
krizových situacích uskutečňované v rámci nástroje stability.
(12)
Podle tohoto nařízení Unie poskytuje pomoc,
která ve spolupráci s občanskou společností řeší globální,
regionální, národní a místní otázky lidských práv a demokratizace a vztahuje se
na všechny typy sociálních opatření prováděných jednotlivci či
skupinami, které jsou nezávislé na státu a zasazují se o lidská práva a podporu
demokracie.
(13)
Cíle demokracie a lidských práv musí být čím
dál tím více začleňovány do všech nástrojů pro financování
vnější pomoci. Pomoc Unie podle tohoto nařízení však bude mít navíc
zvláštní doplňující a dodatečnou úlohu, která vyplývá z její globální
povahy a z nezávislosti akcí na souhlasu vlád a orgánů
veřejné moci třetích zemí. To umožní spolupráci s občanskou
společností na citlivých otázkách lidských práv a demokracie a
zároveň zajistí pružnou reakci na měnící se situaci. Unie by díky
tomuto nařízení měla být schopna formulovat a podporovat
zvláštní cíle a opatření na mezinárodní úrovni, která nesouvisejí se
zeměpisnou polohou ani s krizí a která mohou vyžadovat nadnárodní
přístup nebo se vztahovat na operace prováděné v Unii a
v řadě třetích zemí. Nařízení navíc poskytne nezbytný
rámec činnostem (například podpora nezávislých volebních
pozorovatelských misí Evropské unie), které vyžadují soudržnost politik,
jednotný systém řízení a společné normy pro realizaci.
(14)
Unie bude věnovat zvláštní pozornost zemím a
naléhavým situacím, ve kterých jsou lidská práva a základní svobody nejvíce
ohroženy a jejich nedodržování je obzvláště výrazné a systematické. V
takových situacích bude politicky prioritní podpořit dodržování
příslušných mezinárodních právních předpisů, poskytnout místní
občanské společnosti konkrétní podporu a prostředky na akce a
přispět k její činnosti, jež je realizována za velmi obtížných
podmínek. V souladu s vlastními příslušnými pokyny se Unie v konfliktech
zasadí o to, aby všechny válčící strany plnily své právní povinnosti
vyplývající z mezinárodního humanitárního práva.
(15)
V nejproblematičtějších zemích či
situacích a s cílem řešit naléhavé potřeby ochrany obránců
lidských práv by Unie měla být schopna reagovat pružně a včas
prostřednictvím grantů ad hoc. Bude
jich zapotřebí především v případě, kdy by kvůli
rozhodování o procedurálních modalitách byla přímo ovlivněna
účinnost opatření nebo by příjemci mohli být vystaveni vážnému
zastrašování, odvetným opatřením nebo jiným rizikům.
(16)
Volební pozorovatelské mise Evropské unie
významně a úspěšně přispívají k demokratickým
procesům ve třetích zemích. Propagace demokracie se však zdaleka
netýká pouze samotného volebního procesu. Na volební pozorovatelské mise by se
proto z celkového objemu finančních prostředků dostupných
podle tohoto nařízení neměla vynaložit
nepřiměřeně vysoká částka.
(17)
Prováděcí pravomoci týkající se programování a
financování akcí, jež toto nařízení podporuje, by měly být vykonávány
v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a
obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při
výkonu prováděcích pravomocí. Pokud se vezme v úvahu povaha těchto
prováděcích aktů, zejména jejich politické zaměření
a finanční dopady, při jejich přijímání by se v zásadě
měl použít přezkumný postup, vyjma technických prováděcích
opatření malého finančního rozsahu.
(18)
Společná pravidla a postupy pro provádění
nástrojů Unie v oblasti vnější činnosti jsou stanovené v
nařízení (EU) č. …/… Evropského parlamentu a Rady ze dne …[10] (dále jen „společné
prováděcí nařízení“).
(19)
Organizace a fungování Evropské služby pro
vnější činnost jsou popsány v rozhodnutí Rady 2010/427/EU,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Tímto nařízením se zřizuje evropský
nástroj pro demokracii a lidská práva, podle kterého Unie napomáhá rozvoji a
upevnění demokracie, právního státu a dodržování všech lidských práv a
základních svobod.
Cílem této pomoci je zejména:
(a)
zlepšit úctu k lidským právům a základním
svobodám a jejich dodržování, jak byly vyhlášeny ve Všeobecné deklaraci
lidských práv a v dalších mezinárodních a regionálních nástrojích pro
lidská práva, a posílit jejich ochranu, propagaci a sledování jejich
dodržování, zejména podporou příslušných organizací občanské
společnosti, obránců lidských práv a obětí represe a zneužívání
práv;
(b)
rozšířením participační a zastupitelské
demokracie, posílením celkového demokratického cyklu a zlepšením spolehlivosti
volebních procesů (zejména prostřednictvím volebních pozorovatelských
misí) podpořit a upevnit demokratické reformy ve třetích zemích.
