				|

		52011PC0627

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) /* KOM/2011/0627 v konečném znění - 2011/0282 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ
ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Návrh Komise týkající se víceletého finančního
rámce na roky 2014–2020[1]
stanoví rozpočtový rámec a hlavní orientaci společné zemědělské politiky (SZP).
Na tomto základě Komise předkládá soubor nařízení, jimiž se stanoví
legislativní rámec pro SZP v období let 2014–2020, spolu s posouzením dopadů
alternativních scénářů pro rozvoj této politiky.
Stávající reformní návrhy vycházejí ze sdělení
o budoucnosti SZP do roku 2020[2],
které vymezilo široké politické možnosti s cílem reagovat na budoucí úkoly
zemědělství a venkovských oblastí a splnit cíle stanovené pro SZP, kterými jsou
zejména 1) životaschopná produkce potravin; 2) udržitelné hospodaření s
přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu a 3) vyvážený územní rozvoj.
Reformním orientacím ve sdělení se již dostalo široké podpory během
interinstitucionální debaty[3]
a konzultace zúčastněných stran, které proběhly v rámci posouzení dopadů.
Společným tématem, které z tohoto procesu
vyplynulo, je potřeba podpořit účinnost zdrojů k dosažení inteligentního a
udržitelného růstu zemědělství a venkovských oblastí EU podporujícího začlenění
v souladu se strategií Evropa 2020 a zachovat strukturu SZP ve dvou pilířích,
které k dosažení stejných cílů využívají vzájemně se doplňující nástroje. Pilíř
I se vztahuje na přímé platby a tržní opatření k poskytování podpory základního
ročního příjmu zemědělců EU a podpory v případě konkrétního narušení trhu,
zatímco pilíř II se zaměřuje na rozvoj venkova, kdy členské státy vypracovávají
a spolufinancují víceleté plány podle společného rámce[4].
Následné reformy SZP vedly ke zvýšení tržní
orientace zemědělství při poskytování podpory příjmu producentů, lépe začlenily
požadavky v oblasti životního prostředí a posílily podporu rozvoje venkova jako
integrované politiky určené pro rozvoj venkovských oblastí v celé EU. Tento
reformní proces však také přinesl požadavky na lepší rozdělování podpory mezi
členské státy a v členských státech a rovněž požadavky na lepší zaměření
opatření, jejichž účelem je řešení úkolů v oblasti životního prostředí, a na
účinnější odstraňování zvýšené nestability trhů.
V minulosti reformy především reagovaly na
vnitřní problémy, od obrovských přebytků po krize bezpečnosti potravin.
Sloužily EU dobře jak na domácí, tak na mezinárodní scéně. Většina dnešních
úkolů však vyplývá z faktorů, které se nacházejí vně zemědělství, a proto si
vyžadují politickou reakci širšího záběru.
Očekává se, že tlak na příjmy zemědělství bude
trvat i nadále, neboť zemědělci čelí většímu počtu rizik, zpomalování
produktivity a snižování marží z důvodu zvyšujících se cen vstupů. Proto je
nezbytné zachovat podporu příjmů a posílit nástroje, aby bylo možné lépe řešit
rizika a reagovat na krizové situace. Silné zemědělství má zásadní význam pro
potravinářský průmysl EU a celosvětové zabezpečení potravin.
Po zemědělství a venkovských oblastech se
zároveň požaduje, aby zvýšily úsilí o dosažení ambiciózních cílů v oblasti
klimatu, energie a strategie biologické rozmanitosti, jež jsou součástí
strategie Evropa 2020. Zemědělcům, kteří jsou spolu s lesníky hlavními
hospodáři s půdou, bude muset být poskytnuta podpora při příjímání a udržování
zemědělských systémů a postupů, jež co nejvíce přispívají ke splnění cílů v
oblasti životního prostředí a klimatu, neboť tržní ceny neodrážejí poskytování
těchto veřejných statků. Zásadní význam pro růst podporující začlenění a
soudržnost bude mít také co nejlepší využití rozmanitých možností venkovských
oblastí.
Budoucí SZP tedy nebude jen politikou, která
se zabývá pouze malou, i když zásadní částí ekonomiky EU, ale také politikou
strategického významu pro zabezpečení potravin, pro životní prostředí a územní
rovnováhu. V tom spočívá přidaná hodnota skutečně společné politiky EU, která
co nejúčinněji využívá omezených rozpočtových zdrojů a v celé EU zachovává
udržitelné zemědělství, řeší důležité přeshraniční otázky, jako jsou klimatické
změny, posiluje solidaritu mezi členskými státy a zároveň umožňuje pružnost v
uspokojování místních potřeb.
Rámec stanovený v návrhu víceletého finančního
rámce předpokládá, že SZP by si měla uchovat svou strukturu dvou pilířů s
rozpočtem pro každý pilíř v nominální hodnotě na úrovni roku 2013 a jasné
zaměření na dosahování výsledků v oblasti hlavních priorit EU. Přímé platby by
měly podporovat udržitelnou produkci díky tomu, že se 30 % jejich rozpočtového
finančního krytí přidělí závazným opatřením, která jsou příznivá pro klima a
životní prostředí. Úrovně plateb by se měly postupně sbližovat a pro platby
velkým příjemcům by se měly postupně stanovit stropy. Rozvoj venkova by měl být
s ostatními sdíleně řízenými fondy EU s posíleným postupem zaměřeným na výstupy
začleněn do společného strategického rámce a měl by podléhat jasnější a
vylepšené podmíněnosti ex ante. Pokud jde o tržní opatření, mělo by
financování SZP rovněž být posíleno dvěma nástroji vně víceletého finančního
rámce: 1) nouzovou rezervou pro reakci na krizové situace a 2) rozšířením
oblasti působnosti Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci.
Na tomto základě jsou hlavní prvky
legislativního rámce pro SZP během období 2014–2020 stanoveny v těchto
nařízeních:
–
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady,
kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v
rámci společné zemědělské politiky (dále jen „nařízení o přímých platbách“),
–
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady,
kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty (nařízení o
jednotné společné organizaci trhů) (dále jen „nařízení o jednotné společné
organizaci trhů“),
–
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o
podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova
(EZFRV) (dále jen „nařízení o rozvoji venkova“),
–
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o
financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky (dále jen
„horizontální nařízení“),
–
v návrhu nařízení Rady, kterým se určují opatření
na stanovení některých podpor a náhrad v souvislosti se společnou organizací
trhů se zemědělskými produkty,
–
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o poskytování přímých
plateb zemědělcům v roce 2013,
–
návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým
se mění nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o režim jednotné platby a
podporu pěstitelům révy.
Nařízení o rozvoji venkova vychází z návrhu
předloženého Komisí dne 6. října 2011, který stanoví společná pravidla pro
všechny fondy fungující podle společného strategického rámce[5]. Bude následovat nařízení o
režimu pro nejchudší osoby, pro který jsou finanční prostředky v současné době
zařazeny v rámci jiné linie víceletého finančního rámce.
Vzhledem k námitkám vysloveným Soudním dvorem
Evropské unie se kromě toho rovněž připravují nová pravidla o zveřejňování
informací o příjemcích, jejichž záměrem je najít nejvhodnější způsob, jak
sloučit právo příjemců na ochranu osobních údajů se zásadou transparentnosti.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Posouzení dopadů na základě zhodnocení
stávajícího politického rámce a analýzy budoucích úkolů a potřeb posuzuje a
srovnává dopad tří alternativních scénářů. Jedná se o výsledek dlouhého procesu
zahájeného v dubnu 2010 a řízeného meziútvarovou skupinou, která shromáždila
rozsáhlou kvantitativní a kvalitativní analýzu, stanovila výchozí hodnotu v
podobě střednědobých projekcí pro zemědělské trhy a příjem do roku 2020 a
vymodelovala dopad různých politických scénářů na ekonomiku odvětví.
Tři scénáře vypracované v posouzení dopadů
jsou: 1) scénář přizpůsobení, který pokračuje ve stávajícím politickém rámci a
řeší jeho největší nedostatky, jako je rozdělování přímých plateb; 2) scénář
integrace, který přináší zásadní změny politiky ve formě silnějšího zaměření a
ekologizace přímých plateb a posíleného strategického zaměření politiky rozvoje
venkova v lepší koordinaci s ostatními politikami EU a rozšiřuje právní základ
pro širší oblast působnosti spolupráce producentů, a 3) scénář nového zaměření,
který přesměrovává politiku výlučně na životní prostředí a navrhuje postupné
ukončení přímých plateb za předpokladu, že produkční kapacitu lze udržet bez
podpory a že sociálně ekonomické potřeby venkovských oblastí vyřeší ostatní
politiky.
Na pozadí hospodářské krize a tlaku na veřejné
finance, na něž EU reagovala strategií Evropa 2020 a návrhem víceletého
finančního rámce, přikládají všechny tři scénáře jinou váhu každému ze tří
politických cílů budoucí SZP, jež se zaměřuje na konkurenceschopnější a
udržitelnější zemědělství v dynamických venkovských oblastech. S cílem dosáhnout
lepšího souladu se strategií Evropa 2020, zejména pokud jde o účinnost zdrojů,
bude mít zvýšení zemědělské produktivity za podpory výzkumu, předávání znalostí
a podpory spolupráce a inovací (včetně evropského inovačního partnerství v
oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti) stále zásadnější význam.
Vzhledem k tomu, že zemědělská politika EU již nepůsobí v politickém prostředí
narušujícím obchod, očekává se další tlak na odvětví v důsledku pokračující
liberalizace, zejména v rámci rozvojového programu z Dohá nebo dohody o volném
obchodu s organizací Mercosur.
Tyto tři politické scénáře byly vypracovány s
ohledem na preference vyjádřené v konzultaci, která proběhla v souvislosti s
posouzením dopadů. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby mezi 23. listopadem 2010
a 25. lednem 2011 předložily příspěvky, a 12. ledna 2011 byl zorganizován
poradní výbor. Hlavní body jsou shrnuty níže[6]:

–
Mezi zúčastněnými stranami panuje široká shoda, že
pro řešení úkolů v oblasti zabezpečení potravin, udržitelného hospodaření s
přírodními zdroji a územního rozvoje je zapotřebí silná SZP založená na
dvoupilířové struktuře.
–
Většina respondentů se domnívá, že SZP by měla hrát
roli při stabilizaci trhů a cen.
–
Zúčastněné strany mají rozdílné názory na zaměření
podpory (zejména přerozdělování přímé podpory a omezení plateb).
–
Panuje shoda, že oba pilíře mohou hrát důležitou
roli při zvýšení úsilí v oblasti ochrany klimatu a posílení environmentálního
profilu ve prospěch společnosti EU. Širší veřejnost argumentuje, že platby v rámci
pilíře I mohou být účinněji využity, ačkoli mnoho zemědělců věří, že tomu tak
je již dnes.
–
Respondenti si přejí, aby součástí budoucího růstu
a rozvoje byly všechny oblasti EU, včetně znevýhodněných oblastí.
–
Mnoho respondentů zdůraznilo potřebu integrace SZP
s ostatními politikami, jako jsou politika životního prostředí, zdravotní
politika, politika obchodu a rozvoje.
–
Inovace, rozvoj konkurenceschopných podniků a
poskytování veřejných statků občanům EU jsou vnímány jako způsoby, jak sladit
SZP se strategií Evropa 2020.
Posouzení dopadů tedy porovnalo tři
alternativní politické scénáře:
Scénář nového zaměření by urychlil
strukturální přizpůsobení v odvětví zemědělství a posunul produkci do nákladově
nejúčinnějších oblastí a nejziskovějších odvětví. Přestože by výrazně zvýšil
finanční prostředky pro životní prostředí, kvůli omezenému rozsahu tržní
intervence by odvětví rovněž vystavil větším rizikům. Kromě toho by
představoval výrazné náklady pro společnost i životní prostředí, neboť méně
konkurenceschopné oblasti by musely čelit podstatné ztrátě příjmů a zhoršení
životního prostředí, jelikož politika by přišla o výhodu přímých plateb
spojených s podmíněností.
Na druhé straně spektra by scénář přizpůsobení
svým omezeným, nicméně hmatatelným zlepšením konkurenceschopnosti zemědělství a
environmentálního profilu nejlépe umožňoval politickou kontinuitu. Lze však
vážně pochybovat o tom, zda by tento scénář mohl odpovídajícím způsobem řešit
důležité budoucí úkoly v oblasti klimatu a životního prostředí, na kterých také
stojí dlouhodobá udržitelnost zemědělství.
Scénář integrace přináší zásadní změnu ve
formě většího zaměření a ekologizace přímých plateb. Analýza ukazuje, že
ekologizace je možná za rozumných nákladů pro zemědělce, ačkoli jisté
administrativní zátěži se vyhnout nelze. Rovněž je možné dát rozvoji venkova
nový podnět za předpokladu, že členské státy a regiony účinně využijí nových
možností a že společný strategický rámec spolu s ostatními fondy EU neodstraní
synergie s pilířem I nebo neoslabí hlavní silné stránky rozvoje venkova.
Dojde-li k dosažení správné rovnováhy, tento scénář nejlépe vyřeší dlouhodobou
udržitelnost zemědělství a venkovských oblastí.
Posouzení dopadů proto dospělo k závěru, že
scénář integrace je nejvyrovnanější, neboť postupně uvádí SZP v soulad se
strategickými cíli EU, a tuto rovnováhu lze rovněž nalézt při provádění různých
prvků legislativních návrhů. Bude také nezbytné vypracovat hodnotící rámec pro
měření výkonnosti SZP pomocí společného souboru ukazatelů napojených na politické
cíle.
V průběhu celého procesu bylo významným
hlediskem zjednodušení, jehož by mělo být dosaženo různými způsoby, například
zefektivněním podmíněnosti a tržních nástrojů nebo struktury režimu pro malé
zemědělce. Ekologizace přímých plateb by kromě toho měla být strukturována tak,
aby minimalizovala administrativní zátěž, včetně nákladů na kontroly.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Navrhuje se zachování stávající struktury SZP
ve dvou pilířích s tím, že se každoroční závazná opatření s obecným použitím v
pilíři I doplní o dobrovolná opatření, jež jsou lépe přizpůsobena vnitrostátním
a regionálním zvláštnostem v rámci víceletého programového pojetí v pilíři II.
Účelem nové struktury přímých plateb je však lepší využití synergií s pilířem
II, který je pak umístěn do společného strategického rámce, aby bylo možné
zajistit lepší koordinaci s ostatními sdíleně řízenými fondy EU.
Proto je rovněž zachována stávající struktura
čtyř základních právních nástrojů, ačkoli je oblast působnosti nařízení o
financování rozšířena, aby spojila společná ustanovení do nástroje nyní zvaného
horizontální nařízení.
Návrhy jsou v souladu se zásadou
subsidiarity. SZP je vskutku společná politika: jedná se o oblast sdílených
pravomocí mezi EU a členskými státy, která je spravována na úrovni EU s cílem
zachovat udržitelné a rozmanité zemědělství v celé EU, řešit důležité
přeshraniční otázky, jako je změna klimatu, a posílit solidaritu mezi členskými
státy. S ohledem na význam budoucích úkolů v oblasti zabezpečení potravin,
životního prostředí a územní rovnováhy zůstává SZP strategicky důležitou
politikou, která je nejúčinnější reakcí na politické úkoly a zajišťuje
nejefektivnější využití rozpočtových zdrojů. Dále se navrhuje zachování
stávající struktury nástrojů ve dvou pilířích, kdy členské státy mají více
prostoru přizpůsobit řešení místním zvláštnostem a spolufinancovat pilíř II. Do
pilíře II jsou rovněž umístěny nové evropské inovační partnerství a soubor
nástrojů pro řízení rizik. Politika zároveň bude v lepším souladu se strategií
Evropa 2020 (včetně společného rámce s ostatními fondy EU) a byla by zavedena
řada zlepšení a zjednodušujících prvků. Analýza provedená v rámci posouzení
dopadů dále jasně ukazuje cenu, kterou by bylo nutno zaplatit, kdyby nebylo
přijato žádné opatření, v podobě negativních důsledků pro hospodářství, životní
prostředí a společnost.
Nařízení o rozvoji venkova navazuje na
strategický přístup, jenž byl zaveden ve stávajícím období a který má kladné
dopady, neboť členské státy vypracovávají strategie a programy na základě
analýzy SWOT s cílem co nejlépe přizpůsobit intervenci národním a regionálním
zvláštnostem. Cílem nového prováděcího mechanismu je posílení strategického
přístupu – mimo jiné stanovením jednoznačně vymezených společných priorit pro
rozvoj venkova na úrovni EU (se souvisejícími společnými cílovými ukazateli) a
rovněž provedením potřebných úprav na základě dosavadních zkušeností.
Nařízení zahrnuje rovněž evropské inovační
partnerství v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti, jehož cílem je
prosazovat účinné využívání zdrojů, budovat mosty mezi výzkumem a praxí a
obecně podporovat inovace. Partnerství funguje prostřednictvím operačních
skupin, které odpovídají za inovativní projekty, a je podporováno sítí.
Na základě návrhu předloženého Komisí dne 6.
října 2011, který stanoví společná pravidla pro všechny fondy fungující v rámci
společného strategického rámce, by pilíř II SZP měl fungovat v koordinaci s
prvním pilířem a rovněž s ostatními fondy EU (zejména s Evropským fondem
pro regionální rozvoj (EFRR), Evropským sociálním fondem (ESF), Fondem
soudržnosti a Evropským námořním a rybářským fondem) a doplňovat je. Fondy
jsou na úrovni EU podřízeny společnému strategickému rámci, který bude na
úrovni jednotlivých členských států převeden do smluv o partnerství, včetně
společných cílů a pravidel pro jejich fungování. Stanovení společných pravidel
pro všechny fondy fungující podle společného strategického rámce usnadní
příjemcům i vnitrostátním orgánům provádění projektů a rovněž provádění integrovaných
projektů.
V této souvislosti zachovává politika rozvoje
venkova dlouhodobé strategické cíle spočívající v přispění ke
konkurenceschopnosti zemědělství, udržitelnému řízení přírodních zdrojů, k
opatřením v oblasti klimatu a k vyváženému územnímu rozvoji venkovských
oblastí. V souladu se strategií Evropa 2020 jsou tyto obecné cíle podpory
pro rozvoj venkova na období 2014–2020 podrobněji vyjádřeny
prostřednictvím těchto šesti priorit platných pro celou EU:
–
podpory předávání znalostí a inovací v zemědělství,
lesnictví a ve venkovských oblastech,
–
zvýšení konkurenceschopnosti všech druhů zemědělské
činnosti a zlepšení životaschopnosti zemědělských podniků,
–
podpory organizace potravinového řetězce a řízení
rizik v zemědělství,
–
obnovy, zachování a zlepšení ekosystémů závislých
na zemědělství a lesnictví,
–
podpory účinného využívání zdrojů a přechodu na
nízkouhlíkovou ekonomiku, která je odolná vůči změně klimatu, v odvětvích
zemědělství, potravinářství a lesnictví,
–
podpory sociálního začleňování, snižování chudoby a
hospodářského rozvoje ve venkovských oblastech.
Tyto priority by měly být základem
programování, včetně stanovení cílových ukazatelů ve vztahu ke každé z těchto
priorit. Nařízení obsahuje pravidla týkající se vypracování, schvalování a
revize programů, která do značné míry odpovídají stávajícím pravidlům,
a otevírá možnost podprogramů (např. mladí zemědělci, malí zemědělci,
horské oblasti, krátké dodavatelské řetězce), jež mají prospěch z vyšší
intenzity podpory.
Seznam jednotlivých opatření byl zefektivněn,
jednotlivá opatření byla revidována a byla zavedena řada úprav s cílem
odstranit problémy související s oblastí působnosti, prováděním a využitím, jež
se objevily ve stávajícím období. Jelikož většina opatření potenciálně slouží
více než jednomu cíli či prioritě, nepovažuje se již za vhodné seskupit je do
os; programování na základě priorit by mělo zajistit vyvážené programy. Je
vytvořeno zvláštní opatření pro ekologické zemědělství a je zavedeno nové
vymezení oblastí se zvláštními přírodními omezeními. Bylo vylepšeno ustanovení
o podpoře společných environmentálních opatření.
Stávající opatření týkající se spolupráce je
významně posíleno a rozšířeno s cílem podpořit širokou škálu druhů spolupráce
(hospodářská spolupráce, spolupráce v oblasti životního prostředí a
sociální spolupráce) mezi širokým spektrem potenciálních příjemců. Toto
opatření nyní výslovně zahrnuje pilotní projekty a rovněž spolupráci
přesahující hranice jednotlivých regionů a států. Iniciativa Leader a přístup
založený na vytváření sítí budou hrát i nadále klíčovou úlohu, zejména při
rozvoji venkovských oblastí a šíření inovací. Podpora v rámci iniciativy Leader
bude v souladu s podporou místního rozvoje poskytovanou z jiných fondů EU
v rámci sdíleného řízení a bude s ní koordinována. Cena za projekty místní
inovativní spolupráce podpoří nadnárodní iniciativy zaměřené na inovace.
Soubor nástrojů k řízení rizik, včetně podpory
vzájemných fondů a nového nástroje k stabilizaci příjmu, nabízí nové
možnosti řešení velkých výkyvů na zemědělských trzích, které budou podle
očekávání ve střednědobém horizontu přetrvávat.
Zrušení stávajícího systému os rovněž
zefektivní programování ze strany členských států.
Navrhuje se navázat na společný rámec pro
sledování a hodnocení zavedený ve stávajícím období, který se na základě
dosavadních zkušeností zjednoduší a zlepší. Pro účely sledování a hodnocení
bude společný seznam ukazatelů spojen s politickými prioritami.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Víceletý finanční rámec stanoví, že by velká
část rozpočtu EU měla i nadále být určena pro zemědělství, které je společnou
politikou strategického významu. Proto se navrhuje, že SZP by měla být během
období 2014–2020 zaměřena na své hlavní činnosti a pilíři I by mělo být
přiděleno 317,2 miliardy EUR a pilíři II 101,2 miliardy EUR v dnešních cenách.
Financování pilíře I a II je doplněno o
dodatečné finanční prostředky ve výši 17,1 miliardy EUR, které sestávají z 5,1
miliardy EUR na výzkum a inovace, 2,5 miliardy EUR na bezpečnost potravin a 2,8
miliardy EUR na potravinovou podporu pro nejchudší osoby v ostatních okruzích
víceletého finančního rámce a rovněž 3,9 miliardy EUR na novou rezervu pro
případ krizí v odvětví zemědělství a až 2,8 miliardy EUR na Evropský fond pro
přizpůsobení se globalizaci mimo víceletý finanční rámec, čímž celkový rozpočet
na období 2014–2020 dosáhne výše 435,6 miliardy EUR.
Pokud jde o rozdělení podpory mezi členské
státy, navrhuje se, aby všechny členské státy s přímými platbami pod hranicí 90
% průměru EU dosáhly snížení této mezery o jednu třetinu. Na tomto základě jsou
vypočítány vnitrostátní stropy v nařízení o přímých platbách.
Rozdělení podpory rozvoje venkova je založeno
na objektivních kritériích spojených s politickými cíli s ohledem na stávající
rozdělení. Stejně jako dnes by méně rozvinuté regiony měly i nadále využívat
vyšších sazeb spolufinancování, které se rovněž uplatní na některá opatření,
jako je předávání znalostí, seskupení producentů, spolupráce a iniciativa
Společenství pro rozvoj venkova („Leader“).
Zavádí se určitá pružnost u přesunů mezi
pilíři (až do výše 5 % přímých plateb), a to z pilíře I do pilíře II, což
členským státům umožní posílit politiku rozvoje venkova, a z pilíře II do
pilíře I pro ty členské státy, u kterých úroveň přímých plateb zůstává pod
hranicí 90 % průměru EU.
Podrobnosti finančního dopadu návrhů na
reformu SZP jsou uvedeny ve finančním výkazu, který je k návrhům přiložen.
2011/0282 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského
zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 42 a 43 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise[7],
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[8],

s ohledem na stanovisko Výboru regionů[9],
po konzultaci s evropským inspektorem ochrany
údajů[10],
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě,
Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem
„Budoucnost SZP do roku 2020: Řešení problémů v oblasti potravin a
přírodních zdrojů a územní problematiky“[11]
(dále jen „sdělení o budoucnosti SZP do roku 2020“) stanovilo možné úkoly,
cíle a orientace společné zemědělské politiky (dále jen „SZP“) po
roce 2013. Na základě diskusí o tomto sdělení by SZP měla být s účinkem od
1. ledna 2014 reformována. Reforma by se měla týkat všech hlavních
nástrojů SZP, včetně nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne
20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského
fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)[12].
Vzhledem k oblasti působnosti reformy je vhodné nařízení (ES) č. 1698/2005
zrušit a nahradit je novým zněním.
(2)
Politika rozvoje venkova by měla doprovázet a
doplňovat přímé platby a tržní opatření SZP, a přispívat tak k dosahování cílů
této politiky stanovených ve Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen
„Smlouva“). Politika rozvoje venkova by měla rovněž začlenit důležité cíle
politiky, jež byly uvedeny ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010
„Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující
začlenění“[13]
(dále jen „strategie Evropa 2020“), a měla by být v souladu s obecnými
cíli hospodářské politiky a politiky sociální soudržnosti stanovenými ve
Smlouvě.
(3)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž rozvoje
venkova, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni jednotlivých členských států
vzhledem k provázanosti tohoto cíle s dalšími nástroji SZP, k velikosti rozdílů
mezi jednotlivými venkovskými oblastmi a omezeným finančním zdrojům
členských států v rozšířené Unii, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni
Unie prostřednictvím víceleté záruky financování ze strany Unie a soustředěním
se na jeho priority, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou
subsidiarity stanovenou v čl. 5 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii. V
souladu se zásadou proporcionality stanovenou v čl. 5 odst. 4 uvedené
smlouvy nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto
cíle.
(4)
S cílem nahradit nebo změnit některé nepodstatné
prvky tohoto nařízení by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v
přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy. Je zvláště důležité, aby
Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to
i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené
pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a vhodné předávání
příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
(5)
K zajištění udržitelného rozvoje venkovských
oblastí je důležité zaměřit se na omezený počet hlavních priorit týkajících se
předávání znalostí a inovací v zemědělství, lesnictví a ve venkovských
oblastech, konkurenceschopnosti všech druhů zemědělské činnosti a
životaschopnosti zemědělských podniků, organizace potravinového řetězce a
řízení rizik v zemědělství, obnovy, zachování a zlepšení ekosystémů závislých
na zemědělství a lesnictví, účinného využívání zdrojů a přechodu na
nízkouhlíkovou ekonomiku v odvětvích zemědělství, potravinářství a lesnictví a
podpory sociálního začleňování, snižování chudoby a hospodářského rozvoje
venkovských oblastí. Přitom je nutno brát v úvahu rozmanité situace ovlivňující
venkovské oblasti s různými charakteristikami či různými kategoriemi
potenciálních příjemců a průřezové cíle spočívající v inovacích, životním
prostředí a zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Opatření v
oblasti zmírňování změny klimatu by se měla týkat jak omezování emisí z
hlavních činností zemědělství a lesnictví, jako je živočišná výroba a používání
hnojiv, tak zachování propadů uhlíku a rozšíření pohlcování uhlíku s ohledem na
využívání půdy, změnu využívání půdy a odvětví lesnictví. Priorita Unie pro
rozvoj venkova týkající se předávání znalostí a inovací v zemědělství,
lesnictví a ve venkovských oblastech by se měla ve vztahu k ostatním
prioritám Unie v oblasti rozvoje venkova uplatňovat horizontálně.
(6)
            Priorit Unie v oblasti rozvoje venkova
by mělo být dosahováno v rámci udržitelného rozvoje a v souvislosti s podporou
cíle ze strany Unie, který spočívá v ochraně a zlepšování životního prostředí,
jak je stanoveno v článcích 11 a 19 Smlouvy, s ohledem na zásadu „znečišťovatel
platí“. Členské státy by měly za použití metodiky přijaté Komisí poskytovat
informace o podpoře pro cíle v oblasti změny klimatu v souladu se záměrem
přidělit alespoň 20 % rozpočtu Unie na tyto účely.
(7)
Činnosti Evropského zemědělského fondu pro rozvoj
venkova (dále jen „EZFRV“) a operace, k nimž přispívá, by měly být
soudržné a slučitelné s podporou z ostatních nástrojů SZP. Aby se zajistilo
optimální přidělování a účinné využívání zdrojů Unie, měla by na Komisi být
přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o
vymezení výjimek z pravidla, které stanoví, že žádná podpora podle tohoto
nařízení by neměla být poskytována na operace, jež jsou podporovány v rámci
společných organizací trhů.
(8)
V zájmu zajištění okamžitého zahájení a účinného
provádění programů rozvoje venkova by podpora z EZFRV měla být založena na
existenci solidních správních rámcových podmínek. Členské státy by proto měly
posoudit soulad s některými předběžnými podmínkami. Každý členský stát by měl
vypracovat buď celostátní program rozvoje venkova pro celé své území, nebo
soubor regionálních programů. V každém programu by měla být určena strategie k
dosažení cílů ve vztahu k prioritám Unie v oblasti rozvoje venkova a výběr
opatření. Programování by mělo být v souladu s prioritami Unie v oblasti
rozvoje venkova a současně být přizpůsobeno situaci jednotlivých členských
států a doplňovat ostatní politiky Unie, zejména politiku zemědělských trhů,
politiku soudržnosti a společnou rybářskou politiku. Členské státy, které se
rozhodnou pro soubor regionálních programů, by měly mít možnost vypracovat
rovněž celostátní rámec bez zvláštních rozpočtových přídělů v zájmu
usnadnění koordinace mezi regiony při řešení celostátních úkolů.
(9)
Členské státy by měly mít možnost zahrnout do svých
programů rozvoje venkova tematické podprogramy k řešení zvláštních potřeb v
oblastech, které jsou pro ně obzvláště důležité. Tematické podprogramy by se
měly týkat mimo jiné mladých zemědělců, malých zemědělských podniků, horských
oblastí a vytvoření krátkých dodavatelských řetězců. Tematické podprogramy by
rovněž měly být použity ke stanovení možnosti řešit restrukturalizaci
zemědělských odvětví, která mají velký dopad na rozvoj venkovských oblastí.
Jako prostředek k zvýšení účinnosti intervence těchto tematických podprogramů
by členské státy měly mít možnost stanovit u určitých operací zahrnutých
v těchto podprogramech vyšší míry podpory.
(10)
Programy rozvoje venkova by měly určovat potřeby
oblasti, jíž se týkají, a popisovat jednotnou strategii k jejich dosažení
na základě priorit Unie v oblasti rozvoje venkova. Tato strategie by měla být založena
na stanovení cílů. Je nutno zajistit provázanost mezi zjištěnými potřebami,
stanovenými cíli a opatřeními, která byla vybrána k dosažení těchto cílů.
Programy rozvoje venkova by měly obsahovat rovněž veškeré informace, které jsou
nezbytné pro posouzení jejich souladu s požadavky tohoto nařízení.
(11)
V programech rozvoje venkova je třeba cíle stanovit
na základě společného souboru cílových ukazatelů pro všechny členské státy. V
zájmu usnadnění tohoto procesu je nutno vymezit oblasti, na něž se vztahují tyto
ukazatele, a to v souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova.
Vzhledem k horizontálnímu uplatňování priority Unie v oblasti rozvoje venkova
týkající se předávání znalostí v zemědělství a lesnictví je nutno
intervence v rámci této priority považovat za intervence, které napomáhají
dosažení cílových ukazatelů, jež byly stanoveny pro ostatní priority Unie.
(12)
Je třeba stanovit určitá pravidla pro programování
a revizi programů rozvoje venkova. Pro revize, které nemají vliv na strategii
programů nebo příslušné finanční příspěvky Unie, by měl být stanoven jednodušší
postup.
(13)
V zájmu zajištění právní jistoty a srozumitelnosti
ohledně postupu, který je nutno dodržet v případě změn programů, by na
Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290
Smlouvy, pokud jde o stanovení kritérií, na jejichž základě by se navrhované
změny kvantifikovaných cílů programů měly považovat za významné, a tudíž
vedoucí k nutnosti změnit program prostřednictvím prováděcího aktu přijatého podle
článku 91 tohoto nařízení.
(14)
Rozvoj a specializace zemědělství a lesnictví, a
zejména úkoly, s nimiž se potýkají mikropodniky a malé a střední podniky (dále
jen „malé a střední podniky“) ve venkovských oblastech, vyžadují náležitou
úroveň technického a ekonomického vzdělání a rovněž větší schopnost získat
přístup k znalostem a informacím a vyměňovat si je, a to i formou šíření
osvědčených zemědělských a lesnických výrobních postupů. Předávání znalostí a
informační akce by neměly mít pouze podobu tradičních vzdělávacích kurzů, nýbrž
musí být přizpůsobeny potřebám venkovských subjektů. Je proto nutno podporovat
rovněž workshopy, odborné vedení, demonstrační činnosti, informační akce, avšak
rovněž krátkodobé výměny pracovníků zemědělských podniků nebo programy návštěv.
Získané znalosti a informace by měly zemědělcům, vlastníkům lesů, osobám
působícím v potravinářství a venkovským malým a středním podnikům umožnit
zejména zvýšení jejich konkurenceschopnosti a účinné využívání zdrojů a
zlepšení jejich environmentálního profilu a současně přispět k udržitelnosti
venkovského hospodářství. V zájmu zajištění účinnosti předávání znalostí
a informačních akcí při dosahování těchto výsledků by se mělo požadovat,
aby poskytovatelé služeb v oblasti předávání znalostí měli veškeré potřebné
schopnosti.
(15)
Aby bylo zajištěno, že subjekty, které poskytují
služby v oblasti předávání znalostí, jsou schopny poskytovat služby takové
kvality a povahy, aby byly v souladu s cíli politiky rozvoje venkova, zaručit
lepší zaměření fondů a zajistit, že programy výměn pracovníků zemědělských
podniků a návštěvy zemědělských podniků jsou jednoznačně vymezeny ve vztahu k
podobným opatřením v rámci jiných programů Unie, měla by být na Komisi
přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud
jde o minimální kvalifikace subjektů zajišťujících předávání znalostí,
způsobilé náklady a dobu trvání a obsah programů výměn pracovníků zemědělských
podniků a návštěv zemědělských podniků.
(16)
Poradenské služby pro zemědělství pomáhají
zemědělcům, vlastníkům lesů a malým a středním podnikům ve venkovských
oblastech zlepšit udržitelné řízení a celkovou výkonnost jejich podniku nebo
podnikatelské činnosti. Je proto třeba vybízet k zřizování těchto služeb i
jejich využívání zemědělci, vlastníky lesů a malými a středními podniky.
V zájmu zvýšení kvality a účinnosti nabízeného poradenství je nutno
přijmout ustanovení o minimálních kvalifikacích a pravidelné odborné přípravě
poradců. Poradenské služby pro zemědělství stanovené v nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. horizontální nařízení/2012 ze dne […][14], by měly zemědělcům pomoci
posoudit výkonnost jejich zemědělských podniků a určit potřebná zlepšení, pokud
jde o povinné požadavky na hospodaření, dobrý zemědělský a environmentální
stav, zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí stanovené v
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. přímé platby/2012 ze dne […][15], požadavky nebo opatření
související se zmírňováním změny klimatu a přizpůsobováním se této změně,
biologickou rozmanitost, ochranu vod, hlášení chorob zvířat a inovace,
přinejmenším jak je stanoveno v příloze I nařízení (EU)
č. horizontální nařízení/2012. Poradenství by mělo případně zahrnovat
rovněž normy bezpečnosti práce. Poradenství se může týkat taktéž záležitostí
souvisejících s hospodářským, zemědělským a environmentálním profilem podniku.
Řídicí a pomocné služby pro zemědělství by měly zemědělcům pomoci zlepšit a
usnadnit řízení jejich podniků.
(17)
Aby bylo zajištěno, že subjekty a orgány, které
nabízejí poradenské služby, jsou schopny poskytovat služby takové kvality a
povahy, aby byly v souladu s cíli politiky rozvoje venkova, měla by být na
Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy,
pokud jde o bližší upřesnění minimálních kvalifikací orgánů a subjektů
poskytujících poradenství.
(18)
Režimy Unie nebo členských států týkající se
jakosti zemědělských produktů a potravin poskytují spotřebitelům záruky
ohledně jakosti a vlastností produktu nebo výrobního procesu použitého v
důsledku účasti zemědělců v těchto režimech, zajišťují dotyčným produktům
přidanou hodnotu a zvyšují jejich tržní příležitosti. Zemědělci by proto měli
být vybízeni k účasti v těchto režimech. Vzhledem ke skutečnosti, že v okamžiku
vstupu do těchto režimů a v prvních letech účasti nejsou dodatečné náklady a
povinnosti uložené zemědělcům v důsledku jejich účasti plně odměněny trhem,
měla by být podpora omezena na novou účast a zahrnovat období nejvýše pěti let.
Vzhledem k zvláštním vlastnostem bavlny jako zemědělského produktu by měly být
zahrnuty rovněž režimy jakosti bavlny. Aby bylo zajištěno účinné a účelné
využívání rozpočtových zdrojů EZFRV, měla by být na Komisi přenesena pravomoc
přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o programy
jakosti v Unii, na něž se může vztahovat toto opatření.

