title: Návrh nařízení Rady o ochraně citlivých mořských ekosystémů na volném moři před nepříznivým dopadem užívání lovných zařízení pro rybolov při dně {SEK(2007) 1315} {SEK(2007) 1317}

text:
Důležité právní upozornění

|

52007PC0605

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 17.10.2007KOM(2007) 605 v konečném znění2007/0224 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo ochraně citlivých mořských ekosystémů na volném moři před nepříznivým dopadem užívání lovných zařízení pro rybolov při dně(předložená Komisí) {SEK(2007) 1315}{SEK(2007) 1317}DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHU-  Odůvodnění a cíle návrhuNavrhované nařízení Rady provádí doporučení vydané Valným shromážděním Organizace Spojených národů (Rezoluce 61/105 ze dne 8. prosince 2006) o opatřeních na odstranění destruktivních metod rybolovu ohrožujících citlivé mořské ekosystémy na volném moři. Návrh se vztahuje na plavidla EU provádějící rybolovné činnosti na volném moři v oblastech, které nepodléhají regulaci ze strany regionálních organizací pro řízení rybolovu, a proto vyžadují jednostrannou regulaci ze strany státu vlajky.-  Obecné souvislostiNěkteré mořské ekosystémy, jako například podmořské hory, hlubinné korály a hydrotermální průduchy jsou ohroženy metodami rybolovu, které mohou narušovat fyzickou celistvost daného stanoviště. Bylo prokázáno, že lovná zařízení pro rybolov při dně, jsou-li umístěna v oblastech, kde se vyskytují tyto ekosystémy, ničí hlubinné korály a mořské houby a s nimi celý ekosystém, který tyto korály a mořské houby hostí a podporují. Tato stanoviště nebyla ještě zcela prozkoumána a popsána. Existuje však množství vědeckých důkazů naznačujících jejich vysokou hodnotu jako ohnisek biologické rozmanitosti.Valné shromáždění OSN projednává problémy, které působí destruktivní metody rybolovu na volném moři, od roku 2004. Uvedený problém se tudíž stal citlivou otázkou mezinárodní správy rybolovu. Zvláštní obavy v tomto smyslu vyvolávají oblasti na volném moři, pro něž nebyla zřízena regionální organizace pro řízení rybolovu regulující rybolov a jeho dopady na životní prostředí. EU se této debaty velmi aktivně účastní a byla nápomocna při vymezení souboru doporučení, u nichž Valné shromáždění nakonec dosáhlo shody.Debata OSN se zaměřila na návrh předložený některými členy OSN uvalit všeobecné moratorium na rybolov pomocí vlečných sítí při dně na volném moři, zatímco jiné země zpočátku zaujaly zdráhavý postoj k jakémukoli kolektivnímu opatření stanovenému na globální úrovni. Evropské unii se podařilo prosadit alternativní návrh založený na přísné regulaci rybolovných činností při dně, který by měl definovat opatření pro zachování a řízení přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a měl by také stanovit pravidla, která musejí uplatňovat státy vlajky, pokud jde o jejich plavidla provádějící rybolovné činnosti v oblastech na volném moři, které nejsou regulovány regionálními organizacemi pro řízení rybolovu. Tento přístup vychází z požadavku posouzení dopadu na životní prostředí jako podmínky pro povolení rybolovných činností, doplněného bezpečnostními pravidly, zvýšeným úsilím při identifikaci a popisu citlivých mořských ekosystémů na základě vědeckého výzkumu a průzkumů a průběžného přijímání opatření pro jednotlivé oblasti a uzavírání některých oblastí za účelem ochrany těchto ekosystémů.EU má početná vlečná zařízení pro lov při dně v oblastech, kde neexistuje žádná regionální organizace pro řízení rybolovu regulující rybolov při dně, zejména v jihozápadním Atlantiku. EU musí reagovat na výzvy Valného shromáždění OSN přijetím nařízení k rizika, že by rybolovné činnosti mohly zničit citlivé mořské ekosystémy vyskytující se v těchto oblastech.Rezoluce 61/105 vyzvala státy, aby přijaly opatření podobná těm, která jsou uvedena v tomto návrhu, do prosince 2008. Valné shromáždění přezkoumá reakci na své výzvy v roce 2009 a s ohledem na ně pak zformuluje další doporučení.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuSpolečenství přijalo opatření na ochranu hlubokomořských ekosystémů ve vodách EU a předložilo za tímto účelem návrhy k projednání v příslušných regionálních organizacích pro řízení rybolovu - Komisi pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) a Organizaci pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO), Organizaci pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO), Komisi pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR), Generální komisi pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) - a provedlo takto přijatá opatření do práva Společenství. Tento návrh doplňuje rozsah opatření EU řešením činností probíhajících mimo vody EU a v oblastech nespadajících pod odpovědnost některé regionální organizace pro řízení rybolovu.-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieTento návrh propojuje politiku životního prostředí a společnou rybářskou politiku EU stanovením pravidel, jimiž lze nepříznivým účinkům některých metod rybolovu na mořské prostředí zabránit a tyto účinky vyloučit.2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů-  Konzultace zúčastněných stranMetody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentůZúčastněné strany a zástupci občanské společnosti předkládali své názory po celou dobu dvouletého procesu, kdy byla uvedená otázka projednávána v rámci Organizace spojených národů. Komise zejména zveřejnila svoji zprávu generálnímu tajemníkovi OSN předloženou v dubnu 2006 a pracovní dokument útvarů Komise uvádějící v hlavních rysech zamýšlený postoj EU při konzultacích Valného shromáždění v září 2006. Zúčastněné strany poskytly Komisi názory na oba dokumenty, které byly před předložením a zveřejněním také schváleny členskými státy.Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahuKomise obdržela v podstatě dva soubory protichůdných názorů: na jedné straně ekologické nevládní organizace naléhavě požadovaly od EU, aby podpořila všeobecné moratorium na rybolov při dně pomocí vlečných sítí na volném moři jako jediný prostředek pro účinné zajištění zachování citlivých hlubokomořských ekosystémů. Na druhé straně zástupci odvětví rybářství vyjádřili nesouhlas se všeobecným zákazem.Komise navrhla vyjednávací postoj snažící se o vyvážené řešení, který by též usiloval o dosažení shody názorů na mezinárodní úrovni. Komise sdílela názory ekologických nevládních organizací týkající se závažnosti uvedené hrozby a potřeby rozhodného opatření, ale souhlasila s odvětvím rybolovu, že přísná regulace může být účinnější než zákaz rybolovu na volném moři zejména v případě, kdy by o tomto zákazu nebylo dosaženo shody v Organizaci spojených národů. V tomto případě by neexistovaly záruky rovných podmínek pro všechna plavidla na volném moři, protože některé státy vlajky by moratorium dodržovaly a jiné nikoli. Namísto toho, soubor opatření schválený Valným shromážděním na konsensuálním základě poskytuje jasné vodítko všem státům a regionálním organizacím pro řízení rybolovu, jak regulovat rybolovné činnosti při dně zavedením posouzení možných dopadů na životní prostředí na základě preventivního přístupu s tím, že výsledky tohoto posouzení budou rozhodující pro povolení nebo nepovolení těchto činností. Tato doporučení vytvářejí základnu pro rozhodování nejen na volném moři, ale též v oblastech spadajících do odpovědnosti regionálních organizací pro řízení rybolovu a dokonce i v oblastech v rámci vnitrostátní jurisdikce, a proto by měla mít široký dopad ve prospěch životního prostředí ve všech oblastech.