Článek 2
Oblast působnosti
1.           Pomoc Unie se týká
těchto oblastí:
(a)
podpory a rozšiřování participační a
zastupitelské demokracie, včetně parlamentní demokracie, a
procesů demokratizace, zejména prostřednictvím organizací
občanské společnosti, mimo jiné při:
i) podpoře svobody sdružování a
shromažďování, neomezeného pohybu osob, svobody přesvědčení
a projevu včetně projevu uměleckého a kulturního, svobody tisku
a nezávislosti a plurality sdělovacích prostředků
(tradičních i internetových), svobody internetu a opatření boje proti
administrativním překážkám, které brání výkonu těchto svobod,
včetně boje proti cenzuře;
ii) posilování právního státu, podpoře
nezávislosti soudů, povzbuzování k reformám právních řádů a
institucí (včetně hodnocení těchto reforem) a podpoře
přístupu ke spravedlnosti;
iii) podpoře a posilování Mezinárodního
trestního soudu, mezinárodních trestních soudů ad hoc a
procesů přechodného soudnictví a mechanismů pravdy a
usmiřování;
iv) podpoře reforem za účelem dosažení
účinné a transparentní demokratické odpovědnosti a dohledu,
včetně dohledu nad bezpečnostním sektorem a soudnictvím, a
podpoře opatření proti korupci;
v) podpoře politického pluralismu a
demokratické politické reprezentace a povzbuzování občanů,
zejména okrajových skupin, k účasti na politickém životě v rámci
demokratických reformních procesů na místní, regionální a národní úrovni;
vi) podpoře rovného zastoupení mužů a
žen v sociálním, hospodářském a politickém životě a podpoře
rovnosti příležitostí, účasti žen a jejich politického zastoupení;
vii) podpoře opatření
směřujících k usnadnění pokojného sladění zájmů
různých skupin včetně podpory opatření k budování
důvěry v oblasti lidských práv a demokratizace;
(b)
propagace a ochrany lidských práv a základních
svobod vyhlášených ve Všeobecné deklaraci lidských práv a v jiných
mezinárodních a regionálních nástrojích, které se týkají občanských,
politických, hospodářských, sociálních a kulturních práv, zejména
prostřednictvím organizací občanské společnosti, týkající se
mimo jiné:
i) zrušení trestu smrti, předcházení
mučení a špatnému zacházení a jinému krutému, nelidskému a ponižujícímu
zacházení nebo trestání a rehabilitace obětí mučení;
ii) podpory a ochrany obránců lidských práv
ve smyslu článku 1 Deklarace OSN o právu a povinnosti
jednotlivců, skupin a společenských organizací propagovat
a chránit všeobecně uznávaná lidská práva a základní svobody, a
poskytování pomoci těmto osobám;
iii) boje proti rasismu, xenofobii a diskriminaci
založené zejména na pohlaví, rase, barvě pleti, etnickém nebo sociálním
původu, genetických rysech, jazyku, náboženském vyznání nebo
přesvědčení, politických názorech či jakýchkoli jiných
názorech, příslušnosti k národnostní menšině, majetku, narození,
zdravotním postižení, věku nebo sexuální orientaci;
iv) propagace svobody myšlení, svědomí a
náboženského vyznání či přesvědčení, včetně
opatření k odstranění všech forem nenávisti, nesnášenlivosti a
diskriminace, které souvisejí s náboženským vyznáním či
přesvědčením, a posilování tolerance a respektování
náboženské a kulturní rozmanitosti;
v) práv původního obyvatelstva a osob patřících
k menšinám a etnickým skupinám;
vi) práv žen vyhlášených v Úmluvě o
odstranění všech forem diskriminace žen a v dobrovolných
protokolech k ní připojených, včetně opatření proti
mrzačení ženských pohlavních orgánů, nuceným sňatkům,
zločinům ze cti, obchodování se ženami a proti jakýmkoli jiným formám
násilí páchaného na ženách;
vii) práv dítěte vyhlášených v Úmluvě o
právech dítěte a v dobrovolných protokolem k ní připojených,
včetně boje proti dětské práci, obchodování s dětmi a
dětské prostituci a najímání a nasazování dětských vojáků;
viii) práv zdravotně postižených osob;
ix) hospodářských, sociálních a kulturních
práv a propagace základních pracovních norem a sociální odpovědnosti
podniků;
x) výchovy, odborného vzdělávání a sledování
dodržování práv v oblasti lidských práv a demokracie a v oblasti, jíž se týká
bod vii);
xi) podpory místních, regionálních, vnitrostátních
nebo mezinárodních organizací občanské společnosti působících
v oblasti ochrany, propagace nebo obrany lidských práv a podílejících se
na opatřeních uvedených v bodě vii);
(c)
posílení mezinárodního rámce pro ochranu lidských
práv, spravedlnosti, právního státu a demokracie a pro propagaci mezinárodního
humanitárního práva, zejména:
i) poskytováním podpory mezinárodním a regionálním
nástrojům, které se týkají lidských práv, spravedlnosti, právního státu a
demokracie;
 ii) posilováním spolupráce občanské
společnosti s mezinárodními a regionálními mezivládními organizacemi a
podporováním činností občanské společnosti zaměřených
na podporu mezinárodních a regionálních nástrojů v oblasti lidských práv,
spravedlnosti, právního státu a demokracie a sledování jejich provádění;
iii) odborným vzděláváním o mezinárodním
humanitárním právu, jeho šířením a podporou jeho prosazování;
(d)
budováním důvěry v demokratické volební
procesy a zlepšováním jejich spolehlivosti a transparentnosti, a zároveň
přispíváním k účinnosti a soudržnosti celého volebního cyklu,
zejména:
i) prostřednictvím nasazování volebních
pozorovatelských misí Unie;
ii) prostřednictvím jiných opatření v
rámci sledování volebních procesů;
iii) přispíváním k rozvoji volebních
pozorovatelských kapacit organizací občanské společnosti na
regionálních a místních úrovních a podporováním jejich iniciativ s cílem
zvýšit účast na volebním procesu a zlepšit jeho sledování;
iv) podporováním opatření
zaměřených na konzistentní integraci volebních procesů do
demokratického cyklu a na provádění doporučení volebních
pozorovatelských misí Unie.
2.           U všech opatření pomoci
uvedených v tomto nařízení se v příslušných případech zohlední
propagace rovnosti žen a mužů, práv dítěte, práv původního
obyvatelstva, práv osob s postižením a podpora a ochrana zásad, jako jsou
zásady zplnomocnění, účasti, nediskriminace zranitelných skupin a
odpovědnosti, jakož i příslušná ochrana.
3.           Opatření pomoci se
provádějí na území třetích zemí nebo bezprostředně
souvisejí se situacemi, k nimž dochází ve třetích zemích, nebo
bezprostředně souvisejí s celosvětovými nebo regionálními
akcemi.
4.           Opatření pomoci berou v
úvahu specifika krizových nebo naléhavých situací a zemí či situací, které
se vyznačují velkým deficitem základních svobod, ve kterých je silně
ohrožena bezpečnost lidí nebo ve kterých organizace na ochranu lidských
práv a obránci lidských práv působí v nejsložitějších podmínkách.
Článek 3
Obecný rámec pro programování a provádění
Pomoci Unie podle tohoto nařízení se
provádí prostřednictvím následujících opatření a v souladu se
společným prováděcím nařízením:
(a)
strategické dokumenty, popřípadě jejich
revize;
(b)
roční akční programy, jednotlivá
opatření a podpůrná opatření;
(c)
zvláštní opatření.
Článek 4
Strategické dokumenty
1.           Strategické dokumenty
stanovují strategii Evropské unie ohledně pomoci, již Unie poskytuje podle
tohoto nařízení, vycházející z priorit Unie, mezinárodní situace a
činnosti hlavních partnerů. Jsou v souladu s celkovým záměrem,
cíli, rozsahem a zásadami tohoto nařízení.
2.           Strategické dokumenty stanoví
prioritní oblasti, jež byly vybrány pro financování Unií v době
platnosti tohoto nařízení, zvláštní cíle, očekávané výsledky a
ukazatele výkonnosti. Strategické dokumenty rovněž uvádějí
orientační finanční příděly (příděly celkem i pro
každou oblast priority zvlášť, případně formou rozpětí).