(19)
K zlepšení hospodářského a environmentálního
profilu zemědělských podniků a venkovských podniků, zvýšení účinnosti při
uvádění zemědělských produktů na trh a ve zpracovatelském odvětví, zajištění
infrastruktury potřebné pro rozvoj zemědělství a na podporu nevýnosných
investic, jež jsou nezbytné k dosažení cílů v oblasti ochrany životního
prostředí, je nutno poskytnout podporu fyzickým investicím, které přispívají k
těmto cílům. V programovém období 2007–2013 se různých oblastí intervence
týkala řada opatření. V zájmu zjednodušení, avšak rovněž s cílem umožnit
příjemcům navrhovat a provádět integrované projekty s vyšší přidanou hodnotou,
by se na všechny druhy fyzických investic mělo vztahovat jedno opatření.
Členské státy by měly stanovit prahovou hodnotu pro zemědělské podniky, které
jsou způsobilé pro podporu na investice související s posílením
životaschopnosti podniků, a to na základě výsledků analýzy silných a slabých
stránek, příležitostí a hrozeb (dále jen „analýza SWOT“) jako prostředku k
lepšímu zacílení podpory.
(20)
Zemědělství je více než jiná odvětví ohroženo
poškozením produktivního potenciálu způsobeným přírodními katastrofami. S cílem
pomoci zlepšit životaschopnost a konkurenceschopnost podniků čelících
těmto katastrofám by měla být poskytnuta podpora, která zemědělcům pomůže
obnovit poškozený zemědělský potenciál. Členské státy by měly rovněž zajistit,
aby v důsledku kombinace systémů Unie (zejména opatření k řízení rizik),
vnitrostátních a soukromých systémů kompenzací nedošlo k nadměrné
kompenzaci. Aby bylo zajištěno účinné a účelné využívání rozpočtových zdrojů
EZFRV, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu
s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o stanovení způsobilých nákladů v
rámci tohoto opatření.
(21)
Zakládání a rozvoj nové hospodářské činnosti v
podobě nových zemědělských podniků, nové podnikatelské činnosti nebo nových
investic do nezemědělských činností je zásadní pro rozvoj a konkurenceschopnost
venkovských oblastí. Opatření k rozvoji zemědělských podniků a podnikatelské
činnosti by mělo mladým zemědělcům usnadnit zahajování činnosti
a strukturální úpravy jejich podniků po zahájení činnosti, diverzifikaci
zemědělců směřující k nezemědělským činnostem a zakládání a rozvoj
nezemědělských malých a středních podniků ve venkovských oblastech. Je
nutno podporovat rovněž rozvoj malých zemědělských podniků, které jsou
potenciálně ekonomicky životaschopné. Aby byla zajištěna životaschopnost nových
hospodářských činností podporovaných v rámci tohoto opatření, měla by být
podpora podmíněna předložením podnikatelského plánu. Podpora pro zahájení
podnikatelské činnosti by měla být poskytována pouze během první doby existence
podniku a neměla by se z ní stát provozní podpora. Pokud se proto členské státy
rozhodnou poskytnout podporu ve splátkách, nemělo by období poskytování podpory
trvat déle než pět let. Kromě toho by v zájmu podpory restrukturalizace odvětví
zemědělství měla být poskytnuta podpora ve formě ročních plateb zemědělcům,
kteří se účastní režimu pro malé zemědělce stanoveného v hlavě V nařízení (EU)
č. přímé platby/2012 a kteří se zaváží k převodu celého zemědělského podniku a
odpovídajících platebních nároků jinému zemědělci, který se režimu neúčastní.
(22)
Malé a střední podniky jsou páteří venkovského
hospodářství Unie. Rozvoj zemědělských a nezemědělských podniků by měl usilovat
o podporu zaměstnanosti a vytváření kvalitních pracovních míst ve
venkovských oblastech, zachování již existujících pracovních míst, snížení
sezónních výkyvů v zaměstnanosti, rozvoj nezemědělských odvětví mimo
zemědělství a zpracování zemědělských produktů a potravin a současně
podpořit integraci podniků a místní meziodvětvové vazby. Je nutno podporovat
projekty, které spojují současně zemědělství, venkovský cestovní ruch prostřednictvím
propagace udržitelného a zodpovědného cestovního ruchu ve venkovských oblastech
a přírodní a kulturní dědictví, jakož i investice do energie z obnovitelných
zdrojů.
(23)
Aby se zajistilo účinné a účelné využívání
rozpočtových zdrojů EZFRV, zaručila se ochrana práv příjemců a zamezilo
diskriminaci mezi příjemci, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat
akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o stanovení podmínek,
za nichž lze právnické osoby považovat za mladé zemědělce, stanovení odkladu pro
získání profesních dovedností, minimální obsah podnikatelských plánů a
kritéria, která mají členské státy používat při vymezení malých zemědělských
podniků a horních a dolních prahových hodnot pro určení způsobilosti operace v
rámci podpory pro mladé zemědělce, respektive rozvoje malých zemědělských
podniků.
(24)
Základním prvkem jakéhokoli úsilí o využití
růstového potenciálu a o podporu udržitelnosti venkovských oblastí je
rozvoj místní infrastruktury a místních základních služeb ve venkovských
oblastech, včetně volného času a kultury, obnova vesnic a činnosti zaměřené na
obnovu a rozvoj kulturního a přírodního dědictví vesnic a venkovské
krajiny. Podpora by proto měla být poskytnuta na operace s tímto cílem, včetně
přístupu k informačním a komunikačním technologiím a rozvoje rychlého a
superrychlého širokopásmového připojení. V souladu s těmito cíli je nutno
podporovat rozvoj služeb a infrastruktury vedoucích k sociálnímu začlenění
a změně tendencí k sociálnímu a hospodářskému poklesu a vylidňování
venkovských oblastí. Aby bylo dosaženo co největší účinnosti této podpory, měly
by být zahrnuté operace prováděny v souladu s plány rozvoje obcí a jejich
základních služeb, které byly vypracovány jednou či více venkovskými obcemi,
pokud tyto plány existují. Aby se zajistila soudržnost s cíli Unie v oblasti
klimatu, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s
článkem 290 Smlouvy, pokud jde o vymezení druhů infrastruktury pro energii z
obnovitelných zdrojů, která bude způsobilá pro podporu.
(25)
Lesnictví je nedílnou součástí rozvoje venkova a
podpora udržitelného využívání půdy, které je šetrnější vůči klimatu, by měla
zahrnovat rozvoj lesních oblastí a udržitelné obhospodařovaní lesů.
V programovém období 2007–2013 zahrnovala řada opatření různé druhy
podpory pro investice do lesnictví a obhospodařovaní lesů. V zájmu
zjednodušení, avšak rovněž s cílem umožnit příjemcům navrhovat a provádět
integrované projekty s vyšší přidanou hodnotou, by se na všechny druhy podpory
pro investice do lesnictví a obhospodařování lesů mělo vztahovat jedno
opatření. Toto opatření by mělo zahrnovat rozšiřování a zlepšování lesních
zdrojů prostřednictvím zalesňování půdy a vytváření zemědělsko-lesnických
systémů spojujících extenzivní zemědělství s lesnickými systémy, obnovení
lesů poškozených požáry nebo jinými přírodními katastrofami a příslušná
preventivní opatření, investice do nových lesních technologií a zpracování
lesnických produktů a jejich uvádění na trh, jejichž cílem je zlepšení
hospodářského a environmentálního profilu vlastníků lesů, a nevýnosné
investice, které zvyšují odolnost a ekologickou hodnotu lesních ekosystémů.
Podpora by měla zamezit narušení hospodářské soutěže a být z hlediska trhu
neutrální. V důsledku toho by měla být uložena omezení týkající se velikosti
a právního postavení příjemců. Preventivní opatření proti požárům by se měla
provádět v oblastech, které jsou členskými státy hodnoceny jako oblasti se
středním či vysokým rizikem požáru. Všechna preventivní opatření by měla být
součástí plánu na ochranu lesů. Výskyt přírodní katastrofy v případě opatření k
obnovení poškozeného lesnického potenciálu by měl být podmíněn úředním uznáním
veřejné vědecké organizace. Opatření týkající se lesnictví by mělo být přijato
na základě závazků učiněných Unií a členskými státy na mezinárodní úrovni
a být založeno na celostátních nebo regionálních plánech členských států pro
lesnictví nebo rovnocenných nástrojích, které by měly brát v úvahu závazky
přijaté na ministerských konferencích týkajících se ochrany lesů v Evropě. Mělo
by přispívat k provádění strategie Unie v oblasti lesního hospodářství[16]. S cílem zajistit, aby
zalesňování zemědělské půdy bylo v souladu s cíli politiky životního prostředí,
by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290
Smlouvy, pokud jde o vymezení určitých minimálních environmentálních požadavků.
(26)
Aby bylo zajištěno účinné a účelné využívání
rozpočtových zdrojů EZFRV, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat
akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o stanovení podmínek,
za nichž členské státy určí výskyt přírodní katastrofy nebo škůdců či chorob, a
vymezení druhů preventivních opatření, která jsou způsobilá pro podporu z
EZFRV.
(27)
Seskupení producentů pomáhají zemědělcům společně
čelit problémům způsobeným silnější hospodářskou soutěží a konsolidací
navazujících trhů ve vztahu k uvádění jejich produktů na trh, včetně
místních trhů. Je proto třeba podporovat zřizování seskupení producentů. Aby
bylo zajištěno co nejlepší využití omezených finančních zdrojů, měla by podporu
využívat pouze seskupení producentů, která jsou způsobilá jako malé
a střední podniky. K zajištění toho, že se seskupení producentů stane
životaschopným subjektem, by jako podmínka pro uznání seskupení producentů ze
strany členských států měl být předložen podnikatelský plán. Aby se zamezilo
poskytování provozní podpory a zachovala motivační úloha podpory, měla by
být maximální doba jejího poskytování omezena na pět let.
(28)
Agroenvironmentální-klimatické platby by měly i
nadále hrát významnou úlohu při podpoře udržitelného rozvoje venkovských
oblastí a při odezvě na zvyšující se poptávku společnosti po environmentálních
službách. Měly by zemědělce a ostatní správce půdy dále podporovat v tom, aby
sloužili společnosti jako celku tím, že zavedou nebo budou nadále používat
zemědělské postupy, které přispívají k zmírňování změny klimatu a
přizpůsobování se této změně a jsou slučitelné s ochranou a zlepšováním
životního prostředí, krajiny a jejích vlastností, přírodních zdrojů, půdy a
genetické rozmanitosti. V této souvislosti by zvláštní pozornost měla být
věnována ochraně genetických zdrojů v zemědělství a dalším potřebám
zemědělských systémů vysoké přírodní hodnoty. Platby by měly přispívat k
uhrazení dodatečných nákladů a ušlých příjmů v důsledku přijatých závazků a
měly by zahrnovat pouze závazky nad rámec příslušných závazných norem a
požadavků v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“. V mnoha případech
znásobují synergie vyplývající ze závazků, které přijala společně skupina
zemědělců, přínosy pro životní prostředí a klima. Společná opatření však
znamenají dodatečné transakční náklady, které by měly být přiměřeně
kompenzovány. Aby bylo zajištěno, že zemědělci a ostatní správci půdy jsou
schopni náležitě dodržovat závazky, které přijali, měly by se členské státy
vynasnažit, aby jim poskytly potřebné dovednosti a znalosti. Členské státy by
měly zachovat úsilí, které vynakládaly během programového období 2007–2013, a
musí vynaložit minimálně 25 % celkového příspěvku z EZFRV na každý program
rozvoje venkova na opatření v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobení
se této změně a obhospodařování půdy, a to prostřednictvím
agroenvironmentálních-klimatických operací, ekologického zemědělství a plateb
oblastem s přírodními nebo jinými zvláštními omezeními.
(29)
Aby bylo zajištěno, že
agroenvironmentální-klimatické závazky jsou stanoveny v souladu
s celkovými cíli Unie v oblasti ochrany životního prostředí, měla by být
na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290
Smlouvy, pokud jde o stanovení podmínek vztahujících se na roční rozšíření
závazků po počátečním období, závazky, které se týkají rozšíření či jiného
způsobu chovu hospodářských zvířat, omezení průmyslových hnojiv, přípravků na
ochranu rostlin či jiných vstupů, chovu místních plemen, jejichž chov je
ohrožen, nebo ochrany genetických zdrojů rostlin, a způsobilé operace ve vztahu
k ochraně genetických zdrojů v zemědělství.
(30)
Platby určené k přechodu na ekologické zemědělství
či zachování ekologického zemědělství by měly zemědělce vybízet k účasti v
těchto režimech, a reagovat tudíž na rostoucí požadavky na používání
zemědělských postupů, které jsou šetrné k životnímu prostředí, a vysokých
norem dobrých životních podmínek zvířat. K zvýšení synergií v oblasti přínosů
pro biologickou rozmanitost, které jsou zajištěny opatřením, je nutno
podporovat kolektivní smlouvy nebo spolupráci mezi zemědělci s cílem
pokrýt větší přilehlé oblasti. Aby se zabránilo rozsáhlému návratu zemědělců
k tradičnímu zemědělskému hospodaření, je nutno podporovat opatření
týkající se přechodu na ekologické zemědělství i zachování ekologického
zemědělství. Platby by měly přispívat k uhrazení dodatečných vzniklých nákladů
a ušlých příjmů v důsledku závazku a měly by zahrnovat pouze závazky nad rámec
příslušných závazných norem a požadavků.
(31)
Zemědělcům a vlastníkům lesů by měla být i nadále
poskytována podpora s cílem pomoci jim při řešení zvláštních nevýhod v
dotyčných oblastech, které vyplývají z provádění směrnice Evropského
parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009
o ochraně volně žijících ptáků[17]
a směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně
přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin[18], s cílem přispívat
k účinnému obhospodařování lokalit sítě Natura 2000 a současně by
měla být zemědělcům poskytována podpora s cílem pomoci jim při řešení
nevýhod v povodí řek, které vyplývají z provádění směrnice Evropského
parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví
rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky[19]. Podpora by měla být spojena
se zvláštními požadavky popsanými v programu rozvoje venkova, které jdou nad
rámec příslušných závazných norem a požadavků. Kromě toho by členské státy při
obecném navrhování programů rozvoje venkova měly zohlednit zvláštní potřeby
oblastí sítě Natura 2000.
(32)
Platby pro zemědělce v horských oblastech nebo v
jiných oblastech s přírodními či jinými zvláštními omezeními by měly
prostřednictvím vybízení k trvalému využívání zemědělské půdy přispívat k zachování
venkovské krajiny a k zachování a podpoře udržitelných systémů zemědělského
hospodaření. Aby byla zajištěna účinnost této podpory, měly by platby
poskytnout zemědělcům kompenzaci za ušlé příjmy a dodatečné náklady spojené se
znevýhodněním dotyčné oblasti.
(33)
K zajištění účinného využívání fondů Unie a rovného
zacházení se zemědělci v celé Unii by měly být horské oblasti a oblasti s
přírodními či jinými zvláštními omezeními vymezeny podle objektivních kritérií.
V případě oblastí s přírodními omezeními by těmito kritérii měla být
biofyzikální kritéria podložená spolehlivými vědeckými důkazy. Je nutno
přijmout přechodná opatření s cílem usnadnit postupné ukončování plateb v
oblastech, které v důsledku uplatňování těchto kritérií již nebudou považovány
za oblasti s přírodními omezeními.
(34)
Zemědělci by měli být i nadále vedeni k tomu, aby
na vysoké úrovni zajišťovali dobré životní podmínky zvířat, a to tím, že
podporu získají zemědělci, kteří se zaváží přijmout chovatelské normy, které
jsou přísnější než příslušné závazné normy. Aby bylo zajištěno, že závazky
týkající se dobrých životních podmínek zvířat vyhovují celkové politice Unie v
této oblasti, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu
s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o vymezení oblastí, v nichž by tyto
závazky měly zajistit aktualizované normy produkčních metod.
(35)
I nadále by měly být poskytovány platby vlastníkům
lesů, kteří poskytují služby v oblasti ochrany lesa, jež jsou environmentální
či šetrné vůči klimatu, tím, že přijmou závazky týkající se zvýšení biologické
rozmanitosti, zachování cenných lesních ekosystémů, zlepšení jejich potenciálu
pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně a posílení
ochranného významů lesů z hlediska eroze půdy, zachování vodních zdrojů a
přírodních nebezpečí. V této souvislosti je nutno věnovat zvláštní pozornost
ochraně a podpoře lesních genetických zdrojů. Platby by měly být poskytnuty na
lesnicko-environmentální závazky, které jdou nad rámec příslušných závazných
norem stanovených ve vnitrostátních právních předpisech. Aby bylo zajištěno
účinné a účelné využívání rozpočtových zdrojů z EZFRV, měla by být na Komisi
přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290
Smlouvy, pokud jde o druhy operací, které jsou způsobilé pro podporu v rámci
tohoto opatření.
(36)
V programovém období 2007–2013 byl v rámci
politiky rozvoje venkova výslovně podporován pouze jeden druh spolupráce, a to
spolupráce při vývoji nových produktů, postupů a technologií v zemědělství,
potravinářství a lesnictví. Podpora tohoto druhu spolupráce je i nadále nutná,
měla by však být přizpůsobena, aby lépe vyhovovala požadavkům znalostní
ekonomiky. V této souvislosti by měla být stanovena možnost financovat
v rámci tohoto opatření projekty jednoho hospodářského subjektu pod
podmínkou, že dosažené výsledky budou šířeny, a bude tudíž dosaženo šíření
nových postupů, procesů nebo produktů. Mimoto je zřejmé, že podpora mnohem
širší škály druhů spolupráce s širším spektrem příjemců od malých hospodářských
subjektů po ty větší může přispět k dosažení cílů politiky rozvoje venkova tím,
že hospodářským subjektům ve venkovských oblastech pomůže překonat ekonomická,
environmentální a jiná znevýhodnění plynoucí z roztříštěnosti. Opatření by
se proto mělo rozšířit. Podpora pro malé hospodářské subjekty určená na
organizaci společných pracovních procesů a sdílení zařízení a zdrojů by
jim měla pomoci stát se ekonomicky životaschopnými navzdory malé velikosti.
Podpora horizontální a vertikální spolupráce mezi účastníky dodavatelského řetězce,
jakož i propagační činnosti v místním kontextu by měly urychlit ekonomicky
racionální rozvoj krátkých dodavatelských řetězců, místních trhů a místních
potravinových řetězců. Podpora společných přístupů k projektům a postupům v
oblasti ochrany životního prostředí by měla pomoci zajistit větší a soudržnější
přínosy v oblasti životního prostředí a klimatu, než by mohly zajistit
jednotlivé hospodářské subjekty, které by jednaly bez ohledu na ostatní
(například prostřednictvím postupů používaných na větších souvislých
pozemcích). Podpora v těchto různých oblastech by měla být poskytnuta v
různých podobách. Uskupení a sítě jsou obzvláště důležité pro sdílení
odborných znalostí a rovněž rozvoj nových a specializovaných
odborných znalostí, služeb a produktů. Důležitými nástroji k ověření
obchodní využitelnosti technologií, metod a postupů v různých kontextech
a v případě potřeby k jejich přizpůsobení jsou pilotní projekty. Operační
skupiny jsou hlavním prvkem evropského inovačního partnerství (dále jen „EIP“)
v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti. Další důležitý nástroj
spočívá ve strategiích místního rozvoje fungujících mimo rámec místního rozvoje
na základě iniciativy LEADER – mezi veřejnými a soukromými subjekty z
venkovských a městských oblastí. Na rozdíl od iniciativy LEADER by tato
partnerství a strategie mohly být omezeny na jedno odvětví a/nebo na relativně
specifické cíle v oblasti rozvoje, včetně výše zmíněných cílů. Pro podporu v
rámci tohoto opatření by měly být způsobilé rovněž mezioborové organizace.
Podpora by měla být omezena na dobu sedmi let vyjma společných
environmentálních a klimatických opatření v řádně odůvodněných případech.
(37)
Zemědělci jsou v současnosti vystaveni vyšším
hospodářským a environmentálním rizikům v důsledku změny klimatu a vyššího
kolísání cen. V této souvislosti má pro zemědělce vyšší význam účinné řízení
rizik. Z tohoto důvodu by mělo být vytvořeno opatření k řízení rizik s cílem
pomoci zemědělcům při řešení nejběžnějších rizik, jimž čelí. Toto opatření by
proto mělo poskytnout zemědělcům podporu určenou na uhrazení pojistného, které
platí za pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin, a rovněž na
zřizování vzájemných fondů a poskytování kompenzace vyplacené z těchto fondů
zemědělcům za ztráty, které utrpěli v důsledku vypuknutí chorob zvířat či
rostlin nebo ekologických katastrof. Měla by zahrnovat rovněž nástroj k
stabilizaci příjmu v podobě vzájemného fondu poskytujícího podporu zemědělcům,
kteří se potýkají s výrazným poklesem příjmů. Aby bylo zajištěno, že se
v celé Unii zachází se zemědělci stejně, že není narušena hospodářská
soutěž a že jsou dodržovány mezinárodní závazky Unie, měly by být stanoveny
zvláštní podmínky pro poskytování podpory v rámci těchto opatření. Aby bylo
zajištěno účinné využívání rozpočtových zdrojů EZFRV, měla by být na Komisi
přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud
jde o stanovení minimální a maximální doby trvání komerčních půjček pro
vzájemné fondy.
(38)
Iniciativa LEADER v oblasti místního rozvoje
prokázala během řady let svou užitečnost při podpoře rozvoje venkovských
oblastí tím, že plně přihlíží k víceodvětvovým potřebám endogenního rozvoje
venkova prostřednictvím přístupu zdola nahoru. Iniciativa LEADER by proto měla
pokračovat i v budoucnu a její uplatňování by mělo být u všech programů rozvoje
venkova i nadále povinné.
(39)
Aby bylo zajištěno uplatňování strategií místního
rozvoje na územní úrovni, která jim umožňuje zajistit výsledky, jež účinně
přispějí k prioritám Unie v oblasti rozvoje venkova a inovacím, měla by být na
Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290
Smlouvy, pokud jde o stanovení kritérií týkajících se obyvatelstva pro oblast,
na kterou se má takováto strategie vztahovat, a podrobný přehled nákladů na
přípravu a propagaci, pro něž má být podpora poskytnuta.
(40)
Podpora místního rozvoje v rámci iniciativy LEADER
poskytnutá z EZFRV by měla zahrnovat všechny aspekty vypracování a provádění
strategií místního rozvoje a fungování místních akčních skupin a rovněž
spolupráci mezi územími a skupinami, jež zajišťují místní rozvoj zdola
nahoru, který je řízen společenstvím. Aby mohli partneři ve venkovských
oblastech, kteří dosud neuplatňují iniciativu LEADER, tuto iniciativu vyzkoušet
a připravit se na navržení a provádění strategie místního rozvoje, měl by být
financován rovněž „startovací balíček LEADER“. Aby bylo zajištěno účinné a
účelné využívání rozpočtových zdrojů EZFRV, měla by být na Komisi přenesena
pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o
podrobné vymezení způsobilých nákladů na propagaci u místních akčních skupin.
(41)
Pro mnoho opatření v oblasti rozvoje venkova podle
tohoto nařízení jsou společné investice, které mohou souviset s operacemi různé
povahy. V zájmu zajištění jasnosti při provádění těchto operací by měla být pro
všechny investice stanovena určitá společná pravidla. Tato společná pravidla by
měla stanovit druhy výdajů, které lze považovat za investiční výdaje, a
zajistit, aby podporu obdržely pouze investice, které vytvářejí novou hodnotu v
zemědělství. S cílem zohlednit zvláštnosti jednotlivých druhů investic, jako je
pořízení použitého zařízení a jednoduché investice na obnovu, a současně
zajistit účinné využívání finančních prostředků z EZFRV by na Komisi měla být
přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy,
pokud jde o stanovení podmínek, za nichž lze určité druhy investic považovat za
způsobilé výdaje. S cílem usnadnit provádění investičních projektů by členské
státy měly mít možnost vyplácet zálohy. K zajištění účinnosti,
spravedlivosti a udržitelného dopadu podpory z EZFRV by měla být stanovena
pravidla s cílem zajistit, aby investice související s operacemi byly trvalé a
aby podpora z EZFRV nebyla použita k narušení hospodářské soutěže.
(42)
Určitá opatření podle tohoto nařízení související s
plochou zahrnují přijetí závazků ze strany příjemců, které trvají nejméně pět
let. Během tohoto období může dojít ke změnám situace zemědělského podniku nebo
příjemce. Proto je nutno stanovit pravidla s cílem určit postup, jenž se použije
v těchto případech. V zájmu zajištění účinného provádění opatření souvisejících
s plochou a zabezpečení finančních zájmů Unie by na Komisi měla být přenesena
pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o stanovení
podmínek, které platí v případě částečného převodu zemědělského podniku, a
vymezení ostatních případů, kdy se nepožaduje náhrada podpory.
(43)
Některá opatření podle tohoto nařízení jako
podmínku pro poskytnutí podpory stanoví, že příjemci přijmou závazky nad rámec
příslušného základu stanoveného s ohledem na závazné normy nebo požadavky.
Vzhledem k možným změnám právních předpisů v době trvání závazků, které
vedou ke změně základu, je nutno přijmout ustanovení o revizi dotyčných
smluv v zájmu zajištění dalšího dodržování této podmínky.
(44)
Aby bylo zajištěno, že finanční zdroje pro rozvoj
venkova jsou využity co nejlépe, a aby byla opatření v rámci programů
rozvoje venkova zaměřena v souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje
venkova, avšak rovněž k zajištění rovného zacházení se žadateli by měly členské
státy stanovit kritéria pro výběr projektů. Výjimka z tohoto pravidla by měla
být možná pouze u opatření, u nichž podpora spočívá v platbách za poskytování
agroenvironmentálních služeb či služeb v oblasti dobrých životních podmínek
zvířat. Při používání výběrových kritérií by se v případě malých grantů
mělo přihlížet k zásadě proporcionality.
(45)
EZFRV by měl prostřednictvím technické pomoci
podporovat akce související s prováděním programů rozvoje venkova, včetně
nákladů na ochranu symbolů a zkratek souvisejících s režimy jakosti v
Unii, kdy lze podle tohoto nařízení poskytnout podporu na účast v těchto
programech, a nákladů členských států na vymezení oblastí s přírodními
omezeními. Aby bylo zajištěno účinné využívání rozpočtových zdrojů EZFRV, měla
by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290
Smlouvy, pokud jde o kontrolní činnosti, které lze financovat v rámci
technické pomoci.
(46)
Propojování vnitrostátních sítí, organizací a
správních orgánů členských států, které jsou činné v různých fázích
provádění programů a které jsou organizovány v rámci Evropské sítě pro rozvoj
venkova, prokázalo, že může hrát velmi důležitou úlohu při zlepšování kvality
programů rozvoje venkova, neboť zvyšuje zapojení zúčastněných stran do řízení
rozvoje venkova, a rovněž při informování širší veřejnosti o jeho přínosech.
Mělo by proto být financováno jako součást technické pomoci na úrovni Unie.
(47)
S cílem přispět k dosažení cílů EIP v oblasti
zemědělské produktivity a udržitelnosti by měla být vytvořena síť EIP k
propojení operačních skupin, poradenských služeb a výzkumných pracovníků
podílejících se na provádění opatření, jež jsou zaměřena na inovace v
zemědělství. Tato síť by měla být financována jako součást technické pomoci na
úrovni Unie.
(48)
V programovém období 2007–2013 fungovala v
rámci Evropské sítě pro rozvoj venkova hodnotící síť odborníků. S cílem
zohlednit zvláštní potřeby vývoje by měla být pro programové
období 2014–2020 zřízena Evropská síť pro hodnocení rozvoje venkova, která
spojuje všechny subjekty podílející se na hodnotících činnostech, v zájmu
usnadnění výměny odborných znalostí v této oblasti. Tato síť by měla být
financována jako součást technické pomoci.
(49)
Členské státy by měly část celkové částky každého
programu rozvoje venkova, která je vyčleněna na technickou pomoc, vyhradit na
financování zřízení a fungování celostátní sítě pro venkov, která spojuje
organizace a správní orgány činné v oblasti rozvoje venkova, včetně
partnerství, s cílem zvýšit jejich účast na provádění programu a zlepšit
kvalitu programů rozvoje venkova. Celostátní sítě pro venkov by měly vypracovat
a provádět akční plán.
(50)
EZFRV by měl naznačovat, že Unie uznává způsob,
jakým se mohou přístupy k místnímu rozvoji a nadnárodní rozměr vzájemně
podporovat, zejména v případě, uplatňuje-li se novátorský duch. To by se mělo
uskutečnit udělením cen omezenému počtu projektů, které dokládají tyto
vlastnosti. Ceny by měly doplňovat jiné zdroje financování, které jsou dostupné
prostřednictvím politiky rozvoje venkova, a to tím, že ocení jakýkoli vhodný
přední projekt bez ohledu na skutečnost, zda byl tento projekt financován
rovněž z programu rozvoje venkova.
(51)
Programy rozvoje venkova by měly zajišťovat
inovativní opatření, jež prosazují zemědělství, které účinně využívá zdroje, je
produktivní a s nízkými emisemi, s podporou EIP v oblasti zemědělské
produktivity a udržitelnosti. Cílem EIP by měla být podpora rychlejšího a
širšího zavádění inovativních řešení do praxe. EIP by mělo vytvořit přidanou
hodnotu tím, že zvýší využívání a účinnost nástrojů souvisejících
s inovacemi a synergie mezi těmito nástroji. EIP by mělo odstranit
nedostatky lepším propojením výzkumu a zemědělského hospodaření v praxi.
(52)
Provádění inovativních projektů v rámci EIP v
oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti by měly zajišťovat operační
skupiny, které spojují zemědělce, výzkumné pracovníky, poradce, podniky a jiné
subjekty, jichž se týkají inovace v odvětví zemědělství. Aby bylo zajištěno, že
výsledky těchto projektů přinášejí prospěch celému odvětví, je nutno zajistit
šíření výsledků.
(53)
Je třeba přijmout ustanovení o určení celkové výše
podpory Unie pro rozvoj venkova na základě tohoto nařízení pro období od
1. ledna 2014 do 31. prosince 2020, její roční rozdělení a
minimální částku, která má být soustředěna v méně rozvinutých regionech v
souladu s víceletým finančním rámcem pro období 2014 až 2020 a
interinstitucionální dohodou o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového
procesu[20]
pro stejné období. Přidělené prostředky by měly být pro účely programování
paušálně indexovány.
(54)
S cílem usnadnit správu finančních prostředků EZFRV
by měla být stanovena jednotná sazba příspěvku z EZFRV pro programy rozvoje
venkova ve vztahu k veřejným výdajům v členských státech. Aby se zohlednil
zvláštní význam nebo povaha určitých druhů operací, měly by být ve vztahu k
těmto operacím stanoveny zvláštní sazby příspěvku. K zmírnění zvláštních
omezení vyplývajících z úrovně rozvoje, odlehlosti a izolovanosti by pro méně
rozvinuté regiony, nejvzdálenější regiony uvedené ve Smlouvě a menší ostrovy v
Egejském moři měly být stanoveny odpovídající sazby příspěvku z EZFRV.
(55)
Finanční prostředky, které byly v členských státech
uvolněny v důsledku uplatňování horního stropu u přímých plateb obdržených
velkými jednotlivými zemědělskými podniky v rámci prvního pilíře SZP, by měly
být v jednotlivých členských státech vyhrazeny na financování projektů
souvisejících s inovacemi s cílem pomoci zemědělským podnikům, včetně těch
velkých, zvýšit konkurenceschopnost v rámci cílů SZP. Tyto projekty by měly
vycházet z podnětu zemědělců, a to bez ohledu na velikost jejich zemědělských
podniků, operačních skupin EIP nebo místních akčních skupin a skupin partnerů v
odvětví zemědělství.
(56)
Členské státy by měly podniknout všechny potřebné
kroky a zavést náležité předpisy s cílem zajistit, aby jejich opatření v
oblasti rozvoje venkova byla ověřitelná a kontrolovatelná. Za tímto účelem
by měly řídící orgán a platební agentura zajistit posouzení ex ante a zavázat
se, že budou posuzovat opatření po celou dobu provádění programu. Opatření,
která nesplňují tuto podmínku, je nutno upravit.
(57)
Komise a členské státy by měly přijmout veškerá
potřebná opatření k zajištění řádného řízení programů rozvoje venkova. V této
souvislosti by se Komise měla zavázat, že bude provádět přiměřené kontroly, a
členské státy by měly přijmout opatření, která zaručí řádné fungování jejich
systému řízení.
(58)
Za řízení a provádění každého programu rozvoje
venkova by měl odpovídat jediný řídící orgán. Jeho povinnosti by měly být
stanoveny v tomto nařízení. Řídící orgán by měl mít možnost přenést část svých
povinností a zároveň si ponechat odpovědnost za účinnost a správnost řízení.
Pokud program rozvoje venkova obsahuje tematické podprogramy, měl by mít řídící
orgán možnost určit jiný subjekt, který zcela zajistí řízení a provádění daného
podprogramu ve vztahu k přiděleným finančním prostředkům, jež byly pro tento
podprogram určeny v programu, a současně zajistit řádné finanční řízení těchto
podprogramů.
(59)
Každý program rozvoje venkova by měl být podroben
sledování s cílem pravidelně sledovat provádění programu a pokrok, jehož bylo
dosaženo s ohledem na stanovené cíle programu. Prokázání a zlepšení účinnosti a
dopadu jednotlivých opatření v rámci EZFRV závisí rovněž na vhodném hodnocení
ve fázích vypracovávání, provádění a dokončení programu. Komise a členské
státy by proto měly společně zavést systém sledování a hodnocení za účelem
prokázání pokroku a posouzení dopadů a účinnosti provádění politiky rozvoje
venkova.
(60)
Aby se umožnilo shromažďování údajů na úrovni Unie,
měl by součástí systému být soubor společných ukazatelů. Hlavní informace o
provádění programů rozvoje venkova by měly být zaznamenávány a uchovávány
elektronickými prostředky, aby se usnadnilo shromažďování údajů. Od příjemců by
se proto mělo vyžadovat poskytování minimálních nezbytných informací, které
jsou zapotřebí pro sledování a hodnocení.
(61)
Za sledování programu by měly odpovídat společně
řídící orgán a monitorovací výbor zřízený za tímto účelem. Monitorovací výbor by
měl mít za úkol sledovat účinnost provádění programu. Za tímto účelem je nutno
stanovit jeho povinnosti.
(62)
Sledování programu by mělo zahrnovat vypracování
výroční zprávy o provádění, která bude zaslána Komisi.
(63)
Každý program rozvoje venkova by měl být předmětem
hodnocení v zájmu zvýšení jeho kvality a prokázání jeho výsledků.
(64)
Na podporu pro opatření v oblasti rozvoje venkova
podle tohoto nařízení by se měly vztahovat články 107, 108 a 109
Smlouvy. Je však nutno stanovit, že vzhledem k zvláštnosti zemědělského odvětví
by opatření v oblasti rozvoje venkova, která se týkají operací spadajících do
oblasti působnosti článku 42 Smlouvy a která jsou prováděna podle tohoto
nařízení a v souladu s ním, jakož i platby prováděné členskými státy a určené
na doplňkové vnitrostátní financování operací v oblasti rozvoje venkova, pro
které se poskytuje podpora Unie a které spadají do oblasti působnosti článku 42
Smlouvy, měly být z uplatňování článků 107, 108 a 109 Smlouvy
vyloučeny.
(65)
K zajištění souladu s opatřeními v oblasti rozvoje
venkova, která jsou způsobilá pro podporu Unie, a k zjednodušení postupů by
platby členských států, jež mají zajistit doplňkové vnitrostátní financování
poskytnuté pro operace v oblasti rozvoje venkova, pro něž byla poskytnuta
podpora Unie a které spadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, měly
být schváleny jako součást programování na základě oznamovacího postupu v
souladu s ustanoveními tohoto nařízení. V zájmu zajištění náležitého sledování
by Komise při posuzování těchto plateb měla uplatňovat analogicky kritéria
stanovená pro použití článku 107 Smlouvy. Aby bylo zajištěno, že není
poskytnuto doplňkové vnitrostátní financování, jež nebylo schváleno Komisí, měl
by dotyčný členský stát zajistit, aby navrhované doplňkové financování pro rozvoj
venkova nebylo poskytnuto, dokud nebude schváleno. Platby prováděné členskými
státy a určené na poskytování doplňkového vnitrostátního financování operací v
oblasti rozvoje venkova, na které se poskytuje podpora Unie a které spadají
mimo oblast působnosti článku 42 Smlouvy, by měly být oznámeny Komisi podle čl.
108 odst. 3 Smlouvy, pokud nespadají pod nařízení přijaté podle nařízení Rady
994/98[21],
a nesmí být poskytnuty, dokud Komise v tomto řízení neudělí konečné schválení.
(66)
Je nutno vytvořit elektronický informační systém k
zajištění účinné a bezpečné výměny údajů.
(67)
Použijí se právní předpisy Unie týkající se ochrany
osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto
údajů, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října
1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o
volném pohybu těchto údajů a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se
zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu
těchto údajů.
(68)
V zájmu zajištění jednotných podmínek pro provádění
tohoto nařízení ve vztahu k předkládání programů rozvoje venkova, schvalování
těchto programů a jejich změn, postupům a harmonogramům schvalování programů,
postupům a harmonogramům schvalování změn programů, včetně jejich vstupu v
platnost a četnosti předkládání, zvláštním podmínkám pro provádění opatření v
oblasti rozvoje venkova, struktuře a fungování sítí zřízených tímto nařízením,
přijetí systému sledování a hodnocení a pravidlům pro fungování informačního
systému by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly
být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
182/2001 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady
způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[22].
(69)
Nový režim podpory stanovený tímto nařízením
nahrazuje režim podpory zavedený nařízením (ES) č. 1698/2005. Nařízení
(ES) č. 1698/2005 by proto mělo být od 1. ledna 2014 zrušeno.
(70)
V zájmu usnadnění bezproblémového přechodu ze
systému stanoveného nařízením (ES) č. 1698/2005 na systém stanovený tímto
nařízením by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu
s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o stanovení přechodných
ustanovení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
OBSAH
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o podpoře
pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)............................................................................................ 10
HLAVA I Cíle a strategie............................................................................................................ 28
Kapitola I Oblast působnosti a definice........................................................................................ 28
Kapitola II Úkoly, cíle, priority a
soudržnost................................................................................ 31
HLAVA II Programování............................................................................................................ 34
Kapitola I Obsah programování.................................................................................................. 34
Kapitola II Vypracování, schválení a změny
programů rozvoje venkova....................................... 38
HLAVA III Podpora pro rozvoj venkova.................................................................................... 40
Kapitola I Opatření..................................................................................................................... 40
Oddíl 1 Jednotlivá opatření.......................................................................................................... 40
Oddíl 2 LEADER....................................................................................................................... 64
Kapitola II Společná ustanovení pro více
opatření........................................................................ 66
Kapitola III Technická pomoc a vytváření
sítí.............................................................................. 68
Kapitola IV Cena za inovativní, místní
spolupráci ve venkovských oblastech................................. 73
HLAVA IV EIP v oblasti zemědělské
produktivity a udržitelnosti................................................. 75
HLAVA V Finanční ustanovení................................................................................................... 77
HLAVA VI Řízení, kontrola a propagace.................................................................................... 82
HLAVA VII Sledování a hodnocení............................................................................................ 85
Kapitola I Obecná ustanovení..................................................................................................... 85
Oddíl 1 Zavedení systému sledování a
hodnocení a cíle tohoto systému........................................ 85
Oddíl 2 Technická ustanovení...................................................................................................... 85
Kapitola II Sledování.................................................................................................................. 86
Kapitola III Hodnocení............................................................................................................... 88
HLAVA VIII Ustanovení o hospodářské soutěži......................................................................... 90
HLAVA IX Pravomoci Komise, společná
ustanovení a přechodná a závěrečná ustanovení........... 91