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíDotčená vědecká / odborná odvětvíMořská ekologie, údaje o rybolovu.Použitá metodologiePoužití vědeckých publikací o hlubokomořských ekosystémech – zejména o hlubinných korálech - a vliv rybolovu a ostatních lidských činností na ně. Průběžná práce Mezinárodní rady pro výzkum moře na daném předmětu. Interní studie týkající se činností loďstev v oblastech na volném moři neregulovaných některou regionální organizací pro řízení rybolovu. Výzkumné projekty v rámci šestého rámcového programu (zejména projekt HERMES, včetně technických schůzek ad-hoc s odborníky zapojenými do tohoto projektu).Hlavní konzultované organizace / odborníciPublikace ICES, HERMES, UNEPShrnutí obdržených a použitých stanovisekByla zmíněna existence možných závažných rizik s nezvratnými důsledky. O existenci těchto rizik panuje široká shoda.Ochrana citlivých mořských ekosystémů, jako jsou útesy, hlubinné korály, podmořské hory, hydrotermální průduchy a mořské houby, před dopady činností lovných zařízení pro rybolov při dně vyžaduje omezení nebo vyloučení používání těchto zařízení v oblastech, kde se tyto ekosystémy nacházejí. Dopad se liší v závislosti na typu použitého zařízení, avšak tyto systémy jsou mimořádně citlivé, a měly by proto být chráněny uzavíráním oblastí. Byl však též doporučen další výzkum pro podrobné zdokumentování dopadu rybolovných činností, ačkoli preventivní opatření je třeba přijmout bezodkladně.Prostředky zveřejnění odborných stanovisekPracovní dokument útvarů Komise zveřejněný Komisí v září 2006 uvedl závěry analýzy Komise provedené na základě přijatých stanovisek a názorů.-  Posouzení dopadůVarianta 1: žádné zvláštní opatření pro provedení rezoluce 61/105 do práva Společenství, neboť jde o nezávazný akt. Tato varianta však neznamená, že by EU těmto doporučením nevěnovala pozornost. Tato doporučení by umožnila definovat postoj EU v rámci mezinárodní spolupráce v oblasti rybářství. Co se týká plavidel EU působících v oblastech, kde neexistují regionální organizace pro řízení rybolovu, bylo by řešení uvedeného problému ponecháno na odpovědnosti jednotlivých členských států. Tato varianta byla posouzena jako varianta mající negativní dopad na mezinárodní důvěryhodnost EU a její schopnost hrát vedoucí úlohu při zdokonalování správy mezinárodního rybolovu. Znamená též vzdání se odpovědností, které má EU v rámci společné rybářské politiky.Varianta 2: jít nad rámec uvedených doporučení Valného shromáždění a provést zákaz platný jednostranně pro plavidla EU. Tato varianta byla posouzena jako varianta mající významný negativní ekonomický a sociální dopad na loďstvo EU. Dalším závěrem posouzení bylo, že by tato varianta prokázala intenzivní zapojení EU do ochrany citlivých mořských ekosystémů. Účinnost těchto snah by však nebyla zajištěna, pokud by ostatní státy vlajky nadále povolovaly rybolov, a tudíž by bylo obtížné odůvodnit omezení uložená loďstvu EU.Varianta 3: jasné vymezení politiky a přísná regulace provádějící doporučení Valného shromáždění. Tato varianta vyžaduje přijetí zvláštního opatření na provedení uvedené rezoluce na základě přijetí a) politického dokumentu zavazujícího Komisi a EU k jednoznačné strategii na mezinárodních fórech, uvádějícího cíle a zamýšlená opatření a b) nařízení o provedení opatření doporučených Valným shromážděním ohledně plavidel EU působících v oblastech, kde neexistují regionální organizace pro řízení rybolovu, zejména tohoto návrhu. Tato varianta byla posouzena jako varianta, která zviditelní závazek EU směřující k dosažení uvedeného cíle a posílí důvěryhodnost EU a její schopnost hrát vedoucí úlohu na mezinárodní scéně. Bude mít dopad na vnitrostátní orgány odpovědné za provedení těchto pravidel, zejména za provedení předběžného posouzení, ale také umožní nadále pokračovat v rybolovných činnostech za předpokladu, že jsou šetrné k životnímu prostředí. Uvedený systém je tak zaměřen na zajištění ochrany citlivých mořských ekosystémů.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatřeníNávrh podmiňuje rybolovné činnosti pomocí lovných zařízení pro rybolov při dně, které jsou prováděny v oblastech neregulovaných regionálními organizacemi pro řízení rybolovu, požadavkem povolení k rybolovu v souladu s nařízením (ES) č. 1627/94. Vydání tohoto povolení podléhá podmínce, že členský stát, který je vydává, provede posouzení možných dopadů uvedených činností na citlivé mořské ekosystémy a stanoví, že neexistují žádná rizika významného nepříznivého dopadu. Toto posouzení je založeno na plánech rybolovu předložených provozovateli plavidel a přezkoumání uvedených plánů vydávajícím orgánem z hlediska dostupných vědeckých informací a poznatků o výskytu (nebo jeho pravděpodobnosti) příslušných ekosystémů v plánované oblasti rybolovné činnosti, pro ověření, zda zamýšlené činnosti nezasáhnou citlivé oblasti.Platnost povolení poté podléhá podmínce, že rybolovné činnosti budou probíhat podle plánů rybolovu, budou zajištěny kontrolní prostředky pro sledování dodržování plánů (včetně přísného satelitního sledování plavidel a pozorovatelů na palubě plavidel) a stanoveny právní důsledky nedodržení předpisů (včetně případů spadajících do „závažných porušení předpisů“ v rámci režimu společné rybářské politiky). Návrh dále stanoví povinnost pro plavidla stáhnout se z míst, kde narazí na citlivé ekosystémy a stanoví preventivní limit pro hloubku, v níž mohou být lovná zařízení pro rybolov při dně umístěna (maximálně 1 000 m), pro zajištění chráněné oblasti v určité hloubce ve všech lovištích. Návrh dále stanoví povinnost členských států předkládat zprávy a ustanovení o přezkumu dva roky po vstupu v platnost.-  Právní základČlánek 37 Smlouvy o založení Evropského společenství-  Zásada subsidiarityTento návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:Návrh se opírá o zavedený režim obsažený zejména v nařízení (ES) č. 1627/94, podle něhož jsou členské státy odpovědné za vydávání zvláštních povolení k rybolovu, přičemž zajišťuje jednotné a transparentní používání uvedeného systému v celém Společenství. Nevytváří nový režim vydávání povolení, ale opírá se o povolení jako nástroj pro dodržování požadavků správného provádění rybolovných činností, aby bylo zabráněno ničení citlivých mořských ekosystémů.V současné době není od členských států vyžadováno v rámci SRP, aby používaly předběžné posouzení dopadů na životní prostředí jako podmínky pro povolení individuálních rybolovných činností. Provádění tohoto systému tak, jak jej požaduje Valné shromáždění, bude tudíž znamenat zvýšení pracovní zátěže pro tyto orgány, i když je uvedený typ rybolovu relativně omezen. Návrh však stanoví kritéria pro toto posouzení, zejména využívání vědeckých poznatků, které mají členské státy k dispozici, a nebude běžně vyžadovat zásadní změnu současného systému vydávání povolení. Bude vyžadovat pouze jeho lépe zdokumentovaný postup. To jsou minimální požadavky, které musí uvedený systém provádět, aby účinně reagoval na přístup schválený Valným shromážděním.-  Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení.Jiné nástroje by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/z těchto důvodů.Společná rybářská politika je oblastí výlučné pravomoci Společenství. Pravidla přijatá na úrovni Společenství by měla být jednotná a závazná, aby v různých členských státech neexistovaly různé normy. Je proto odůvodněné, aby byla uvedená opatření obsažena v návrhu nařízení.4. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNÁVRH NEMÁ žÁDNÉ DůSLEDKY PRO ROZPOčET SPOLEčENSTVÍ.5. DALšÍ INFORMACE-  Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnostiUvedený návrh obsahuje ustanovení o přezkumu.2007/0224 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo ochraně citlivých mořských ekosystémů na volném moři před nepříznivým dopadem užívání lovných zařízení pro rybolov při dněRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Společenství je smluvní stranou Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu a Dohody OSN o provedení ustanovení Úmluvy OSN o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací. Tyto mezinárodní nástroje stanoví, že státy mají povinnost spolupracovat na zachování živých zdrojů na volném moři, a to buď přímo nebo prostřednictvím svých subregionálních nebo regionálních organizací nebo ujednání pro řízení rybolovu.(2) Neexistence regionální organizace nebo ujednání pro řízení rybolovu nezprošťuje státy jejich povinnosti v rámci mořského práva přijmout vůči svým státním příslušníkům taková opatření, která mohou být potřebná pro zachování živých zdrojů na volném moři, včetně ochrany citlivých mořských ekosystémů před škodlivými účinky rybolovné činnosti.