3.           Strategické dokumenty se
schvalují v souladu s postupem stanoveným v čl. 15 odst. 3 společného
prováděcího nařízení. Strategické dokumenty se aktualizují v souladu
s tímto postupem, pokud to vyžadují významné změny okolností a politiky.

Článek 5
Výbor
Komisi je nápomocen Výbor pro demokracii a
lidská práva (dále jen „výbor“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení
(EU) č. 182/2011.
Článek 6
Finanční referenční částka
Na provádění tohoto nařízení v
období 2014–2020 se vyhradí finanční prostředky ve výši
1 578 000 000 EUR (běžné ceny). Prostředky na
každý rok schvaluje rozpočtový orgán v rámci mezí finančního rámce na
období 2014–2020.
Článek 7
Evropská služba pro vnější činnost
Toto nařízení se uplatňuje v souladu
s rozhodnutím Rady 2010/427/EU o organizaci a fungování Evropské služby pro
vnější činnost.
Článek 8
Vstup v platnost
Nařízení vstupuje v platnost třetím
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda/předsedkyně                                   předseda/předsedkyně
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
NÁVRHU
1.           RÁMEC NÁVRHU/ PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle
              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný
dopad na operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ NÁVRHU
1.           RÁMEC NÁVRHU/ PODNĚTU
1.1.        Název návrhu/podnětu
Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj
pro financování propagace demokracie a lidských práv ve
světě
1.2.        Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[11]
Hlava
19: Vnější vztahy
Činnost
19 04: Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR)
Název
této rozpočtové kapitoly odpovídá současné struktuře
finančních nástrojů na období 2007–2013. Navrhuje se zachovat stejnou
činnost a hlavu 19 04.
1.3.        Povaha návrhu/podnětu
¨ Návrh/podnět
se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[12]
x Návrh/podnět se
týká prodloužení stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
Tento
nástroj pro financování se zaměřuje na podporu následujících
strategických cílů, jak je uvedeno ve sdělení Komise „Rozpočet –
Evropa 2020 – část II“ ze dne 29. června 2011 (KOM/2011/500
– Rozpočet pro Evropu 2020 – část II. Oblast politiky „Vnější
činnost“, s. 43):
Toto
nařízení bude mít dva cíle:
1.
Posilovat úctu k lidským právům a základním svobodám a jejich
dodržování, jak byly vyhlášeny ve Všeobecné deklaraci lidských práv a
v dalších mezinárodních a regionálních nástrojích pro lidská práva, a
posilovat jejich ochranu, propagaci a sledování jejich dodržování, zejména
prostřednictvím podpory příslušných organizací občanské
společnosti, obránců lidských práv a obětí represe a zneužívání
práv.
2.
Rozšířením participační a zastupitelské demokracie, posílením
celkového demokratického cyklu a zlepšením spolehlivosti volebních procesů
(zejména prostřednictvím volebních pozorovatelských misí) podporovat a
upevňovat demokratické reformy ve třetích zemích.
1.4.2.     Specifické cíle
a příslušné aktivity ABM/ABB
Oba výše uvedené cíle budou v praxi realizovány prostřednictvím
různých zvláštních cílů.
Zvláštní cíl č. 1
Vypracovat
tematické kampaně, které v případě důležitých
záležitostí (např. mezinárodní spravedlnost) kombinují obhajobu a
realizaci činností na místě a řeší závažná porušení práv
(např. mučení, trest smrti, diskriminace atd.), jakož i
podstatně podporují klíčové aktéry a související vzdělávání
občanů.
Zvláštní cíl č. 2
Poskytovat
cílenou podporu s cílem vytvořit dynamické občanské
společnosti, pomoci jim na jejich cestě k demokracii a
obraně demokracie a lidských práv a podpořit jejich úlohu aktérů
pozitivní změny.
Zvláštní cíl č. 3
Posílit
schopnost EU jednat v nejobtížnějších prostředích, rychle reagovat na
bezprostřední ohrožení lidských práv a podporovat obránce lidských
práv, kteří potřebují ochranu.
Zvláštní cíl č. 4
Prostřednictvím
volebních pozorovatelských misí a jiných typů podpory demokratických
a volebních procesů posílit a více sjednotit přístup k demokratickým
cyklům.
1.4.3.     Očekávané výsledky a
dopady
Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílovou
skupinu obyvatelstva.
Dosažení
konkrétních výsledků při propagaci a podpoře demokracie a
lidských práv ve světě.
Včasné
zahájení projektu, včetně mechanismu rychlé reakce v
případě bezprostředního porušování lidských práv a ohrožení
jejich obránců. Včasná kontrola,
dodatek, platba a ukončení.
1.4.4.     Ukazatele výsledků a
dopadů
Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno sledovat uskutečňování
návrhu/podnětu.
Provádění dvou výše uvedených cílů a čtyř
specifických cílů bude měřeno mj. prostřednictvím
těchto ukazatelů výsledků a dopadů:
počet
zahájených kampaní, včetně počtu případů obhajoby, a
zejména počet pozitivních změn, díky nimž byly ve třetích zemích
vypracovány právní předpisy týkající se doložek o lidských právech;
počet
ratifikovaných mezinárodních úmluv, a zejména počet úmluv, které mohly
díky pomoci Unie vstoupit v platnost a v kolika zemích se tak stalo;
počet
konkrétních činností na místě, a zejména počet podpořených
oslabených organizací občanské společnosti a/nebo skupin zbavených
práv, které by jinak zůstaly bez pomoci;
počet
občanů, odborníků a studentů, kteří byli vyškoleni a
vzděláni v oblasti lidských práv a demokracie a zúčastnili se
osvětových kampaní;
počet
podpořených klíčových aktérů, zejména počet akcí
mezinárodních organizací, zpráv, soudních rozhodnutí a/nebo prohlášení, které
přímo souvisejí s podporou EU;
počet
projektů občanské společnosti realizovaných na globální i místní
úrovni a jejich dopad z hlediska propagace, ochrany a sledování lidských práv;
počet
případů ochrany obránců lidských práv, zejména počet osob,
které byly ochráněny politicky, právně a/nebo fyzicky a jejichž práva
přestala být zneužívána;
počet
projektů realizovaných v nejproblematičtějších zemích a
situacích, a zejména počet činností a aktérů, kteří mohli
být za těchto nejobtížnějších podmínek podpořeni;
počet
volebních procesů a demokratických cyklů, které byly podpořeny,
pozorovány a následně kontrolovány, zejména počet
doporučení volebních pozorovatelských misí EU, která byla na místě
provedena.