Kapitola I Pravomoci Komise..................................................................................................... 91
Kapitola II Společná ustanovení.................................................................................................. 92
Kapitola III Přechodná a závěrečná
ustanovení............................................................................ 92
PŘÍLOHA I Částky a míry podpory........................................................................................... 94
PŘÍLOHA II Biofyzikální kritéria pro vymezení
oblastí s přírodními omezeními............................. 98
PŘÍLOHA III Orientační seznam opatření a operací
s obzvláštním významem pro tematické podprogramy uvedené v článku 8.................................................................................................................................... 100
PŘÍLOHA IV Předběžné podmínky pro rozvoj venkova........................................................... 102
PŘÍLOHA V Orientační seznam opatření s významem
pro jednu nebo více priorit Unie v oblasti rozvoje venkova          109
HLAVA I
Cíle a strategie
Kapitola I
Oblast působnosti a definice
Článek 1
Oblast působnosti
1.
Toto nařízení:
a)           stanoví obecná pravidla týkající se
podpory poskytované Unií na rozvoj venkova, která je financována z Evropského
zemědělského fondu pro rozvoj venkova (dále jen „EZFRV“) zřízeného nařízením
(EU) č. horizontální nařízení/2012;
b)           vymezuje cíle, k nimž má politika
rozvoje venkova přispívat, a příslušné priority Unie v oblasti rozvoje venkova;
c)           vymezuje strategický kontext
politiky rozvoje venkova;
d)           vymezuje opatření politiky rozvoje
venkova;
e)           stanoví pravidla pro programování,
vytváření sítí, řízení, sledování a hodnocení na základě pravomocí sdílených
členskými státy a Komisí;
f)            stanoví pravidla pro zajištění
koordinace EZFRV s jinými nástroji Unie.
2.
Toto nařízení doplňuje ustanovení části dva
nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012].
Článek 2
Definice
1.
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)           „programováním“ proces organizace,
přijímání rozhodnutí a přidělování finančních zdrojů v několika fázích, určený
k víceletému provádění společné akce Unie a členských států za účelem
dosažení priorit Unie v oblasti rozvoje venkova;
b)           „regionem“ územní jednotka
odpovídající úrovni 1 nebo 2 klasifikace územních statistických
jednotek (úroveň NUTS 1 a 2) ve smyslu nařízení Evropského parlamentu
a Rady (ES) č. 1059/2003[23];
c)           „opatřením“ soubor operací
přispívajících k jedné či více prioritám Unie v oblasti rozvoje venkova;
d)           „operací“ projekt, skupina projektů,
smlouva či ujednání nebo jiná akce vybraná podle kritérií stanovených pro
dotyčný program rozvoje venkova a prováděná jedním nebo více příjemci,
umožňující dosažení jedné či více priorit Unie v oblasti rozvoje venkova;
e)           „příjemcem“ fyzická nebo právnická
osoba či jiný subjekt, veřejný nebo soukromý, odpovědný za provádění operací
nebo přijímající podporu;
f)            „systémem sledování a hodnocení“
obecný přístup vypracovaný Komisí a členskými státy vymezující omezený
počet společných ukazatelů, které se týkají výchozí situace a finančního
plnění, výkonů, výsledků a dopadů programů;
g)           „strategií místního rozvoje“ ucelený
soubor operací sloužících k plnění místních cílů a potřeb prováděných v rámci
partnerství na náležité úrovni, který přispívá k dosažení priorit Unie v
oblasti rozvoje venkova;
h)           „mírou podpory“ míra celkového
veřejného příspěvku na operaci;
i)            „veřejnými výdaji“ jakýkoli veřejný
příspěvek na financování operací, pocházející z rozpočtu státu, regionálních
nebo místních orgánů, Unie a jiné podobné výdaje. Za příspěvek z veřejných
zdrojů je považován jakýkoli příspěvek na financování operací pocházející z
rozpočtu veřejnoprávních subjektů nebo sdružení jednoho nebo více regionálních
nebo místních orgánů nebo veřejnoprávních subjektů ve smyslu směrnice
2004/18/ES[24];
j)            „méně rozvinutými regiony“ regiony,
jejichž hrubý domácí produkt (HDP) na obyvatele je méně než 75 % průměru HDP v
EU-27;
k)           „mikropodniky, malými a středními
podniky“ (dále jen „malé a střední podniky“) mikropodniky, malé a střední
podniky vymezené v doporučení Komise 2003/361/ES[25];
l)            „transakčními náklady“ náklady
spojené se závazkem, které však nelze přímo přičíst jeho provádění;
m)          „zemědělsky využitou plochou“
zemědělsky využitá plocha ve smyslu rozhodnutí Komise 2000/115/ES ze dne 24.
listopadu 1999[26];
n)           „hospodářskými ztrátami“ jakékoli
dodatečné náklady vzniklé zemědělci v důsledku mimořádných opatření, která
přijal s cílem snížit dodávky na daný trh, nebo jakákoli značná ztráta
produkce;
o)           „nepříznivým klimatickým jevem“
povětrnostní podmínky jako mráz, bouře a krupobití, námraza, silný déšť nebo
velké sucho, které jsou srovnatelné s přírodní katastrofou;
p)           „chorobami zvířat“ choroby uvedené v
seznamu chorob zvířat, který vypracovala Světová organizace pro zdraví zvířat,
nebo nákazy v příloze rozhodnutí Rady 90/424/EHS[27];
q)           „ekologickou katastrofou“ zvláštní
výskyt znečištění, kontaminace nebo snížení kvality životního prostředí
související s konkrétní událostí a omezeného zeměpisného rozsahu. Nezahrnuje
obecná environmentální rizika, jako je změna klimatu nebo znečištění ovzduší,
která nejsou spojena s konkrétní událostí;
r)            „přírodní katastrofou“ přirozeně se
vyskytující událost biotické či nebiotické povahy, která vede k významnému
narušení systémů zemědělské produkce a lesních struktur a ve svém důsledku
způsobuje významné hospodářské škody v odvětví zemědělství a lesnictví;
s)            „katastrofickou událostí“
nepředvídaná událost biotické či nebiotické povahy způsobená člověkem, která
vede k významnému narušení systémů zemědělské produkce a lesních struktur a ve
svém důsledku způsobuje významné hospodářské škody v odvětví zemědělství a
lesnictví;
t)            „krátkým dodavatelským řetězcem“
dodavatelský řetězec zahrnující omezený počet hospodářských subjektů, které se
zavázaly ke spolupráci, místnímu hospodářskému rozvoji a úzkým zeměpisným a
společenským vazbám mezi producenty a spotřebiteli;
u)           „mladým zemědělcem“ zemědělec, který
je v době podání žádosti mladší 40 let, má odpovídající profesní
dovednosti a způsobilost a poprvé začíná působit v zemědělském podniku
jako vedoucí podniku;
v)           „dokončenou operací“ operace, která
byla fyzicky dokončena nebo plně provedena a u které příjemci provedli veškeré
související platby a příjemcům byl vyplacen odpovídající veřejný příspěvek;
w)          „tematickými cíli“ tematické cíle
vymezené v článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. [společný
strategický rámec/2012][28].
x)           „společným strategickým rámcem“
společný strategický rámec uvedený v článku 10 nařízení (EU) č. [společný
strategický rámec/2012].
2.
Pokud jde o definici mladého zemědělce stanovenou v
odst. 1 písm. u), Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v
souladu s článkem 90, pokud jde o podmínky, za nichž lze právnickou osobu
považovat za „mladého zemědělce“, včetně stanovení odkladu pro získání
profesních dovedností.
Kapitola II
Úkoly, cíle, priority a soudržnost
Článek 3
Úkoly
EZFRV přispívá ke strategii Evropa 2020
podporou udržitelného rozvoje venkova v Unii způsobem, který doplňuje ostatní
nástroje v rámci společné zemědělské politiky (dále jen „SZP“), politiky
soudržnosti a společné rybářské politiky. Přispívá k územně
a environmentálně vyváženějšímu a inovativnějšímu odvětví zemědělství v
Unii, které je šetrnější a odolnější vůči klimatu.
Článek 4
Cíle
V celkovém rámci SZP přispívá podpora pro
rozvoj venkova k dosažení těchto cílů:
1)           konkurenceschopnost zemědělství;
2)           udržitelné hospodaření s přírodními
zdroji a opatření v oblasti klimatu;
3)           vyvážený územní rozvoj venkovských
oblastí.
Článek 5
Priority Unie v oblasti rozvoje venkova
Cíle politiky rozvoje venkova, které
přispívají ke strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný rozvoj
podporující začlenění, pomáhá dosahovat těchto šest priorit Unie v oblasti
rozvoje venkova, které odrážejí příslušné tematické cíle společného
strategického rámce:
1)           podpora předávání znalostí a inovací
v zemědělství, lesnictví a ve venkovských oblastech se zaměřením na tyto
oblasti:
a)      podporu inovací a znalostní základny ve
venkovských oblastech;
b)      posílení vazeb mezi zemědělstvím a
lesnictvím a výzkumem, vývojem a inovacemi;
c)      podporu celoživotního vzdělávání a
odborné přípravy v odvětvích zemědělství a lesnictví;
2)           zvýšení konkurenceschopnosti všech
druhů zemědělské činnosti a zlepšení životaschopnosti zemědělských podniků se
zaměřením na tyto oblasti:
a)      usnadnění restrukturalizace zemědělských
podniků, které se potýkají se závažnými strukturálními problémy, zejména
podniků s nízkou mírou účasti na trhu, podniků orientovaných na trh v určitých
odvětvích a podniků, u nichž je zapotřebí zemědělská diverzifikace;
b)      usnadnění generační obnovy v zemědělském
odvětví;
3)           podpora organizace potravinového
řetězce a řízení rizik v zemědělství se zaměřením na tyto oblasti:
a)      lepší začlenění prvovýrobců do
potravinového řetězce prostřednictvím programů jakosti, podpory na místních
trzích a v krátkých dodavatelských řetězcích, seskupení producentů a
mezioborových organizací;
b)      podporu řízení rizik v zemědělských
podnicích;
4)           obnova, zachování a zlepšení
ekosystémů závislých na zemědělství a lesnictví se zaměřením na tyto oblasti:
a)      obnovu a zachování biologické
rozmanitosti, včetně oblastí sítě Natura 2000 a zemědělských činností vysoké
přírodní hodnoty, a současného stavu evropské krajiny;
b)      zlepšení vodního hospodářství;
c)      lepší hospodaření s půdou;
5)           podpora účinného využívání zdrojů a
podpora přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku v odvětvích zemědělství,
potravinářství a lesnictví, která je odolná vůči klimatu, se zaměřením na tyto
oblasti:
a)      efektivnější používání vody v
zemědělství;
b)      efektivnější využívání energie v
zemědělství a při zpracování potravin;
c)      usnadnění dodávek a využívání energie z
obnovitelných zdrojů, vedlejších produktů, odpadu, reziduí a jiných
nepotravinářských surovin pro účely biologického hospodářství;
d)      snižování emisí oxidu dusného a methanu
ze zemědělství;
e)      podporu pohlcování uhlíku v zemědělství a
lesnictví;
6)           podpora sociálního začleňování,
snižování chudoby a hospodářského rozvoje ve venkovských oblastech se zaměřením
na tyto oblasti:
a)      usnadnění diverzifikace, vytváření nových
malých podniků a pracovních míst;
b)      posílení místního rozvoje ve venkovských
oblastech;
c)      rozšíření dostupnosti, využívání a
kvality informačních a komunikačních technologií (IKT) ve venkovských
oblastech.
Všechny priority přispívají k průřezovým cílům
spočívajících v inovacích, životním prostředí a zmírňování změny klimatu a
přizpůsobování se této změně.
Článek 6
Soudržnost
1.           Je třeba dosáhnout
soudržnosti mezi podporou z EZFRV a opatřeními financovanými Evropským
zemědělským záručním fondem.
2.           Podpora podle tohoto nařízení
se neposkytuje operacím, které jsou podporovány v rámci společných
organizací trhů. Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v
souladu s článkem 90 k stanovení výjimek z tohoto pravidla.
HLAVA II
Programování
Kapitola I
 Obsah programování
Článek 7
Programy rozvoje venkova
1.           V členských státech působí
EZFRV prostřednictvím programů rozvoje venkova. Tyto programy provádějí
strategii k splnění priorit Unie v oblasti rozvoje venkova prostřednictvím
souboru opatření vymezených v hlavě III, pro jejichž dosažení bude
požadována podpora z EZFRV.
2.           Členský stát může předložit
buď jeden program pro celé své území, nebo soubor regionálních programů.
3.           Členské státy s regionálními
programy mohou předložit ke schválení rovněž celostátní rámec obsahující prvky
společné pro tyto programy bez zvláštních rozpočtových přídělů.
Článek 8
Tematické podprogramy
1.           Členské státy mohou do svých
programů rozvoje venkova začlenit tematické podprogramy přispívající k
prioritám Unie v oblasti rozvoje venkova, jež se mají zabývat zvláštními
zjištěnými potřebami, zejména ve vztahu k:
              a)       mladým zemědělcům;
              b)       malým zemědělským
podnikům uvedeným v čl. 20 odst. 2 třetím pododstavci;
              c)       horským oblastem
uvedeným v čl. 33 odst. 2;
              d)       krátkým
dodavatelským řetězcům.
Orientační seznam opatření a druhů operací, jež
mají pro jednotlivé tematické podprogramy obzvláštní význam, je uveden v
příloze III.
2.           Tematické podprogramy se
mohou zabývat rovněž zvláštními potřebami týkajícími se restrukturalizace
zemědělských odvětví s významným dopadem na rozvoj konkrétní venkovské oblasti.
3.           U operací podporovaných v
rámci tematických podprogramů týkajících se malých zemědělských podniků a
krátkých dodavatelských řetězců se mohou míry podpory stanovené v
příloze I zvýšit o 10 procentních bodů. V případě mladých zemědělců a
horských oblastí se mohou maximální míry podpory zvýšit v souladu s
přílohou I. Maximální společná míra podpory však nesmí překročit
90 %.
Článek 9
Obsah programů rozvoje venkova
1.
Kromě prvků uvedených v článku 24 nařízení (EU) č.
[společný strategický rámec/2012] každý program rozvoje venkova obsahuje:
a)      hodnocení ex ante uvedené v článku
48 nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012];
b)      analýzu situace z hlediska silných a
slabých stránek, příležitostí a hrozeb (dále jen „analýza SWOT“) a určení
potřeb, jimiž je nutno se zabývat v zeměpisné oblasti, na niž se vztahuje
daný program a případně tematické podprogramy uvedené v článku 8.
Analýza je strukturována podle priorit Unie v
oblasti rozvoje venkova. V rámci všech priorit Unie v oblasti rozvoje venkova
se posuzují zvláštní potřeby týkající se životního prostředí, zmírňování změny
klimatu a přizpůsobování se této změně a inovací s cílem určit příslušné reakce
v těchto dvou oblastech na úrovni jednotlivých priorit;
c)      popis strategie, který zahrnuje stanovení
cílů pro každou ze základních oblastí priorit Unie v oblasti rozvoje venkova
stanovených v programu na základě společných ukazatelů uvedených v článku 76,
jež mají být vymezeny jako součást systému sledování a hodnocení podle
článku 74, a výběr opatření na základě řádné intervenční logiky programu,
včetně posouzení očekávaného přispění zvolených opatření k dosažení cílů.
Program rozvoje venkova prokazuje, že:
i)        ve vztahu prioritám Unie v oblasti
rozvoje venkova stanovených v programu jsou zařazeny příslušné kombinace
opatření, jež logicky vyplývají z hodnocení ex ante podle písmena a)
a analýzy podle písmena b),
ii)       přidělení finančních prostředků na
opatření programu je vyvážené a přiměřené k dosažení stanovených cílů,
iii)      jsou zohledněny zvláštní potřeby
spojené se specifickými podmínkami na regionální či nižší než regionální
úrovni, jimiž se konkrétně zabývají náležitě navržené kombinace opatření či
tematických podprogramů,
iv)      do programu je začleněn vhodný přístup k
inovacím, životnímu prostředí, včetně specifických potřeb oblastí sítě Natura
2000, a zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně,
v)       se plánují vhodná opatření s cílem
zjednodušit provádění programu,
vi)      byla přijata opatření k zajištění
dostupnosti dostatečných kapacit v oblasti poradenství týkajícího se
regulatorních požadavků a všech aspektů souvisejících s udržitelným řízením v
zemědělství a lesnictví, jakož i opatření v oblasti klimatu,
vii)     se plánují iniciativy k zvyšování
informovanosti a propagaci inovativních opatření a zřizování operačních skupin
v rámci EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti,
viii)    byl určen náležitý přístup, který
stanoví zásady s ohledem na určení výběrových kritérií pro projekty a strategie
místního rozvoje a který bere v úvahu příslušné cíle. V této souvislosti mohou
členské státy upřednostnit operace prováděné společně skupinami zemědělců nebo
stanovit u těchto operací vyšší míru podpory;
d)      posouzení předběžných podmínek a případně
opatření uvedených v čl. 17 odst. 4 nařízení (EU) č. [společný
strategický rámec/2012] a zásadních milníků stanovených pro účely
článku 19 nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012];
e)      popis každého zvoleného opatření;
f)       ve vztahu k místnímu rozvoji zvláštní
popis mechanismů koordinace mezi strategiemi místního rozvoje, opatřením
týkajícím se spolupráce podle článku 36, opatřením týkajícím se základních
služeb a obnovy vesnic ve venkovských oblastech podle článku 21 a podporou
pro nezemědělské činnosti ve venkovských oblastech v rámci opatření týkajícího
se rozvoje zemědělských podniků a podnikatelské činnosti ve venkovských
oblastech podle článku 20;
g)      popis přístupu k inovacím v zájmu vyšší
produktivity a udržitelného řízení zdrojů a přispění k dosažení cílů EIP v
oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti podle článku 61;
h)      analýzu potřeb týkajících se požadavků na
sledování a hodnocení a plánu hodnocení podle článku 49 nařízení (EU) č.
[společný strategický rámec/2012]. Členské státy zajistí dostatečné zdroje a
činnosti v oblasti budování kapacit s cílem zabývat se zjištěnými
potřebami;
i)       finanční plán obsahující
i)        tabulku uvádějící v souladu s
čl. 64 odst. 4 celkový příspěvek z EZFRV plánovaný na každý rok.
V případě potřeby jsou v této tabulce uvedeny v rámci celkového
příspěvku z EZFRV zvlášť prostředky poskytované méně rozvinutým regionům a
finanční prostředky převedené do EZFRV při použití čl. 7 odst. 2
nařízení (EU) č. přímé platby/2012. Plánovaný roční příspěvek z EZFRV musí
být v souladu s víceletým finančním rámcem,
ii)       tabulku uvádějící pro každé opatření
druh operace se zvláštní sazbou příspěvku z EZFRV a technickou pomoc, celkový
plánovaný příspěvek Unie a příslušnou sazbu příspěvku z EZFRV. V případě
potřeby je v této tabulce uvedena zvlášť rovněž sazba příspěvku z EZFRV
pro méně rozvinuté regiony a pro ostatní regiony;
j)       plán ukazatelů, který pro každou z
priorit Unie v oblasti rozvoje venkova stanovených v programu zahrnuje
ukazatele a zvolená opatření s plánovanými výstupy a plánovanými výdaji s
rozčleněním na veřejný a soukromý sektor;
k)      případně tabulku s doplňkovým
financováním poskytnutým členským státem na každé opatření v souladu s
článkem 89;
l)       prvky nutné pro hodnocení podle
článku 89 a případně seznam režimů podpory spadajících do oblasti
působnosti čl. 88 odst. 1, které se použijí při provádění programů;
m)     informace o doplňkovosti s opatřeními
financovanými jinými nástroji společné zemědělské politiky, prostřednictvím
politiky soudržnosti nebo Evropského námořního a rybářského fondu;
n)      opatření k provádění programu,
včetně:
i)        určení všech orgánů stanovených v
čl. 72 odst. 2 členským státem a pro informaci souhrnný popis
struktury řízení a kontroly,
ii)       popisu postupů sledování a hodnocení,
jakož i složení monitorovacího výboru,
iii)      ustanovení k zajištění propagace
programu, včetně prostřednictvím celostátní sítě pro venkov uvedené v
článku 55;
o)      určení partnerů uvedených v článku 5
nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012] a výsledků konzultací s
partnery;
p)      případně hlavní prvky akčního plánu
celostátní sítě pro venkov a struktury této sítě podle čl. 55 odst. 3
a ustanovení týkající se jejího řízení, která představují základ pro roční
akční plány této sítě.
2.
Obsahuje-li program rozvoje venkova tematické
podprogramy, každý podprogram zahrnuje:
a)      zvláštní analýzu situace z hlediska
analýzy SWOT a určení potřeb, jimiž se má daný podprogram zabývat;
b)      zvláštní cíle na úrovni podprogramu a
výběr opatření na základě důkladného stanovení intervenční logiky každého
podprogramu, včetně posouzení očekávaného přispění zvolených opatření k
dosažení cílů;
c)      samostatný zvláštní plán ukazatelů s
plánovanými výstupy a plánovanými výdaji v rozčlenění na veřejný a soukromý
sektor.
3.
Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví
pravidla pro předkládání prvků popsaných v odstavcích 1 a 2 v
programech rozvoje venkova. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s
přezkumným postupem podle článku 91.
Kapitola II
Vypracování, schválení a změny programů rozvoje venkova
Článek 10
Předběžné podmínky
Kromě předběžných podmínek stanovených v
příloze IV se na EZFRV použijí obecné předběžné podmínky uvedené v příloze IV
nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012].
Článek 11
Schválení programů rozvoje venkova
1.
Členské státy předloží Komisi návrh každého
programu rozvoje venkova, jenž obsahuje informace uvedené v článku 9.
2.
Programy rozvoje venkova schvaluje Komise
prostřednictvím prováděcího aktu přijatého v souladu s přezkumným postupem
podle článku 91.
Článek 12
Změny programů rozvoje venkova
1.
Žádosti členských států o změny programu se
schvalují podle těchto postupů:
a)      Komise prostřednictvím prováděcích aktů
rozhodne o žádostech o změny programů, které se týkají:
i)        změny ve strategii programu
prostřednictvím významné úpravy kvantifikovaných cílů,
ii)       změny v sazbě příspěvku z EZFRV u
jednoho či více opatření,
iii)      změny celého příspěvku Unie nebo jeho
ročního rozdělení na úrovni programu,
iv)      převodu finančních prostředků mezi
jednotlivými opatřeními prováděnými s různými sazbami příspěvku z EZFRV.
Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s
přezkumným postupem podle článku 91.
b)      Ve všech ostatních případech rozhodne
Komise o žádostech o změnu programu prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto
změny se týkají zejména:
i)        zavedení nebo zrušení opatření či
některých druhů operací,
ii)       změn v popisu opatření, včetně změn
podmínek způsobilosti.
2.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkajících se kritérií, která určují
významnou úpravu kvantifikovaných cílů podle odst. 1 písm. a)
bodu i).
Článek 13
Pravidla týkající se postupů a harmonogramů
Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme
pravidla týkající se postupů a harmonogramů pro:
a)           schvalování programů rozvoje
venkova;
b)           předkládání a schvalování návrhů na
změny programů rozvoje venkova, včetně jejich vstupu v platnost a četnosti
předkládání v průběhu programového období.
Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s
přezkumným postupem podle článku 91.
HLAVA III
Podpora pro rozvoj venkova
Kapitola I
Opatření
Článek 14
Opatření
Každé opatření pro rozvoj venkova je
naplánováno tak, aby konkrétně přispělo k splnění jedné či více priorit
Unie v oblasti rozvoje venkova. Orientační seznam opatření, jež jsou zvláště
důležitá pro priority Unie, je stanoven v příloze V.
Oddíl 1
Jednotlivá opatření
Článek 15
Předávání znalostí a informační akce
1.
Podpora v rámci tohoto opatření zahrnuje činnosti v
oblasti odborného vzdělávání a získávání dovedností, demonstrační činnosti
a informační akce. Činnosti v oblasti odborného vzdělávání a získávání
dovedností mohou zahrnovat vzdělávací kurzy, workshopy a odborné vedení.
Podpora může zahrnovat rovněž krátkodobé výměny
řídicích pracovníků zemědělských podniků a návštěvy zemědělských podniků.
2.
Podpora v rámci tohoto opatření je určena pro osoby
pracující v odvětvích zemědělství, potravinářství a lesnictví, správce půdy a
jiné hospodářské subjekty, jež jsou malými nebo středními podniky působícími ve
venkovských oblastech.
Příjemcem podpory je subjekt zajišťující
vzdělávání či jiné předávání znalostí a informační akce.
3.
Podpora v rámci tohoto opatření se nevztahuje na
vzdělávací kurzy a kurzy odborné přípravy, které tvoří součást běžných programů
nebo systémů středního a vyššího vzdělávání.
Subjekty zajišťující předávání znalostí a
informační služby mají k plnění tohoto úkolu příslušné kapacity v podobě
kvalifikací zaměstnanců a pravidelného školení.
4.
Způsobilými náklady v rámci tohoto opatření jsou
náklady na zorganizování a zajištění předávání znalostí nebo informačních
akcí. V případě demonstračních projektů může podpora zahrnovat rovněž příslušné
investiční náklady. Způsobilé jsou rovněž cestovní výlohy, náklady na ubytování
a denní příspěvky účastníků a rovněž náklady na zástup zemědělců.
5.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkajících se dalšího upřesnění
způsobilých nákladů, minimálních kvalifikací subjektů poskytujících služby v
oblasti předávání znalostí a doby trvání a obsahu programů výměn pracovníků
zemědělských podniků a návštěv zemědělských podniků.
Článek 16
Poradenské, řídicí a pomocné služby pro
zemědělství
1.
Podpora v rámci tohoto opatření se poskytuje s
cílem:
a)      pomoci zemědělcům, vlastníkům lesů a
malým a středním podnikům ve venkovských oblastech využívat poradenské služby k
zlepšení hospodářského a environmentálního profilu, jakož i šetrnosti a
odolnosti vůči klimatu, jejich zemědělského podniku a/nebo investice;
b)      podporovat zřizování řídicích, pomocných
a poradenských služeb pro zemědělství a poradenských služeb pro lesnictví,
včetně zemědělského poradenského systému uvedeného v článcích 12 až 14 nařízení
(EU) č. horizontální nařízení/2012;
c)      podporovat odbornou přípravu poradců.
2.
Příjemcem podpory podle odst. 1 písm. a)
a c) je poskytovatel poradenských služeb nebo odborné přípravy. Podpora
podle odst. 1 písm. b) se poskytuje orgánu nebo subjektu, který byl
vybrán za účelem zřízení řídicích, pomocných a poradenských služeb pro
zemědělství nebo poradenských služeb pro lesnictví.
3.
Orgány nebo subjekty, které byly vybrány pro
poskytování poradenství, mají příslušné zdroje v podobě pravidelně školených a
kvalifikovaných zaměstnanců a zkušeností s poradenstvím a hodnověrnosti,
pokud jde o oblasti, v nichž poskytují poradenství. Příjemci se vybírají
prostřednictvím výzev k předkládání návrhů. Výběrové řízení je objektivní a je
otevřené pro veřejné i soukromé subjekty.
Při poskytování poradenských služeb jsou dodržovány
povinnosti týkající se nezveřejňování informací uvedené v čl. 13
odst. 2 nařízení (EU) č. horizontální nařízení/2012.
4.
Poradenské služby pro zemědělce jsou spojeny
nejméně s jednou prioritou Unie v oblasti rozvoje venkova a zahrnují
minimálně jeden z těchto prvků:
a)      jeden nebo více povinných požadavků na
hospodaření a/nebo norem dobrého zemědělského a environmentálního stavu
stanovených v kapitole I hlavy VI nařízení (EU) č. horizontální
nařízení/2012;
b)      případně zemědělské postupy příznivé pro
klima a životní prostředí, jak je stanoveno v hlavě III kapitole 2 nařízení
(EU) č. přímé platby/2012, a udržování zemědělských ploch podle čl. 4 odst. 1
písm. c) nařízení (EU) č. přímé platby/2012;
c)      požadavky nebo opatření související se
zmírňováním změny klimatu a přizpůsobováním se této změně, biologickou
rozmanitostí, ochranou vod a půdy, hlášením chorob zvířat a rostlin a
inovacemi, jak je stanoveno v příloze I nařízení (EU) č. horizontální
nařízení/2012;
d)      udržitelný rozvoj hospodářské činnosti
malých zemědělských podniků, které vymezily členské státy, a přinejmenším
zemědělských podniků, které se účastní režimu pro malé zemědělce uvedeného v
hlavě V nařízení (EU) č. přímé platby/2012, nebo
e)      případně normy bezpečnosti práce na
základě právních předpisů Unie.
Poradenství se může týkat rovněž jiných
záležitostí, které souvisí s hospodářským, zemědělským a environmentálním
profilem zemědělského podniku.
5.
Poradenství pro vlastníky lesů zahrnuje minimálně
příslušné povinnosti podle směrnic 92/43/EHS, 2009/147/ES a 2000/60/ES. Může
zahrnovat rovněž záležitosti spojené s hospodářským a environmentálním profilem
lesnických podniků.
6.
Poradenství pro malé a střední podniky může
zahrnovat záležitosti spojené s hospodářským a environmentálním profilem
podniku.
7.
Je-li to odůvodněné a vhodné, může být poradenství
poskytováno částečně ve skupině s přihlédnutím k situaci jednotlivého uživatele
poradenských služeb.
8.
Podpora podle odst. 1 písm. a) a c)
je omezena maximálními částkami stanovenými v příloze I. Podpora podle
odst. 1 písm. b) se postupně snižuje a poskytuje se nejvýše po dobu
pěti let od zřízení.
9.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkajících se další specifikace
minimálních kvalifikací orgánů a subjektů poskytujících poradenství.
Článek 17
Režimy jakosti zemědělských produktů a
potravin
1.
Podpora v rámci tohoto opatření zahrnuje účast
nových zemědělců:
a)      v režimech jakosti zemědělských produktů,
bavlny nebo potravin, které byly zřízeny právními předpisy Unie;
b)      v režimech jakosti zemědělských produktů,
bavlny nebo potravin, jež byly členskými státy uznány jako programy, které
splňují tato kritéria:
i)        zvláštnost konečného produktu v rámci
těchto režimů je odvozena z jednoznačných povinností týkajících se
zaručení:
– zvláštních vlastností produktu nebo
– zvláštních metod zemědělského hospodaření nebo
výrobních metod nebo
– jakosti konečného produktu, která jde významně
nad rámec norem pro obchodní komodity týkajících se veřejného zdraví, zdraví
zvířat nebo rostlin, dobrých životních podmínek zvířat či ochrany životního
prostředí,
ii)       režim je otevřen všem producentům,
iii)      režim zahrnuje závazné specifikace
produktu a dodržování těchto specifikací ověřují orgány veřejné správy nebo
nezávislý kontrolní orgán,
iv)      režim je transparentní a zajišťuje úplné
zpětné vysledování produktů
nebo
c)      dobrovolných systémech certifikace
zemědělských produktů, které byly členskými státy uznány jako systémy, které
splňují obecné zásady osvědčených postupů Unie[29]
k dobrovolným systémům certifikace pro zemědělské produkty a potraviny.
2.
Podpora se poskytuje jako roční pobídková platba,
jejíž úroveň se určuje podle úrovně fixních nákladů vyplývajících z účasti v
podporovaných režimech, a to nejvýše po dobu pěti let.
Pro účely tohoto odstavce se „fixními náklady“
rozumí náklady na vstup do podporovaných režimů jakosti a roční příspěvek na
účast v tomto režimu, případně včetně výdajů na kontroly, které jsou nezbytné k
ověření dodržování specifikací daného režimu.
3.
Podpora je omezena maximální částkou stanovenou v
příloze I.
4.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkajících se konkrétních režimů jakosti
v Unii, na něž se vztahuje odst. 1 písm. a).
Článek 18
Investice do hmotného majetku
1.
Podpora v rámci tohoto opatření zahrnuje hmotné
a/nebo nehmotné investice, které:
a)      zvyšují celkovou výkonnost zemědělského
podniku;
b)      se týkají zpracování, uvádění na trh
a/nebo vývoje zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy nebo
bavlny. Výstupem výrobního procesu může být produkt, na nějž se uvedená příloha
nevztahuje;
c)      se týkají infrastruktury související s
rozvojem a přizpůsobením zemědělství, včetně přístupu k zemědělské a lesní
půdě, s pozemkovými úpravami a melioracemi, dodávkami energie a vodním
hospodářstvím; nebo
d)      jsou neproduktivními investicemi, jež
souvisí s plněním agro- nebo lesnicko-environmentálních závazků, ochranou stavu
biologické rozmanitosti druhů a přírodních stanovišť, jakož i se zvýšením
společenské hodnoty oblasti sítě Natura 2000 nebo jiných oblastí vysoké
přírodní hodnoty, jež budou vymezeny v programu.
2.
Podpora podle odst. 1 písm. a) se
poskytuje zemědělským podnikům. V případě investic na podporu
restrukturalizace zemědělských podniků jsou způsobilé pouze zemědělské podniky
do určité velikosti, kterou členské státy vymezí v programu na základě analýzy
SWOT provedené ve vztahu k prioritě Unie v oblasti rozvoje venkova
„konkurenceschopnost všech druhů zemědělství a posílení životaschopnost
zemědělských podniků“.
3.
Podpora v rámci tohoto opatření je omezena
maximálními mírami podpory stanovenými v příloze I. Tyto maximální míry se
mohou zvýšit v případě mladých zemědělců, společných investic a integrovaných
projektů zahrnujících podporu v rámci více než jednoho opatření, investic v
oblastech s významnými přírodními omezeními, jež jsou uvedeny v čl. 33
odst. 3, a operací podporovaných v rámci EIP v oblasti zemědělské
produktivity a udržitelnosti v souladu s mírami podpory stanovenými
v příloze I. Maximální společná míra podpory však nesmí překročit
90 %.
4.
Odstavec 3 se nepoužije na neproduktivní
investice uvedené odst. 1 písm. d).
Článek 19
Obnovení potenciálu zemědělské produkce
poškozeného přírodními katastrofami a katastrofickými událostmi a zavedení
vhodných preventivních opatření
1.
Podpora v rámci tohoto opatření zahrnuje:
a)      investice do preventivních opatření,
jejichž cílem je snížení následků pravděpodobných přírodních katastrof a
katastrofických událostí;
b)      investice k obnovení zemědělské půdy a
produkčního potenciálu poškozeného přírodními katastrofami a katastrofickými
událostmi.
2.
Podpora se poskytuje zemědělcům nebo skupinám
zemědělců. Podporu lze poskytnout rovněž veřejným subjektům, je-li zjištěna
vazba mezi investicemi, které uskuteční tyto subjekty, a potenciálem zemědělské
produkce.
3.
Podpora podle odst. 1 písm. b) je
podmíněna úředním uznáním výskytu přírodní katastrofy, a rovněž skutečnosti, že
tato katastrofa nebo opatření přijatá v souladu se směrnicí 2000/29/ES na
eradikaci nebo zastavení choroby rostlin nebo škůdce zapříčinila zničení
nejméně 30 % příslušného zemědělského potenciálu, ze strany příslušných
orgánů veřejné správy v členských státech.
4.
Podpora v rámci tohoto opatření se neposkytuje k
uhrazení ušlých příjmů v důsledku přírodní katastrofy nebo katastrofické
události.
Členské státy zajistí, aby se zabránilo nadměrné
kompenzaci v důsledku kombinace tohoto opatření s jinými nástroji podpory
členských států nebo Unie nebo soukromými systémy pojištění.
5.
Podpora podle odst. 1 písm. a) je omezena
maximální mírou podpory stanovenou v příloze I. Tato maximální míra
podpory se nevztahuje na společné projekty uskutečňované více než jedním
příjemcem.
6.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkajících se stanovení způsobilých
nákladů v rámci tohoto opatření.
Článek 20
Rozvoj zemědělských podniků
a podnikatelské činnosti
1.
Podpora v rámci tohoto opatření zahrnuje:
a)      podporu na zahájení podnikatelské
činnosti pro:
i)        mladé zemědělce,
ii)       nezemědělské činnosti ve venkovských
oblastech,
iii)      rozvoj malých zemědělských podniků;
b)      investice do nezemědělských činností;
c)      roční platby zemědělcům, kteří se účastní
režimu pro malé zemědělce stanoveného hlavou V nařízení (EU) č. přímé
platby/2012 (dále jen „režim pro malé zemědělce“), kteří trvale převedou zemědělský
podnik jinému zemědělci.
2.
Podpora podle odst. 1 písm. a)
bodu i) se poskytuje mladým zemědělcům.
Podpora podle odst. 1 písm. a)
bodu ii) se poskytuje zemědělcům nebo členům domácnosti zemědělce s
rozlišením na nezemědělské činnosti a nezemědělské mikropodniky a malé podniky
ve venkovských oblastech.
Podpora podle odst. 1 písm. a)
bodu iii) se poskytuje malým zemědělským podnikům vymezeným členskými
státy.
Podpora podle odst. 1 písm. b) se
poskytuje nezemědělským mikropodnikům a malým podnikům ve venkovských
oblastech a zemědělcům nebo členům domácnosti zemědělce.
Podpora podle odst. 1 písm. c) se poskytuje
zemědělcům, kteří se v době předložení žádosti o podporu účastní režimu pro
malé zemědělce na období alespoň jednoho roku a kteří se zaváží k trvalému
převodu celého zemědělského podniku a odpovídajících platebních nároků jinému
zemědělci. Podpora se vyplácí ode dne převodu do 31. prosince 2020.
3.
Za člena domácnosti zemědělce může být považována
jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo skupina fyzických či právnických
osob bez ohledu na právní postavení přiznané skupině a jejím členům podle
vnitrostátního práva s výjimkou zemědělských pracovníků. Považuje-li se za
člena domácnosti zemědělce právnická osoba nebo skupina právnických osob, musí
tento člen vykonávat v zemědělském podniku zemědělskou činnost v době podání
žádosti o podporu.
4.
Podpora podle odst. 1 písm. a) je
podmíněna předložením podnikatelského plánu. Provádění podnikatelského plánu
musí být zahájeno do šesti měsíců ode dne vydání rozhodnutí o udělení podpory.
Členské státy stanoví vyšší a nižší prahovou
hodnotu, která zemědělským podnikům umožňuje přístup k podpoře podle
odst. 1 písm. a) bodu i) respektive iii). Nižší prahová
hodnota u podpory podle odst. 1 písm. a) bodu i) je podstatně
vyšší než horní prahová hodnota u podpory podle odst. 1 písm. a)
bodu iii). Podpora je však omezena na zemědělské podniky, které spadají do
definice mikropodniků a malých podniků.
5.
Podpora podle odst. 1 písm. a) se
poskytuje ve formě paušální platby, kterou lze vyplatit nejméně ve dvou
splátkách během období nejvýše pěti let. Splátky se mohou postupně snižovat.
Vyplacení poslední splátky podle odst. 1 písm. a) bodu i)
a ii) je podmíněno správným provedením podnikatelského plánu.
6.
Maximální částka podpory pro odst. 1 písm. a) je
stanovena v příloze I. Členské státy určí výši podpory podle odst. 1
písm. a) bodu i) a ii) rovněž s prohlédnutím k
sociálně-ekonomické situaci oblasti programu.
7.
Podpora podle odst. 1 písm. c) se rovná 120 % roční
platby, kterou příjemce obdržel v rámci režimu pro malé zemědělce.
8.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90, pokud jde o minimální obsah podnikatelských
plánů a kritéria, jež členské státy použijí ke stanovení prahových hodnot
uvedených v odstavci 4.
Článek 21
Základní služby a obnova vesnic ve
venkovských oblastech
1.
Podpora v rámci tohoto opatření zahrnuje zejména:
a)      vypracování a aktualizaci plánů rozvoje
obcí ve venkovských oblastech a jejich základních služeb a plánů pro
ochranu a správu lokalit sítě Natura 2000 a dalších míst vysoké přírodní
hodnoty;
b)      investice do vybudování, zlepšování nebo
rozšiřování všech typů drobné infrastruktury, včetně investic do energie z
obnovitelných zdrojů;
c)      infrastrukturu širokopásmového připojení,
včetně jejího vybudování, zlepšování a rozšiřování, pasivní infrastrukturu
širokopásmového připojení a přístup k širokopásmovému připojení a k
řešením v oblasti elektronické veřejné správy;
d)      investice do zřizování, zlepšování nebo
rozšiřování místních základních služeb pro venkovské obyvatelstvo, včetně
oblasti volného času a kultury, a související infrastruktury;
e)      investice veřejných subjektů do rekreační
infrastruktury, turistických informací a značení turistických míst;
f)       studie a investice spojené se
zachováním, obnovou a rozvojem kulturního a přírodního dědictví obcí a
venkovské krajiny, včetně souvisejících sociálně-ekonomických aspektů;
g)      investice zaměřené na přemístění činností
a rekonstrukci budov či jiných zařízení nacházejících se v blízkosti
venkovských usedlostí v zájmu zlepšení kvality života nebo zlepšení
environmentálního profilu dané usedlosti.
2.
Podpora v rámci tohoto opatření se týká pouze
drobné infrastruktury, kterou každý členský stát vymezí v programu. Programy
rozvoje venkova však mohou v případě investic do širokopásmového připojení a
energie z obnovitelných zdrojů stanovit zvláštní odchylky od tohoto
pravidla. V tomto případě se stanoví jednoznačná kritéria, která zajistí
doplňkovost s podporou poskytovanou na základě jiných nástrojů Unie.
3.
Investice podle odstavce 1 jsou způsobilé pro
podporu, jsou-li příslušné operace prováděny podle plánů rozvoje obcí ve
venkovských oblastech a jejich základních služeb, pokud tyto plány existují, a
jsou-li v souladu se strategií místního rozvoje, pokud existuje.
4.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkajících se vymezení typů
infrastruktury pro energii z obnovitelných zdrojů, které jsou způsobilé pro
podporu v rámci tohoto opatření.
Článek 22
Investice do rozvoje lesních oblastí a
zlepšování životaschopnosti lesů
1.
Podpora v rámci tohoto opatření se týká:
a)      zalesňování a zakládání lesů;
b)      zavádění zemědělsko-lesnických systémů;
c)      předcházení poškozování lesů lesními
požáry a přírodními katastrofami a obnovy poškozených lesů, a to včetně
napadení škůdci a vypuknutí chorob, katastrofických událostí a hrozeb
souvisejících s klimatem;
d)      investice k zvýšení odolnosti a