(3) Článek 2 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[3] stanoví, že společná rybářská politika má uplatňovat preventivní přístup a přijmout opatření, aby se v co možná nejvyšší míře snížil dopad rybolovu na mořské ekosystémy. Článek 7 téhož nařízení stanoví, že pokud existují důkazy o vážném ohrožení zachování živých vodních zdrojů nebo mořského ekosystému v důsledku rybolovu, které vyžaduje okamžitý zásah, může Komise na opodstatněnou žádost členského státu nebo z vlastního podnětu rozhodnout o nouzových opatřeních.(4) Společenství se aktivně zapojuje do ochrany mořských ekosystémů, jako jsou útesy, podmořské hory, hlubinné korály, hydrotermální průduchy a mořské dno s výskytem mořských hub. Existuje množství vědeckých informací dokládajících, že celistvost těchto ekosystémů je ohrožena rybolovnou činností využívající lovná zařízení pro rybolov při dně. Společenství již přijalo opatření v rámci Společenství na uzavření oblastí, kde se tyto ekosystémy vyskytují, pro rybolov při dně. Bylo též nápomocno při přijímání podobných opatření na volném moři v oblastech spadajících do pravomoci všech stávajících regionálních organizací pro řízení rybolovu zmocněných regulovat rybolov při dně. Kromě toho aktivně přispělo ke vzniku nových organizací nebo ujednání s cílem dosáhnout globálního pokrytí světových oceánů příslušnými regionálními režimy rybolovu pro zachování a řízení živých mořských zdrojů. Existují však určité oblasti na volném moři, kde je zřízení takového orgánu značně obtížné.(5) V rezoluci 61/105 Valného shromáždění Organizace spojených národů přijaté dne 8. prosince 2006[4] se mezinárodní společenství shodlo na naléhavé potřebě přijmout opatření na ochranu citlivých mořských ekosystémů před ničivými důsledky rybolovných činností při dně prostřednictvím přísné regulace těchto činností regionálními organizacemi nebo ujednáními pro řízení rybolovu nebo státy v případě plavidel plujících pod jejich vlajkou a provádějících rybolovné činnosti v oblastech, kde neexistují tyto organizace nebo ujednání. Valné shromáždění poskytlo pokyny ohledně typu opatření, která by měla být za tímto účelem přijata.(6) Společenství má početné loďstvo provádějící rybolovné činnosti při dně v oblastech, které nejsou regulovány žádnou regionální organizací nebo ujednáním pro řízení rybolovu a u nichž v blízké budoucnosti nelze zřízení takovéto organizace nebo zavedení příslušného ujednání očekávat. Aniž jsou dotčeny průběžné snahy o pokrytí těchto zbývajících nepokrytých prostorů v systému správy mezinárodního rybolovu, musí Společenství plnit své závazky v rámci mořského práva týkající se zachování živých mořských zdrojů v těchto oblastech a musí proto přijmout vhodná opatření týkající se těchto loďstev. Společenství přitom musí postupovat v souladu s pokyny, které uvedlo Valné shromáždění v rezoluci 61/105.(7) Klíčovým prvkem doporučení Valného shromáždění jsou opatření „… na posouzení na základě nejlepších dostupných vědeckých poznatků, zda by jednotlivé rybolovné činnosti při dně měly významný nepříznivý dopad na citlivé mořské ekosystémy a v případě, že by tyto činnosti významný nepříznivý dopad měly, na zajištění toho, aby byly řízeny tak, aby bylo tomuto dopadu zabráněno, nebo aby nebylo povoleno jejich provádění“[5].(8) Provedení tohoto doporučení vyžaduje, aby dotyčná rybářská plavidla byla oprávněna lovit ryby na základě zvláštního povolení k rybolovu vydaného v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající zvláštních povolení k rybolovu[6] a nařízením Komise (ES) č. 2943/95 ze dne 20. prosince 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1627/94[7]. Kromě toho musí vydávání a platnost těchto povolení podléhat zvláštním podmínkám zajišťujícím, že byl řádně posouzen dopad povolených rybolovných činností a že je provádění těchto činností v souladu s tímto posouzením.(9) Provedení doporučení Valného shromáždění vyžaduje též příslušná opatření na zajištění souladu s podmínkami, za nichž se uvedená povolení vydávají. Tato opatření zahrnují přítomnost pozorovatele na palubě a zvláštní ustanovení týkající se provozu systémů satelitního sledování plavidel pro řešení případů technického selhání nebo nefunkčnosti systému, které nejsou uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel[8].(10) Práce na zjišťování výskytu citlivých mořských ekosystémů v oblastech neregulovaných regionálními organizacemi pro řízení rybolovu stále probíhá a vědecké poznatky jsou v tomto ohledu stále relativně omezené. Stanovení maximální hloubky pro umístění lovného zařízení pro rybolov při dně poskytuje preventivní hranici ochrany pro hlubinné korály a mořské houby v rámci vodního sloupce. Hloubka 1000 m představuje přiměřenou volbu zajišťující vhodný stupeň ochrany, která je slučitelná s odlovem druhů žijících při dně obvykle v mělčích vodách, jako je štikozubec obecný a oliheň. Toto omezení hloubky je také slučitelné s progresivním vývojem opatření týkajících se příslušných oblastí na úplnou ochranu míst, kde je známo, že se citlivé ekosystémy vyskytují, nebo je pravděpodobné, že se tam budou vyskytovat.(11) Porušení zvláštních podmínek, například podmínek týkajících se omezení hloubky, provozu systémů sledování plavidel a přemístění činnosti v případě, že plavidlo neočekávaně narazí na citlivý mořský ekosystém, může mít za následek nenapravitelnou škodu na těchto ekosystémech a zaslouží si proto, aby bylo začleněno do seznamu vážných porušení obsaženém v nařízení Rady (ES) č. 1447/1999 ze dne 24. června 1999 obsahující výčet typů chování, které vážně porušuje pravidla společné rybářské politiky[9].(12) Společenství stanovilo zvláštní režim řízení týkající se rybolovu hlubinných populací prostřednictvím nařízení (ES) č. 2347/2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky[10]. Je vhodné zajistit, aby se požadavky uvedené v nařízení (ES) č. 2347/2002 vztahovaly také na rybářská plavidla Společenství zaměřená na rybolov hlubinných populací v oblastech, kde neplatí žádná mezinárodní opatření nebo ujednání pro řízení rybolovu.PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Oblast působnosti1. Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla provozující na volném moři rybolovnou činnost pomocí lovných zařízení pro rybolov při dně.2. Toto nařízení se nevztahuje na rybářská plavidla Společenství, provádějící rybolovné činnosti v oblastech:1.  které spadají pod odpovědnost regionálních organizací pro řízení rybolovu nebo ujednání týkající se regulace těchto rybolovných činností;2.  v nichž probíhá proces zřizování regionální organizace pro řízení rybolovu, pokud se účastníci tohoto procesu dohodli na prozatímních opatřeních na ochranu citlivých mořských ekosystémů před ničivým dopadem používání lovných zařízení pro rybolov při dně.Článek 2DefinicePro účely tohoto nařízení se:(a) „mořským ekosystémem“ rozumí dynamický komplex společenství rostlin, živočichů a mikroorganismů a jejich neživého prostředí, tvořící dohromady funkční jednotku;(b) „citlivým mořským ekosystémem“ rozumí všechny mořské ekosystémy, jejichž specifická struktura a funkce bude podle nejlepších dostupných vědeckých poznatků a z hlediska zásady prevence pravděpodobně ohrožena účinkem vyvolaným fyzickým kontaktem s lovným zařízením pro rybolov při dně při provádění rybolovných činností; patří sem mimo jiné útesy, podmořské hory, hydrotermální průduchy, hlubinné korály nebo mořské houby vyskytující se na mořském dně;(c) „lovnými zařízeními pro lov při dně“ rozumí vlečné sítě pro lov při dně, drapáky, tenatové sítě na chytání ryb za žábry, dlouhé lovné šňůry pro lov při dně, nádoby pro rybolov a vězenci.Článek 3Zvláštní povolení k rybolovu1. Pro provádění rybolovných činností uvedených v čl. 1 odst. 1 musejí mít rybářská plavidla Společenství zvláštní povolení k rybolovu.2. Zvláštní povolení k rybolovu se vydává v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1627/94[11] a podléhá podmínkám stanoveným v tomto nařízení.Článek 4Podmínky vydání1. Žádosti o zvláštní povolení k rybolovu uvedené v čl. 3 odst. 1 musí být doplněny podrobným plánem rybolovných činností uvádějícím zejména:3.  zamýšlenou lokalitu pro provádění uvedených činností,4.  cílové druhy,5.  hloubku, v níž bude lovné zařízení umístěno, a6.  