1.5.        Odůvodnění
návrhu/podnětu
1.5.1.     Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo
dlouhodobém horizontu
Oddíl
1 důvodové zprávy popisuje politické požadavky, které má nástroj v
kontextu stále se vyvíjejících politických pokynů splnit. Tyto požadavky
budu krátkodobé i dlouhodobé, jelikož propagování a podporování demokracie a
lidských práv ve světě, jakož i reagování na bezprostřední
porušování ochrany lidských práv jejich obránců mají svá specifika.
1.5.2.     Přínos aktivního zapojení EU
Při
řešení konfliktů, budování míru a prosperity již EU byla
úspěšná. Proto se zdá, že má vynikající předpoklady k realizaci
vnější činnosti jménem členských států a ve spolupráci
s nimi, přičemž se v zemích, kde působí, těší
obecně vysoké důvěryhodnosti. Její výhodná zeměpisná poloha
ji umožňuje převzít jménem svých občanů v globálním
měřítku vedoucí úlohu, zejména pokud jde o podporu a propagaci
demokracie a lidských práv. Přesto se evropský přínos nemůže
omezit pouze na rozvahu: to, jak EU
přispívá k budování míru ve světě, pomáhá nejchudším
obyvatelům světa a podporuje demokratizaci a dodržování lidských
práv, nesporně prokazuje přínos každodenní práce EU. Právě na tyto priority se zaměří
budoucí nástroje pro financování vnější činnosti EU.
EU
má 27 členských států, které jednají v rámci společných politik
a strategií, a proto má při řešení globálních problémů
(např. podpora všeobecné platnosti lidských práv) potřebnou sílu.
Vzhledem
ke své velikosti může EU pomoci lidem v nejodlehlejších oblastech
světa, ve kterých má většina členských států jen málo strategických
zájmů, jejich přítomnost je zde nízká a schopnost jednat omezená. Díky opatření EU byly nedávno ve prospěch
stabilní demokracie a udržitelného rozvoje poskytnuty finanční
prostředky osobám, které pomoc nejvíce potřebují a které by ji jinak
nezískaly (například na Fidži, Vanuatu a ve Východním Timoru).
V
období rozpočtových omezení, kdy je několik členských států
nuceno opustit celá odvětví i země, je EU i nadále schopná
aktivně se podílet na propagování míru, demokracie, solidarity, stability,
prosperity a snížování chudoby v našem bezprostředním sousedství i na
celém světě. V této souvislosti je
nyní než kdykoli jindy z čistě ekonomického hlediska
smysluplnější investovat peníze na úrovni EU, na které lze
skutečně něco změnit. Jednat
na úrovni EU může reálně ušetřit peníze členských
států. Z aktuální nezávislé studie (The Benefits of a European
Approach, studie vypracovaná HTSPE) vyplývá, že určité reformy
účinnosti pomoci, zejména pokud jde o dělbu práce, by mohly
ušetřit 3 až 6 miliard EUR ročně .
Spolupráce
s EU je rovněž levnější. Administrativní
náklady – na základě údajů z roku 2009 odhadované na 5,4 % – jsou
nižší než průměrné administrativní náklady hlavních dárců v
rámci bilaterální pomoci. Správní
předpisy, které jsou určeny k tomu, aby se zajistilo, že peníze
daňových poplatníků v EU budou řádně vynakládány, obsahují
přísná kritéria, jejichž dodržování lze kontrolovat.
Evropská
komise navíc ve světě patří k subjektům, které poskytují
pomoc nejtransparentněji. Tato
transparentnost je sama o sobě významným nástrojem k zajištění, aby
vynaložené peníze přinesly účinnou pomoc. Danou
skutečnost uznala organizace „Publish what you Fund“, když v rámci svého
prvního posouzení transparentnosti pomoci udělované dárci v únoru
letošního roku zařadila Evropskou komisi na čtvrté místo (ze
třiceti). Na dalším zlepšení Komise dále pracuje.
Během
konzultace o zelené knize, jejíž účelem bylo poznat názory
zúčastněných stran na rozvojovou politiku Komise, se všichni
respondenti shodli na tom, že EU pozitivně přispěla k
podporování řádné správy věcí veřejných (včetně
účasti občanské společnosti), bezpečnosti, lidských práv a
rovnosti žen a mužů.
1.5.3.     Závěry vyvozené z
podobných zkušeností v minulosti
Přezkumy a hodnocení zdůraznily několik silných stránek
EIDHR
poskytuje akcím nezávislost, tj. není nutné, aby s jejich realizací
souhlasila vláda, což bývá zejména v citlivé oblasti demokracie a
lidských práv kritický aspekt. Nástroj
umožňuje v zahraničí v oblasti demokracie vzdělávat budoucí
mladé běloruské vůdčí osobnosti, usiluje o zmírnění
nespravedlivé kriminalizace demokratických aktivistů, kteří jsou
vězněni proto, že jsou v opozici. Osoby,
které brání oběti (například právníci), je třeba také bránit
(prostřednictvím systému zřízeného ve prospěch obránců lidských
práv), neboť tím, že se ujímají případů prodemokratických
aktivistů nebo obránců práv, riskují uvěznění.
EIDHR
– na rozdíl od dlouhodobějšího přístupu k programování u
zeměpisných programů – rovněž nabízí větší
flexibilitu a schopnost reagovat na měnící se okolnosti. Reformnímu výboru v Tunisku se dostalo okamžité
pomoci, aby mohl být navržen plán přeměny a občanská
společnost mohla přispět k tomuto procesu. EIDHR rovněž aktivistům politických stran
poskytne odborné vzdělávání na téma demokracie, podpoří svobodný tisk
a nezávislé a pluralitní sdělovací prostředky (tradiční i
internetové), jakož i technologie nepřerušované a necenzurované
elektronické komunikace, bude dohlížet nad procesem demokratické
přeměny a podpoří vzdělávání občanů na téma
demokracie. EIDHR by rovněž mohl zvýšit
produkční kapacitu sdělovacích prostředků a odborné
vzdělávání zpřístupnit většímu počtu novinářů. S ohledem na nadcházející volby v Tunisku EIDHR
zajišťuje odborné vzdělávání pro tisíce místních pozorovatelů a
organizuje plánovanou volební pozorovatelskou misi EU.