ekologické hodnoty, jakož i potenciálu zmírňování změny klimatu lesních
ekosystémů;
e)      investice do nových lesnických
technologií a do zpracování lesnických produktů a jejich uvádění na trh.
2.
Omezení týkající se vlastnictví lesů podle
článků 36 až 40 se nevztahují na tropické či subtropické lesy a
zalesněné oblasti na území Azor, Madeiry, Kanárských ostrovů, menších ostrovů v
Egejském moři ve smyslu nařízení Rady (EHS) č. 2019/93[30] a francouzských
zámořských departementů.
Pro zemědělské podniky nad určitou velikost,
kterou v programu určí členské státy, se podpora podmíní předložením lesního hospodářského
plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů
vymezeným ministerskou konferencí o ochraně lesů v Evropě v roce 1993[31] (dále jen „udržitelné
obhospodařování lesů“).
3.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkajících se podmínek pro stanovení
výskytu přírodních katastrof nebo napadení škůdci a vypuknutí chorob a
vymezení způsobilých druhů preventivních opatření.
Článek 23
Zalesňování a zakládání lesů
1.
Podpora podle čl. 22 odst. 1
písm. a) se poskytuje soukromým vlastníkům a nájemcům půdy, obcím a
jejich sdružením a pokrývá náklady na založení a roční prémii na hektar k
uhrazení nákladů na údržbu, včetně první a poslední probírky, a to nejvýše
po dobu deseti let.
2.
Způsobilá je zemědělská i nezemědělská půda.
Vysázené druhy se přizpůsobí podmínkám životního prostředí a klimatickým
podmínkám dotyčné oblasti a minimálním environmentálním požadavkům. Podpora se
neposkytuje na výsadbu rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových
plantážích, vánočních stromků nebo rychle rostoucích stromů pěstovaných pro
výrobu energie. V oblastech, v nichž je zalesňování ztíženo nepříznivými
půdními a klimatickými podmínkami, může být podpora poskytnuta na výsadbu
jiných víceletých druhů dřevin, jako jsou keře nebo křoviny vhodné pro místní
podmínky.
3.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkajících se vymezení minimálních
environmentálních požadavků podle odstavce 2.
Článek 24
Zavádění zemědělsko-lesnických systémů
1.
Podpora podle čl. 22 odst. 1
písm. b) se poskytuje soukromým vlastníkům půdy, nájemcům, obcím a jejich
sdružením a pokrývá náklady na založení a roční prémii na hektar k uhrazení
nákladů na údržbu po dobu nejvýše tří let.
2.
„Zemědělsko-lesnickými systémy“ se rozumí systémy
využívání půdy, v jejichž rámci se na stejném pozemku pěstují stromy v
kombinaci s extenzivním zemědělstvím. Maximální počet stromů vysázených na
hektar určí členské státy s přihlédnutím k místním půdním a klimatickým podmínkám,
druhům lesních porostů a potřebě zajistit zemědělské využití půdy.
3.
Podpora je omezena maximální mírou podpory
stanovenou v příloze I.
Článek 25
Předcházení poškozování lesů lesními požáry
a přírodními katastrofami a katastrofickými událostmi a obnova poškozených lesů
1.
Podpora podle čl. 22 odst. 1
písm. c) se poskytuje soukromým, poloveřejným a veřejným vlastníkům
lesů, obcím, státním lesům a jejich sdružením a pokrývá náklady na:
a)      vybudování ochranné infrastruktury. V
případě protipožárních pruhů může podpora zahrnovat rovněž podporu přispívající
k nákladům na údržbu. Podpora se neposkytuje na činnosti související ze
zemědělstvím vykonávané v oblastech, na něž se vztahují agroenvironmentální
závazky;
b)      místní preventivní činnosti v malém
měřítku zaměřené proti požárům nebo jiným přírodním nebezpečím;
c)      zřizování a zlepšování zařízení ke
sledování lesních požárů, škůdců a chorob a komunikačních zařízení;
d)      obnovu lesnického potenciálu poškozeného
požáry a jinými přírodními katastrofami, včetně škůdců, chorob a
katastrofických událostí a jevů souvisejících se změnou klimatu.
2.
V případě preventivních opatření týkajících se
škůdců a chorob musí být riziko výskytu příslušné katastrofy doloženo vědeckými
důkazy a uznáno veřejnými vědeckými organizacemi. V programu musí být případně
uveden seznam druhů organismů, které poškozují rostliny a které mohou způsobit
katastrofu.
Způsobilé operace musí být v souladu s plánem na
ochranu lesů, který vypracují členské státy. U lesnických podniků nad určitou
rozlohu, kterou členské státy vymezí v programu, je podpora podmíněna
předložením lesního hospodářského plánu s podrobným rozvedením cílů v
oblasti prevence.
Pro podporu týkající se prevence lesních požárů
jsou způsobilé lesní oblasti považované podle plánu na ochranu lesů, který
vyhotoví členské státy, za oblasti se středním nebo vysokým rizikem požáru.
3.
Podpora podle odst. 1 písm. b) je
podmíněna úředním uznáním výskytu přírodní katastrofy, a rovněž skutečnosti, že
tato katastrofa nebo opatření přijatá v souladu se směrnicí 2000/29/ES na
eradikaci nebo zastavení choroby rostlin nebo škůdce zapříčinila zničení
nejméně 30 % příslušného lesního potenciálu, ze strany příslušných orgánů
veřejné správy v členských státech. Tento procentní podíl se určí na základě
průměrného stávajícího lesnického potenciálu v tříletém období bezprostředně
předcházejícím katastrofě, nebo průměru za pětileté období bezprostředně
předcházející katastrofě s vyloučením nejvyšší a nejnižší hodnoty.
4.
Podpora v rámci tohoto opatření se neposkytuje k
uhrazení ušlých příjmů v důsledku přírodní katastrofy.
Členské státy zajistí, aby se zabránilo nadměrné
kompenzaci v důsledku kombinace tohoto opatření s jinými nástroji podpory
členských států nebo Unie nebo soukromými systémy pojištění.
Článek 26
Investice k zvýšení odolnosti a ekologické
hodnoty lesních ekosystémů
1.
Podpora podle čl. 22 odst. 1
písm. d) se poskytuje fyzickým osobám, soukromým vlastníkům lesů,
soukromým a poloveřejným subjektům, obcím a jejich sdružením. V případě
státních lesů může být podpora poskytována rovněž subjektům, které tyto lesy
obhospodařují a které nejsou závislé na státním rozpočtu.
2.
Investice se zaměří na splnění závazků týkajících
se cílů v oblasti ochrany životního prostředí nebo poskytování služeb
ekosystémů a/nebo závazků, které zvyšují společenskou hodnotu lesů a
zalesněných ploch v dotyčné oblasti nebo zlepšují potenciál ekosystémů ke
zmírňování změny klimatu, aniž by byly z dlouhodobého hlediska vyloučeny
hospodářské přínosy.
Článek 27
Investice do nových lesních technologií a
zpracování lesnických produktů a jejich uvádění na trh
1.
Podpora podle čl. 22 odst. 1
písm. e) se poskytuje soukromým vlastníkům lesů, obcím a jejich sdružením
a malým a středním podnikům na investice, které zvyšují lesnický potenciál nebo
souvisejí se zpracováním lesnických produktů a jejich uváděním na trh. Na území
Azor, Madeiry, Kanárských ostrovů, menších ostrovů v Egejském moři ve smyslu
nařízení (EHS) č. 2019/93 a francouzských zámořských departementů může být
podpora poskytnuta rovněž podnikům, které nejsou malými a středními podniky.
2.
Investice související se zvyšováním ekonomické
hodnoty lesů se uskuteční na úrovni lesnického podniku a mohou zahrnovat
investice do strojů pro lesní těžební práce a postupů těžby, které jsou šetrné
k půdě a zdrojům.
3.
Investice související s používáním dřeva jako
suroviny nebo zdroje energie jsou omezeny na všechny pracovní operace před
průmyslovým zpracováním.
4.
Podpora je omezena maximálními mírami podpory
stanovenými v příloze I.
Článek 28
Zřizování seskupení producentů
1.
Podpora v rámci tohoto opatření se poskytuje, aby
se usnadnilo zřizování seskupení producentů v zemědělství a lesnictví s cílem:
a)      přizpůsobit produkci a výstup producentů,
kteří jsou členy těchto seskupení, požadavkům trhu;
b)      společně uvádět zboží na trh, včetně
přípravy k prodeji, centralizace prodeje a dodávek velkoodběratelům;
c)      stanovit společná pravidla pro informace
o produkci, zejména s ohledem na sklizeň a dostupnost, a
d)      zajišťovat ostatní činnosti, které mohou
provádět seskupení producentů, například rozvoj podnikatelských a
marketingových dovedností a organizace a usnadnění inovačních procesů.
2.
Podpora se poskytuje seskupením producentů, která
jsou příslušným orgánem členského státu oficiálně uznána na základě
podnikatelského plánu. Omezuje se na seskupení producentů, kteří spadají do
definice malých a středních podniků.
Členské státy do pěti let od uznání seskupení
producentů ověří, zda bylo dosaženo cílů podnikatelského plánu.
3.
Podpora se poskytuje formou paušální částky v
ročních splátkách po dobu prvních pěti let ode dne, kdy bylo seskupení
producentů uznáno na základě svého podnikatelského plánu. Vypočítává se podle
roční produkce seskupení uvedené na trh. Poslední splátku členské státy vyplatí
až po ověření správného provedení podnikatelského plánu.
V prvním roce mohou členské státy vyplatit
seskupení producentů podporu, která je vypočítána na základě průměrné roční
hodnoty produkce členů seskupení uvedené na trh během tří let před vstupem do
seskupení. V případě seskupení producentů v lesnictví je podpora
vypočítána na základě průměrné produkce členů seskupení uvedené na trh v
posledních pěti letech před uznáním seskupení s vyloučením nejvyšší a nejnižší
hodnoty.
4.
Podpora je omezena maximálními měrami stanovenými v
příloze I.
Článek 29
Agroenvironmentální-klimatické operace
1.
Členské státy poskytují podporu v rámci tohoto
opatření na celém svém území podle svých celostátních, regionálních nebo
místních zvláštních potřeb a priorit. Zařazení tohoto opatření do programů
rozvoje venkova je povinné.
2.
Agroenvironmentální-klimatické platby se poskytují
zemědělcům, skupinám zemědělců nebo skupinám zemědělců a dalších správců půdy,
kteří se dobrovolně zaváží k provádění operací sestávajících z jednoho nebo
více agroenvironmentálních-klimatických závazků pro zemědělskou půdu. V řádně
odůvodněných případech mohou být za účelem plnění cílů v oblasti ochrany
životního prostředí agroenvironmentální-klimatické platby poskytnuty i jiným
správcům půdy nebo skupinám jiných správců půdy.
3.
Agroenvironmentální-klimatické platby se vztahují
pouze na závazky nad rámec příslušných závazných norem stanovených podle
kapitoly 1 hlavy VI nařízení (EU) č. horizontální nařízení/2012
a jiných příslušných požadavků stanovených podle kapitoly 2 hlavy III
nařízení (EU) č. přímé platby/2012, příslušných minimálních požadavků, jež
se týkají používání průmyslových hnojiv a přípravků na ochranu rostlin, a
dalších příslušných závazných požadavků stanovených vnitrostátními právními
předpisy. Všechny tyto závazné požadavky jsou určeny v programu.
4.
Členské státy se vynasnaží poskytnout osobám, které
se zaváží k provádění operací v rámci tohoto opatření, znalosti a informace
potřebné k jejich plnění, včetně odborného poradenství souvisejícího s dotyčným
závazkem a/nebo podmínění podpory v rámci tohoto opatření příslušným vzděláním.
5.
Závazky v rámci tohoto opatření se přijímají na
období mezi pěti až sedmi lety. Je-li to však nezbytné k dosažení či zachování
požadovaných přínosů pro životní prostředí, mohou členské státy ve svých
programech rozvoje venkova stanovit u určitých druhů závazků delší období,
včetně povolením jejich ročního prodloužení po uplynutí počátečního období.
6.
Platby se poskytují ročně a kompenzují v plné výši
či částečně dodatečné náklady a ušlé příjmy příjemců podpory v důsledku
přijatých závazků. V případě potřeby mohou hradit rovněž transakční náklady až
do výše 20 % prémie vyplacené na agroenvironmentální-klimatické závazky.
Jsou-li závazky přijaty skupinami zemědělců, činí maximální výše 30 %.
7.
Je-li to nezbytné k zajištění účinného uplatňování
tohoto opatření, mohou členské státy použít k výběru příjemců postup podle
čl. 49 odst. 3.
8.
Podpora je omezena maximálními částkami stanovenými
v příloze I.
Podpora v rámci tohoto opatření nesmí být
poskytnuta na závazky, na něž se vztahuje opatření týkající se ekologického
zemědělství.
9.
Podporu lze za účelem zachování genetických zdrojů
v zemědělství poskytovat na operace, na něž se nevztahují ustanovení
odstavců 1 až 8.
10.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkajících se ročního prodloužení závazků
po uplynutí počátečního období operace, podmínek, jež se vztahují na závazky
týkající se rozšíření či jiného způsobu chovu hospodářských zvířat, omezení
průmyslových hnojiv, přípravků na ochranu rostlin či jiných vstupů, místních
plemen, jejichž chov je ohrožen, nebo ochrany genetických zdrojů rostlin a
rovněž vymezení způsobilých operací podle odstavce 9.
Článek 30
Ekologické zemědělství
1.
Podpora v rámci tohoto opatření se poskytuje na
hektar zemědělsky využité plochy zemědělcům nebo skupinám zemědělců, kteří se
dobrovolně zaváží k přechodu na postupy a způsoby ekologického zemědělství či k
zachování těchto postupů a způsobů, jak jsou vymezeny v nařízení Rady (ES)
č. 834/2007[32].
2.
Podpora se poskytuje pouze na závazky nad rámec
příslušných závazných norem stanovených podle kapitoly I hlavy VI
nařízení (EU) č. horizontální nařízení/2012, příslušných minimálních
požadavků, jež se týkají používání průmyslových hnojiv a přípravků na ochranu
rostlin, a dalších příslušných závazných požadavků stanovených vnitrostátními
právními předpisy. Všechny tyto požadavky jsou určeny v programu.
3.
Závazky v rámci tohoto opatření se přijímají na
období mezi pěti až sedmi lety. Je-li podpora poskytnuta na zachování
ekologického zemědělství, mohou členské státy ve svých programech rozvoje
venkova povolit roční prodloužení po uplynutí počátečního období.
4.
Platby se poskytují ročně a kompenzují v plné výši
či částečně dodatečné náklady a ušlé příjmy příjemců podpory v důsledku
přijatých závazků. V případě potřeby mohou hradit rovněž transakční náklady až
do výše 20 % prémie vyplacené na závazky. Jsou-li závazky přijaty
skupinami zemědělců, činí maximální výše 30 %.
5.
Podpora je omezena maximálními částkami stanovenými
v příloze I.
Článek 31
Platby v rámci sítě Natura 2000 a
podle rámcové směrnice o vodě
1.
Podpora v rámci tohoto opatření se poskytuje ročně
na hektar zemědělsky využité plochy nebo hektar lesa s cílem poskytnout
zemědělcům kompenzaci za dodatečné náklady a ušlé příjmy v důsledku
znevýhodnění v dotyčných oblastech v souvislosti s prováděním směrnic
92/43/EHS, 2009/147/ES a 2000/60/ES.
2.
Podpora se poskytuje zemědělcům a soukromým
vlastníkům lesů respektive sdružením vlastníků lesů. V řádně odůvodněných
případech může být poskytnuta rovněž dalším správcům půdy.
3.
Podpora pro zemědělce související se směrnicemi
92/43/EHS a 2009/147/ES se poskytuje pouze ve vztahu k znevýhodněním
vyplývajícím z požadavků nad rámec dobrého zemědělského a environmentálního
stavu podle článku 94 a přílohy II nařízení Rady (EU)
č. horizontální nařízení/2012.
4.
Podpora pro zemědělce související se směrnicí
2000/60/ES se poskytuje pouze ve vztahu k zvláštním požadavkům, které:
a)      byly zavedeny směrnicí 2000/60/ES, jsou v
souladu s programy opatření v rámci plánů povodí za účelem dosažení cílů
uvedené směrnice v oblasti ochrany životního prostředí a jdou nad rámec
opatření nezbytných k provádění ostatních právních předpisů Unie k ochraně
vod;
b)      jdou nad rámec povinných požadavků na
hospodaření a dobrého zemědělského a environmentálního stavu podle
kapitoly 1 hlavy VI nařízení (EU) č. horizontální nařízení/2012
a povinností stanovených v kapitole 2 hlavy III nařízení (EU)
č. přímé platby/2012;
c)      jdou nad rámec úrovně ochrany stanovené v
právních předpisech Unie, která existovala v době přijetí směrnice 2000/60/ES,
jak je stanoveno v čl. 4 odst. 9 směrnice 2000/60/ES, a
d)      ukládají významné změny způsobu využití
půdy a/nebo významná omezení postupů zemědělského hospodaření, jež mají za
následek značné ušlé příjmy.
5.
Požadavky uvedené v odstavcích 3 a 4 jsou
určeny v programu.
6.
Pro platby jsou způsobilé tyto oblasti:
a)      zemědělské a lesní oblasti v rámci sítě
Natura 2000 vymezené podle směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES;
b)      jiné vymezené chráněné přírodní oblasti s
environmentálními omezeními platnými pro zemědělské činnosti nebo lesy, které
přispívají k provádění článku 10 směrnice 92/43/EHS. Tyto oblasti nesmí na
jeden program rozvoje venkova překročit 5 % oblastí sítě Natura 2000,
na které se vztahuje jeho územní působnost;
c)      zemědělské oblasti zahrnuté v plánech
povodí podle směrnice 2000/60/ES.
7.
Podpora je omezena maximálními částkami stanovenými
v příloze I.
Článek 32
Platby pro oblasti s přírodními či
jinými zvláštními omezeními
1.
Platby pro zemědělce v horských oblastech a jiných
oblastech s přírodními či jinými zvláštními omezeními se poskytují ročně na
hektar zemědělsky využité plochy s cílem poskytnout zemědělcům kompenzaci za
dodatečné náklady a ušlé příjmy v souvislosti s omezeními zemědělské produkce v
dotyčné oblasti.
Dodatečné náklady a ušlé příjmy se vypočítají v
porovnání s oblastmi, jež nejsou postiženy přírodními či jinými zvláštními
omezeními, s přihlédnutím k platbám podle kapitoly 3 hlavy III
nařízení (EU) č. přímé platby/2012.
2.
Platby se poskytují zemědělcům, kteří se zaváží
provozovat zemědělskou činnost v oblastech určených podle článku 33.
3.
Platby se stanovují v rozmezí mezi minimální a
maximální částkou stanovenou v příloze I.
4.
Členské státy zajistí postupné snižování plateb
podle překročení určité prahové úrovně plochy jednotlivých zemědělských
podniků, která bude vymezena v programu.
5.
Členské státy mohou v období mezi rokem 2014
a 2017 poskytovat platby v rámci tohoto opatření zemědělcům v oblastech,
které byly podle čl. 36 písm. a) bodu ii) nařízení (ES)
č. 1698/2005 způsobilé v programovém období 2007–2013, nejsou však
již způsobilé na základě nového vymezení podle čl. 46 odst. 3. Tyto
platby se postupně snižují, a to z výchozí úrovně v roce 2014 ve výši
80 % platby obdržené v roce 2013 na konečnou úroveň v
roce 2017 ve výši 20 %.
6.
V členských státech, které neprovedly vymezení
podle čl. 33 odst. 3 do 1. ledna 2014, se odstavec 5
vztahuje na zemědělce pobírající platby v oblastech, jež byly způsobilé pro
tyto platby v období 2007–2013. Po provedení vymezení obdrží zemědělci v
oblastech, které jsou způsobilé i nadále, platby v rámci tohoto opatření v plné
výši. Zemědělci v oblastech, které již nejsou způsobilé, obdrží platby podle odstavce 5.
Článek 33
Vymezení oblastí s přírodními a jinými
zvláštními omezeními
1.
Členské státy na základě odstavců 2, 3 a 4 určí
oblasti způsobilé pro platby podle článku 32 v rámci těchto kategorií:
a)      horské oblasti;
b)      jiné než horské oblasti, které čelí
značným přírodním omezením, a
c)      ostatní oblasti postižené zvláštními
omezeními.
2.
Aby byly horské oblasti způsobilé pro platby podle
článku 32, musí se vyznačovat značným omezením možností využití půdy a
vysokými náklady na její obhospodařování:
a)      z důvodu velmi náročných klimatických
podmínek daných nadmořskou výškou, v jejichž důsledku je podstatně zkráceno
vegetační období;
b)      v nižších nadmořských výškách
z důvodu existence převážně velmi svažitých oblastí, ve kterých nelze
využít mechanizace nebo které vyžadují použití velmi nákladného zvláštního
vybavení, nebo z obou důvodů, pokud omezení vyplývající z každého faktoru
zvlášť je sice méně závažné, ale jejich kombinací vzniká stejné omezení.
Za horské oblasti se považují rovněž oblasti
severně od 62. rovnoběžky a určité přilehlé oblasti.
3.
Aby byly jiné než horské oblasti způsobilé pro
platby podle článku 32, považují se tyto oblasti za oblasti s významnými
přírodními omezeními, pokud nejméně 66 % zemědělsky využité plochy splňuje
nejméně jedno z kritérií uvedených v příloze II na úrovni uvedené prahové
hodnoty. Splnění této podmínky se zajistí na příslušné úrovni místních
správních jednotek (úroveň „LAU 2“).
Při vymezování oblastí, jichž se týká tento
odstavec, provedou členské státy upřesnění na základě objektivních kritérií s
cílem vyloučit oblasti, v nichž byla doložena významná přírodní omezení v
souladu s prvním pododstavcem, tato omezení jsou však překonána investicemi
nebo hospodářskou činností.
4.
Jiné oblasti než oblasti uvedené v
odstavcích 2 a 3 jsou způsobilé pro platby podle článku 32,
jsou-li postiženy zvláštními omezeními a pokud by mělo být zachováno
obhospodařování půdy s cílem zachovat nebo zlepšit životní prostředí, zachovat
venkovskou krajinu a turistický potenciál oblasti nebo chránit pobřežní pásmo.
Oblasti postižené zvláštními omezeními zahrnují
zemědělské oblasti, které jsou z hlediska podmínek ochrany přírody
stejnorodé, a jejich celkový rozsah nesmí překročit 10 % rozlohy dotyčného
členského státu.
5.
Členské státy ke svým programům rozvoje venkova
připojí:
a)      stávající nebo pozměněné vymezení podle
odstavců 2 a 4;
b)      nové vymezení oblastí uvedených v
odstavci 3.
Článek 34
Dobré životní podmínky zvířat
1.
Platby na podporu dobrých životních podmínek zvířat
v rámci tohoto opatření se poskytují zemědělcům, kteří se dobrovolně zaváží k
provádění operací sestávajících z jednoho nebo více závazků týkajících se
dobrých životních podmínek zvířat.
2.
Platby na podporu dobrých životních podmínek zvířat
se vztahují pouze na závazky nad rámec příslušných závazných norem stanovených
podle kapitoly I hlavy VI nařízení (EU) č. horizontální
nařízení/2012 a dalších příslušných závazných požadavků stanovených
vnitrostátními právními předpisy. Tyto příslušné požadavky se určí v programu.
Tyto závazky se přijímají na období jednoho roku s
možností prodloužení.
3.
Platby na základě plochy nebo jiných jednotkových
nákladů se poskytují ročně jako kompenzace za celkové nebo částečné dodatečné
náklady a ušlé příjmy zemědělců v důsledku přijatého závazku. V případě potřeby
mohou hradit rovněž transakční náklady až do výše 20 % prémie vyplacené na
závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat.
Podpora je omezena maximální částkou stanovenou v
příloze I.
4.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkajících se vymezení oblastí, v nichž
závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat zajistí vyšší úroveň
produkčních metod.
Článek 35
Lesnicko-environmentální a klimatické
služby a ochrana lesů
1.
Podpora v rámci tohoto opatření se poskytuje na
hektar lesa vlastníkům lesů, obcím a jejich sdružením, kteří se dobrovolně
zaváží k provádění operací sestávajících z jednoho nebo více
lesnicko-environmentálních závazků. Podporu mohou využít rovněž subjekty
obhospodařující státní lesy, pokud nejsou závislé na státním rozpočtu.
Pro lesnické podniky nad určitou velikost, kterou
ve svých programech rozvoje venkova určí členské státy, se podpora podle
odstavce 1 podmíní předložením lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného
nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů.
2.
Platby se vztahují pouze na závazky nad rámec
příslušných závazných požadavků stanovených vnitrostátním lesním zákonem či
jinými příslušnými vnitrostátními právními předpisy. Všechny tyto požadavky
jsou určeny v programu.
Závazky se přijímají na období mezi pěti a sedmi
lety. V nezbytných a řádně odůvodněných případech však mohou členské státy ve
svých programech rozvoje venkova stanovit u určitých druhů závazků delší
období.
3.
Platby kompenzují v plné výši či částečně dodatečné
náklady a ušlé příjmy příjemců podpory v důsledku přijatých závazků. V
případě potřeby mohou hradit rovněž transakční náklady až do výše 20 %
prémie vyplacené na lesnicko-environmentální závazky. Podpora je omezena
maximální částkou stanovenou v příloze I.
4.
Podporu lze poskytnout soukromým subjektům, obcím a
jejich sdružením za účelem ochrany a podpory lesních genetických zdrojů na
operace, na něž se nevztahují odstavce 1, 2 a 3.
5.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkajících se druhů operací, jež jsou
způsobilé pro podporu podle odstavce 4.
Článek 36
Spolupráce
1.
Podpora v rámci tohoto opatření prosazuje formy
spolupráce za účasti nejméně dvou subjektů, a zejména:
a)      koncepce spolupráce mezi různými subjekty
působícími v zemědělství a potravinovém řetězci a lesnictví v Unii a mezi
ostatními subjekty, které přispívají k dosažení cílů a priorit politiky rozvoje
venkova, včetně mezioborových organizací;
b)      vytváření uskupení a sítí;
c)      zřizování a fungování operačních skupin v
rámci EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti, jak je uvedeno v
článku 62.
2.
Spolupráce podle odstavce 1 se týká zejména:
a)      pilotních projektů;
b)      vývoje nových produktů, postupů, procesů
a technologií v odvětvích zemědělství, potravinářství a lesnictví;
c)      spolupráce mezi malými hospodářskými
subjekty při organizování společných pracovních procesů, sdílení zařízení a
zdrojů;
d)      horizontální a vertikální spolupráce mezi
účastníky dodavatelského řetězce k vytvoření logistických platforem na
podporu krátkých dodavatelských řetězců a místních trhů;
e)      propagačních činností v místním kontextu,
které souvisí s rozvojem krátkých dodavatelských řetězců a místních trhů;
f)       společných akcí prováděných s cílem
zmírnit změnu klimatu nebo přizpůsobit se této změně;
g)      společných přístupů k projektům v oblasti
ochrany životního prostředí a stávajícím environmentálním postupům;
h)      horizontální a vertikální spolupráce mezi
subjekty v dodavatelském řetězci v rámci udržitelné výroby biomasy pro použití
v potravinářských a průmyslových procesech a v procesech výroby energie;
i)       provádění strategií místního rozvoje,
které se zabývají jednou či více prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova, ze
strany jiných partnerství veřejného a soukromého sektoru, než jsou vymezena v
čl. 28 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. [společný strategický
rámec/2012].
j)       vypracovávání lesních hospodářských
plánů nebo rovnocenných nástrojů.
3.
Podpora podle odst. 1 písm. b) se
poskytuje pouze nově vytvořeným uskupením a sítím a uskupením a sítím, jež
zavádějí novou činnost.
Podpora pro operace podle odst. 2
písm. b) může být poskytnuta rovněž jednotlivým účastníkům, je-li tato
možnost stanovena v programu rozvoje venkova.
4.
Musí být zajištěno šíření výsledků pilotních
projektů a operací prováděných jednotlivými účastníky podle odst. 2
písm. b).
5.
Pro podporu v rámci tohoto opatření jsou způsobilé
tyto náklady související s formami spolupráce uvedenými v odstavci 1:
a)      studie týkající se dotyčné oblasti,
studie proveditelnosti a náklady na vypracování podnikatelského plánu nebo
lesního hospodářského plánu či jeho ekvivalentu nebo jiné strategie místního
rozvoje, než je uvedeno v článku 29 nařízení (EU) č. [společný strategický
rámec/2012];
b)      propagace dotyčné oblasti k zajištění proveditelnosti
společného územního projektu. V případě uskupení se může propagace týkat rovněž
organizace odborné přípravy, vytváření sítí členů a přijímání nových členů;
c)      provozní náklady spolupráce;
d)      přímé náklady na konkrétní projekty
spojené s prováděním podnikatelského plánu, jiné strategie místního rozvoje,
než je uvedeno v článku 29 nařízení (EU) č. [společný strategický
rámec/2012], nebo opatření zaměřeného na inovace;
e)      náklady na propagační činnosti.
6.
Je-li prováděn podnikatelský plán či lesní hospodářský
plán nebo jeho ekvivalent nebo strategie rozvoje, mohou členské státy
poskytnout podporu buď jako celkovou částku pokrývající náklady spolupráce a
náklady na prováděné projekty, nebo uhradit pouze náklady spolupráce a k
provedení projektů využít finanční prostředky z jiných opatření či jiných fondů
Unie.
7.
Pro podporu je způsobilá rovněž spolupráce mezi
subjekty nacházejícími se v různých regionech či členských státech.
8.
Podpora je omezena na dobu nejvýše sedmi let s
výjimkou společných environmentálních opatření v řádně odůvodněných případech.
9.
Spolupráci v rámci tohoto opatření lze kombinovat s
projekty podporovanými na témže území z jiných fondů Unie než EZFRV.
Členské státy zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci v důsledku
kombinace tohoto opatření s jinými nástroji podpory členských států nebo Unie.
10.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90, které se týkají dalšího upřesnění
charakteristik pilotních projektů, uskupení, sítí, krátkých dodavatelských řetězců
a místních trhů, jež budou způsobilé pro podporu, jakož i podmínek pro
poskytování podpory druhům operací uvedených v odstavci 2.
Článek 37
Řízení rizik
1.
Podpora v rámci tohoto opatření zahrnuje:
a)      finanční příspěvky vyplacené přímo
zemědělcům na pojistné k pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin proti
hospodářským ztrátám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy a nákazami
zvířat nebo chorobami rostlin či napadením škůdci;
b)      finanční příspěvky do vzájemných fondů k
vyplacení finančních kompenzací zemědělcům za hospodářské ztráty způsobené
vypuknutím choroby zvířat nebo choroby rostlin nebo ekologickou katastrofou;
c)      nástroj ke stabilizaci příjmu ve formě
finančních příspěvků do vzájemných fondů k poskytování kompenzací zemědělcům, u
nichž došlo k výraznému poklesu jejich příjmů.
2.
Pro účely odst. 1 písm. b) a c) se
„vzájemným fondem“ rozumí režim akreditovaný členským státem v souladu s
vnitrostátním právem, který umožňuje zemědělcům, kteří jsou jeho členy, aby se
pojistili, přičemž kompenzace se poskytuje těm zemědělcům, kteří byli postiženi
hospodářskými ztrátami způsobenými vypuknutím choroby zvířat nebo choroby
rostlin nebo ekologickou katastrofou nebo u nichž došlo k výraznému poklesu
jejich příjmů.
3.
Členské státy zajistí, aby se zabránilo nadměrné
kompenzaci v důsledku kombinace tohoto opatření s jinými nástroji podpory
členských států nebo Unie nebo systémy soukromého pojištění. Při odhadu úrovně
příjmů zemědělců se rovněž musí zohlednit přímá podpora příjmů obdržená z
Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci[33].
4.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkající se minimální a maximální doby
trvání komerčních půjček pro vzájemné fondy podle čl. 39 odst. 3
písm. b) a čl. 40 odst. 4.
Článek 38
Pojištění úrody, hospodářských zvířat a
plodin
1.
Podpora podle čl. 37 odst. 1
písm. a) se poskytuje pouze na pojistné smlouvy, které zahrnují ztráty
způsobené nepříznivým klimatickým jevem nebo chorobou zvířat či chorobou
rostlin nebo napadením škůdci nebo opatřením přijatým v souladu se směrnicí
2000/29/ES na eradikaci nebo zastavení choroby rostlin nebo škůdce, které zničí
více než 30 % průměrné roční produkce zemědělce v předcházejícím tříletém
období nebo tříletý průměr stanovený na základě předcházejícího pětiletého
období s vyloučením nejvyšší a nejnižší hodnoty.
2.
Výskyt nepříznivého klimatického jevu nebo choroby
zvířat či choroby rostlin nebo napadení škůdci musí být úředně uznán příslušným
orgánem dotyčného členského státu.
Členské státy mohou případně předem stanovit
kritéria, na jejichž základě se bude mít za to, že došlo k úřednímu uznání.
3.
Pojistné plnění představuje kompenzaci maximálně za
celkové náklady spojené s nahrazením ztrát podle čl. 37 odst. 1
písm. a) a nevyžaduje ani neurčuje druh nebo množství budoucí produkce.
Členské státy mohou omezit částku pojistného, na
které lze poskytnout podporu, použitím příslušných stropů.
4.
Podpora je omezena maximální mírou stanovenou v
příloze I.
Článek 39
Vzájemné fondy pro choroby zvířat a choroby
rostlin a ekologické
katastrofy
1.
Aby byl vzájemný fond způsobilý pro podporu, musí:
a)      být akreditován příslušným orgánem v
souladu s vnitrostátními právními předpisy;
b)      mít transparentní politiku, pokud jde o
platby do fondu a výběry z fondu;
c)      mít jednoznačná pravidla pro přidělení
odpovědnosti za vzniklé dluhy.
2.
Členské státy stanoví pravidla pro zřízení a správu
vzájemných fondů, zejména pro poskytování kompenzace zemědělcům v případě krize
nebo pro dohled nad dodržováním těchto pravidel.
3.
Finanční příspěvky uvedené v čl. 37
odst. 1 písm. b) se mohou vztahovat pouze na:
a)      správní náklady na zřízení vzájemného
fondu rozložené na maximálně tři roky, které se postupně snižují;
b)      částky vyplacené vzájemným fondem jako
finanční kompenzace zemědělcům. Finanční příspěvky mohou mimoto souviset s
úroky z komerčních půjček sjednaných vzájemným fondem za účelem vyplacení
finanční kompenzace zemědělcům v případě krize.
Do počátečního základního kapitálu se nesmí
přispívat z veřejných prostředků.
4.
Pokud jde o choroby zvířat, finanční kompenzaci
podle článku 37 odst. 1 písm. b) lze poskytnout pouze v případě
chorob uvedených na seznamu chorob zvířat vypracovaném Světovou organizací pro
zdraví zvířat a/nebo seznamu nákaz v příloze rozhodnutí 90/424/EHS.
5.
Podpora je omezena maximální mírou podpory
stanovenou v příloze I.
Členské státy mohou omezit náklady, které jsou
způsobilé pro podporu, použitím:
a)      stropů pro každý fond;
b)      přiměřených stropů na jednotku.
Článek 40
Nástroj k stabilizaci příjmu
1.
Podporu podle čl. 37 odst. 1 písm. c)
lze poskytnout pouze tehdy, překročí-li pokles příjmů 30 % průměrného
ročního příjmu jednotlivého zemědělce v předcházejícím tříletém období nebo
tříletý průměr stanovený na základě předcházejícího pětiletého období s
vyloučením nejvyšší a nejnižší hodnoty. Pro účely čl. 37 odst. 1
písm. c) se příjmem rozumí součet výnosů, které zemědělec získá na trhu,
včetně jakékoli formy veřejné podpory, po odečtení nákladů na vstupy. Platby
vyplacené zemědělcům vzájemným fondem kompenzují nejvýše 70 % ušlého
příjmu.
2.
Aby byl vzájemný fond způsobilý pro podporu, musí:
a)      být akreditován příslušným orgánem v
souladu s vnitrostátními právními předpisy;
b)      mít transparentní politiku, pokud jde o
platby do fondu a výběry z fondu;
c)      mít jednoznačná pravidla pro přidělení odpovědnosti
za vzniklé dluhy.
3.
Členské státy stanoví pravidla pro zřízení a správu
vzájemných fondů, zejména pro poskytování kompenzace zemědělcům v případě krize
nebo pro dohled nad dodržováním těchto pravidel.
4.
Finanční příspěvky uvedené v čl. 37
odst. 1 písm. c) se mohou vztahovat pouze na částky vyplacené
vzájemným fondem jako finanční kompenzace zemědělcům. Finanční příspěvky mohou
mimoto souviset s úroky z komerčních půjček sjednaných vzájemným fondem za
účelem vyplacení finanční kompenzace zemědělcům v případě krize.
Do počátečního základního kapitálu se nesmí
přispívat z veřejných prostředků.
5.
Podpora je omezena maximální mírou stanovenou v
příloze I.
Článek 41
Pravidla týkající se provádění opatření
Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme
pravidla pro provádění opatření uvedených v tomto oddíle, jež se týkají:
a)           postupů pro výběr orgánů nebo
subjektů poskytujících poradenské služby pro zemědělství a lesnictví a řídicí a
pomocné služby pro zemědělství a postupného snižování podpory v rámci opatření
týkajícího se poradenských služeb podle článku 16;
b)           posouzení pokroku dosaženého s
ohledem na podnikatelský plán ze strany členského státu, možností plateb a
způsobů přístupu k ostatním opatřením pro mladé zemědělce v rámci opatření
týkajícího se rozvoje zemědělských podniků a podnikatelské činnosti podle
článku 20;
c)           vymezení s ohledem na ostatní
opatření, převodu na jiné jednotky než jednotky, jež jsou použity v
příloze I, výpočtu transakčních nákladů a změny nebo úpravy závazků v
rámci agroenvironmentálního-klimatického opatření podle článku 29,
opatření týkajícího se ekologického zemědělství podle článku 30 a opatření
týkajícího lesnicko-environmentálních služeb a ochrany lesů podle
článku 35;
d)           možnosti použít standardní
předpoklady ušlých příjmů v rámci opatření uvedených v článcích 29
až 32, 34 a 35 a kritérií pro jejich výpočet;
e)           výpočtu výše podpory, je-li operace
způsobilá pro podporu v rámci více než jednoho opatření.
Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s
přezkumným postupem uvedeným v článku 91.
Oddíl 2
LEADER
Článek 42
Místní akční skupiny LEADER
1.
Kromě úkolů uvedených v článku 30 nařízení (EU) č.
[společný strategický rámec/2012] mohou místní akční skupiny vykonávat rovněž
další úkoly, které jim svěří řídící orgán a/nebo platební agentura.
2.
Místní akční skupiny mohou příslušnou platební
agenturu požádat o vyplacení zálohy, je-li tato možnost stanovena v programu
rozvoje venkova. Výše záloh nesmí překročit 50 % veřejné podpory na
provozní náklady a propagaci.
Článek 43
Předběžná podpora
1.
Podpora podle čl. 31 písm. a) nařízení (EU) č.
[společný strategický rámec/2012] zahrnuje:
a)      „startovací balíček LEADER“, který je
složen z opatření k budování kapacit u skupin, které v programovém
období 2007–2013 iniciativu LEADER neprováděly, a podpory pro malé pilotní
projekty;
b)      budování kapacit, odbornou přípravu a
vytváření sítí za účelem vypracování a provádění strategie místního
rozvoje.
2.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkající se vymezení způsobilých nákladů
na akce podle odstavce 1.
Článek 44
Činnosti spolupráce v rámci iniciativy
LEADER
1.
Podpora uvedená v čl. 31 písm. c)
nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012] se poskytuje na:
a)      projekty založené na spolupráci mezi
územními celky nebo nadnárodní spolupráci;
„Spoluprací mezi územními celky“ se rozumí
spolupráce v rámci členského státu. „Nadnárodní spoluprací“ se rozumí
spolupráce mezi územími v několika členských státech a s územími ve
třetích zemích;
b)      předběžnou technickou podporu pro
projekty založené na spolupráci mezi územními celky a nadnárodní spolupráci pod
podmínkou, že místní akční skupiny mohou prokázat, že plánují provedení
konkrétního projektu.
2.
Kromě jiných místních akčních skupin může být
partnerem místní akční skupiny v rámci EZFRV:
a)      místní partnerství veřejného a soukromého
sektoru na venkovském území, které provádí strategii místního rozvoje v rámci
Unie či mimo ni;
b)      partnerství veřejného a soukromého
sektoru na jiném než venkovském území, které provádí strategii místního
rozvoje.
3.
Pokud místní akční skupiny nevyberou projekty
založené na spolupráci, zavedou členské státy systém průběžného předkládání
projektů založených na spolupráci.
Nejpozději dva roky ode dne schválení programů
rozvoje venkova zveřejní členské státy celostátní nebo regionální správní
postupy pro výběr projektů založených na nadnárodní spolupráci a seznam
způsobilých nákladů.
Ke schválení projektů založených na spolupráci
dojde nejpozději do čtyř měsíců ode dne předložení projektu.
4.
Členské státy sdělí Komisi schválené projekty
založené na nadnárodní spolupráci.
Článek 45
Provozní náklady a propagace
1.
Provozními náklady uvedenými v čl. 31
písm. d) nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012] jsou náklady
spojené s řízením provádění strategie místního rozvoje místní akční
skupinou.
2.
Náklady na propagaci území uvedenými v čl. 31
písm. d) nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012] jsou náklady
na akce, které mají informovat o strategii místního rozvoje, a úkoly spojené
s vypracováním projektů.
3.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkající se vymezení způsobilých nákladů
na akce podle odstavce 2.
Kapitola II
Společná ustanovení pro více opatření
Článek 46
Investice
1.
Aby byly investiční operace způsobilé pro podporu z
EZFRV, musí jim předcházet posouzení očekávaného vlivu na životní prostředí v
souladu s právními předpisy vztahujícími se na tento druh investic,
budou-li mít investice pravděpodobně negativní dopady na životní prostředí.
2.
Způsobilé výdaje jsou omezeny na:
a)      výstavbu, pořízení, včetně pořízení na
leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku;
b)      nákup, včetně nákupu na leasing, nových
strojů a vybavení včetně počítačového softwaru až do tržní hodnoty aktiva;
c)      obecné náklady spojené s výdaji podle
písmen a) a b), jako jsou poplatky za architekty, inženýry a
konzultace, studie proveditelnosti, získání patentových práv nebo licencí.
3.
V případě zavlažování se za způsobilé výdaje
považují pouze investice, které vedou k snížení předchozí spotřeby vody alespoň
o 25 %. Odchylně mohou být v členských státech, které k Unii
přistoupily od roku 2004, považovány za způsobilé výdaje investice do
nových zavlažovacích zařízení, pokud ekologická analýza poskytne důkazy, že
dotyčné investice jsou udržitelné a nemají nepříznivý vliv na životní
prostředí.
4.
V případě zemědělských investic není nákup
zemědělských výrobních práv, platebních nároků, zvířat, jednoletých rostlin a
jejich vysazování způsobilým pro investiční podporu. V případech obnovy
potenciálu zemědělské produkce poškozeného přírodními katastrofami podle
čl. 19 odst. 1 písm. b) však mohou být výdaje na nákup zvířat
způsobilým výdajem.
5.
Příjemci podpory související s investicemi mohou
příslušné platební agentury požádat o vyplacení zálohy do výše 50 %