hloubkový profil mořského dna v místě zamýšleného rybolovu2. Příslušné orgány vydají zvláštní povolení k rybolovu poté, co posoudí potenciální dopad zamýšlených rybolovných činností daného plavidla a dojdou k závěru, že tyto činnosti nebudou mít pravděpodobně významný nepříznivý dopad na citlivé mořské ekosystémy.3. Pro účely provedení posouzení uvedeného v odstavci 2 využijí příslušné orgány nejlepší dostupné vědecké poznatky týkající se výskytu citlivých mořských ekosystémů v oblastech, kde dotyčná rybářská plavidla hodlají provádět rybolovné činností. Tyto vědecké informace budou pokud možno zahrnovat vědecké údaje, na jejichž základě lze odhadnout pravděpodobnost výskytu těchto ekosystémů.4. Při provádění posouzení použijí příslušné orgány preventivní kritéria uvedená v odstavci 2. V případě pochyb, zda je nepříznivý dopad významný či nikoli, budou považovat pravděpodobný dopad vyplývající z vědeckých poznatků za významný.5. Pokud by z posouzení vyplynul závěr, že by činnosti prováděné v souladu s předloženým plánem rybolovu mohly mít významný nepříznivý dopad na citlivé mořské ekosystémy, uvedou příslušné orgány podrobně posouzená rizika a umožní žadatelům pozměnit plán rybolovu a těmto rizikům se vyhnout. Pokud nebude plán pozměněn, upustí příslušné orgány od vydání požadovaného zvláštního povolení k rybolovu.Článek 5Podmínky platnosti1. Zvláštní povolení k rybolovu uvedené v čl. 3 odst. 1 zůstane v platnosti po celou dobu provádění plánu rybolovu předloženého podle čl. 4 odst. 1 za předpokladu, že rybolovné činnosti budou po celou tuto dobu odpovídat tomuto plánu.2. V případě, že si okolnosti mimo kontrolu osoby odpovědné za činnosti plavidla vyžádají změnu předložených plánů, bude osoba odpovědná za činnosti plavidla neprodleně informovat příslušné úřady s uvedením zamýšlených úprav původního plánu. Příslušné úřady prozkoumají tyto změny a potvrdí platnost daného povolení pouze tehdy, když nebudou vyžadovat přemístění činností do oblastí, kde se vyskytují nebo pravděpodobně vyskytují citlivé mořské ekosystémy.Článek 6Hloubkový limitPoužití lovných zařízení pro rybolov při dně pod hloubkou 1 000 m se zakazuje.Článek 7Nepředvídaná střetnutí s citlivými mořskými ekosystémy1. V případě, že rybářské plavidlo narazí v průběhu rybolovných činností na citlivý mořský ekosystém, zastaví okamžitě rybolovnou činnost nebo se v dotyčném místě zdrží rybolovu. Svoji činnost znovu zahájí až poté, co se dopraví na jiné místo v minimální vzdálenosti 5 námořních mil od místa, kde na uvedený ekosystém narazilo, v rámci oblasti uvedené v jeho plánu rybolovu podle čl. 4 odst.1.2. Pokud na tomto novém místě uvedeném v odstavci 1 plavidlo opět narazí na citlivý mořský ekosystém, bude se nadále přemísťovat v souladu s pravidly stanovenými ve zmíněném odstavci, dokud nenajde místo, kde se nevyskytují žádné citlivé mořské ekosystémy.3. Rybářské plavidlo bezodkladně ohlásí všechny případy, kdy narazilo na citlivé mořské ekosystémy příslušným orgánům s uvedením přesných informací o povaze, lokalitě, čase a dalších významných okolnostech týkajících se těchto případů.Článek 8Uzavření oblastí1. Na základě nejlepších dostupných vědeckých informací o výskytu nebo pravděpodobnosti výskytu citlivých mořských ekosystémů v daném regionu, kde rybářská plavidla působí, identifikují členské státy oblasti, které se uzavřou rybolovu pomocí lovných zařízení pro rybolov při dně. Členské státy provedou neprodleně tato uzavření oblastí pro svá plavidla a předloží v souladu s článkem 13 zprávu Komisi.2. Aniž je dotčen článek 7 nařízení Rady 2371/2002, Komise přezkoumá tyto informace a případně předloží návrhy na ochranu těchto oblastí Radě pro přijetí opatření na úrovni Společenství. V případě potřeby zváží Komise také přijetí těchto opatření z vlastní iniciativy.Článek 9Systém sledování plavidel1. Aniž je dotčen čl. 11 odst.1 nařízení Komise (ES) č. 2244/2003 bude při technickém selhání nebo nefunkčnosti zařízení pro satelitní zaměřování instalovaného na palubě rybářského plavidla velitel plavidla každé dvě hodiny hlásit svoji zeměpisnou polohu členskému státu vlajky.2. Po návratu z námořní plavby neopustí plavidlo přístav, dokud nebude zařízení pro satelitní zaměřování fungovat ke spokojenosti příslušných orgánů.Článek 10Závažná porušení předpisů1. V důsledku nedodržení plánu rybolovu stanoveného v čl. 4 odst. 1 za jiných okolností, než jsou okolnosti uvedené v čl. 5 odst. 2, pozbude zvláštní povolení k rybolovu vydané dotčenému rybářskému plavidlu platnosti. Veškeré rybolovné činnosti prováděné od doby, kdy se uvedené plavidlo odchýlilo od svých plánů rybolovu, se považují za rybolov bez příslušného povolení v souladu s podmínkami uvedenými v odstavci C, první odrážky v příloze k nařízení (ES) č. 1447/1999.2. Opakované případy nedodržení závazků stanovených v článcích 6, 7 a 9 se považují za závažné porušení společné rybářské politiky podle nařízení Rady (ES) 1447/1999.Článek 11Rybářská plavidla zaměřená na hlubinné populaceRybářská plavidla Společenství uvedená v čl. 1 odst. 1 provádějící odlov hlubinných populací též podléhají požadavkům stanoveným v nařízení (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002.Článek 12Pozorovatelé1. Každý členský stát přidělí rybářským plavidlům, pro která byla vydána zvláštní povolení k rybolovu stanovená v čl. 3 odst. 1, vědecké pozorovatele. Pozorovatelé pozorují rybolovné činnosti daného plavidla po celou dobu provádění jeho plánu rybolovu uvedeného v čl. 4 odst.1.2. Vědecký pozorovatel:7.  zaznamená nezávisle do lodního deníku informace o odlovu stanovené v článku 6 nařízení (EHS) č. 2847/93[12];8.  zaznamená všechny případy změny plánu rybolovu, uvedeného v čl. 5 odst. 2;9.  doloží všechny případy, kdy plavidlo nepředvídaně narazí na citlivé mořské ekosystémy podle článku 7, včetně shromažďování informací, které mohou být použitelné z hlediska ochrany daného místa;10.  zaznamená hloubky, kde je umístěno lovné zařízení;11.  předloží odpovědným orgánům příslušného členského státu do dvaceti dnů po ukončení pozorovacího období zprávu. Kopie této zprávy bude zaslána Komisi během třiceti dnů po obdržení písemné žádosti.3. Vědecký pozorovatel nesmí být:12.  v příbuzenském vztahu k veliteli plavidla nebo k jinému důstojníkovi sloužícímu na plavidle, k němuž byl pozorovatel přidělen;13.  zaměstnancem velitele plavidla, k němuž byl přidělen;14.  zaměstnancem zástupce velitele;15.  zaměstnancem společnosti ovládané velitelem nebo jeho zástupcem;16.  v příbuzenském vztahu k zástupci velitele.Článek 13Informace1. Členské státy předloží Komisi, za každý kalendářní půlrok, a to do tří měsíců od uplynutí uvedeného kalendářního půlroku, zprávu uvádějící:17.  kromě požadavků stanovených v článku v článku 18 nařízení (EHS) č. 2847/93 úlovek rybářských plavidel uvedených v článku 1 na základě údajů zapsaných v lodních denících, včetně kompletních záznamů o dnech rybolovu mimo přístav a zpráv předložených vědeckými pozorovateli, rozepsaných podle čtvrtletí, podle typu rybolovného zařízení a podle biologických druhů;18.  informace o dodržování plánů rybolovu a požadavků stanovených v článku 6, 7 a 8 rybářskými plavidly uvedenými v čl. 1 odst. 1 a opatření přijatých k nápravě a uložení pokut v případě jejich nedodržení a závažných porušení uvedených v článku 10;19.  informace o provádění článku 8.2. Komise neprodleně předá informace obsažené ve zprávě uvedené v odstavci 1 příslušným vědeckým orgánům.Článek 14Další postupKomise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provedení tohoto nařízení do 30. června 2010. Tato zpráva bude v případě potřeby doplněna o návrhy na změny tohoto nařízení.Článek 15Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda/předsedkyně[pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] Úř. věst. C , , s. .[2] Úř. věst. C , , s. .[3] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.[4] Rezoluce Valného shromáždění 61/105 Udržitelný rybolov, kromě jiného prostřednictvím Dohody OSN z roku 1995 o provedení ustanovení Úmluvy OSN o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populace z roku 1995 a souvisejících nástrojů[5] Rezoluce 61/105, odst. 83 písm. a).[6] Úř. věst. L 171, 6.7.1994, s. 7.[7] Úř. věst. L 308, 21.12.1995, s. 15.[8] Úř. věst. L 333, 20.12.2003, s. 17.[9] Úř. věst. L 167, 2.7.1999, s. 5.[10] Úř. věst. L 351, 28.12.2002, s. 6.[11] Úř. věst. L 171, 6.7.1994, s. 7.[12] Úř. věst. L 261, 20.10.1993, v platném znění.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0088