EIDHR
funguje v nejobtížnějších podmínkách, ve kterých jsou
základní práva a svobody nejvíce ohroženy. Aby
byla ochráněna fyzická bezpečnost aktivistů a dalších osob,
jejichž životy by mohly být vážně ohroženy, podrobnější informace o
těchto projektech nelze zveřejnit. O
projektech podává Evropská komise zprávy osobám k tomu zmocněným
působícím v Radě, Parlamentu a ESVČ v rozsahu, který je nutný
(„need to know“). Komise nemůže, než vysoce ocenit odvahu angažovaných
aktivistů.
Tyto
obtížné případy představují přibližně 20 % činnosti
EIDHR. Od roku 2007 EIDHR podpořil více
než 100 takových projektů (v hodnotě 60 milionů EUR). S pomocí své sítě obránců lidských práv
EIDHR především podpořil 19 projektů této sítě ve více než
45 zemích (v hodnotě 13,5 milionu EUR).
Hlavním
cílem většiny projektů EIDHR je pomoci přežít občanské
společnosti a sdělovacím prostředkům, které jsou
oslabené a roztříštěné, a umožnit dialog a změnu. V daných
podmínkách tak nástroj působí jako čerstvý vítr. Studentům a ohroženým skupinám, které mají
často sídlo v zahraničí, nabízí možnost vzdělávání na téma
demokracie. Pomáhá obhajovat občanskou
společnost a diaspory v zahraničí. Někdy
je jeho snahou pouze chránit a, pokud je to nutné, odvézt oběti
antidemokratických represí pryč ze země do bezpečí.
Po
tzv. jasmínové revoluci si nyní možná i širší veřejnost uvědomuje, že
EIDHR v roce 2010 v Tunisku – ještě před přeměnou –
podpořil činnost Tuniské ligy pro lidská práva, Tuniského sdružení
demokratických žen, místních odborů a sdružení soudců, právníků
aj. Skutečnost, že této podpoře v dané době nebyla věnována
dostatečná publicita, mohla být vykládána tak, že podpora nebyla
poskytnuta nebo byla poskytnuta nedostatečně, EIDHR však ve
skutečnosti na místě působil.
Přezkumy a hodnocení rovněž nastolily tři skupiny otázek
Zaprvé:
cíle a strategie byly definovány příliš obecně, což způsobilo nejednotnost
přístupů a nedostatečnou čitelnost nástroje,
zároveň tak vzniklo nebezpečí duplicity, došlo k obtížím při
měření dopadu činností a do jisté míry byla oslabena
doplňkovost.
Zadruhé:
za daných velmi složitých podmínek oficiální popis projektu často
předstíral tradičnější činnosti v oblasti rozvoje s cílem
ochránit projekt před nepřátelským prostředím. Adicionalita
zdrojů z EIDHR nezávislých na souhlasu vlády dané země však
s sebou nese riziko, že zdroje budou použity na činnosti, které
nejsou prioritní, pokud jde o rozsah působnosti nástroje. Proto byly zavedeny kvalitativní podpory.
Zatřetí:
opětovně se ukazuje, že je nutné zvýšit flexibilitu nástroje. To platí zejména pro tu část (rozsahem menší)
nástroje, která řeší nejtěžší případy porušování lidských práv
a nejnaléhavější záležitosti, u nichž se použití systému
otevřených výzev jeví jako nevhodné.
1.5.4.     Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními nástroji
Protože
Smlouva k tomu dává výslovný mandát, propagace a podpora demokracie
a lidských práv se stávají součástí všech politik EU.
EIDHR
je jedním z nástrojů pro financování vnější činnosti, které navrhla
Evropská komise společně s vysokou představitelkou pro SZBP.
Doplňuje dlouhodobé nástroje, jež se zaměřují na činnosti
organizací občanské společnosti v oblasti demokracie a lidských práv,
řeší ty nejobtížnější situace, financuje volební pozorovatelské mise
EU a podporuje místní, regionální a celosvětové kampaně o
klíčových otázkách lidských práv. Nástroj je nezbytnou součástí
širšího souboru nástrojů vnější činnosti, které mají za cíl
podporovat a zajišťovat dodržování lidských práv. Spolu s humanitární
pomocí, operacemi SZBP a nástrojem stability rovněž doplňuje
soubor nástrojů pro řešení krizí a jejich prevenci tím, že v
případech bezprostředního porušování lidských práv poskytuje rychlou
podporu. EIDHR umožňuje, aby se obětem zneužití lidských práv dostalo
fyzické a psychické rehabilitace a oběti byly znovu začleněny, a
pomáhá obráncům lidských práv, kteří to nutně potřebují.
Tento nástroj tak spojuje pomoc, rehabilitaci a činnosti v oblasti
rozvoje.
Je
nezbytné, aby se na místě pragmatickým způsobem zajistila koordinace
EIDHR s ostatními zúčastněnými nástroji a řádně se
mezi nimi rozdělila činnost, zejména ve fázích, kdy je třeba
posoudit potřeby. EIDHR doplňuje činnost Generálního ředitelství
pro humanitární pomoc a civilní ochranu, neboť uprchlíci a osoby, jimž
byla udělena humanitární pomoc, jsou často obětí porušování
lidských práv, které musí být zdokumentováno, zaregistrováno a zpracováno.
EIDHR silně spolupracuje a vzájemně se posiluje s nástrojem stability
(např. v případě mimořádných událostí), s programy
nevládních aktérů (např. podpora organizací občanské
společnosti), s programem Investice do lidí (např. skupiny definované
na základě pohlaví a sociálně znevýhodněné skupiny) a po
jeho zahájení také s novým nástrojem sousedství pro občanskou
společnost.
1.6.        Doba trvání akce
a finanční dopad
x Časově omezený návrh/podnět
–
x Návrh/podnět v platnosti od 1. 1. 2014
–
     Finanční dopad od 1. 1. 2014 do 31. 12.
2020
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od roku
RRRR do roku RRRR,
–
poté plné fungování.
1.7.        Předpokládaný
způsob řízení[13]
x Přímé centralizované řízení Komisí
x Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny:
–
x výkonným agenturám
–
x subjektům zřízeným Společenstvími[14]
–
x vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby
–
x osobám pověřeným prováděním zvláštních akcí podle hlavy
V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním
aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
x Sdílené řízení
s členskými státy
x Decentralizované řízení s třetími zeměmi
x Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky
Vzhledem ke
zvláštní povaze nástroje, která obnáší řešení citlivých a složitých
případů porušování lidských práv a demokratických zásad, zejména v
nejproblematičtějších zemích a situacích, jakož i případů,
kdy je nutné urychleně poskytnout ochranu, musí mít tento nástroj k
dispozici maximální počet způsobů řízení.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla pro sledování
a podávání zpráv
Upřesněte
četnost a podmínky.