veřejné podpory související s investicemi, je-li tato možnost obsažena v
programu rozvoje venkova.
6.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkajících se podmínek, za nichž lze
ostatní náklady spojené s leasingovými smlouvami, použitým zařízením a
jednoduchými investicemi na obnovu považovat za způsobilé výdaje.
Článek 47
Pravidla pro platby na plochu
1.
Počet hektarů, na něž se vztahuje závazek podle
článků 29, 30 a 35, se může z roku na rok lišit, pokud:
a)      je tato možnost stanovena v programu
rozvoje venkova;
b)      se dotyčný závazek nevztahuje na vytyčené
parcely a
c)      není ohroženo dosažení cíle závazku.
2.
Je-li celý pozemek nebo část pozemku, na nějž se
vztahuje závazek, nebo celý zemědělský podnik převeden na jinou osobu v období,
v němž platí závazek přijatý jako podmínka pro poskytnutí podpory, může pro
zbytek období závazek převzít tato jiná osoba, nebo tento závazek vyprší.
3.
Není-li příjemce schopen nadále plnit dané závazky,
protože zemědělský podnik je rozdělen nebo je předmětem veřejných pozemkových
úprav nebo pozemkových úprav schválených příslušnými orgány veřejné správy,
přijmou členské státy opatření nezbytná k tomu, aby bylo možno závazky
přizpůsobit nové situaci v zemědělském podniku. Pokud se taková úprava ukáže
jako nemožná, závazek vyprší.
4.
Náhrada obdržené podpory se nevyžaduje v případech
vyšší moci.
5.
Odstavec 2 se použije s ohledem na
případy převodu celého zemědělského podniku a odstavec 4 se použije rovněž
na závazky podle článku 34.
6.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkajících se podmínek, které platí v
případě částečného převodu zemědělského podniku, stanovení ostatních případů,
kdy se nepožaduje náhrada podpory.
Článek 48
Doložka o přezkumu
Pro operace provedené podle článků 29,
30, 34 a 35 se stanoví doložka o přezkumu, aby se zajistilo jejich
přizpůsobení v případě změny příslušných závazných norem, požadavků nebo
povinností stanovených v uvedených článcích, nad jejichž rámec musí jít přijaté
závazky. Operace provedené podle článků 29, 30 a 35, které přesahují
stávající programové období, obsahují doložku o přezkumu, která umožňuje jejich
přizpůsobení právnímu rámci následujícího programového období.
Je-li taková úprava pro příjemce nepřijatelná,
závazek vyprší.
Článek 49
Výběr projektů
1.
Řídící orgán programu rozvoje venkova stanoví po
konzultaci s monitorovacím výborem kritéria pro výběr operací v rámci
všech opatření. Výběrová kritéria mají zajistit rovné zacházení se žadateli,
lepší využívání finančních zdrojů a zacílení opatření v souladu s
prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova. Při stanovení výběrových kritérií se
v případě malých grantů přihlíží k zásadě proporcionality.
2.
Orgán členského státu, který odpovídá za výběr
projektů, zajistí, aby byly projekty vybírány v souladu s výběrovými kritérii
uvedenými v odstavci 1 a transparentním a náležitě zdokumentovaným
postupem. Použití výběrových kritérií není povinné v případě opatření
uvedených v článcích 29 až 32, 34 a 35 vyjma případů, kdy
dostupné finanční prostředky nepostačují k poskytnutí podpory všem způsobilým
žadatelům.
3.
Příjemci mohou být případně vybíráni na základě
výzev k předkládání návrhů při uplatnění kritérií hospodářské a environmentální
účinnosti.
Článek 50
Vymezení venkovských oblastí
Pro účely tohoto nařízení vymezí řídící orgán
„venkovskou oblast“ na úrovni programu.
Kapitola III
Technická pomoc a vytváření sítí
Článek 51
Financování technické pomoci
1.
V souladu s článkem 6 nařízení (EU) č. horizontální
nařízení/2012 může EZFRV z podnětu Komise a/nebo jejím jménem použít až 0,25 %
svých ročních přidělených prostředků na financování úkolů uvedených v článku 51
nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012], včetně nákladů na zřízení a
fungování Evropské sítě pro rozvoj venkova uvedené v článku 52, sítě EIP
uvedené v článku 53 a Evropské sítě pro hodnocení rozvoje venkova uvedené v
článku 54.
EZFRV může financovat rovněž opatření stanovená v
čl. 41 odst. 2 nařízení (EU) č. XXXX/XXXX [nařízení o jakosti]
ve vztahu k údajům a symbolům režimů jakosti v Unii.
Tyto akce se provádějí v souladu s čl. 53
odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a veškerými dalšími
ustanoveními uvedeného nařízení a prováděcích předpisů, které se týkají tohoto
způsobu plnění rozpočtu.
2.
Z přidělených finančních prostředků uvedených v
odstavci 1 je odebrána částka ve výši 30 milionů EUR, která se
použije k financování ceny za inovativní, místní spolupráci podle
článku 56.
3.
Z podnětu členských států mohou být až 4 % z
celkové částky v rámci každého programu rozvoje venkova vyhrazena na úkoly
uvedené v článku 52 nařízení (ES) č. [společný strategický rámec/2012] a
náklady související s přípravnými pracemi k vymezení oblastí s přírodními
omezeními podle čl. 33 odst. 3.
Pro podporu podle tohoto odstavce nejsou způsobilé
náklady související s certifikačním subjektem uvedeným v článku 9
nařízení (EU) č. horizontální nařízení/2012.
V rámci 4% limitu se vyhradí určitá částka na
zřízení a fungování celostátní sítě pro venkov uvedené v článku 55.
4.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 90 týkajících se bližšího vymezení
kontrolních opatření, která jsou způsobilá pro podporu podle odstavce 3.
Článek 52
Evropská síť pro rozvoj venkova
1.
V souladu s čl. 51 odst. 1 se zřizuje
Evropská síť pro rozvoj venkova s cílem propojit na úrovni Unie sítě,
organizace a správní orgány členských států činné v oblasti rozvoje
venkova.
2.
Cílem propojování prostřednictvím Evropské sítě pro
rozvoj venkova je:
a)      zvýšit zapojení zúčastněných stran do
provádění rozvoje venkova;
b)      zlepšit kvalitu programů rozvoje venkova;
c)      hrát úlohu při informování širší
veřejnosti o přínosech politiky rozvoje venkova.
3.
Úkolem sítě je:
a)      shromažďovat, analyzovat a šířit
informace o opatřeních v oblasti rozvoje venkova;
b)      na úrovni Unie shromažďovat, upevňovat a
šířit osvědčené postupy v oblasti rozvoje venkova;
c)      zřizovat a provozovat tematické skupiny
a/nebo workshopy s cílem usnadnit výměnu odborných znalostí a podporovat
provádění a sledování a další rozvoj politiky rozvoje venkova;
d)      poskytovat informace o vývoji ve
venkovských oblastech v Unii a ve třetích zemích;
e)      na úrovni Unie pořádat setkání a semináře
pro subjekty, které se aktivně podílejí na rozvoji venkova;
f)       podporovat vnitrostátní sítě a
iniciativy pro nadnárodní spolupráci;
g)      v případě místních akčních skupin:
i)        vytvářet synergie s činnostmi
vykonávanými na celostátní a/nebo regionální úrovni příslušnými sítěmi, pokud
jde o opatření v oblasti budování kapacit a výměnu zkušeností, a
ii)       spolupracovat se subjekty zajišťujícími
vytváření sítí a poskytujícími technickou pomoc pro místní rozvoj, jež byly
zřízeny EFRV, ESF a Evropským námořním a rybářským fondem, pokud jde o
jejich činnosti v oblasti místního rozvoje a nadnárodní spolupráci.
4.
Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví
organizační strukturu a způsob fungování Evropské sítě pro rozvoj venkova. Tyto
prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle
článku 91.
Článek 53
Síť EIP
1.
V souladu s čl. 51 odst. 1 se zřizuje síť
EIP s cílem podporovat EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti
podle článku 61. Tato síť umožní propojení operačních skupin, poradenských
služeb a výzkumných pracovníků.
2.
Úkolem sítě EIP je:
a)      zajišťovat funkce asistenční služby a
poskytovat hlavním subjektům informace o EIP;
b)      podněcovat diskuse na úrovni programu s
cílem podpořit zřizování operačních skupin;
c)      prověřovat výsledky výzkumu a poznatky
důležité pro EIP a informovat o nich;
d)      shromažďovat, upevňovat a šířit osvědčené
postupy, které jsou důležité pro inovace;
e)      pořádat konference a workshopy a šířit
informace v oblasti EIP.
3.
Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví
organizační strukturu a způsob fungování sítě EIP. Tyto prováděcí akty se
přijímají v souladu s přezkumným postupem podle článku 91.
Článek 54
Evropská síť pro hodnocení rozvoje venkova
1.
Evropská síť pro hodnocení rozvoje venkova se
zřizuje s cílem podpořit hodnocení programů rozvoje venkova podle čl. 51
odst. 1. Tato síť umožní propojení subjektů podílejících se na hodnocení programů
rozvoje venkova.
2.
Cílem Evropské sítě pro hodnocení rozvoje venkova
je usnadnit výměnu odborných znalostí a osvědčených postupů týkajících se metod
hodnocení, rozvíjet metody a nástroje hodnocení, poskytovat podporu
hodnotícím procesům a shromažďování a správě údajů.
3.
Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví
organizační strukturu a způsob fungování Evropské sítě pro hodnocení rozvoje
venkova. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle
článku 91.
Článek 55
Celostátní síť pro venkov
1.
Každý členský stát zřídí celostátní síť pro venkov,
která seskupuje organizace a správní orgány podílející se na rozvoji
venkova. Součástí celostátní sítě pro venkov je rovněž partnerství uvedené v
článku 5 nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012].
Členské státy s regionálními programy mohou
předložit ke schválení zvláštní program týkající se zřízení a fungování jejich
celostátní sítě pro venkov.
2.
Cílem propojování prostřednictvím celostátní sítě
pro venkov je:
a)      zvýšit zapojení zúčastněných stran do
provádění rozvoje venkova;
b)      zvýšit kvalitu programů rozvoje venkova;
c)      informovat širší veřejnost a potenciální
příjemce o politice rozvoje venkova;
d)      podpořit inovace v zemědělství.
3.
Podpora z EZFRV podle čl. 51 odst. 3 se
použije:
a)      na struktury potřebné pro provoz sítě;
b)      na přípravu a provádění akčního plánu,
který obsahuje alespoň:
i)        řízení sítě,
ii)       zapojení zúčastněných stran do
navrhování programu,
iii)      podporu pro sledování, zejména
prostřednictvím shromažďování a sdílení příslušné zpětné vazby, doporučení
a analýz především ze strany monitorovacích výborů uvedených v článku 41
nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012]. Celostátní síť pro venkov
podporuje rovněž místní akční skupiny při sledování a hodnocení strategií
místního rozvoje,
iv)      zajištění činností v oblasti odborné
přípravy pro subjekty provádějící programy a vytvářející se místní akční
skupiny,
v)       shromažďování příkladů projektů, které
zahrnují všechny priority programů rozvoje venkova,
vi)      průběžné studie a analýzy,
vii)     činnosti v oblasti propojování místních
akčních skupin, a zejména technickou pomoc pro spolupráci mezi územními celky a
nadnárodní spolupráci, usnadnění spolupráce mezi místními akčními skupinami
a hledání partnerů pro opatření uvedené v článku 36,
viii)    usnadnění výměn postupů a zkušeností
mezi poradci a/nebo poradenskými službami,
ix)      činnosti v oblasti vytváření sítí pro
inovace,
x)       komunikační plán zahrnující propagaci a
informování o programu rozvoje venkova po dohodě s řídícími orgány a informační
a komunikační činnosti zaměřené na širší veřejnost,
xi)      ustanovení o účasti na činnostech
Evropské sítě pro rozvoj venkova a přispění k těmto činnostem;
c)      na zřízení komise pro předběžný výběr
složené z nezávislých odborníků a vytvoření postupu pro předběžný výběr
žádostí o cenu za inovativní, místní spolupráci podle čl. 58 odst. 2.
4.
Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme
pravidla pro zřizování a fungování celostátních sítí pro venkov. Tyto
prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle
článku 91.
Kapitola IV
Cena za inovativní, místní spolupráci ve venkovských oblastech
Článek 56
Cena za inovativní, místní spolupráci ve
venkovských oblastech
Finanční prostředky uvedené v čl. 51
odst. 2 se použijí k financování ceny za projekty spolupráce, na nichž se
podílejí nejméně dva subjekty usazené v různých členských státech, kteří
uskutečňují inovativní, místní koncepci.
Článek 57
Výzva k předkládání návrhů
1.
Nejpozději v roce 2015 a poté každý rok
zveřejní Komise výzvu k předkládání návrhů za účelem udělení ceny uvedené v
článku 56. Poslední výzva k předkládání návrhů bude zveřejněna nejpozději
v roce 2019.
2.
Ve výzvě k předkládání návrhů je uvedeno téma
návrhů, které souvisí s jednou z priorit Unie v oblasti rozvoje venkova.
Téma je rovněž vhodné pro provedení prostřednictvím spolupráce na nadnárodní
úrovni.
3.
Výzva k předkládání návrhů je otevřena pro místní
akční skupiny i jednotlivé subjekty, které spolupracují na konkrétním projektu.
Článek 58
Výběrové řízení
1.
Žádosti o cenu předkládají žadatelé ve všech
členských státech příslušné celostátní síti pro venkov, která bude odpovídat za
předběžný výběr žádostí.
2.
Celostátní sítě pro venkov zřídí ze svých členů
komisi pro předběžný výběr, která je složena z nezávislých odborníků, za účelem
předběžného výběru žádostí. Předběžný výběr žádostí se uskuteční na základě
kritérií pro vyloučení, výběr a udělení, jež jsou stanovena ve výzvě k
předkládání návrhů. Každá celostátní síť pro venkov vybere předběžně nejvýše
deset žádostí, které předá Komisi.
3.
Komise odpovídá za výběr padesáti vítězných
projektů z předběžně vybraných žádostí ve všech členských státech. Komise zřídí
řídící skupinu ad hoc složenou z nezávislých odborníků. Tato řídící
skupina připraví výběr vítězných žádostí na základě kritérií pro vyloučení,
výběr a udělení, jež jsou stanovena ve výzvě k předkládání návrhů.
4.
Komise prostřednictvím prováděcího aktu rozhodne o
seznamu projektů, jimž bude udělena cena.
Článek 59
Finanční odměna – podmínky a vyplacení
1.
Aby byly projekty způsobilé pro získání ceny, nesmí
doba potřebná pro jejich provedení přesáhnout dva roky ode dne přijetí
prováděcího aktu týkajícího se udělení ceny. Časový rámec pro realizaci
projektu se vymezí v žádosti.
2.
Cena se poskytuje ve formě jednorázové platby. Výši
platby určí Komise prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s kritérii
stanovenými ve výzvě k předkládání návrhů a s přihlédnutím k odhadovaným
nákladům na realizaci projektu, jež jsou uvedeny v žádosti. Maximální výše
odměny pro jeden projekt nepřekročí 100 000 EUR.
3.
Členské státy vyplatí vítězným žadatelům odměnu po
ověření, zda byl projekt dokončen. Unie uhradí členským státům příslušné výdaje
podle ustanovení hlavy IV kapitoly II oddílu 4 nařízení (EU)
č. horizontální nařízení/2012. Členské státy mohou rozhodnout, že vítězným
žadatelům vyplatí odměnu v plné výši či její část před ověřením dokončení
projektu, v tomto případě však nesou odpovědnost za výdaje, dokud dokončení
projektu neověří.
Článek 60
Pravidla týkající se postupů, harmonogramů
a zřízení řídící skupiny
Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme
prováděcí pravidla o postupu a harmonogramech pro výběr projektů a
pravidla pro zřízení řídící skupiny složené z nezávislých odborníků
uvedené v čl. 58 odst. 3. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu
s přezkumným postupem podle článku 91.
HLAVA IV
EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti
Článek 61
Cíle
1.
EIP v oblasti zemědělské produktivity a
udržitelnosti:
a)      podporuje zemědělství, které účinně
využívá zdroje, je produktivní a s nízkými emisemi, šetrné a odolné
vůči klimatu, a které funguje v souladu se základními přírodními zdroji, na
nichž závisí zemědělské hospodaření;
b)      pomáhá zajistit stálé dodávky potravin,
krmiv a biomateriálů, a to stávajících i nových;
c)      zlepšuje procesy k zachování životního
prostředí, přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování této změny;
d)      buduje mosty mezi poznatky špičkového
výzkumu a špičkovými technologiemi a zemědělci, podniky a poradenskými
službami.
2.
EIP v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti
usiluje o dosažení těchto cílů:
a)      vytvářením přidané hodnoty lepším
propojováním výzkumu a zemědělské praxe a vybízením k širšímu využívání
dostupných inovativních opatření;
b)      podporou rychlejšího a širšího zavádění
inovativních řešení do praxe a
c)      informováním vědecké obce o potřebách
zemědělské praxe v oblasti výzkumu.
3.
EZFRV přispívá k cílům EIP v oblasti zemědělské
produktivity a udržitelnosti prostřednictvím podpory v souladu s
článkem 36 poskytované operačním skupinám v rámci EIP podle článku 62
a síti EIP podle článku 53.
Článek 62
Operační skupiny
1.
Operační skupiny EIP jsou součástí EIP v oblasti
zemědělské produktivity a udržitelnosti. Zřizují je zúčastněné subjekty, jako
jsou zemědělci, výzkumní pracovníci, poradci a podniky působící v zemědělství a
potravinářství.
2.
Operační skupiny EIP stanoví vnitřní postupy, které
zajišťují transparentnost jejich činnosti a předcházejí střetu zájmů.
Článek 63
Úkoly operačních skupin
1.
Operační skupiny EIP vypracují plán, který
obsahuje:
a)      popis inovativního projektu, jenž má být
vypracován, ověřen, upraven nebo proveden;
b)      popis očekávaných výsledků a přispění k
cíli EIP spočívajícímu v zvýšení produktivity a zlepšení udržitelného řízení
zdrojů.
2.
Při provádění inovativních projektů operační
skupiny:
a)      rozhodují o vypracování a provádění
inovativních akcí a
b)      provádějí inovativní akce prostřednictvím
opatření financovaných z programů rozvoje venkova.
3.
Operační skupiny šíří výsledky svého projektu,
zejména prostřednictvím sítě EIP.
HLAVA V
Finanční ustanovení
Článek 64
Zdroje a jejich rozdělování
1.
Celkovou částku podpory Unie pro rozvoj venkova
podle tohoto nařízení na období od 1. ledna 2014 do
31. prosince 2020 a její roční rozdělení, jakož i minimální částku
určenou na méně rozvinuté regiony stanoví Evropský parlament a Rada na návrh
Komise v souladu s víceletým finančním rámcem na období let 2014
až 2020 a interinstitucionální dohodou o spolupráci v rozpočtových
záležitostech a o řádném finančním řízení[34]
pro stejné období.
2.
0,25 % prostředků uvedených v odstavci 1
se použije na technickou pomoc Komisi podle čl. 51 odst. 1.
3.
Pro účely programování a následného začlenění do
souhrnného rozpočtu Unie jsou částky uvedené v odstavci 1 indexovány
sazbou 2 % ročně.
4.
Komise prostřednictvím prováděcího aktu připraví
roční rozpis částek uvedených v odstavci 1 podle jednotlivých členských
států po odečtení částky uvedené v odstavci 2 a s přihlédnutím k
převodu prostředků podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. přímé platby/2012. Při
provádění ročního rozpisu Komise zohlední:
a)      objektivní kritéria související s cíli
uvedenými v článku 4 a
b)      dosavadní výsledky.
5.
Kromě částek uvedených v odstavci 4 zahrne
prováděcí akt uvedený v témže odstavci rovněž finanční prostředky převedené do
EZFRV při použití čl. 7 odst. 2 a čl. 14 odst. 1 nařízení (EU)
č. přímé platby/2012.
6.
Pro účely přidělení výkonnostní rezervy uvedené v
čl. 20 odst. 2 nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012] se k částkám
uvedeným v článku 18 nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012]
připočtou dostupné účelově vázané příjmy vybrané v souladu s článkem 45
nařízení (EU) č. horizontální nařízení/2012 pro EZFRV. Přidělí se členským
státům poměrným dílem k jejich podílu celkové částky podpory z EZFRV.
Článek 65
Příspěvky z fondu
1.
V rozhodnutí, kterým se schvaluje program rozvoje
venkova, je stanoven maximální přípěvek z EZFRV pro daný program. V rozhodnutí
jsou v případě potřeby jednoznačně stanoveny prostředky přidělené méně
rozvinutým regionům.
2.
Příspěvek z EZFRV se vypočítává na základě částky
způsobilých veřejných výdajů.
3.
V programech rozvoje venkova je stanovena jednotná
sazba příspěvku z EZFRV, která se vztahuje na všechna opatření. Pro méně
rozvinuté regiony, nejvzdálenější regiony a menší ostrovy v Egejském moři ve
smyslu nařízení (EHS) č. 2019/93 se případně stanoví zvláštní sazba příspěvku z
EZFRV. Maximální sazba příspěvku z EZFRV činí:
a)      85 % způsobilých veřejných výdajů v méně
rozvinutých regionech, nejvzdálenějších regionech a na menších ostrovech v
Egejském moři ve smyslu nařízení (EHS) č. 2019/93;
b)      50 % způsobilých veřejných výdajů v
ostatních regionech.
Maximální sazba příspěvku z EZFRV činí 20 %.
4.
Odchylně od odstavce 3 činí maximální
příspěvek z EZFRV:
a)      80 % u opatření uvedených v
článcích 15, 28 a 36, u místního rozvoje v rámci iniciativy
LEADER uvedeného v článku 28 nařízení (EU) č. [společný strategický
rámec/2012] a u operací podle čl. 20 odst. 1 písm. a)
bodu i). V případě programů pro méně rozvinuté regiony, nejvzdálenější
regiony a menší ostrovy v Egejském moři ve smyslu nařízení (EHS)
č. 2019/93 se může zvýšit na 90 %;
b)      100 % u operací financovaných podle
článku 66.
5.
Nejméně 5 % celkového příspěvku z EZFRV na
program rozvoje venkova je vyhrazeno pro iniciativu Leader.
6.
Výdaje spolufinancované z EZFRV nesmí být současně
spolufinancovány formou příspěvků ze strukturálních fondů, Fondu soudržnosti
nebo jiného finančního nástroje Unie.
7.
Veřejné výdaje na podporu podniků musí být v
souladu s omezeními výše podpory stanovenými pro státní podporu, pokud toto
nařízení nestanoví jinak.
Článek 66
Financování operací významně přispívajících
k inovacím
Finanční
prostředky převedené do EZFRV při použití čl. 7 odst. 2 nařízení (EU)
č. přímé platby/2012 jsou vyhrazeny pro operace, které významně přispívají
k inovacím, jež jsou důležité pro zemědělskou produktivitu a udržitelnost,
včetně zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně.
Článek 67
Způsobilost výdajů
1.
Odchylně od čl. 55 odst. 7 nařízení (EU) č.
[společný strategický rámec/2012] mohou v případě mimořádných opatření
v důsledku přírodních katastrof programy rozvoje venkova stanovit, že
výdaje spojené se změnami programu mohou být způsobilé ode dne, kdy došlo
k přírodní katastrofě.
2.
Výdaje jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV pouze
tehdy, pokud byly vynaloženy na operace, o nichž rozhodl řídící orgán daného
programu nebo o nichž bylo rozhodnuto z jeho pověření, a to v souladu s
výběrovými kritérii uvedenými v článku 49.
S výjimkou obecných nákladů vymezených v
čl. 46 odst. 2 písm. c) se s ohledem na investiční operace v
rámci opatření spadajících do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy za
způsobilé považují pouze výdaje, jež vznikly po předložení žádosti příslušnému
orgánu.
Členské státy mohou ve svých programech stanovit,
že způsobilé jsou pouze výdaje, které vznikly po schválení žádosti o podporu
příslušným orgánem.
3.
Odstavce 1 a 2 se nevztahují na
čl. 51 odst. 1 a 2.
4.
Platby prováděné příjemci musí být doloženy
fakturami a dokumenty, které prokazují platbu. Není-li to možné, musí být
platby doloženy dokumenty majícími stejnou důkazní hodnotu, s výjimkou forem
podpory podle čl. 57 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. [společný
strategický rámec/2012].
Článek 68
Způsobilé výdaje
1.
Pokud se podpora podle tohoto nařízení vztahuje na
provozní náklady, jsou způsobilé tyto druhy nákladů:
a)      provozní náklady;
b)      personální náklady;
c)      náklady na odbornou přípravu;
d)      náklady související se vztahy s
veřejností;
e)      finanční náklady;
f)       náklady na vytváření sítí.
2.
Studie jsou způsobilým výdajem pouze tehdy, jsou-li
spojeny s konkrétní operací v rámci programu nebo specifickými cíli
programu.
3.
Příspěvky v podobě věcného plnění ve formě
poskytnutí prací, zboží, služeb, pozemků a nemovitostí, za něž nebyla provedena
platba v hotovosti doložená fakturami nebo dokumenty se stejnou důkazní
hodnotou, mohou být způsobilé pro podporu, jsou-li splněny podmínky článku 59
nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012].
4.
Nepřímé náklady jsou způsobilé pro podporu v rámci
opatření podle článků 15, 16, 19, 21, 25 a 36.
Článek 69
Ověřitelnost a kontrolovatelnost opatření
1.
Členské státy zajistí, aby byla všechna opatření v
oblasti rozvoje venkova, která zamýšlejí provést, ověřitelná a kontrolovatelná.
Za tímto účelem provede řídící orgán a platební agentura každého programu
rozvoje venkova posouzení ex ante týkající se ověřitelnosti a
kontrolovatelnosti opatření, jež mají být zahrnuta do programu rozvoje venkova.
Řídící orgán a platební agentura posuzují ověřitelnost a kontrolovatelnost
opatření rovněž v průběhu provádění programu rozvoje venkova. Posouzení ex ante
a posuzování během období provádění přihlíží k výsledkům kontrol v
předchozím a stávajícím programovém období. Je-li při posouzení zjištěno, že
nejsou dodrženy požadavky týkající se ověřitelnosti a kontrolovatelnosti,
je nutno dotyčná opatření odpovídajícím způsobem upravit.
2.
Je-li podpora poskytnuta na základě standardních
nákladů nebo dodatečných nákladů a ušlých příjmů, členské státy zajistí, aby
byly příslušné výpočty přiměřené a přesné a aby byly tyto částky stanoveny
předem na základě spravedlivého, nestranného a ověřitelného výpočtu. Za tímto
účelem vydá subjekt, který je nezávislý na orgánech odpovědných za výpočty a
který má potřebné odborné znalosti, osvědčení, jež potvrzuje přiměřenost a
správnost výpočtů. Osvědčení tvoří součást programu rozvoje venkova.
Článek 70
Zálohy
1.
Vyplacení záloh je podmíněno poskytnutím bankovní
záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 100 % částky zálohy. Pokud jde o
veřejné příjemce, zálohy se vyplácejí obcím, regionálním orgánům a jejich
sdružením, jakož i veřejnoprávním subjektům.
Za rovnocennou jistotu podle prvního pododstavce
se považuje facilita poskytnutá veřejným subjektem jako záruka za předpokladu,
že se tento subjekt zaváže vyplatit částku pokrytou touto zárukou, není-li
prokázán nárok na vyplacenou zálohu.
2.
Záruka se může uvolnit, jakmile příslušná platební
agentura zjistí, že částka skutečných výdajů, která se vztahuje
k veřejnému příspěvku na operaci, přesahuje částku zálohy.
HLAVA VI
Řízení, kontrola a propagace
Článek 71
Úkoly Komise
K zajištění řádného finančního řízení v
souladu s článkem 317 Smlouvy v rámci sdíleného řízení provádí Komise
opatření a kontroly stanovené v nařízení (EU) č. horizontální
nařízení/2012.
Článek 72
Úkoly členských států
1.
Členské státy přijmou veškeré právní a správní
předpisy v souladu s čl. 60 odst. 1 nařízení (EU)
č. horizontální nařízení/2012 k zajištění účinné ochrany finančních zájmů
Unie.
2.
Členské státy pro každý program rozvoje venkova
určí:
a)      řídící orgán, jehož úkolem je dotyčný
program řídit a jímž může být veřejný nebo soukromý subjekt působící na
celostátní nebo regionální úrovni nebo přímo členský stát, pokud tento úkol
vykonává sám;
b)      akreditovanou platební agenturu ve smyslu
článku 7 nařízení (EU) č. horizontální nařízení/2012;
c)      certifikační subjekt ve smyslu článku 9
nařízení (EU) č. horizontální nařízení/2012.
3.
Členské státy zajistí, aby byl pro každý program
rozvoje venkova zřízen odpovídající systém řízení a kontroly, který zajistí, že
funkce řídícího orgánu a ostatních subjektů budou jasně vymezeny a
odděleny. Členské státy odpovídají za zajištění účinného fungování systémů
během celého programového období.
4.
Členské státy jednoznačně stanoví úkoly řídícího
orgánu, platební agentury a místních akčních skupin v rámci
iniciativy LEADER, pokud jde o používání kritérií způsobilosti a výběrových
kritérií a řízení pro výběr projektů.
Článek 73
Řídící orgán
1.
Řídící orgán odpovídá za účinné, účelné a správné
řízení a provádění programu, a zejména:
a)      zajišťuje existenci vhodného a bezpečného
elektronického systému pro záznam, uchovávání, správu a vykazování
statistických údajů o programu a jeho provádění, které jsou zapotřebí pro
účely sledování a hodnocení, a zejména informací potřebných ke sledování
pokroku na základě stanovených cílů a priorit;
b)      předkládá Komisi čtvrtletně příslušné
údaje o ukazatelích pro operace vybrané k financování, včetně hlavních
charakteristik příjemce a projektu;
c)      zajišťuje, aby příjemci a jiné subjekty
podílející se na provádění operací:
i)        byli seznámeni se svými povinnostmi
vyplývajícími z poskytnuté podpory a aby pro všechny transakce související s
operací používali buď oddělený systém účtování, nebo patřičný účetní kód,
ii)       si byli vědomi požadavků týkajících se
poskytování údajů řídícímu orgánu a zaznamenávání výstupů a výsledků;
d)      zajišťuje, aby hodnocení ex ante
uvedené v článku 48 nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012]
bylo v souladu se systémem hodnocení a sledování, a odpovídá za schvalování
a předkládání hodnocení Komisi;
e)      zajišťuje, aby byl zaveden plán hodnocení
uvedený v článku 49 nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012], aby
hodnocení programu ex post uvedené v článku 50 nařízení (EU) č.
[společný strategický rámec/2012] bylo provedeno v časových lhůtách stanovených
v uvedeném nařízení a aby tato hodnocení byla v souladu se systémem sledování a
hodnocení, a předkládá je monitorovacímu výboru a Komisi;
f)       poskytuje monitorovacímu výboru
informace a doklady potřebné k sledování provádění programu z hlediska
jeho konkrétních cílů a priorit;
g)      vypracovává výroční zprávy o pokroku,
včetně souhrnných tabulek pro účely sledování, a po schválení monitorovacím
výborem je předkládá Komisi;
h)      zajišťuje, aby platební agentura před
schválením plateb obdržela všechny potřebné informace, zejména o postupech a
veškerých kontrolách prováděných v souvislosti s operacemi vybranými pro
financování;
i)       zajišťuje propagaci programu, včetně
prostřednictvím celostátní sítě pro venkov, a to informováním potenciálních
příjemců, profesních organizací, hospodářských a sociálních partnerů, subjektů
podílejících se na prosazování rovnosti žen a mužů a dotčených nevládních
organizací, včetně ekologických organizací, o možnostech, které program nabízí,
a o pravidlech pro získání přístupu k financování na základě programu a rovněž
informováním příjemců o příspěvku Unie a široké veřejnosti o úloze, kterou v
programu hraje Unie.
2.
Členský stát nebo řídící orgán mohou určit jeden
nebo více zprostředkujících subjektů, včetně místních orgánů, subjektů
působících v oblasti regionálního rozvoje nebo nevládních organizací, pro
řízení a provádění operací v rámci rozvoje venkova.
Je-li plněním části těchto úkolů pověřen jiný
subjekt, zůstává řídící orgán i nadále plně odpovědný za účinnost a správnost
řízení a za provádění těchto úkolů. Řídící orgán zajistí, aby byly přijaty
náležité předpisy, které tomuto jinému subjektu umožní získat veškeré údaje a
informace potřebné pro plnění těchto úkolů.
3.
Obsahuje-li program rozvoje venkova tematický
podprogram podle článku 8, může řídící orgán určit jeden nebo více
zprostředkujících subjektů, včetně místních orgánů, místních akčních skupin
nebo nevládních organizací, pro řízení a provádění strategie. V tomto případě
se použije odstavec 2.
Řídící orgán zajistí, aby byly pro účely systému
sledování a hodnocení uvedeného v článku 74 zvlášť určeny operace a
výstupy tohoto tematického podprogramu.
HLAVA VII
Sledování a hodnocení
Kapitola I
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Zavedení systému sledování a hodnocení a cíle tohoto systému
Článek 74
Systém sledování a hodnocení
V souladu s touto hlavou se ve spolupráci mezi
Komisí a členskými státy vypracuje společný systém sledování a hodnocení, který
Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů přijatých v souladu s přezkumným
postupem podle článku 91.
Článek 75
Cíle
Cílem systému sledování a hodnocení je:
a)           prokázat pokrok a dosažené výsledky
politiky rozvoje venkova a posoudit dopad, účelnost, účinnost a relevantnost
intervencí politiky rozvoje venkova;
b)           přispět k cílenější podpoře pro
rozvoj venkova;
c)           podpořit proces společného učení v
souvislosti se sledováním a hodnocením.
Oddíl 2
Technická ustanovení
Článek 76
Společné ukazatele
1.
V systému sledování a hodnocení podle
článku 74 je uveden seznam společných ukazatelů týkajících se výchozí
situace a rovněž finančního plnění, výstupů, výsledků a dopadů programu, které
se vztahují na daný program, za účelem shromažďování údajů na úrovni Unie.
2.
Společné ukazatele jsou spojeny se strukturou a
cíli rámce politiky rozvoje venkova a umožňují posouzení pokroku, účelnosti a
účinnosti provádění politiky na základě cílů na úrovni Unie, jednotlivých
členských států a programů.
Článek 77
Elektronický informační systém
1.
Hlavní informace o provádění programu, o každé
operaci vybrané pro financování a o dokončených operacích, které jsou
zapotřebí pro sledování a hodnocení, včetně hlavních charakteristik příjemce a
projektu, se zaznamenávají a uchovávají elektronickými prostředky.
2.
Komise zajistí, aby existoval vhodný a bezpečný
elektronický systém pro záznam, uchovávání a správu hlavních informací a
podávání zpráv o sledování a hodnocení.
Článek 78
Poskytování informací
Příjemci podpory v rámci opatření v oblasti
rozvoje venkova a místní akční skupiny se zaváží, že řídícímu orgánu a/nebo
určeným hodnotitelům či jiným subjektům pověřeným vykonáváním funkcí jejich
jménem poskytnou veškeré informace, které jsou potřebné ke sledování a
hodnocení programu, zejména ve vztahu k plnění stanovených cílů a priorit.
Kapitola II
Sledování
Článek 79
Postupy sledování
1.
Řídící orgán a monitorovací výbor podle článku 41
nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012] sledují kvalitu provádění
programu.
2.
Řídící orgán a monitorovací výbor sledují každý
program rozvoje venkova pomocí finančních ukazatelů a ukazatelů souvisejících s
výstupy a výsledky.
Článek 80
Monitorovací výbor
Členské státy s regionálními programy mohou
zřídit celostátní monitorovací výbor za účelem koordinace provádění těchto
programů ve vztahu k celostátnímu rámci a čerpání finančních prostředků.
Článek 81
Úkoly monitorovacího výboru
1.
Monitorovací výbor se přesvědčí o výsledcích
programu rozvoje venkova a o účinnosti jeho provádění. Za tím účelem
monitorovací výbor kromě funkcí uvedených v článku 43 nařízení (EU) č.
[společný strategický rámec]:
a)      je konzultován a vydává stanovisko k
výběrovým kritériím pro financované operace, a to do čtyř měsíců od vydání
rozhodnutí o schválení programu. Tato výběrová kritéria se upravují podle
potřeb programování;
b)      přezkoumává činnosti a výstupy spojené s
plánem hodnocení programu;
c)      přezkoumává akce v rámci programu spojené
s plněním předběžných podmínek;
d)      účastní se práce celostátní sítě pro
venkov za účelem výměny informací o provádění programu;
e)      projednává a schvaluje výroční zprávy o
provádění před jejich odesláním Komisi.
Článek 82
Výroční zpráva o provádění
1.
Do 31. května 2016 a do 31. května každého
následujícího roku až do roku 2023 a včetně tohoto roku předloží členské státy
Komisi výroční zprávu o provádění programu rozvoje venkova v předcházejícím
kalendářním roce. Zpráva předložená v roce 2016 zahrnuje kalendářní roky 2014 a
2015.
2.
Kromě údajů stanovených v článku 44 nařízení (EU)
č. [společný strategický rámec/2012] obsahují výroční zprávy o provádění mimo
jiné informace o finančních závazcích a výdajích podle jednotlivých opatření a
shrnutí činností provedených ve vztahu k plánu hodnocení.
3.
Kromě údajů stanovených v článku 44 nařízení (EU)
č. [společný strategický rámec/2012] obsahuje výroční zpráva o provádění
předložená v roce 2017 rovněž popis provádění všech podprogramů v rámci
programu, posouzení pokroku dosaženého při zajišťování integrovaného přístupu k
používání EZFRV a jiných finančních nástrojů EU na podporu územního rozvoje
venkovských oblastí, včetně využití strategií místního rozvoje, a zjištění
týkající se plnění cílů pro každou prioritu uvedenou v programu rozvoje
venkova.
4.
Kromě údajů stanovených v článku 44 nařízení (EU)
č. [společný strategický rámec/2012] obsahuje výroční zpráva o provádění
předložená v roce 2019 rovněž popis provádění všech podprogramů v rámci
programu a posouzení pokroku dosaženého při zajišťování integrovaného přístupu
k používání EZFRV a jiných finančních nástrojů EU na podporu územního rozvoje
venkovských oblastí, včetně využití strategií místního rozvoje.
5.
Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme
pravidla týkající se předkládání výročních zpráv o provádění. Tyto prováděcí
akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle článku 91.
Kapitola III
Hodnocení
Článek 83
Obecná ustanovení
1.
Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví
prvky obsažené v hodnocení ex ante a ex post uvedených v článcích
48 a 50 nařízení (EU) č. [společný strategický rámec/2012] a stanoví minimální
požadavky na plán hodnocení uvedený v článku 49 nařízení (EU) č. [společný
strategický rámec/2012]. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s
přezkumným postupem podle článku 91.
2.
Členské státy zajistí, aby hodnocení vyhovovala
společnému přístupu k hodnocení v souladu s článkem 74, zajistí
vypracování a shromažďování potřebných údajů a předloží hodnotitelům různé
informace poskytnuté systémem sledování.
3.
Hodnotící zprávy zpřístupní členské státy na
internetu a Komise na internetových stránkách Unie.
Článek 84
Hodnocení ex ante
Členské státy zajistí, aby se hodnotitel
provádějící hodnocení ex ante podílel od počátku na procesu vypracování
programu rozvoje venkova, včetně vypracování analýzy uvedené v čl. 9
odst. 1 písm. b), návrhu intervenční logiky programu a stanovení cílů
programu.
Článek 85
Hodnocení ex post
V roce 2023 vyhotoví členské státy pro
každý ze svých programů rozvoje venkova zprávu o hodnocení ex post. Tuto
zprávu předloží Komisi nejpozději do 31. prosince 2023.
Článek 86
Shrnutí hodnocení
Shrnutí zpráv o hodnocení ex ante a
hodnocení ex post na úrovni Unie se provádí v rámci odpovědnosti Komise.
Shrnutí hodnotících zpráv se provede
nejpozději do 31. prosince roku následujícího po předložení příslušných
hodnocení.
HLAVA VIII
Ustanovení o hospodářské soutěži
Článek 87
Pravidla vztahující se na podniky
Poskytuje-li se podpora podle tohoto nařízení
formám spolupráce mezi podniky, lze ji poskytnout pouze na ty formy spolupráce
mezi podniky, které jsou v souladu s pravidly hospodářské soutěže platných
podle článků 143 až 145 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. jednotná
společná organizace trhů/2012.
Článek 88
Státní podpora
1.
Není-li v této hlavě stanoveno jinak, použijí se na
podporu pro rozvoj venkova poskytovanou členskými státy články 107, 108
a 109 Smlouvy.
2.
Články 107, 108 a 109 Smlouvy se
nepoužijí na platby členských států uskutečněné podle tohoto nařízení a
v souladu s ním nebo na doplňkové vnitrostátní financování podle článku 89
v rámci oblasti působnosti článku 42 Smlouvy.
Článek 89
Doplňkové vnitrostátní financování
Platby uskutečněné členskými státy v
souvislosti s operacemi spadajícími do oblasti působnosti článku 42
Smlouvy, které mají zajistit doplňkové financování na rozvoj venkova, na nějž
se poskytuje podpora Unie, musí být oznámeny členskými státy a schváleny Komisí
v souladu s tímto nařízením jako součást programování podle článku 7. Při
posuzování těchto plateb použije Komise analogicky kritéria stanovená pro
použití článku 107 Smlouvy. Dotyčný členský stát navrhované doplňkové
financování pro rozvoj venkova neposkytne, dokud nebude toto financování
schváleno.
HLAVA IX
Pravomoci Komise, společná ustanovení a přechodná a závěrečná ustanovení
Kapitola I
Pravomoci Komise
Článek 90
Výkon přenesené pravomoci
1.
Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci
svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
2.
Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené
v tomto nařízení je svěřena Komisi na dobu neurčitou od vstupu tohoto nařízení
v platnost.
3.
Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení
pravomoci uvedené v tomto nařízení kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se
ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku dnem
následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie
nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již
platných aktů v přenesené pravomoci.
4.
Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise
neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5.
Akt v přenesené pravomoci přijatý podle tohoto
nařízení vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví
ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě žádné
námitky nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty Komisi
informují, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se
tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 91
Postup projednávání ve výborech
1.
Komisi je nápomocen výbor nazvaný „Výbor pro rozvoj
venkova“. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se
článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Kapitola II
Společná ustanovení