Návrh nařízení Rady kterým se upravují kvóty přidělené Polsku pro lov tresky obecné v Baltském moři (subdivize 25–32, vody ES) na období od roku 2008 do roku 2011  /* KOM/2008/0088 konečném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 13.3.2008KOM(2008) 88 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se upravují kvóty přidělené Polsku pro lov tresky obecné v Baltském moři (subdivize 25–32, vody ES) na období od roku 2008 do roku 2011(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU-  Cíle návrhuCílem tohoto návrhu je poskytnout pravidla a podmínky pro odpočet množství úlovků tresky obecné převyšujícího kvótu přidělenou Polsku pro tresku obecnou v roce 2007 v subdivizích 25–32.-  Obecné souvislostiNařízení Rady (ES) č. 1941/2006 ze dne 11. prosince 2006, kterým se pro rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři[1], stanoví kvótu pro množství tresky obecné, které mohou v roce 2007 v Baltském moři odlovit plavidla plující pod vlajkou Polska.Nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku stanoví pravidla pro postup v případě přečerpání roční kvóty.Podle úředních údajů o odlovech tresky obecné ulovených polskými plavidly v subdivizích 25–32 v roce 2007 byla vnitrostátní kvóta překročena o 8 000 tun.Na zasedání Rady ve složení pro rybolov dne 23. října 2007 Polsko uznalo nezbytnost vypracování a provedení akčních plánů k překonání současných nedostatků ve svém vnitrostátním kontrolním režimu a řešení příčin chybného ohlašování a neohlašování odlovů tresky obecné v Baltském moři. Na základě tohoto závazku a potřeby řešit potíže, s nimiž se Polsko potýká při provádění nástrojů SRP od přistoupení, a s ohledem na důsledky, které by v tomto konkrétním případě mělo použití článku 5 nařízení Rady (ES) č. 847/96 pro polské odvětví rybolovu, Komise prohlásila, že je připravena zvážit možnost navrácení množství, o které byla kvóta v roce 2007 překročena, pokud akční plány a jejich provádění splní požadavky ke spokojenosti Komise. Komise proto navrhuje, aby množství, o které byla kvóta v roce 2007 překročena, bylo navráceno v průběhu čtyř let.Rada by proto měla přijmout nařízení, kterým stanoví odpočet množství uloveného nad kvótu přidělenou pro tresku obecnou v subdivizích 25–32 Polsku na období čtyř let. Toto opatření je nezbytné, aby bylo možno postupovat odchylně od článku 5 nařízení Rady (ES) č. 847/96.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuNařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politikuNařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieTato opatření byla navržena v souladu s cíli společné rybářské politiky a politikou Společenství v oblasti udržitelného rozvoje.KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů-  Konzultace zúčastněných stranNevztahuje se na tento návrh.-  Shromažďování a využití výsledků odborných znalostíNa základě úředních údajů o odlovech předložených Polskem za uvedené období bylo stanoveno, že kvóta pro tresku obecnou v subdivizích 25–32 přidělená Polsku pro rok 2007 byla překročena o 8 000 tun.-  Posouzení dopadůNevztahuje se na tento návrh.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Právní základPrávním základem tohoto návrhu je nařízení Rady (ES) č. 2847/1993, a zejména čl. 23 odst. 2 uvedeného nařízení.ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNávrh nemá důsledky pro rozpočet Společenství.NávrhNAŘÍZENÍ RADYze dne […],kterým se upravují kvóty přidělené Polsku pro lov tresky obecné v Baltském moři (subdivize 25–32, vody ES) na období od roku 2008 do roku 2011RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/1993 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku[2], a zejména na čl. 23 odst. 2 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Nařízení Rady (ES) č. 1941/2006 ze dne 11. prosince 2006, kterým se pro rok 2007 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři[3], přidělilo Polsku kvóty pro lov tresky obecné v Baltském moři na rok 2007.2.  Nařízení Komise (ES) č. 804/2007[4] stanovilo, že kvótu pro odlovy tresky obecné ve východní části Baltského moře (subdivize 25–32, vody ES) přidělenou Polsku na rok 2007 je třeba považovat za vyčerpanou, a odlovy této populace v Baltském moři plavidly plujícími pod vlajkou Polska proto zakázalo s platností od 12. července 2007.3.  Na základě informací, které měla k dispozici, Komise v červenci 2007 odhadla, že množství tresky obecné ve východní části Baltského moře (subdivize 25–32, vody ES) odlovené plavidly plujícími pod vlajkou Polska bylo třikrát vyšší než množství, které Polsko původně nahlásilo. Rybářská plavidla plující pod vlajkou Polska navíc po zákazu pokračovala v rybolovu této populace, a dále tak překračovala kvótu přidělenou Polsku na rok 2007.4.  Po několika technických jednáních mezi polskými orgány a Komisí, jejichž cílem bylo stanovit ověřené množství, o které byla kvóta překročena, oznámilo Polsko překročení kvóty o 8 000 tun.5.  Ustanovení čl. 23 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2847/1993 stanoví, že Rada přijme pravidla pro odpočet přečerpaného množství z ročních kvót. Tato pravidla mají být stanovena v souladu s cílem a strategiemi řízení společné rybářské politiky (SRP) a mají zohlednit především míru přečerpání a biologický stav dotčených zdrojů.6.  Tato pravidla jsou stanovena v nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót[5]. Podle článku 5 uvedeného nařízení by odlovená množství překračující roční kvóty měla být odpočtena z kvót pro stejnou populaci pro následující rok.7.  Hlavními příčinami přečerpání odlovů tresky obecné plavidly plujícími pod vlajkou Polska jsou nedostatečný režim kontroly a dodržování předpisů a loďstvo, jehož potenciál odlovu tresky obecné je v rozporu s rybolovnými právy, které Rada každoročně Polsku přiděluje.8.  V zájmu komplexního řešení závažných nedostatků v provádění společné rybářské politiky Polskem, způsobených zejména chybným ohlašováním a neohlašováním odlovů tresky obecné ve východní části Baltského moře, a zamezení dalšího přečerpávání úlovků tresky obecné, k němuž došlo v roce 2007, se Polsko zavázalo, že přijme a provede vnitrostátní akční plány, včetně okamžitých opatření ke zlepšení režimů kontroly a dodržování právních předpisů v souladu s normami Společenství a zvláštních opatření s cílem upravit kapacitu polského loďstva tak, aby bylo dosaženo stabilní rovnováhy mezi touto kapacitou a rybolovnými právy pro tresku obecnou v Baltském moři přidělenými Polsku.9.  S ohledem na tento závazek, na velikost úlovků získaných nad povolenou kvótu a z toho plynoucích socioekonomických důsledků v případě okamžitého navrácení je vhodné odchýlit se od článku 5 nařízení (ES) č. 847/96 a přijmout zvláštní pravidla pro odpočet přečerpaných množství.10.  Množství tresky obecné ulovené Polskem v roce 2007 nad povolenou kvótu by proto mělo být odpočteno z polské kvóty v průběhu období čtyř let takovým způsobem, aby bylo možné omezit socioekonomické důsledky zejména v prvním roce,11.  Komise by měla zhodnotit provádění vnitrostátních akčních plánů přijatých Polskem. Nebudou-li opatření a lhůty stanovené v plánech dodrženy, může Rada změnit pravidla pro odpočet přečerpaných množství,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Pro účely tohoto nařízení se „množstvím uloveným nad povolenou kvótu v roce 2007“ rozumí množství, o které byla v roce 2007 překročena kvóta přidělená Polsku pro tresku obecnou ( Gadus morhua ) v Baltském moři (subdivize 25–32, vody ES).Článek 2Odchylně od článku 5 nařízení (ES) č. 847/96 se kvóty tresky obecné ( Gadus morhua ) v Baltském moři (subdivize 25–32, vody ES) přidělené Polsku na roky 2008 až 2011 snižují na období čtyř let takto:a) v roce 2008 o 10 % množství uloveného nad povolenou kvótu v roce 2007 ab) v letech 2009, 2010 a 2011 o 30 % množství uloveného nad povolenou kvótu v roce 2007.Článek 31. Polsko přijme a provede vnitrostátní akční plány týkající se kontroly a přestavby loďstva, zejména včetně opatření s cílem:12.  posílit kontrolu rybolovných činností, zejména u té části loďstva, u níž treska obecná tvoří podstatnou část odlovu;13.  zlepšit kontrolu dodržování předpisů Společenství i vnitrostátních předpisů v oblasti zachování zdrojů, a zejména omezení odlovu;14.  upravit kapacitu té části loďstva, u níž treska obecná tvoří podstatnou část odlovu.2. Komise každý rok zhodnotí provádění vnitrostátních akčních plánů uvedených v odstavci 1. Nebudou-li opatření plněna podle plánu, může Rada na základě návrhu Komise pozměnit postup pro odpočty uvedený v čl. 2 písm. a) a b).Článek 4Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 367, 22.12.2007, s. 1.[2] Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1098/2007 (Úř. věst. L 248, 22.9.2007, s. 1).[3] Úř. věst. L 367, 22.12.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 754/2007 (Úř. věst. L 172, 30.6.2007, s. 26).[4] Úř. věst. L 180, 10.7.2007, s. 3.[5] Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.11.2015
            COM(2015) 496 final
            2015/0239(COD)
            Návrh
            NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o evropských statistikách cen zemního plynu a elektřiny a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/92/ES o postupu v rámci Společenství pro zvýšení transparentnosti cen plynu a elektřiny účtovaných konečným průmyslovým velkoodběratelům
            (Text s významem pro EHP)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Důvody a cíle návrhu