Systémy
sledování a hodnocení Evropské komise se stále více soustředí na výsledky.
Vztahují se na interní zaměstnance, jakož i externí odborné konzultace.
Vedoucí
projektů v delegacích a na ústředí průběžně
různými způsoby sledují provádění projektů
a programů, pokud možno také prostřednictvím návštěv na
místě. Sledování poskytuje cenné informace o dosaženém pokroku; vedoucím
pomáhá určit skutečné a potenciální překážky
a přijmout nápravná opatření.
K posouzení
výkonnosti vnější činnosti EU prostřednictvím tří
různých systémů jsou najímáni nezávislí externí odborníci. Díky
těmto hodnocením se zvyšuje odpovědnost a zlepšují se probíhající
intervence; hodnocení poskytují informace budoucím politikám a akcím a
umožňují tak poučit se z minulých zkušeností. Všechny nástroje
používají mezinárodně uznávaná hodnoticí kritéria a kritéria pro posouzení
(potenciálního) dopadu OECD a Výboru pro rozvojovou pomoc.
Na úrovni
projektu poskytuje monitorovací systém zaměřený na výsledky, který
spravuje ústředí, stručný cílený přehled kvality vzorku
intervencí. S využitím vysoce strukturalizované a standardizované metodiky
nezávislí odborníci v rámci monitorovacího systému zaměřeného na
výsledky přidělují projektům známky, které vypovídají o silných
a slabých stránkách projektů, a zároveň vydávají
doporučení, jak zlepšit jejich účinnost.
Hodnocení na
úrovni projektů, jež připravuje delegace EU odpovědná za daný
projekt, poskytují podrobnější hloubkovou analýzu a pomáhají vedoucím
projektu zlepšit probíhajících intervence a připravit intervence
budoucí. Jsou najímáni externí nezávislí odborníci, kteří mají tematické a
zeměpisné odborné znalosti, aby provedli analýzu a od všech zúčastněných
stran (v neposlední řadě i od konečných příjemců)
získali zpětnou vazbu a informace.
Komise
rovněž v dané zemi či regionu strategicky vyhodnocuje své politiky
(programování, strategii, provádění a intervence v určité oblasti,
jako je například zdraví, vzdělávání atd.) nebo realizaci konkrétního
nástroje. Tato hodnocení jsou důležitým přínosem pro formulaci
politik a navrhování nástrojů a projektů. Všechna hodnocení se
zveřejňují na internetových stránkách Komise a shrnutí
závěrů se připojuje k výroční zprávě určené
Radě a Evropskému parlamentu.
2.2.        Systém řízení a kontroly
2.2.1.     Zjištěná rizika
Operační
prostředí, ve kterém mají být provedeny operace v rámci tohoto nástroje,
se vyznačuje následujícími riziky, které ohrožují dosažení cílů stanovených
nástrojem:
–
realizaci projektů může fyzicky i
politicky bránit obtížné prostředí, na které se nástroj zaměřuje
a ve kterém funguje, zejména v nejproblematičtějších
zemích / situacích,
–
zeměpisně rozptýlené a malé projekty
realizované po celém světě mohou při provádění
a sledování způsobit problémy se zdroji,
–
příjemci jsou velmi rozdílní, stejně jako
jejich systémy řízení a kontroly, jež jsou často nedostatečné,
což může při provádění vést k obtížím a zpožděním,
–
kvůli nedostatečnému množství a špatné kvalitě
údajů (které jsou navíc často kontroverzní) týkajících se vývoje
demokracie a lidských práv v různých třetích zemích, může být
pro Komisi obtížné podávat zprávy a nést odpovědnost za výsledky,
–
Nedostatek prostředků na administrativu
může vést k tomu, že na řádné řízení nástroje budou chybět
zdroje.
2.2.2.     Předpokládané metody kontroly
Vnitřní
kontrola prováděná Komisí má dostatečným způsobem zaručit,
že cíle operací nástroje budou dosaženy účinně a efektivně,
účetní výkaznictví bude spolehlivé a bude respektován příslušný
právní, finanční a procesní rámec.
Komise
uplatňuje rozsáhlý proces strategického utváření politiky a jejího
plánování, provádí vnitřní a externí audit a dodržuje normy Komise
ohledně vnitřních kontrol. Komise bude i nadále používat svůj
stávající účetní systém (ABAC), jakož i zvláštní nástroje vnější
pomoci (např. Společný informační systém pro oblast
vnějších vztahů (CRIS). Bude pokračovat v uplatňování
vysokých standardů účetnictví a účetního výkaznictví s cílem
zajistit, aby externí auditoři (Účetní dvůr) i nadále
vydávali stanoviska bez výhrad.
S cílem
dosáhnout maximální účinnost a efektivitu Komise používá individuálními
přístup, který zahrnuje:
–
ve vhodných případech přenesené
řízení pomoci delegacemi EU na místě,
–
jasnou strukturu finanční odpovědnosti;
budou dále pověřeny schvalovací orgány na ústředí a v
delegacích,
–
pravidelné podávání zpráv, včetně
ročního prohlášení o věrohodnosti vedoucího delegace,
–
rozsáhlý program odborného vzdělávání na
ústředí i v delegacích,
–
obsáhlou podporu a pokyny,
–
pravidelné ověřování,
–
metodiku řízení projektového cyklu a podporu
každého z jeho částí,
–
řízení programů a projektů, nástroje
pro sledování a podávání zpráv, které mají zajistit účinnou realizaci, a
pravidelné externí sledování projektu na místě.
2.3.        Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
Vzhledem k
vysoce rizikovému prostředí, ve kterém působí EuropeAid a Služba
nástrojů zahraniční politiky (FPI), musí jejich systémy počítat
s velkou pravděpodobností chyb (nesrovnalostí) při dodržování
předpisů a v co nejranější fázi platebního procesu stanovit
důkladné kontroly prevence, odhalování a oprav. V praxi to znamená, že
kontroly dodržování předpisů ze strany EuropeAid a FPI budou
nejvíce spoléhat na rozsáhlé kontroly ex ante, které budou v
průběhu více let na místě provádět externí auditoři a
zaměstnanci Komise ještě předtím, než projekty obdrží
konečné platby (přičemž se rovněž uskuteční následné
audity a kontroly) – tato opatření výrazně překračují
požadavky finančního nařízení ohledně finančních záruk.