Článek 92
Výměna informací a dokladů
Komise ve spolupráci s členskými státy zavede
informační systém s cílem umožnit bezpečnou výměnu údajů společného zájmu mezi
Komisí a jednotlivými členskými státy. Komise prostřednictvím prováděcích aktů
přijme pravidla pro fungování tohoto systému. Tyto prováděcí akty se přijímají
v souladu s přezkumným postupem podle článku 91.
Článek 93
Obecná ustanovení SZP
Nařízení (EU) č. horizontální
nařízení/2012 a předpisy přijaté podle uvedeného nařízení platí ve vztahu
k opatřením stanoveným v tomto nařízení.
Kapitola III
Přechodná a
závěrečná ustanovení
Článek 94
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1698/2005 se zrušuje.
Nařízení (ES) č. 1698/2005 se nadále
použije na operace prováděné na základě programů schválených Komisí podle
uvedeného nařízení před 1. lednem 2014.
Článek 95
Přechodná ustanovení
K usnadnění přechodu ze systému stanoveného
nařízením (ES) č. 1698/2005 na systém stanovený tímto nařízením se Komise
zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s
článkem 90 týkajících se podmínek, za nichž může být podpora, kterou
Komise schválila podle nařízení (ES) č. 1698/2005, začleněna do podpory
poskytované podle tohoto nařízení, včetně technické pomoci a hodnocení ex
post.
Článek 96
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V … dne [...].
Za Evropský parlament                                 Za Radu
předseda                                                        předseda/předsedkyně
PŘÍLOHA I
Částky a míry podpory
 Článek   || Předmět   || Maximální částka v EUR nebo míra ||
 Čl. 16 odst. 8 || Poradenské, řídicí a pomocné služby pro zemědělství || 1 500 200 000 || Na poradenskou službu Za tři roky v případě odborné přípravy poradců
 Čl. 17 odst. 3 || Režimy jakosti zemědělských produktů a potravin || 3 000 || Na zemědělský podnik ročně
   ||   ||   ||
 Čl. 18 odst. 3     || Investice do hmotného majetku ||   50 %   75 %   65 %   40 %                 50 %   75 %   65 %   40 % || Zemědělství částky způsobilých investic v méně rozvinutých regionech částky způsobilých investic v nejvzdálenějších regionech částky způsobilých investic na menších ostrovech v Egejském moři částky způsobilých investic v ostatních regionech Pokud maximální kombinovaná podpora nepřekročí 90 %, mohou se výše uvedené sazby zvýšit o 20 % pro: – mladé zemědělce zakládající podnik – společné investice a integrované projekty – oblasti čelící přírodním omezením podle článku 33 – operace podporované v rámci EIP Zpracování produktů podle přílohy I a jejich uvádění na trh částky způsobilých investic v méně rozvinutých regionech částky způsobilých investic v nejvzdálenějších regionech částky způsobilých investic na menších ostrovech v Egejském moři částky způsobilých investic v ostatních regionech Pokud maximální kombinovaná podpora nepřekročí 90 %, mohou se výše uvedené sazby zvýšit o 20 % pro operace podporované v rámci EIP
 Čl. 19 odst. 5 || Obnovení potenciálu zemědělské produkce poškozeného přírodními katastrofami a zavedení vhodných preventivních opatření || 80 % || částky způsobilých investičních nákladů na preventivní opatření prováděná jednotlivými zemědělci
 Čl. 20 odst. 6 || Rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti || 70 000 70 000 15 000       || Na mladého zemědělce podle čl. 33 odst. 1 písm. a) bodu i) Na podnik podle čl. 33 odst. 1 písm. a) bodu ii) Na malý zemědělský podnik podle čl. 33 odst. 1 písm. a) bodu iii)
 Čl. 24 odst. 3 || Zavádění zemědělsko-lesnických systémů || 80 % || částky způsobilých investic na zavedení zemědělsko-lesnických systémů
 Čl. 27 odst. 5 || Investice do nových lesních technologií a zpracování lesnických produktů a jejich uvádění na trh || 50 %   75 %   65 %   40 % || částky způsobilých investic v méně rozvinutých regionech částky způsobilých investic v nejvzdálenějších regionech částky způsobilých investic na menších ostrovech v Egejském moři částky způsobilých investic v ostatních regionech
 Čl. 28 odst. 4 || Zřizování seskupení producentů || 10 %, 10 %, 8 %, 6 %, 4 %   5 % 5 % 4 % 3 % 2 %   100 000 || Za produkci uvedenou na trh až do výše 1 000 000 EUR jako procento produkce uvedené na trh během prvních pěti let po uznání seskupení za 1., 2., 3., 4. a 5. rok Za produkci uvedenou na trh s hodnotou vyšší než 1 000 000 EUR jako procento produkce uvedené na trh během prvních pěti let po uznání seskupení za 1., 2., 3., 4. a 5. rok   Ve všech případech maximální částka podpory za rok
 Čl. 29 odst. 8 || Agroenvironmentální operace || 600(*) 900(*)   450(*) 200(*) || Na hektar ročně u jednoletých plodin Na hektar ročně u speciálních trvalých plodin Na hektar ročně u jiných způsobů využívání půdy Na živočišnou jednotku ročně v případě místních plemen, jejichž chov je ohrožen
 Čl. 30 odst. 5 || Ekologické zemědělství || 600(*) 900(*)   450(*) || Na hektar ročně u jednoletých plodin Na hektar ročně u speciálních trvalých plodin Na hektar ročně u jiných způsobů využívání půdy
 Čl. 31 odst. 7 || Platby v rámci sítě Natura 2000 a podle rámcové směrnice o vodě || 500(*)   200(*) 50 || Maximální částka na hektar ročně v prvním období nepřesahujícím pět let Maximální částka na hektar ročně Minimální částka na hektar ročně u plateb podle rámcové směrnice o vodě
 Čl. 32 odst. 3 || Platby pro oblasti s přírodními či jinými zvláštními omezeními || 25 250(*) 300(*)   || Minimální částka na hektar ročně Maximální částka na hektar ročně Maximální částka na hektar ročně v horských oblastech podle čl. 46 odst. 2
 Čl. 34 odst. 3 || Dobré životní podmínky zvířat || 500 || Na živočišnou jednotku
 Čl. 35 odst. 3 || Lesnicko-environmentální služby a ochrana lesů || 200(*) || Na hektar ročně
 Čl. 38 odst. 5 || Pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin || 65 % || částky splatného pojistného
 Čl. 39 odst. 5 || Vzájemné fondy pro choroby zvířat a choroby rostlin a ekologické katastrofy || 65 % || částky způsobilých nákladů
 Čl. 40 odst. 5 || Nástroj k stabilizaci příjmu || 65 % || částky způsobilých nákladů
   ||   ||   ||
   ||   ||   ||
   ||   ||   ||
* Tyto částky mohou být v mimořádných
případech zvýšeny s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem, které musí být v
programech rozvoje venkova zdůvodněny.
PŘÍLOHA II
Biofyzikální kritéria pro vymezení oblastí s přírodními omezeními
 KRITÉRIUM   || DEFINICE   || PRAHOVÁ HODNOTA
 KLIMA ||   ||
 Nízká teplota || Délka vegetačního období (počet dnů) vyjádřená počtem dnů s průměrnou denní teplotou > 5 °C (LGPt5) NEBO || ≤ 180 dnů
 Součet termálního času (v denostupních) pro vegetační období vyjádřený kumulovanou průměrnou denní teplotou > 5 °C || ≤ 1 500 denostupňů
 Suchost || Poměr ročního úhrnu srážek (P) k roční potenciální evapotranspiraci (PET) || P/PET ≤ 0,5
 KLIMA A PŮDA
 Nadměrná vlhkost půdy || Počet dnů za polní kapacity nebo nad ni || ³ 230 dnů
 PŮDA
 Omezené odvodňování půdy || Oblasti, které jsou po významnou část roku podmáčené || Mokrá do 80 cm pod povrchem déle než 6 měsíců nebo mokrá do 40 cm déle než 11 měsíců NEBO špatně nebo velmi špatně odvodněná půda NEBO zbarvení typické pro glejovou půdu do 40 cm od povrchu
 Nepříznivá textura a kamenitost || Relativní hojnost jílu, bahna, písku, organické hmoty (v % hmotnosti) a podílu hrubé půdy (v % objemu) || ³ 15 % objemu svrchní vrstvy půdy tvoří hrubá půda, včetně skalního výchozu, balvany, NEBO
 Textura svrchní vrstvy půdy klasifikována jako písek, hlinitopísčitá půda vymezená jako: % bahna + (2 x % jílu) £ 30% NEBO
 Textura svrchní vrstvy půdy klasifikována jako těžký jíl (³ 60 % jílu) NEBO
 Organická půda (organická hmota ³30 %) alespoň 40 cm NEBO
 Textura svrchní vrstvy půdy klasifikována jako jíl, bahnitý jíl, písčitý jíl a má vertické vlastnosti do 100 cm půdního povrchu
 Mělká hloubka zakořenění || Hloubka (v cm) od povrchu půdy k souvislé skále nebo k pevnému podloží || £ 30cm
 Špatné chemické vlastnosti || Přítomnost solí a výměnného sodíku ve svrchní vrstvě půdy, nadměrná kyselost || Salinita: ³ 4 decisiemens na metr (dS/m) NEBO
 Sodicita: ³ 6 procent výměnného sodíku (ESP) NEBO
 Kyselost půdy: pH £ 5 (ve vodě)
 TERÉN
 Příkrý svah || Změna v nadmořské výšce na planimetrické vzdálenosti (v %) || ³ 15%
PŘÍLOHA III
Orientační seznam opatření a operací s obzvláštním významem pro tematické
podprogramy uvedené v článku 8
Mladí zemědělci:
Podpora na zakládání podniků pro mladé zemědělce, kteří poprvé začínají
působit v zemědělském podniku jako hlava podniku
Investice do hmotného majetku
Předávání znalostí a informační akce
Poradenské, řídicí a pomocné služby pro zemědělství
Spolupráce
Investice do
nezemědělských činností
Malé zemědělské podniky:
Podpora na zakládání podniků a rozvoj malých zemědělských podniků
Investice do hmotného majetku
Režimy jakosti zemědělských produktů a potravin
Předávání znalostí a informační akce
Poradenské, řídicí a pomocné služby pro zemědělství
Spolupráce
Investice do
nezemědělských činností
Zřizování seskupení producentů
LEADER
Horské oblasti:
– Platby pro oblasti s přírodními či jinými
zvláštními omezeními
– Agroenvironmentální operace
– Spolupráce
– Investice do hmotného majetku
– Rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské
činnosti ve venkovských oblastech
– Režimy jakosti zemědělských produktů a
potravin
– Zavádění zemědělsko-lesnických systémů
Základní služby a obnova vesnic ve venkovských oblastech
Předávání znalostí a informační akce
Poradenské, řídicí a pomocné služby pro zemědělství
Zřizování seskupení producentů
LEADER
Krátké dodavatelské řetězce:
Spolupráce
Zřizování seskupení producentů
LEADER
Režimy jakosti zemědělských produktů a potravin
Základní služby a obnova vesnic ve venkovských oblastech
Investice do hmotného majetku
Předávání znalostí a informační akce
Poradenské, řídicí a pomocné služby pro zemědělství
PŘÍLOHA IV
Předběžné podmínky pro rozvoj venkova
1.
PODMÍNKY SPOJENÉ S PRIORITAMI
 Priorita EU pro rozvoj venkova / tematický cíl společného strategického rámce || Předběžná podmínka || Kritéria pro splnění
 Priorita pro rozvoj venkova č. 1: podpora předávání znalostí a inovací v zemědělství, lesnictví a ve venkovských oblastech   Tematický cíl č. 1: posílení výzkumu, technologického vývoje a inovací || 1.1. Výzkum a inovace: existence celostátní a/nebo regionální inovační strategie pro inteligentní specializaci v souladu s národním programem reforem s cílem podnítit soukromé výdaje na výzkum a inovace, který je v souladu s charakteristikami dobře fungujících celostátních nebo regionálních systému pro výzkum a inovace[35].           1.2. Kapacita v oblasti poradenství: v oblasti poradenství existuje dostatečná kapacita k zajištění poradenství týkajícího se regulatorních požadavků a všech aspektů spojených s udržitelným řízením a opatřeními v oblasti klimatu v zemědělství a lesnictví. || –  Je zavedena celostátní a/nebo regionální inovační strategie pro inteligentní specializaci, která: –     je založena na analýze SWOT s cílem soustředit zdroje na omezený soubor priorit v oblasti výzkumu a inovací, –     vymezuje opatření ke stimulaci soukromých investic do výzkumu a technologického rozvoje, –     obsahuje systém sledování a přezkumu. –  Členský stát přijal rámec vymezující dostupné rozpočtové zdroje pro výzkum a vývoj. –  Členský stát přijal víceletý plán pro sestavování rozpočtu a stanovení priorit pro investice spojené s prioritami EU (ESFRI).   –  Popis struktury systémů rozšíření/poradenství na příslušné zeměpisné úrovni (celostátní/regionální), včetně jejich zamýšlené úlohy v rámci oblasti působnosti priority pro rozvoj venkova, což prokazuje, že splnění předběžné podmínky 1.2 je začleněno do programu.
 Priorita pro rozvoj venkova č. 2: zvýšení konkurenceschopnosti všech druhů zemědělské činnosti a zlepšení životaschopnosti zemědělských podniků   Tematický cíl č. 3: zvýšení konkurenceschopnosti malých a středních podniků   || 2-3.1. Zakládání podniků: byly provedeny konkrétní akce s cílem účinně provést „Small Business Act“ a jeho přezkum z 23. února 2011[36], včetně zásady „zelenou malým a středním podnikům“. || –  Konkrétní akce zahrnují: –    opatření na snížení doby pro založení podniku na 3 pracovní dny a náklady na 100 EUR, –     opatření na snížení doby potřebné pro získání licencí a povolení k zahájení a provádění konkrétní činnosti podniku na 3 měsíce, –    mechanismus pro systematické posuzování dopadu právních předpisů na malé a střední podniky za použití „testu pro malé a střední podniky“ při případném zohlednění rozdílů ve velikosti podniků.
 Priorita pro rozvoj venkova č. 3: podpor organizace potravinového řetězce a řízení rizik v zemědělství   Tematický cíl č. 3: zvýšení konkurenceschopnosti malých a středních podniků
 Priorita pro rozvoj venkova č. 4: obnova, zachování a zlepšení ekosystémů závislých na zemědělství a lesnictví   Tematický cíl č. 5: podpora přizpůsobení se změně klimatu, prevence a řízení rizik   Tematický cíl č. 6: ochrana životního prostředí a podpora účinného využívání zdrojů || 4.1 Dobrý zemědělský a environmentální stav: na vnitrostátní úrovni jsou zavedeny normy dobrého zemědělského a environmentálního stavu půdy podle hlavy VI kapitoly I nařízení (EU) č. horizontální nařízení/xxxx.   4.2 Minimální požadavky na hnojiva a přípravky na ochranu rostlin: na vnitrostátní úrovni jsou vymezeny minimální požadavky na hnojiva a přípravky na ochranu rostlin podle hlavy III kapitoly I článku 29 tohoto nařízení.   4.3 Ostatní příslušné vnitrostátní normy: jsou vymezeny příslušné závazné vnitrostátní normy pro účely hlavy III kapitoly I článku 29 tohoto nařízení.   4.4 Prevence rizik: existence vnitrostátních posouzení rizik pro zvládání katastrof s ohledem na přizpůsobení se změně klimatu.[37]     || –   Normy dobrého zemědělského a environmentálního stavu jsou vymezeny ve vnitrostátním právu a upřesněny v programech.     –  V programech jsou upřesněny minimální požadavky na hnojiva a přípravky na ochranu rostlin podle hlavy III kapitoly I tohoto nařízení.   –  V programech jsou upřesněny příslušné závazné vnitrostátní normy.   –  Je zavedeno vnitrostátní posouzení rizik, které zahrnuje: –     popis postupu, metodiky, metod a jiných než citlivých údajů používaných při vnitrostátním posuzování rizik, –     přijetí kvalitativních a kvantitativních metod pro posuzování rizik, –    případné zohlednění vnitrostátních strategií pro přizpůsobení se změně klimatu.
 Priorita pro rozvoj venkova č. 5: podpora účinného využívání zdrojů a podpora přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku v odvětvích zemědělství, potravinářství a lesnictví, která je odolná vůči klimatu   Tematický cíl č. 4: podpora přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku ve všech odvětvích   Tematický cíl č. 5: podpora přizpůsobení se změně klimatu, prevence a řízení rizik   || 5.1 Emise skleníkových plynů: soulad s čl. 6 odst. 1 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020   5.2 Energetická účinnost: provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/32/ES ze dne 5. dubna 2006 o energetické účinnosti u konečného uživatele a o energetických službách[38] do vnitrostátního práva   5.3 Cena vody: existence politiky v oblasti cen vody, která zajistí přiměřený příspěvek různých hospodářských odvětví k úhradě nákladů na vodohospodářské služby v souladu s článkem 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky[39].         5.4. Plány pro nakládání s odpady: provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic[40] do vnitrostátního práva, zejména vypracování plánů pro nakládání s odpady v souladu se směrnicí   5.5 Energie z obnovitelných zdrojů: provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES[41] do vnitrostátního práva || –  Členský stát předložil Komisi zprávu o přijatých vnitrostátních politikách a opatřeních v období 2013–2020 podle článku 3 rozhodnutí č. 406/2009/ES.     –  Členský stát předložil Komisi akční plán energetické účinnosti, který převádí cíle v oblasti úspory energií na konkrétní a soudržná opatření v souladu s článkem 14 směrnice 2006/32/ES.   –  Členský stát zohlednil zásadu úhrady nákladů na vodohospodářské služby, včetně environmentálních nákladů a nákladů na využívané zdroje v souladu s čl. 9 odst. 1 směrnice 2000/60/ES. –  Členský stát provedl v souladu s článkem 5 a přílohou III směrnice 2000/60/ES ekonomickou analýzu, pokud jde o objem, ceny a náklady související s vodohospodářskými službami a o odhady souvisejících investic. –  Členský stát zajistil přispění různých způsobů využívání vody podle odvětví v souladu s čl. 9 odst. 3 směrnice 2000/60/ES.   –  Členský stát zajistil, aby jeho příslušné orgány v souladu s články 1, 4, 13 a 16 směrnice 2008/98/ES stanovily jeden či více plánů pro nakládání s odpady, jak vyžaduje článek 28 směrnice.   –  Členský stát přijal národní akční plán pro energii z obnovitelných zdrojů v souladu s článkem 4 směrnice 2009/28/ES.
 Priorita pro rozvoj venkova č. 6: podpora sociálního začleňování, snižování chudoby a hospodářského rozvoje ve venkovských oblastech   Tematický cíl č. 8: podpora zaměstnanosti a mobility pracovníků   Tematický cíl č. 9: podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě || 6.1 Přístup k EZFRV: poskytnutí podpory přístupu příslušných zúčastněných stran k EZFRV   6.2 Samostatná výdělečná činnost, podnikatelství a zakládání podniků: existence komplexní a inkluzivní strategie pro podporu zakládání podniků v souladu s iniciativou „Small Business Act“[42] a v souladu s hlavním směrem zaměstnanosti 7, pokud jde o podmínky umožňující vytváření pracovních míst             6.3 Infrastruktura sítí NGA (přístupové sítě nové generace): existence vnitrostátních plánů sítí NGA, které zohledňují regionální akce pro dosažení cílů EU v oblasti přístupu k vysokorychlostnímu internetu[43] a zaměřují se na oblasti, ve kterých trh neposkytuje otevřenou infrastrukturu za přijatelnou cenu a v odpovídající kvalitě   || –      Příslušným zúčastněným stranám je poskytována podpora při předkládání projektových žádostí a při provádění a řízení vybraných projektů.   –  Členské státy zavedly komplexní a inkluzivní strategii, která zahrne: –    opatření na výrazné snížení doby a nákladů na zakládání podniků v souladem s iniciativou „Small Business Act“, –     opatření na snížení doby potřebné pro získání licencí a povolení k zahájení a provádění konkrétní činnosti podniku v souladu s iniciativou „Small Business Act“, –     akce propojující vhodné služby v oblasti rozvoje podnikání a finanční služby (přístup ke kapitálu), včetně dosahu znevýhodněných skupin a oblastí.     –  Je zaveden vnitrostátní plán sítí NGA, který obsahuje: –     plán investic do infrastruktury založený na sdružování poptávky a mapování infrastruktury a služeb, který je pravidelně aktualizován, –    udržitelné investiční modely, které posilují konkurenceschopnost a poskytují přístup k otevřené, cenově dostupné a kvalitní infrastruktuře a službám, které vyhovují budoucím potřebám, –    opatření ke stimulaci soukromých investic.
2.
HORIZONTÁLNÍ PODMÍNKY VZTAHUJÍCÍ SE NA NĚKOLIK PRIORIT
   || Horizontální podmínka č. 1 Účinná správa členských států: existence strategie pro posílení účinnosti správy země[44], včetně reformy veřejné správy               Horizontální podmínka č. 2 Lidské zdroje: subjekty odpovědné za řízení a provádění programů rozvoje venkova mají dostatečnou kapacitu v oblasti lidských zdrojů, řízení odborné přípravy a systémů IT   Horizontální podmínka č. 3 Výběrová kritéria: je vymezen vhodný přístup, který stanoví zásady, pokud jde o určení výběrových kritérií pro projekty a místní rozvoj   || –  Je zavedena a prováděna strategie pro posílení účinnosti správy členských států[45]. Strategie zahrnuje: –     analýzu a strategické plánování právních, organizačních a/nebo procedurálních reformních opatření, –    vypracování systému řízení kvality, –     integrovaná opatření na zjednodušení a zefektivnění správních postupů, –     rozvoj dovedností na všech úrovních, –     rozvoj postupů a nástrojů pro sledování a hodnocení.     –  V programu je obsažen popis lidských zdrojů, řízení odborné přípravy a systémů IT v rámci řídících orgánů programu, který prokazuje splnění předběžné horizontální podmínky č. 2.   –  V programu je obsažen popis zvoleného přístupu ke stanovení výběrových kritérií pro projekty a místní rozvoj, který prokazuje splnění předběžné horizontální podmínky č. 3.
PŘÍLOHA V
Orientační seznam opatření s významem pro jednu nebo více priorit Unie v
oblasti rozvoje venkova
Opatření
s obzvláštním významem pro několik priorit Unie
Článek 16 Poradenské, řídicí a pomocné služby
pro zemědělství
Článek 18 Investice do hmotného majetku
Článek 20 Rozvoj zemědělských podniků
a podnikatelské činnosti
Článek 36 Spolupráce
Články 42–45 LEADER
Opatření
s obzvláštním významem pro podporu předávání znalostí a inovací v zemědělství,
lesnictví a ve venkovských oblastech
Článek 15 Předávání znalostí a informační akce
Článek 27 Investice do nových lesních
technologií a zpracování lesnických produktů a jejich uvádění na trh
Opatření
s obzvláštním významem pro zvýšení konkurenceschopnosti všech druhů zemědělské
činnosti a zlepšení životaschopnosti zemědělských podniků
Článek 17 Režimy jakosti zemědělských produktů
a potravin
Články 32–33 Platby pro oblasti
s přírodními či jinými zvláštními omezeními
Opatření
s obzvláštním významem pro podporu organizace potravinového řetězce a řízení
rizik v zemědělství
Článek 19 Obnovení potenciálu zemědělské
produkce poškozeného přírodními katastrofami a katastrofickými událostmi a
zavedení vhodných preventivních opatření
Článek 25 Předcházení poškozování lesů lesními
požáry a přírodními katastrofami a katastrofickými událostmi a obnova
poškozených lesů
Článek 28 Zřizování seskupení producentů
Článek 34 Dobré životní podmínky zvířat
Článek 37 Řízení rizik
Článek 38 Pojištění úrody, hospodářských
zvířat a plodin
Článek 39 Vzájemné fondy pro choroby zvířat a
choroby rostlin a ekologické katastrofy
Článek 40 Nástroj k stabilizaci příjmu
Opatření
s obzvláštním významem pro obnovu, zachování a zlepšení ekosystémů závislých na
zemědělství a lesnictví
a
podpora
účinného využívání zdrojů a podpora přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku v odvětvích zemědělství,
potravinářství a lesnictví, která je odolná vůči klimatu
Článek 22 Investice do rozvoje lesních oblastí
a zlepšování životaschopnosti lesů
Článek 23 Zalesňování a zakládání lesů
Článek 24 Zavádění zemědělsko-lesnických
systémů
Článek 26 Investice k zvýšení odolnosti a
ekologické hodnoty lesních ekosystémů
Článek 29 Agroenvironmentální-klimatické
operace
Článek 30 Ekologické zemědělství
Článek 31 Platby v rámci sítě Natura 2000
a podle rámcové směrnice o vodě
Článek 35 Lesnicko-environmentální a
klimatické služby a ochrana lesů
Opatření
s obzvláštním významem pro podporu sociálního začleňování, snižování chudoby a
hospodářského rozvoje ve venkovských oblastech
Článek 21 Základní služby a obnova vesnic ve
venkovských oblastech
Články
42–45 LEADER
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