               Komise (Eurostat) shromažďuje údaje o cenách zemního plynu a elektřiny pro konečné průmyslové velkoodběratele (konečné zákazníky mimo domácnosti). Ceny pro konečné průmyslové velkoodběratele jsou legislativně upraveny od roku 1990 a v současné době jsou upraveny směrnicí 2008/92/ES, kterou byla zrušena směrnice 90/377/EHS. Vnitrostátní orgány shromažďují údaje o cenách pro zákazníky v domácnostech na základě dobrovolné dohody. Vnitrostátní orgány informovaly Komisi, že vzhledem k omezeným finančním a lidským zdrojům mají někteří poskytovatelé údajů (plynárenské a elektrárenské společnosti) pochybnosti o tom, zda ve shromažďování těchto údajů pokračovat.

               Na zasedání Evropské rady dne 22. května 2013, jež se zabývalo energetikou a zdaněním, hlavy států a předsedové vlád konstatovali, že cílem energetické politiky EU by mělo být poskytovat domácnostem i společnostem energii bezpečným a udržitelným způsobem a za přijatelné a konkurenceschopné ceny. Komise byla následně požádána o analýzu toho, „jakou mají ceny energie a náklady na energii v členských státech strukturu a jaké faktory je ovlivňují“. Tato analýza se měla zaměřit na dopad cen energie na domácnosti, malé a střední podniky a energeticky náročná průmyslová odvětví a obecněji měla přezkoumat konkurenceschopnost EU ve srovnání s jejími světovými ekonomickými protějšky.

               Komise poté, co zjistila, že jsou pro tuto analýzu zapotřebí další podrobné cenové údaje, shromáždila potřebné informace od všech 28 členských států EU na základě dobrovolného ujednání. V lednu 2014 byla Radě předložena zpráva obsahující podrobnou analýzu složek cen zemního plynu a elektřiny.