Rámec, který EuropeAid a FPI stanovily pro dodržování předpisů,
zahrnuje mj. tyto podstatné složky:
Preventivní opatření
–
povinné základní odborné vzdělávání na téma
podvodů pro pracovníky a auditory, kteří spravují pomoc,
–
poskytování pokynů (i prostřednictvím
internetu), včetně praktického průvodce k uzavírání smluv,
příručky „EuropeAid Companion“ a nástroje pro finanční
řízení (pro provádějící partnery),
–
hodnocení ex–ante, která mají zajistit, aby
u orgánů, které v rámci společného, popř. decentralizovaného
řízení spravují příslušné finanční prostředky, byla
zavedena vhodná opatření proti podvodům s cílem předcházet
podvodům při řízení finančních prostředků EU a
odhalovat je,
–
kontroly ex ante vztahující se na mechanismy
boje proti podvodům, které jsou k dispozici v partnerské zemi, jako
součást posouzení kritéria způsobilosti, pokud jde o řízení
veřejných financí s ohledem na získání rozpočtové podpory (tj.
aktivní závazek bojovat proti podvodům a korupci, odpovídající kontrolní
orgány, dostatečná soudní kapacita a efektivní mechanismy reakce a
sankcí),
–
Komise podepsala v roce 2008 v Akkře
Iniciativu na podporu transparentnosti rozvojové pomoci (IATI), čímž se
zavázala k dodržování norem pro transparentnost pomoci, které zajišťují
poskytnutí aktuálnějších, podrobnějších a pravidelnějších
údajů a dokumentů dokládajících toky pomoci,
–
ještě předtím, než se v Pusanu v
listopadu 2011 konalo další fórum na vysoké úrovni o účinnosti
pomoci, Komise od 14. října 2011 uskutečňuje
první fázi norem IATI pro transparentnost při zveřejňování
informací o pomoci. Komise kromě toho bude spolu s členskými
státy EU pracovat na vývoji společné internetové aplikaci s názvem
„TR–AID“, která bude údaje o pomoci EU poskytované prostřednictvím IATI a
jiných zdrojů přeměňovat na uživatelsky vstřícné
informace o pomoci.
Opatření k odhalení chyb a nápravná opatření
–
externí audity a ověřování (povinné i
zaměřené na rizika), mj. prováděné Evropským účetním
dvorem,
–
zpětné kontroly (zaměřené na rizika)
a zpětné získávání prostředků,
–
pozastavení financování ze strany EU v
případě, že došlo k závažnému podvodu (včetně rozsáhlé
korupce), a to do té doby, než orgány přijmou vhodná opatření s cílem
tento podvod napravit a příště mu předejít.
EuropeAid a FPI budou i dále vytvářet strategie boje proti
podvodům v souladu s novou strategií Komise pro boj proti podvodům
(CAFS), která byla přijata dne 24. června 2011 a má mj.
zajistit, aby:
–
jejich vnitřní kontroly v rámci boje
proti podvodům byly v souladu s CAFS,
–
jejich přístup k řízení rizik vzniku
podvodů pomáhal odhalit rizikové oblasti a nalézt protiopatření,
–
v rámci systémů používaných pro vynakládání
finančních prostředků EU ve třetích zemích bylo možné
vyhledat příslušné údajů za účelem jejich využití při
řízení rizik vzniku podvodů (př. dvojí financování),
–
v nezbytných případech byly zřízeny
skupiny pro tvoření sítí a příslušné IT nástroje určené pro
analýzu případů podvodů souvisejících s vnější pomocí. Odhad
nákladů a přínos kontrol
Průměrné
roční náklady na vnitřní kontrolu / správu se u portfolia
EuropeAid jako celku v rámci plánování rozpočtu na období 2014–2020
odhadují na 658 milionů EUR v prostředcích na
závazky. Tento údaj zahrnuje i náklady na řízení evropského rozvojového
fondu, který je řízen v rámci řídicí struktury úřadu EuropeAid.
Tyto „neprovozní“ náklady představují přibližně 6,4 %
odhadované částky průměrných ročních nákladů
činící 10,2 miliardy EU, se kterou se ve výdajovém portfoliu
úřadu EuropeAid financovaném ze souhrnného rozpočtu EU a Evropského
rozvojového fondu počítá na jeho veškeré prostředky na závazky
(provozní + správní).
V těchto
nákladech na řízení jsou zahrnuty náklady na zaměstnance úřadu
EuropeAid na ústředí a v delegacích, na infrastrukturu, cestovní
výdaje, odborné vzdělávání, sledování, hodnocení a auditní zakázky
(včetně zakázek zadaných příjemci).
EuropeAid
hodlá v rámci zlepšené a zjednodušené úpravy nových nástrojů časem
snížit poměr nákladů na řídící / provozní
činnosti a vycházet přitom ze změn, které lze očekávat v
souvislosti s revizí finančního nařízení. Hlavním přínosem
těchto nákladů na řízení je realizace cílů daných politik,
účinné a efektivní využívání zdrojů a provádění solidních
nákladově efektivních preventivních opatření a jiných kontrol, které
mají zajistit zákonné a řádné využití finančních
prostředků.
Snahy o
zlepšení podstaty činností souvisejících s řízením a kontrol
dodržování předpisů ohledně portfolia, jakož i o zlepšení jejich
zaměření budou i nadále pokračovat. Pro účinné a efektivní
dosažení cílů příslušných nástrojů při minimálním riziku
nedodržení předpisů (zbytková míra chyb nižší než 2 %) jsou tyto
náklady přesto celkově nezbytné. Jsou podstatně nižší než
náklady, které by mohly vzniknout, pokud by se interní kontroly v této vysoce
rizikové oblasti omezily nebo zrušily.