–        návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro přímé
platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky,
–        návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná organizace
trhů se zemědělskými produkty (nařízení o jednotné společné organizaci trhů),
–        návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského
zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV),
–        návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady o financování, řízení a sledování
společné zemědělské politiky,
–        v
návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES)
č. 73/2009, pokud jde o poskytování přímých plateb zemědělcům v roce 2013,
–        návrh
nařízení Rady, kterým se určují opatření na stanovení některých podpor a náhrad
v souvislosti se společnou organizací trhů se zemědělskými produkty,
–        v
návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES)
č. 1234/2007, pokud jde o režim jednotné platby a podporu pěstitelům révy.

1.2.
Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[46]

Oblast
politiky hlavy 05 z okruhu 2

1.3.
Povaha návrhu/podnětu (legislativní rámec pro SZP
po roce 2013)

x Návrh/podnět se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se týká
nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[47]
x Návrh/podnět se týká prodloužení stávající
akce
x Návrh/podnět se týká akce přesměrované na
jinou akci

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

V
zájmu podpory účinnosti zdrojů s ohledem na inteligentní a udržitelný růst
zemědělství EU podporující začlenění a rozvoj venkova v souladu se strategií
Evropa 2020 jsou cíli SZP:
–
životaschopná produkce potravin,
–
udržitelné hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu,
–
vyvážený územní rozvoj.

1.4.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

Specifické cíle pro oblast politiky 05:
Specifický cíl č. 1:
Poskytovat
environmentální veřejné statky
Specifický cíl č. 2:
Kompenzace
za obtíže při produkci v oblastech se zvláštními přírodními omezeními
Specifický cíl č. 3:
Provádět
opatření zaměřená na přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování
Specifický cíl č. 4:
Spravovat
rozpočet EU (SZP) v souladu s vysokými standardy finančního řízení
Specifický cíl pro ABB 05 02 – Intervence na zemědělských trzích:
Specifický cíl č. 5:
Zlepšit
konkurenceschopnost odvětví zemědělství a zvýšit podíl jeho hodnoty v
potravinovém řetězci
Specifický cíl pro ABB 05 03 – Přímé podpory:
Specifický cíl č. 6:
Přispět
k příjmům zemědělských podniků a omezit kolísavost příjmu zemědělských podniků
Specifický cíl pro ABB 05 04 – Rozvoj venkova:
Specifický cíl č. 7:
Podporovat
ekologický růst inovacemi
Specifický cíl č. 8:
Podpořit
zaměstnanost na venkově a zachovat sociální strukturu ve venkovských oblastech
Specifický cíl č. 9:
Zlepšit
venkovské hospodářství a podporovat diverzifikaci
Specifický cíl č. 10:
Umožnit
strukturální rozmanitost v zemědělských systémech

1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady

V
této fázi není možné stanovit kvantitativní cíle pro ukazatele dopadu. Ačkoli
může politika jít určitým směrem, závisely by široké ekonomické,
environmentální a sociální výsledky měřené těmito ukazateli v konečném důsledku
také na dopadu řady externích faktorů, které jsou podle nedávných zkušeností
výrazné a nepředvídatelné. Probíhá další analýza, která bude k dispozici pro
období po roce 2013.
Pokud
jde o přímé platby, budou členské státy mít možnost v omezeném rozsahu
rozhodnout o provádění některých součástí režimů přímých plateb.
U
rozvoje venkova budou očekávané výsledky a dopad záviset na programech rozvoje
venkova, které členské státy předloží Komisi. Členské státy budou požádány, aby
ve svých programech stanovily cíle.

1.4.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Návrhy
stanoví zřízení společného rámce pro sledování a hodnocení s cílem měřit
výkonnost společné zemědělské politiky. Tento rámec zahrnuje všechny nástroje
týkající se sledování a hodnocení opatření SZP, a zejména přímých plateb,
tržních opatření, opatření pro rozvoj venkova a uplatňování podmíněnosti.
Dopad
těchto opatření SZP se měří ve vztahu k těmto cílům:
a)       životaschopná
produkce potravin zaměřená na příjmy zemědělství, zemědělskou produktivitu a
cenovou stabilitu;
b)       udržitelné
hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu zaměřené na emise
skleníkových plynů, biologickou rozmanitost, půdu a vodu;
c)       vyvážený
územní rozvoj zaměřený na zaměstnanost, růst a chudobu ve venkovských
oblastech.
Komise
prostřednictvím prováděcích aktů vymezí soubor zvláštních ukazatelů pro tyto
cíle a oblasti.
Pokud
jde o rozvoj venkova, navrhuje se mimo jiné posílený systém společného
sledování a hodnocení. Cílem tohoto systému je a) prokázat pokrok a dosažené
výsledky politiky rozvoje venkova a posoudit dopad, účinnost, účelnost a význam
intervencí politiky rozvoje venkova, b)        přispět k lépe zaměřené podpoře
rozvoje venkova a c) podpořit společný proces získávání poznatků týkající se
sledování a hodnocení. Komise prostřednictvím prováděcích aktů sestaví seznam
společných ukazatelů, které souvisejí s politickými prioritami.

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém
nebo dlouhodobém horizontu

Cílem
návrhů je stanovit legislativní rámec společné zemědělské politiky pro období
po roce 2013, aby bylo možné dosáhnout víceletých strategických cílů SZP, jež
přímo vyplývají ze strategie Evropa 2020 pro evropské venkovské oblasti, a
splnit příslušné požadavky Smlouvy.

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Budoucí
SZP nebude jen politikou, která se zabývá malou, i když zásadní částí ekonomiky
EU, ale také politikou strategického významu pro zabezpečení potravin, pro
životní prostředí a územní rovnováhu. SZP tedy jako skutečně společná politika
co nejúčinněji využívá omezených rozpočtových zdrojů a zároveň v celé EU
zachovává udržitelné zemědělství, řeší důležité přeshraniční otázky, jako jsou
klimatické změny, a posiluje solidaritu mezi členskými státy.
Jak
uvádí sdělení Komise „Rozpočet – Evropa 2020“[48],
je SZP skutečně evropskou politikou. Místo 27 samostatných zemědělských politik
a rozpočtů spojily členské státy své prostředky na provádění jednotné evropské
politiky s jednotným evropským rozpočtem. To přirozeně znamená, že na SZP
připadá významná část rozpočtu EU. Tento přístup je však daleko účinnější a
hospodárnější než nekoordinovaný vnitrostátní přístup.

1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

Na
základě zhodnocení stávajícího politického rámce, široké konzultace se
zúčastněnými stranami a analýzy budoucích úkolů a potřeb bylo provedeno
komplexní posouzení dopadů. Další podrobnosti jsou uvedeny v posouzení dopadů a
v důvodové zprávě, jež jsou připojeny k návrhům právních předpisů.

1.5.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími finančními
nástroji

Návrhy
právních předpisů, na něž se vztahuje tento finanční výkaz, by měly být chápány
v širších souvislostech návrhu nařízení o jednotném rámci se společnými
pravidly pro fondy společného strategického rámce (EZFRV, EFRR, ESF, Fond
soudržnosti a Evropský námořní a rybářský fond). Toto rámcové nařízení významně
přispěje ke snížení administrativní zátěže, k vynakládání finančních prostředků
EU účinným způsobem a k zavedení zjednodušení do praxe. Rovněž je základem
nových koncepcí společného strategického rámce pro všechny tyto fondy a budoucí
smlouvy o partnerství, které se na tyto fondy rovněž budou vztahovat.
Společný
strategický rámec, který bude stanoven, převede cíle a priority strategie
Evropa 2020 na priority EZFRV a rovněž EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a
Evropského námořního a rybářského fondu, které zajistí integrované využívání
fondů v zájmu splnění společných cílů.
Společný
strategický rámec rovněž stanoví koordinační mechanismy s ostatními příslušnými
politikami a nástroji Unie.
Pokud
jde o SZP, bude harmonizací a sblížením pravidel řízení a kontroly u prvního
(EZZF) a druhého (EZFRV) pilíře SZP navíc dosaženo významných synergií a
zjednodušení. Měla by být zachována silná vazba mezi EZZF a EZFRV a rovněž by
měly být udrženy stávající struktury v členských státech.

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

x Časově omezený návrh/podnět (u návrhů
nařízení o režimech přímých plateb, nařízení o rozvoji venkova a přechodných
opatřeních)
–
x   Návrh/podnět s platností 1. ledna 2014 do 31.
prosince 2020
–
x   Finanční dopad pro období příštího víceletého
finančního rámce. U rozvoje venkova dopad na platby do roku 2023.
x Časově neomezený návrh/podnět (u
návrhu nařízení o jednotné společné organizaci trhů a horizontálního nařízení)
–
Provádění od roku 2014.

1.7.
Předpokládaný způsob řízení[49]

x Přímé centralizované řízení Komisí
¨ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
–
¨  výkonným agenturám
–
¨  subjektům zřízeným Společenstvími[50]

–
¨  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným výkonem
veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy
o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním aktu ve smyslu
článku 49 finančního nařízení
x Sdílené řízení s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s
mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Poznámky
Žádná
podstatná změna ve srovnání se současným stavem, tj. většina výdajů, kterých se
dotýkají legislativní návrhy reformy SZP, bude řízena sdíleným řízením s
členskými státy. Velmi malá část však bude i nadále spadat pod přímé
centralizované řízení Komisí.