               V roce 2014 tvůrci politik vícekrát požádali o podrobnější úřední statistiky cen zemního plynu a elektřiny. Na svém zasedání dne 13. června 2014 Rada pro dopravu, telekomunikace a energetiku připustila negativní dopady vysokých a rostoucích cen energie a nákladů na ní na globální konkurenceschopnost Evropy a na životní úroveň jednotlivých spotřebitelů. Z tohoto důvodu Rada ve složení pro dopravu, telekomunikace a energetiku vyzvala Komisi, aby „do roku 2016 provedla návazný přezkum ohledně cen energie a energetických nákladů a ohledně spotřebitelů“.

               Evropská komise přijala dne 25. února 2015 balíček opatření k energetické unii. Jedno z opatření tohoto balíčku stanoví v rámci kapitoly věnované vnitřnímu trhu s energií provedení analýzy cen energie a energetických nákladů v roce 2016 a poté znovu každé 2 roky.

               V reakci na cíle balíčku byl vypracován doplňkový soubor dílčích složek daní a dávek a cen sítí zemního plynu a elektřiny, který zejména reaguje na potřebu větší transparentnosti energetických nákladů a cen energie zmíněnou v bodě 8 balíčku.

               •Soulad se stávající politikou v dané oblasti

               Na zasedání v červnu 2014 Evropská rada znovu potvrdila, že je nutné posílit jednotný trh EU, zvýšit konkurenci a transparentnost na trhu s plynem a dokončit úplnou integraci evropského energetického trhu. Rada rovněž požádala o další analýzu integrace trhu z hlediska energetické účinnosti a bezpečnosti.

               •Soulad s ostatními politikami EU

                  Balíček opatření k energetické unii přijala Komise dne 25. února 2015. V této souvislosti bude Komise od roku 2016 poskytovat údaje o cenách energie a energetických nákladech (včetně daní a dotací). Tento rozpis cen energie a energetických nákladů Komisi umožní sledovat situaci na energetickém trhu.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Ustanovení čl. 338 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

               •Subsidiarita (pro nevýlučné pravomoci)

                  Komise (Eurostat) shromažďuje vnitrostátní údaje o cenách zemního plynu a elektřiny za použití metodiky, která umožňuje srovnávat ceny mezi členskými státy. Tyto cenové údaje musí být shromažďovány na úrovni EU, aby bylo zajištěno, že jsou spolehlivé a umožňují srovnání mezi všemi členskými státy EU a získání souhrnných údajů za celou EU a za eurozónu. Na vnitrostátní úrovni shromažďují údaje o cenách příslušné vnitrostátní orgány a poté je šiří Eurostat.

               •Proporcionalita

                  Navrhovaný právní akt bude zahrnovat shromažďování údajů o cenách zemního plynu a elektřiny pro sektor domácností i ostatní sektory. V minulosti se cenové údaje za průmyslový sektor shromažďovaly v souladu se směrnicí 2008/92/ES, avšak cenové údaje za sektor domácností se shromažďovaly na základě dobrovolné dohody. Kvůli rostoucí složitosti vnitřního trhu s energií je stále obtížnější získat spolehlivé a aktuální údaje o cenách zemního plynu a elektřiny při neexistenci právně závazné povinnosti tyto údaje poskytovat, zejména pokud jde o sektor domácností. V porovnání se situací za směrnice 2008/92/ES by podle navrhovaných změn byly údaje, které jsou v současné době shromažďovány dobrovolně, zahrnuty do navrhovaného právního aktu. Toto opatření nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení stanovených cílů.

               •Zvolený právní nástroj

                  Volba nařízení Evropského parlamentu a Rady jako právního nástroje by měla zajistit včasné, bezproblémové a harmonizované provádění v celé EU.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex-post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Stávající platný právní předpis (směrnice 2008/92/ES) se vztahuje pouze na shromažďování údajů o cenách zemního plynu a elektřiny za průmyslový sektor. Metodika používaná pro tato cenová zjišťování zavedená v roce 2007 se ukázala jako účelná.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Eurostat v lednu 2015 provedl písemnou konzultaci se členy pracovní skupiny pro energetické statistiky. Jejich připomínky a doporučení byly zohledněny. Výsledkem této písemné konzultace s ESWG bylo snížení počtu dílčích složek daní a dávek (z 11 na 6 dílčích složek) a podstatné omezení údajů o cenách sítí elektřiny a zemního plynu, které mají být hlášeny. V květnu a červnu 2015 proběhly písemné konzultace se členy skupiny ředitelů pro odvětvové a environmentální statistiky a účty (DIMESA) a jejich výsledkem bylo prodloužení lhůt pro žádosti o výjimku z vykazování složek a dílčích složek cenových údajů. Pro ceny zemního plynu v sektoru domácností byla stanovena prahová hodnota, aby země, kde je spotřeba zemního plynu v sektoru domácností nízká, mohly být příslušných povinností zproštěny. Pozměněný návrh byl předložen na zasedání skupiny DIMESA dne 11. června 2015 a na zasedání ESWG dne 24. června 2015.

               •Sběr a využití odborných stanovisek

                  Eurostat konzultoval proveditelnost shromažďování příslušných údajů se dvěma sdruženími, jež působí v odvětví plynu a elektřiny - Eurogas a Eurelectric. Jejich doporučení ohledně dostupnosti informací o dílčích složkách cen sítí elektřiny a zemního plynu byla zohledněna.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušování

                  Administrativní zátěž vykazujících orgánů ani Komise se významně nezvýší, neboť většina příslušných cenových údajů je již nyní hlášena dobrovolně. Na seznam údajů, které mají být shromažďovány, sice bylo přidáno několik dílčích složek daní a cen sítí, četnost vykazování však byla snížena z každoročního vykazování na vykazování jednou za tři roky. Celková administrativní zátěž se proto pravděpodobně nezmění.

               •Posouzení dopadů

                  Pro tento návrh nebylo provedeno posouzení dopadů, neboť návrh nijak významně nezmění činnost vykazujících orgánů ani Komise. Podrobné odůvodnění rozhodnutí neprovádět posouzení dopadů je uvedeno v plánu Komise, který byl zveřejněn na internetových stránkách Komise na adrese: http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/docs/2014_estat_001_roadmap_electricityprices.pdf.

               •Základní práva

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. Jelikož činnost se významně nezvýší, nevzniknou žádné další náklady.

               5.DALŠÍ ASPEKTY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Žádné.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení zvláštních ustanovení návrhu

                  Spolehlivé, včasné a úplné statistické údaje o cenách zemního plynu a elektřiny jsou důležitým zdrojem informací pro tvůrce evropské politiky. Vzhledem k tomu, že shromažďování údajů o cenách plynu a elektřiny pro sektor domácností je prováděno na základě dobrovolných dohod, jednotliví poskytovatelé údajů (elektrárenské či plynárenské společnosti) se mohou rozhodnout, že v něm již nebudou pokračovat. Jelikož shromažďování údajů bude upravovat právní rámec, bude pokračování jejich vykazování zaručeno.

                  Pro analýzu hlavních faktorů cen elektřiny a zemního plynu je nedostačující posuzovat pouze konečné ceny plynu a elektřiny a ceny sítí, daně a ceny výrobků. Za účelem zjištění, které faktory jsou pro ceny určující, byl ke shromažďovaným údajům přidán soubor proměnných (dílčích složek), který umožní podrobnější analýzu shromažďovaných údajů na základě harmonizované metodiky.

               Evropský hospodářský prostor

               Navržený právní akt se týká záležitostí Evropského hospodářského prostoru (EHS), a měl by být proto rozšířen na EHP.