3.           ODHADOVANÝ
FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.        Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové
rozpočtové linie
·      Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo: || RP/NRP [15]) || zemí ESVO[16] || kandidátských zemí[17] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 IV || 19 04: Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva 19 04 01 Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR) 19 04 03 Volební a pozorovatelské mise EU 19 04 05 Ukončení dřívější spolupráce 19 06 04 Pilotní projekt – Fórum občanské společnosti EU–Rusko 19 04 07 – Pilotní projekt – Prostředky pro oběti násilí || Neuv. || NE || NE || NE || NE
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo 19 04 || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 IV || 19 04: Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva 19 04 01 Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR bez volebních pozorovatelských misí EU) 19 04 02 Volební pozorovatelské mise EU 19 04 03 Ukončení dřívější spolupráce || Neuv. || NE || NE || NE || NE
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || 4 || „Globální Evropa“
 GŘ: DEVCO / FPI ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 19 04 || Závazky || (1) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1 478,87
 Platby || (2) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1 328,77
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[18] Číslo rozpočtové linie 19.01 04 03 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || (3) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83
 Prostředky pro GŘ DEVCO/FPI CELKEM || Závazky || =1+1a +3 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70
   || Platby || =2 +3 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1 478,87
 Platby || (5) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1 328,77
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83
 Prostředky z OKRUHU <4> víceletého finančního rámce CELKEM || Závazky || =4+ 6 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70
 Platby || =5+ 6 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || „Správní náklady“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 GŘ: DEVCO / FPI ||
  Lidské zdroje || 7,168 || 7,096 || 7,024 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 49,100
  Jiné správní výdaje || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846
 GŘ DEVCO / FPI CELKEM || Prostředky || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945
 Prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce CELKEM || (Závazky celkem = platby celkem) || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok N 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || CELKEM
 Prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce CELKEM || Závazky || 219,963 || 224,143 || 228,365 || 232,693 || 237,194 || 241,794 || 246,494 || 1 630,645
 Platby || 199,763 || 203,543 || 207,365 || 211,293 || 215,294 || 219,494 || 223,794 || 1 480,545
3.2.2.     Odhadovaný dopad na operační prostředky
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje
využití operačních prostředků
–
x Návrh/podnět vyžaduje
využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[19] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Celkem náklady
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[20] Tematické kampaně (tj. mučení, trest smrti atd.) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 546–616 || 20–25 %
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 Rozvoj dynamických občanských společností ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 2380–2730 || 35–40 %
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 3 Bezprostřední ohrožení lidských práv a nejobtížnější situace ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 294–371 || 20–25 %
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 4 Podpora demokratických cyklů ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 4 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 329–602 || 25–30 %
 Z toho: volební pozorovatelské mise || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 77–98 || 20–25 %
 NÁKLADY CELKEM || 506–640 || 198,63 || 506–640 || 202,84 || 506–640 || 207,04 || 506–640 || 211,34 || 506–640 || 213,93 || 506–640 || 220,24 || 506–640 || 224,84 || 3542–4480 || 1 478,87
3.2.3.     Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje
využití správních prostředků
–
x Návrh/podnět vyžaduje
použití správních prostředků, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok N[21] 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || CELKEM ||
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 7,17 || 7,10 || 7,02 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 49,10 ||
 Jiné správní výdaje || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846 ||
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945 ||
 Mimo OKRUH 5[22] víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 61,67 ||
 Jiné výdaje správní povahy || 4,76 || 4,85 || 4,95 || 5,05 || 6,96 || 5,25 || 5,35 || 37,16 ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83 ||
 CELKEM || 21,333 || 21,306 || 21,324 || 21,349 || 23,264 || 21,551 || 21,654 || 151,780
3.2.3.2.  Odhadované potřeby v
oblasti lidských zdrojů
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
x Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 XX 01 01 01 (Ústředí a zastoupení Komise) || 35,1 || 34,8 || 34,4 || 34,1 || 34,1 || 34,1 || 34,1
 XX 01 01 02 (Delegace) || 9,8 || 9,7 || 9,6 || 9,5 || 9,5 || 9,5 || 9,5
 XX 01 05 01 (Nepřímý výzkum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (Přímý výzkum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: „FTE“)[23]
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 5,2 || 5,2 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[24] || – v ústředí[25] || 34,7 || 34,1 || 33,4 || 32,7 || 32,1 || 31,5 || 30,9
 – při delegacích || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO – nepřímý výzkum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO – přímý výzkum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 158,3 || 157,1 || 155,9 || 154,8 || 154,1 || 153,5 || 152,9
Na rok 2014 jsou
lidské zdroje v rámci okruhu 5 rozděleny mezi GŘ DEVCO a FPI
následovně:
– plán pracovních
míst: FPI: 5,5 FTE a DEVCO: 39,4 FTE (celkem = 44,9 FTE)
– externí
zaměstnanci: FPI: 3,2 FTE a DEVCO: 2 FTE (celkem: 5,2 FTE)
Pokud jde o lidské
zdroje v rámci okruhu 4 (linie BA z programu EIDHR), zaměstnanci,
kteří budou v roce 2014 financováni z linie BA: 102,1 SZ pro DEVCO (z toho
28,7 na ústředích a 73,4 SZ při delegacích) a 6 SZ pro FPI na
ústředích.
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny
z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ
poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na
rozpočtová omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Finanční a operační rozhodnutí a provádění.
 Externí zaměstnanci || Technické provádění
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
–
x Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním
rámcem.
–
x Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou změnu,
příslušné rozpočtové linie a odpovídající částky.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce[26].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
3.2.5.     Příspěvky
třetích stran
–
xNávrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích
stran
–
¨Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího
odhadu:
3.3.        Odhadovaný dopad na
příjmy
–
¨  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
x Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
x        dopad na vlastní zdroje
–
¨         dopad na různé příjmy
[1]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 1889/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení nástroje
pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (Úř.
věst. L 386, 29.12.2006, s. 1). Viz bod 8. bod odůvodnění.
[2]               Závěry Rady o podpoře demokracie v rámci
vnějších vztahů EU – směřování k vyšší účinnosti a
soudržnosti, 16081/09.
[3]               Závěry Rady o podpoře demokracie v rámci
vnějších vztahů EU – zpráva o pokroku za rok 2010 a seznam
navrhovaných pilotních zemí, 3 058. zasedání Rady ve složení pro
zahraniční věci konané v Bruselu dne 13. prosince 2010.
[4]               Sdělení Komise ze dne 25. ledna 2006.
[5]               Rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července
2010.
[6]               Tj. mír a bezpečnost, snížování chudoby,
humanitární pomoc, investice do stability a růstu zemí ucházejících se o
členství v EU a zemí sousedních, řešení globálních problémů,
propagace EU, mezinárodních standardů a hodnot a podpora růstu a
konkurenceschopnosti v zahraničí.
[7]               Úř. věst C. , , s. .
[8]               Úř. věst C. , , s. .
[9]               Úř. věst. L 386,
29.12.2006, s. 1–11.
[10]             Úř. věst. …
[11]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(Activity-Based Budgeting).
[12]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
finančního nařízení.
[13]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[14]             Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
[15]             RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
prostředky.
[16]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[17]             Kandidátské země, a případně potenciální
kandidátské země západního Balkánu.
[18]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[19]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných studentských výměn, počet
vybudovaných kilometrů silnic atd.).
[20]             Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle ...“.
[21]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět.
[22]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[23]             SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.
[24]             Dílčí strop na externí pracovníky z operačních
prostředků (bývalé linie „BA“).
[25]             V podstatě na strukturální fondy, Evropský
zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský
fond.
[26]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.