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Pokud
jde o sledování a hodnocení SZP, předloží Komise každé čtyři roky Evropskému
parlamentu a Radě zprávu, přičemž první zpráva má být předložena nejpozději na
konci roku 2017.
Ta
je doplněna o zvláštní ustanovení ve všech oblastech SZP; různé požadavky na
komplexní zprávy a oznámení budou vymezeny v prováděcích pravidlech.
Pokud
jde o rozvoj venkova, jsou rovněž stanovena pravidla pro sledování programů,
jež budou sblížena s ostatními fondy a jež budou spojena s hodnoceními ex
ante, průběžnými hodnoceními a hodnoceními ex post.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

Existuje
více než sedm milionů příjemců SZP, kteří dostávají podporu v rámci řady
různých režimů podpory, z nichž každý má podrobná a někdy komplexní kritéria
způsobilosti.
Snižování
míry chybovosti v oblasti společné zemědělské politiky již lze považovat za
trend. Nejnovější míra chybovosti, jež se blíží 2 %, potvrzuje celkové
pozitivní hodnocení minulých let. Záměrem je pokračovat v započatém úsilí a
dosáhnout míry chybovosti nižší než 2 %.

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

Legislativní
balíček, zejména návrh nařízení o financování, řízení a sledování společné
zemědělské politiky, předpokládá zachování a posílení stávajícího systému
zřízeného nařízením (ES) č. 1290/2005. Stanoví povinnou správní strukturu na
úrovni členských států, jež je soustředěna kolem akreditovaných platebních
agentur, které jsou odpovědné za provádění kontrol u příjemců v souladu se
zásadami stanovenými v bodě 2.3. Řídící subjekt každé platební agentury musí
každý rok předložit prohlášení o důvěryhodnosti, které se týká úplnosti,
přesnosti a věcné správnosti účetních závěrek, řádného fungování systémů
vnitřní kontroly a zákonnosti a správnosti uskutečněných operací. Ke všem třem
prvkům musí poskytnout stanovisko nezávislý auditní subjekt.
Komise
bude i nadále provádět audit zemědělských výdajů za použití přístupu založeného
na hodnocení rizik, aby zajistila, že se její audity zaměří na nejvíce rizikové
oblasti. Prokáží-li tyto audity, že výdaje vznikly v rozporu s pravidly Unie,
vyloučí v souladu se systémem schvalování souladu dotčené částky z financování
Unií.
Pokud
jde o náklady na kontroly, je podrobná analýza obsažena v příloze 8 k posouzení
dopadu, jež je připojeno k legislativním návrhům.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

Legislativní
balíček, zejména návrh nařízení o financování, řízení a sledování společné
zemědělské politiky, předpokládá zachování a posílení stávajícího podrobného
systému kontrol a sankcí uplatňovaných platebními agenturami a základní rysy a
zvláštní pravidla přizpůsobená zvláštnostem každého režimu podpory. Systémy
obecně stanoví podrobné správní kontroly 100 % žádostí o podporu, případné
křížové kontroly s ostatními databázemi a kontroly minimálního počtu operací na
místě před provedením plateb, a to v závislosti na riziku, které daný režim
představuje. Pokud tyto kontroly na místě odhalí vysoký počet nesrovnalostí,
musí být provedeny dodatečné kontroly. V této souvislosti je vůbec
nejdůležitějším systémem integrovaný administrativní a kontrolní systém, který
v rozpočtovém roce 2010 pokrýval přibližně 80 % celkových výdajů v rámci EZZF a
EZFRV. V případě členských států s řádně fungujícími kontrolními systémy a
nízkou mírou chybovosti bude Komise zmocněna povolit snížení počtu kontrol na
místě.
Balíček
dále stanoví, že členské státy musí předcházet nesrovnalostem a podvodům,
zjišťovat a napravovat je, ukládat účinné, odrazující a přiměřené sankce
stanovené v právních předpisech Unie nebo členských států, a zpětně získávat
neoprávněné platby i s úroky. Sem patří automatický mechanismus účetní závěrky
u případů nesrovnalostí, který stanoví, že nedojde-li ke zpětnému získání
plateb do čtyř let od data žádosti o zpětné získání plateb, nebo do osmi let v
případě, že dojde k soudnímu řízení, nese finanční důsledky toho, že platby
nebyly získány zpět, dotyčný členský stát. Tento mechanismus bude silným
motivačním faktorem, který přiměje členské státy k co nejrychlejšímu zpětnému
získávání neoprávněných plateb.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

Částky uvedené v tomto finančním výkaze jsou
vyjádřeny v běžných cenách a v závazcích.
Kromě změn vyplývajících z legislativních návrhů
uvedených v tabulkách níže přináší legislativní návrhy další změny, které
nemají žádný finanční dopad.
Pro kterýkoli z roků v období 2014–2020 nelze v
této fázi vyloučit uplatnění finanční kázně. To však nebude záviset na
reformních návrzích jako takových, ale na jiných faktorech, jako je čerpání
přímých podpor nebo budoucí vývoj na zemědělských trzích.
Pokud jde o přímé podpory, jsou rozšířené čisté
stropy pro rok 2014 (kalendářní rok 2013) zařazené do návrhu týkajícího se
přechodných opatření vyšší než částky přidělené přímým podporám uvedeným v
přiložených tabulkách. Aniž je dotčena možná potřeba uplatnění mechanismu
finanční kázně, je účelem tohoto rozšíření zajistit pokračování stávajících
právních předpisů ve scénáři, v němž by všechny ostatní prvky zůstaly
nezměněné.
Reformní návrhy obsahují ustanovení, jež poskytují
členským státům jistou míru flexibility v souvislosti s přidělováním přímých
podpor, respektive rozvojem venkova. Rozhodnou-li se členské státy této
flexibility využít, bude to mít finanční následky v rámci daných částek, které
nelze v této fázi kvantifikovat.
Tento finanční výkaz nezohledňuje možné využití
rezervy pro případ krizí. Je třeba zdůraznit, že částky zohledněné u výdajů
souvisejících s trhem nejsou založeny na nákupu v rámci veřejné intervence a
ostatních opatřeních týkajících se krizových situací v jakémkoli odvětví.

3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené
výdajové rozpočtové linie

Tabulka 1: Prostředky pro SZP včetně
doplňujících prostředků stanovené v návrzích víceletého finančního rámce a v
návrzích reformy SZP
V milionech EUR (běžné ceny)
 Rozpočtový rok || 2013 || 2013 upravený (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 V rámci víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Přímé podpory a výdaje související s trhem (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193
 Odhadované účelově vázané příjmy || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704
 P1 Přímé podpory a výdaje související s trhem (s účelově vázanými příjmy) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897
 P2 Rozvoj venkova (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157
 Celkem || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 Okruh 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Společný strategický rámec Zemědělský výzkum a inovace || nepoužije se || nepoužije se || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072
 Nejchudší osoby || nepoužije se || nepoužije se || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
 Celkem || nepoužije se || nepoužije se || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889
 Okruh 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bezpečnost potravin || nepoužije se || nepoužije se || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo víceletý finanční rámec ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezerva na zemědělské krize || nepoužije se || nepoužije se || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945
 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Z toho maximálně dostupné pro zemědělství: (5) || nepoužije se || nepoužije se || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Návrhy Komise (víceletý finanční rámec + mimo víceletý finanční rámec) + účelově vázané příjmy CELKEM || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156
 Návrhy víceletého finančního rámce (tj. kromě rezervy a EFG) + účelově vázané příjmy CELKEM || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393
Poznámky:
(1)           S ohledem na již schválené legislativní
změny, tj. dobrovolné odlišení pro Spojené království a článek 136 „nevyužité
prostředky“ přestanou platit do konce roku 2013.
(2)           Prostředky se
týkají navrhovaného ročního stropu pro první pilíř. Je však třeba vzít na
vědomí, že se navrhuje přesun negativních výdajů ze schválení účetních závěrek
(nyní v rozpočtové položce 05 07 01 06) do účelově vázaných příjmů (položka 67
03). Podrobnosti viz tabulka s odhady příjmů na další stránce.
(3)           Údaje za rok 2013 obsahují prostředky
pro veterinární a fytosanitární opatření, jakož i tržní opatření pro odvětví
rybolovu.
(4)           Prostředky ve výše
uvedené tabulce jsou v souladu s prostředky uvedenými ve sdělení Komise
„Rozpočet – Evropa 2020“ (KOM(2011) 500 v konečném znění, 29. června 2011). Je
však třeba rozhodnout, zda víceletý finanční rámec zohlední přesun, který se
navrhuje od roku 2014 pro finanční krytí jednoho členského státu, a to z
národního restrukturalizačního programu v odvětví bavlny do rozvoje venkova,
který znamená úpravu (4 miliony EUR ročně) prostředků pro dílčí strop EZZF,
respektive pilíř 2. V následujících tabulkách níže byly prostředky přesunuty, a
to bez ohledu na to, zda je zohlední víceletý finanční rámec.
(5)           V souladu se
sdělením Komise „Rozpočet – Evropa 2020“ (KOM(2011) 500 v konečném znění) bude
celková částka ve výši až 2,5 miliardy EUR v cenách roku 2011 k dispozici v
rámci Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, a to na další podporu
zemědělcům, kteří trpí následky globalizace. Ve výše uvedené tabulce je rozpis
podle roků v běžných cenách pouze orientační. Předloha
interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o
spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (KOM(2011)
403 v konečném znění, 29. června 2011) stanoví pro EFG celkovou maximální roční
částku ve výši 429 milionů EUR v cenách roku 2011.

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

Tabulka 2: Odhadované příjmy a výdaje
pro oblast politiky 05 v rámci okruhu 2
V milionech EUR (běžné ceny)
 Rozpočtový rok || 2013 || 2013 upravený || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020
 PŘÍJMY ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Dávka z výroby cukru (vlastní zdroje) || 123 || 123 || 123 || 123 ||   ||   ||   ||   ||   || 246
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 – Účelově vázané příjmy || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187
 z toho: ex 05 07 01 06 – Schválení účetních závěrek || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Celkem || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433
 VÝDAJE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 - Trhy (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764
 05 03 – Přímé podpory (před omezením) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105
 05 03 – Přímé podpory (po omezení) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 04 – Rozvoj venkova (před omezením) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185
 05 04 – Rozvoj venkova (po omezení) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 07 01 06 – Schválení účetních závěrek || –69 || –69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Celkem || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 ČISTÝ ROZPOČET po zohlednění účelově vázaných příjmů ||   ||   || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867
Poznámky:
(1)           Pro rok 2013 předběžný odhad
založený na návrhu rozpočtu na rok 2012 a zohledňující právní úpravy schválené
pro rok 2013 (např. strop pro víno, zrušení prémie na bramborový škrob, sušená
krmiva), jakož i předpokládaný vývoj. Pro všechny roky odhady předpokládají, že
nedojde k další potřebě financování podpůrných opatření z důvodu narušení trhu
nebo krizí.
(2)           Prostředky
pro rok 2013 zahrnují odhad klučení vína v roce 2012.
Tabulka 3: Výpočet finančního dopadu
návrhů reformy SZP, pokud jde o příjmy a výdaje SZP, podle rozpočtových kapitol
V milionech EUR (běžné ceny)
 Rozpočtový rok || 2013 || 2013 upravený ||   || CELKEM 2014–2020
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 PŘÍJMY ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Dávka z výroby cukru (vlastní zdroje) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 – Účelově vázané příjmy || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 z toho: ex 05 07 01 06 – Schválení účetních závěrek || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Celkem || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 VÝDAJE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 – Trhy (1) || 3 311 || 3 311 || –689 || –670 || –641 || –612 || –589 || –601 || –612 || –4 413
 05 03 – Přímé podpory (před omezením) (2) || 42 170 || 42 535 || –460 || –492 || –534 || –577 || –617 || –617 || –617 || –3 913
 05 03 – Přímé podpory – Odhadovaný výsledek omezení přesunutý do rozvoje venkova ||   ||   || 0 || –164 || –172 || –185 || –186 || –186 || –186 || –1 078
 05 04 – Rozvoj venkova (před omezením) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28
 05 04 – Rozvoj venkova – Odhadovaný výsledek omezení přesunutý z přímých podpor ||   ||   || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078
 05 07 01 06 – Schválení účetních závěrek || –69 || –69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Celkem || 60 229 || 60 229 || –1 076 || –1 089 || –1 102 || –1 115 || –1 133 || –1 144 || –1 156 || –7 815
 ČISTÝ ROZPOČET po zohlednění účelově vázaných příjmů ||   ||   || –1 145 || –1 158 || –1 171 || –1 184 || –1 202 || –1 213 || –1 225 || –8 298
Poznámky:
(1)           Pro rok 2013 předběžný odhad
založený na návrhu rozpočtu na rok 2012 a zohledňující právní úpravy schválené
pro rok 2013 (např. strop pro víno, zrušení prémie na bramborový škrob, sušená
krmiva), jakož i předpokládaný vývoj. Pro všechny roky odhady předpokládají, že
nedojde k další potřebě financování podpůrných opatření z důvodu narušení trhu
nebo krizí.
(2)           Prostředky
pro rok 2013 zahrnují odhad klučení vína v roce 2012.
Tabulka 4: Výpočet finančního dopadu
návrhů reformy SZP, pokud jde o výdaje SZP související s trhem
V milionech EUR (běžné ceny)
 ROZPOČTOVÝ ROK ||   || Právní základ || Odhadované potřeby || Změny oproti roku 2013 ||
   ||   ||   || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020
 Výjimečná opatření: efektivnější a rozšířená oblast působnosti právního základu ||   || Články 154, 155, 156 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Zrušení intervence pro pšenici tvrdou a čirok ||   || bývalý článek 10 || pm || – || – || – || – || – || – || – || –
 Potravinové programy pro nejchudší osoby || (2) || bývalý článek 27 nařízení 1234/2007 || 500,0 || –500,0 || –500,0 || –500,0 || –500,0 || –500,0 || –500,0 || –500,0 || –3 500,0
 Soukromé skladování (lněné vlákno) ||   || článek 16 || nepoužije se || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm
 Podpora odvětví bavlny – restrukturalizace || (3) || bývalý článek 5 nařízení 637/2008 || 10,0 || –4,0 || –4,0 || –4,0 || –4,0 || –4,0 || –4,0 || –4,0 || –28,0
 Poskytování podpory pro seskupení producentů v odvětví ovoce a zeleniny ||   || bývalý článek 117 || 30,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || –15,0 || –15,0 || –30,0 || –30,0 || –90,0
 Projekt „Ovoce do škol“ ||   || článek 21 || 90,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 420,0
 Zrušení organizací producentů chmele ||   || bývalý článek 111 || 2,3 || –2,3 || –2,3 || –2,3 || –2,3 || –2,3 || –2,3 || –2,3 || –15,9
 Volitelné soukromé skladování sušeného odstředěného mléka ||   || článek 16 || nepoužije se || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Zrušení podpory pro použití odstředěného mléka / sušeného odstředěného mléka jako krmiva/kaseinu a použití kaseinu ||   || bývalé články 101 a 102 || pm || – || – || – || – || – || – || – || –
 Volitelné soukromé skladování másla || (4) || článek 16 || 14,0 || [–1,0] || [–14,0] || [–14,0] || [–14,0] || [–14,0] || [–14,0] || [–14,0] || [–85,0]
 Zrušení propagační dávky na mléko ||   || bývalý článek 309 || pm || – || – || – || – || – || – || – || –
 05 02 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Čistý dopad reformních návrhů (5) ||   ||   ||   || –446,3 || –446,3 || –446,3 || –461,3 || –461,3 || –476,3 || –476,3 || –3 213,9
Poznámky:
(1)           Potřeby pro rok 2013 jsou odhady
založené na návrhu rozpočtu Komise pro rok 2012, s výjimkou a) odvětví ovoce a
zeleniny, kde jsou potřeby založeny na finančním výkaze příslušných reforem, a
b) veškerých již schválených právních změn.
(2)           Prostředky
pro rok 2013 odpovídají návrhu Komise KOM(2010) 486. Od roku 2014 bude opatření
financováno v rámci okruhu 1.
(3)           Finanční krytí pro
restrukturalizační program v odvětví bavlny pro Řecko (4 miliony EUR/rok) bude
od roku 2014 převedeno na rozvoj venkova. Finanční krytí pro Španělsko (6,1
milionu EUR/rok) bude od roku 2018 převedeno na režim jednotné platby
(schváleno).
(4)           Odhadovaný
účinek v případě neuplatnění opatření.
(5)           Kromě
výdajů v rámci kapitol 05 02 a 05 03 se očekává, že přímé výdaje v kapitolách
05 01, 05 07 a 05 08 budou financovány z příjmů, které budou účelově vázány na
EZZF.
Tabulka 5: Výpočet finančního dopadu
návrhů reformy SZP, pokud jde o přímé podpory
V milionech EUR (běžné ceny)
 ROZPOČTOVÝ ROK ||   || Právní základ || Odhadované potřeby || Změny oproti roku 2013 ||
   ||   || 2013 (1) || 2013 upravený (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Přímé podpory ||   ||   || 42 169,9 || 42 535,4 || 341,0 || 381,1 || 589,6 || 768,0 || 733,2 || 733,2 || 733,2 || 4 279,3
 – již schválené změny: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 začleňování EU 12 ||   ||   ||   ||   || 875,0 || 1 133,9 || 1 392,8 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 10 008,1
 restrukturalizace odvětví bavlny ||   ||   ||   ||   || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 6,1 || 6,1 || 6,1 || 18,4
 kontrola stavu ||   ||   ||   ||   || –64,3 || –64,3 || –64,3 || –90,0 || –90,0 || –90,0 || –90,0 || –552,8
 předchozí reformy ||   ||   ||   ||   || –9,9 || –32,4 || –32,4 || –32,4 || –32,4 || –32,4 || –32,4 || –204,2
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – změny v návaznosti na nové návrhy reformy SZP ||   ||   || –459,8 || –656,1 || –706,5 || –761,3 || –802,2 || –802,2 || –802,2 || –4 990,3
 z toho: omezení ||   ||   ||   ||   || 0,0 || –164,1 || –172,1 || –184,7 || –185,6 || –185,6 || –185,6 || –1 077,7
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 03 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Čistý dopad reformních návrhů ||   ||   ||   ||   || –459,8 || –656,1 || –706,5 || –761,3 || –802,2 || –802,2 || –802,2 || –4 990,3
 CELKOVÉ VÝDAJE ||   ||   || 42 169,9 || 42 535,4 || 42 876,4 || 42 916,5 || 43 125,0 || 43 303,4 || 43 268,7 || 43 268,7 || 43 268,7 || 302 027,3
Poznámky:
(1)           Prostředky
pro rok 2013 zahrnují odhad klučení vína v roce 2012.
(2)           S
ohledem na již schválené legislativní změny, tj. dobrovolné odlišení pro
Spojené království a článek 136 „nevyužité prostředky“ přestanou platit do
konce roku 2013.
Tabulka 6: Složky přímých podpor
V milionech EUR (běžné ceny)
 ROZPOČTOVÝ ROK ||   ||   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020
 Příloha II ||   ||   ||   ||   || 42 407,2 || 42 623,4 || 42 814,2 || 42 780,3 || 42 780,3 || 42 780,3 || 256 185,7
 Platby pro zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí (30 %) ||   ||   ||   ||   || 12 866,5 || 12 855,3 || 12 844,3 || 12 834,1 || 12 834,1 || 12 834,1 || 77 068,4
 Maximální částka, která může být přidělena platbám pro mladé zemědělce (2 %)   ||   ||   ||   ||   || 857,8 || 857,0 || 856,3 || 855,6 || 855,6 || 855,6 || 5 137,9
 Režim základní platby, platby na oblasti s přírodními omezeními, dobrovolná podpora vázaná na produkci ||   ||   ||   ||   || 28 682,9 || 28 911,1 || 29 113,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 173 979,4
 Maximální částka, která může být z výše uvedených linií použita na financování režimu pro malé zemědělce (10 %) ||   ||   ||   ||   || 4 288,8 || 4 285,1 || 4 281,4 || 4 278,0 || 4 278,0 || 4 278,0 || 25 689,3
 Přesuny v odvětví vína uvedené v příloze II[51] ||   ||   ||   ||   || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 959,1
 Omezení ||   ||   ||   ||   || –164,1 || –172,1 || –184,7 || –185,6 || –185,6 || –185,6 || –1 077,7
 Bavlna ||   ||   ||   ||   || 256,0 || 256,3 || 256,5 || 256,6 || 256,6 || 256,6 || 1 538,6
 POSEI / menší ostrovy v Egejském moři ||   ||   ||   ||   || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 2 504,4
Tabulka 7: Výpočet finančního dopadu
návrhů reformy SZP, pokud jde o přechodná opatření pro poskytování přímých
podpor v roce 2014
V milionech EUR (běžné ceny)
 ROZPOČTOVÝ ROK ||   || Právní základ || Odhadované potřeby || Změny oproti roku 2013
   ||   ||   || 2013 (1) || 2013 upravený || 2014 (2)
 Příloha IV nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ||   ||   || 40 165,0 || 40 530,5 || 541,9
 začleňování EU 10 ||   ||   ||   ||   || 616,1
 kontrola stavu ||   ||   ||   ||   || –64,3
 předchozí reformy ||   ||   ||   ||   || –9,9
 05 03 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||
 CELKOVÉ VÝDAJE ||   ||   || 40 165,0 || 40 530,5 || 41 072,4
Poznámky:
(1)           Prostředky
pro rok 2013 zahrnují odhad klučení vína v roce 2012.
(2)           Rozšířené
čisté stropy zahrnují odhad přesunů v odvětví vína na režim jednotné platby na
základě rozhodnutí přijatých členskými státy pro rok 2013.
Tabulka 8: Výpočet finančního dopadu
návrhů reformy SZP, pokud jde o rozvoj venkova
V milionech EUR (běžné ceny)
 ROZPOČTOVÝ ROK ||   || Právní základ || Prostředky na rozvoj venkova || Změny oproti roku 2013 ||
   ||   ||   || 2013 || 2013 upravený (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020
 Programy pro rozvoj venkova ||   ||   || 14 788,9 || 14 423,4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Podpora odvětví bavlny – restrukturalizace || (2) ||   ||   ||   || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 28,0
 Výsledek omezení přímých podpor ||   ||   ||   ||   ||   || 164,1 || 172,1 || 184,7 || 185,6 || 185,6 || 185,6 || 1 077,7
 Finanční krytí pro rozvoj venkova vyjma technické pomoci || (3) ||   ||   ||   || –8,5 || –8,5 || –8,5 || –8,5 || –8,5 || –8,5 || –8,5 || –59,4
 Technická pomoc || (3) ||   || 27,6 || 27,6 || 8,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 29,4
 Cena za projekty místní inovativní spolupráce || (4) ||   || nepoužije se || nepoužije se || 0,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 30,0
 05 04 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Čistý dopad reformních návrhů ||   ||   ||   ||   || 4,0 || 168,1 || 176,1 || 188,7 || 189,6 || 189,6 || 189,6 || 1 105,7
 CELKOVÉ VÝDAJE (před omezením) ||   ||   || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 101 185,5
 CELKOVÉ VÝDAJE (po omezení) ||   ||   || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 619,2 || 14 627,2 || 14 639,8 || 14 640,7 || 14 640,7 || 14 640,7 || 102 263,2
Poznámky:
(1)           Úpravy
v souladu se stávajícími právními předpisy se použijí pouze do konce
rozpočtového roku 2013.
(2)           Prostředky tabulce 1 (oddíl 3.1)
jsou v souladu s prostředky uvedenými ve sdělení Komise „Rozpočet – Evropa
2020“ (KOM(2011) 500 v konečném znění). Je však třeba rozhodnout, zda víceletý
finanční rámec zohlední přesun, který se navrhuje od roku 2014 pro finanční
krytí jednoho členského státu, a to z národního restrukturalizačního programu v
odvětví bavlny do rozvoje venkova, který znamená úpravu (4 miliony EUR ročně)
prostředků pro dílčí strop EZZF, respektive pilíř 2. V tabulce 8 výše byly
prostředky přesunuty, a to bez ohledu na to, zda je zohlední víceletý finanční
rámec.
(3)           Prostředky
na technickou pomoc pro rok 2013 byly stanoveny na základě původního finančního
krytí pro rozvoj venkova (přesuny z pilíře 1 nejsou zahrnuty).
Technická pomoc pro období 2014–2020 je stanovena ve výši 0,25 %
celkového finančního krytí pro rozvoj venkova.
(4)           Pokryto
prostředky, jež jsou k dispozici pro technickou pomoc.
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
Pozn.:    Odhaduje se, že legislativní návrhy
nebudou mít dopad na prostředky správní povahy, tj. záměrem je provedení
legislativního rámce se stávající úrovní lidských zdrojů a správních výdajů.
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 GŘ: AGRI ||
  Lidské zdroje || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986
  Ostatní správní výdaje || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928
 GŘ AGRI CELKEM || Prostředky || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok N[52] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační prostředky

–
¨         Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků
–
x          Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na
3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu     || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Celkem náklady
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 5: Zlepšit konkurenceschopnost odvětví zemědělství a zvýšit podíl jeho hodnoty v potravinovém řetězci ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Ovoce a zelenina: Uvádění na trh organizacemi producentů (OP)[53] || Podíl hodnoty produkce uváděné na trh OP na hodnotě celkové produkce ||   ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 5 810,0
 – Víno: Finanční krytí v členských státech – Restrukturalizace53 || Počet hektarů ||   || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 ||   || 3 326,0
 – Víno: Finanční krytí v členských státech – Investice53 ||   ||   || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 ||   || 1 252,6
 – Víno: Finanční krytí v členských státech – Destilace vedlejších produktů53 || Hektolitry ||   || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 ||   || 686,4
 – Víno: Finanční krytí v členských státech – Konzumní alkohol53 || Počet hektarů ||   || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 ||   || 14,2
 – Víno: Finanční krytí v členských státech – Použití zahuštěného moštu53 || Hektolitry ||   || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 ||   || 261,8
 – Víno: Finanční krytí v členských státech – Propagace53 ||   ||   ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 1 875,3
 – Ostatní: ||   ||   ||   || 720,2 ||   || 739,6 ||   || 768,7 ||   || 797,7 ||   || 820,3 ||   || 808,8 ||   || 797,1 ||   || 5 452,3
 Mezisoučet za specifický cíl č. 5 ||   || 2 621,8 ||   || 2 641,2 ||   || 2 670,3 ||   || 2 699,3 ||   || 2 721,9 ||   || 2 710,4 ||   || 2 698,7 ||   || 18 763,5
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 6: Přispět k příjmům zemědělských podniků a omezit kolísavost příjmu zemědělských podniků ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Přímá podpora příjmů[54] || Počet placených hektarů (v milionech) ||   || 161,014 || 42 876,4 || 161,014 || 43 080,6 || 161,014 || 43 297,1 || 161,014 || 43 488,1 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 303 105,0
 Mezisoučet za specifický cíl č. 6 ||   || 42 876,4 ||   || 43 080,6 ||   || 43 297,1 ||   || 43 488,1 ||   || 43 454,3 ||   || 43 454,3 ||   || 43 454,3 ||   || 303 105,0
 NÁKLADY CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pozn.: Bude třeba určit výstupy pro specifické
cíle 1 až 4 a 7 až 10 (viz oddíl 1.4.2 výše).

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

–
¨         Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–    x            Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak je
vysvětleno dále:
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje[55] || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986
 Ostatní správní výdaje || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914

3.2.3.2.
 Odhadované potřeby v
oblasti lidských zdrojů

–
¨         Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
x          Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
zdrojů, jak je vysvětleno dále:
Pozn.: Odhaduje se, že legislativní návrhy
nebudou mít dopad na prostředky správní povahy, tj. záměrem je provedení
legislativního rámce se stávající úrovní lidských zdrojů a správních výdajů.
Údaje za období 2014–2020 jsou založeny na stavu pro rok 2011.
Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo
zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034
 XX 01 01 02 (při delegacích) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[56] ||
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || – v ústředí ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM[57] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení
akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního
přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci ||
 Externí zaměstnanci ||

3.2.4.
Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

–
x   Návrh/podnět je v souladu s NÁVRHY víceletého
finančního rámce NA OBDOBÍ 2014–2020.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo změnu
víceletého finančního rámce.

3.2.5.
Příspěvky třetích stran

–
Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od
třetích stran.
–
X  Návrh/podnět týkající se rozvoje venkova (EZFRV)
počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát
 Spolufinancované prostředky CELKEM[58] || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

–
x          Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad
na příjmy.
–
¨         Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
x   dopad na vlastní zdroje
–
x   dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[59]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově vázaných
různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové linie.
Viz
tabulky 2 a 3 v oddíle 3.2.1.
[1]               Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Rozpočet –
Evropa 2020, KOM(2011) 500 v konečném znění, 29.6.2011.
[2]               Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Budoucnost SZP
do roku 2020: Řešení problémů v oblasti potravin a přírodních zdrojů
a územní problematiky, KOM(2010) 672 v konečném znění, 18.11.2010.
[3]               Viz zejména usnesení Evropského parlamentu ze dne 23.
června 2011, 2011/2015(INI), a závěry předsednictví ze dne 18. března 2011.
[4]               Stávající legislativní rámec tvoří nařízení Rady (ES) č.
73/2009 (přímé platby), nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (tržní nástroje),
nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (rozvoj venkova) a nařízení Rady (ES) č.
1290/2005 (financování).
[5]               Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných
ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského
sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj
venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný
strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro
regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení
nařízení (ES) č. 1083/2006, KOM(2011) 615 ze dne 6. října 2011.
[6]               Přehled 517 obdržených příspěvků viz příloha 9 posouzení
dopadů.
[7]               Úř. věst. C […], […], s. […].
[8]               Úř. věst. C […], […], s. […].
[9]               Úř. věst. C […], […], s. […].
[10]             Úř. věst. C […], […], s. […].
[11]             KOM(2010) 672 v konečném znění, 18.11.2010.
[12]             Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1.
[13]             KOM(2010) 2020 v konečném znění, 3.3.2010.
[14]             Úř. věst. L […], […], p. […].
[15]             Úř. věst. L […], […], p. […].
[16]                    Usnesení Rady ze dne 15. prosince 1998 o strategii Evropské unie v
oblasti lesního hospodářství, Úř. věst. C 56, 26.2.1999, s. 1. [Bude nahrazeno
novou strategií, která bude přijata do konce roku 2013.]
[17]             Úř. věst.
L 20, 26.1.2010, s. 7.
[18]             Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.
[19]             Úř. věst.
L 327, 22.12.2000, s. 1.
[20]             Úř. věst. L […], […], p. […].
[21]             Nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o
použití článků 92 a 93 (nyní 107 a 108) Smlouvy o založení Evropského
společenství na určité kategorie horizontální státní podpory, Úř. věst L 142,
14.5.1998, s. 1.
[22]             Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[23]             Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1.
[24]             Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114.
[25]             Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.
[26]             Úř. věst. L 38, 12.2.2000, s. 1.
[27]             Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 19.
[28]             Úř. věst. L […], […], p. […].
[29]             Sdělení Komise – Obecné zásady osvědčených postupů EU k dobrovolným
systémům certifikace pro zemědělské produkty a potraviny, Úř. věst.
C 341, 16.12.2010, s. 5.
[30]             Úř. věst. L 184, 27.7.1993, s. 1.
[31]             Druhá ministerská konference o ochraně lesů v Evropě,
16.–17. června 1993 v Helsinkách ve Finsku; „Usnesení H1 – Obecné pokyny pro
udržitelné obhospodařování lesů v Evropě“.
[32]             Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1.
[33]             Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. […] ze dne
[…] o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020), Úř. věst. L
[…], […], s. […].
[34]
[35]             Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Stěžejní iniciativa Evropa
2020 Unie inovací (KOM(2010) 546 v konečném znění, 6.10.2010). Závěry Rady ve
složení pro hospodářskou soutěž: Závěry Rady týkající se inovací v Unii (dok.
17165/10 z 26.11.2010).
[36]             Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: „Zelenou malým a středním
podnikům.“ „Small Business Act“ pro Evropu (KOM(2008) 394, 23.6.2008); Závěry
Rady ve složení pro hospodářskou soutěž: „Zelenou malým a středním podnikům.“
„Small Business Act“ pro Evropu (dok. 16788/08, 1.12.2008); Sdělení Komise
Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a
Výboru regionů: Přezkum iniciativy „Small Business Act“ pro Evropu (KOM(2008)
78 v konečném znění, 23.2.2011); Závěry Rady ve složení pro hospodářskou
soutěž: Závěry týkající se přezkumu iniciativy „Small Business Act“ pro Evropu
(dok. 10975/11, 30.5.2011).
[37]             Závěry Rady pro spravedlnost a vnitřní věci; Závěr
týkající se dalšího rozvoje posouzení rizik pro zvládání katastrof v Evropské
unii. 11.–12. dubna 2011.
[38]             Úř. věst.
L 48, 23.2.2011, s. 1.
[39]             Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.
[40]             Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3.
[41]             Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16.
[42]             Bude uveden odkaz.
[43]             Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Digitální agenda pro Evropu
(KOM(2010) 245 v konečném znění/2, 26.8.2010); Pracovní dokument útvarů Komise:
Srovnávací přehled digitální agendy (SEK(2011) 708, 31.5.2011). Srovnávací
přehled: http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/scoreboard/index_en.htm.
[44]             Existuje-li konkrétní doporučení Rady pro určitou zemi,
které je přímo spojené s touto podmíněností, pak posouzení jeho splnění
zohlední posouzení pokroku dosaženého při plnění konkrétního doporučení Rady
pro tuto zemi.
[45]             Během období provádění programu lze stanovit termíny pro
splnění všech zde uvedených prvků, pokud jde o provádění strategie.
[46]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management) –
ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
[47]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního
nařízení.
[48]             KOM(2011) 500 v konečném znění, 29. června 2011.
[49]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční
nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[50]             Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
[51]             Přímé podpory pro období 2014–2020 zahrnují odhad přesunů
v odvětví vína na režim jednotné platby na základě rozhodnutí přijatých členskými
státy pro rok 2013.
[52]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
provádět.
[53]             Založeno na předchozím čerpání a odhadech v návrhu
rozpočtu na rok 2012. U organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny jsou
prostředky v souladu s reformou tohoto odvětví a podle výkazů o činnosti návrhu
rozpočtu na rok 2012 budou výstupy známy až koncem roku 2011.
[54]             Založeno na možných způsobilých oblastech pro rok 2009.
[55]             Založeno na průměrných nákladech ve výši 127 000 EUR na
pracovní místa podle plánu pracovních míst úředníků a dočasných zaměstnanců.
[56]             SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury
práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO =
vyslaný národní odborník.
[57]             Nezahrnuje dílčí strop rozpočtové linie 05.010404.
[58]             Bude stanoveno v programech rozvoje venkova předkládaných
členskými státy.
[59]             Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru),
je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na
výběr.