               2015/0239 (COD)

               Návrh

               NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o evropských statistikách cen zemního plynu a elektřiny a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/92/ES o postupu v rámci Společenství pro zvýšení transparentnosti cen plynu a elektřiny účtovaných konečným průmyslovým velkoodběratelům

               (Text s významem pro EHP)

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               v souladu s řádným legislativním postupem,
                  1

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Konkurenceschopnost, udržitelnost a energetická bezpečnost jsou obecnými cíli silné energetické unie s progresivní politikou v oblasti změny klimatu.

               (2)Vysoce kvalitní, srovnatelné, aktuální, spolehlivé a harmonizované informace o cenách zemního plynu a elektřiny účtovaných konečným zákazníkům jsou nezbytné pro tvorbu politiky energetické unie a pro monitorování energetických trhů členských států.

               (3)Cílem tohoto nařízení je zajišťovat evropské statistiky na podporu tvorby energetické politiky, zejména s perspektivou vytvoření plně integrovaného vnitřního trhu s energií pro spotřebitele. Za účelem zlepšení integrace trhu by měla být zajištěna větší transparentnost energetických nákladů a cen energie a rovněž míry veřejné podpory.

               (4)Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/92/ES
                  2
                poskytovala do dnešního dne společný rámec pro tvorbu, předávání a šíření srovnatelných statistik maloobchodních cen zemního plynu a elektřiny účtovaných průmyslovým odběratelům v Unii.

               (5)Sběr údajů o maloobchodních cenách zemního plynu a elektřiny účtovaných konečným zákazníkům v sektoru domácností byl dosud prováděn na základě dobrovolných dohod.

               (6)Kvůli rostoucí složitosti vnitřního trhu s energií je stále obtížnější získat spolehlivé a aktuální údaje o cenách zemního plynu a elektřiny při neexistenci právně závazné povinnosti tyto údaje poskytovat, zejména v případě sektoru domácností.

               (7)Aby bylo zajištěno vykazování vysoce kvalitních údajů o cenách pro sektor domácností i pro sektory mimo domácností, mělo by být shromažďování obou druhů údajů předmětem právního aktu.

               (8)Ve většině zemí jsou údaje o přepravních a přenosových soustavách k dispozici od energetických regulačních orgánů. Počet subjektů podílejících se na sestavování údajů o distribučních nákladech je nicméně mnohem vyšší a má se za to, že v některých členských státech je vykazování údajů obtížnější. Vzhledem k významu distribučních nákladů a k potřebě transparentnosti v této záležitosti je nutné shromažďování údajů harmonizovat na základě důkladné metodiky.

               (9)Systém spotřebitelských pásem, který používá Komise (Eurostat) ve svých cenových publikacích, by měl zajistit transparentnost trhu a všeobecné šíření jiných než důvěrných údajů o cenách a měl by umožňovat výpočet evropských souhrnných ukazatelů.

               (10)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009
                  3
                stanoví, že statistické údaje je nutné shromažďovat v souladu se zásadami nestrannosti, transparentnosti, spolehlivosti, objektivity, profesionální nezávislosti a efektivity nákladů a je nutné zároveň chránit důvěrné statistické údaje.

               (11)Informace o cenách účtovaných konečným zákazníkům zemního plynu a elektřiny by měly umožnit srovnání s cenami jiných energetických komodit.

               (12)V rámci standardního vykazování by měly být poskytovány informace o shromažďování údajů o cenách a o kvalitě.

               (13)Základní součástí statistik o cenách zemního plynu a elektřiny jsou podrobné údaje o rozdělení spotřebitelských pásem a jejich příslušných odpovídajících tržních podílech.

               (14)Analýzu cen lze provést pouze tehdy, pokud členské státy poskytují vysoce kvalitní úřední statistiky týkající se různých složek a dílčích složek cen zemního plynu a elektřiny. Revidovaná metodika pro podrobné členění složek a dílčích složek cen zemního plynu a elektřiny účtovaných konečným zákazníkům umožní analyzovat dopad různých aspektů na konečné ceny.

               (15)Údaje o cenách a podmínkách prodeje konečným zákazníkům poskytnuté Komisi (Eurostatu) a rozdělení celkového počtu konečných zákazníků podle spotřebních pásem by Komisi měly poskytnout odpovídající informace pro rozhodování o vhodných opatřeních či návrzích v souvislosti s energetickou politikou.

               (16)Pro zajištění transparentnosti cen má zásadní význam dobrá znalost daní a poplatků v každém členském státě. Bylo zjištěno, že je důležité podrobné členění údajů o nákladech na sítě, poplatcích, daních a dávkách.

               (17)Členské státy, v nichž je spotřeba zemního plynu v porovnání s konečnou spotřebou energie v domácnostech nízká, by měly být zproštěny povinnosti poskytovat údaje o cenách zemního plynu pro konečné zákazníky v domácnostech.

               (18)S cílem zvýšit spolehlivost údajů by Komise (Eurostat) společně s členskými státy měly posoudit a v případě potřeby zpřesnit metodiku shromažďování a zpracovávání údajů v souladu se správním rámcem pro statistiku. Proto by měly být pravidelně vypracovávány zprávy o kvalitě a prováděna hodnocení kvality údajů o cenách.

               (19)Na základě odůvodněné žádosti členského státu může Komise členským státům udělovat výjimky týkající se těch specifických povinností, v jejichž případě použití tohoto nařízení na statistický systém členského státu vyžaduje podstatné úpravy a vedlo by pravděpodobně k další výrazné zátěži respondentů.

               (20)Aby byla zachována vysoká kvalita údajů poskytovaných členskými státy, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, s cílem upravit prahové hodnoty, které se mohou vztahovat na trh se zemním plynem. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a řádné předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.

               (21)Komise by měla zajistit, aby akty v přenesené pravomoci nepředstavovaly významnou dodatečnou administrativní zátěž pro členské státy nebo respondenty.

               (22)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se formátu údajů a způsobů jejich předávání, požadavků na zprávy o kvalitě a jejich strukturu a srovnatelnost a udělování výjimek. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí.

               (23)Směrnice 2008/92/ES se zrušuje.

               (24)Návrh byl konzultován s Výborem pro Evropský statistický systém,

               PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1

               Předmět

               Toto nařízení stanoví společný rámec pro vývoj, tvorbu a šíření srovnatelných evropských statistik cen zemního plynu a elektřiny pro zákazníky v domácnostech a konečné zákazníky mimo domácností v EU.

               Článek 2

               Definice

               Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

               1)„domácnost“, „konečná spotřeba energie“ a „závodní výrobci“ mají stejný význam jako v příloze A nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008
                  4
               ;

               2)„zákazník“, „konečný zákazník“, „zákazník v domácnosti“, „zákazník mimo domácnost“, „přenos“, „distribuce“ a „dodávka“ v souvislosti s elektřinou mají stejný význam jako ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES
                  5
               ;

               3)„zákazník“, „konečný zákazník“, „zákazník v domácnosti“, „zákazník mimo domácnosti“, „přeprava“, „distribuce“ a „dodávky“ v souvislosti se zemním plynem mají stejný význam jako ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES
                  6
               ;

               4)„síťovou složkou“ se rozumí kombinace nákladů distribuční a přenosové/přepravní sítě, jak je uvedeno v bodě 6 přílohy I a v bodě 5 přílohy II.

               Článek 3

               Zdroje údajů

               Členské státy při dodržování zásady minimálního zatížení respondentů a zjednodušování správních postupů sestavují údaje o cenách zemního plynu a elektřiny a jejich dílčích složkách – síťových nákladech a daních, dávkách a poplatcích podle příloh I a II a o objemech spotřeby a vypracují zprávu o kvalitě s využitím těchto zdrojů:

               a)zvláštní statistická zjišťování týkající se maloobchodních cen zemního plynu a elektřiny určená pro výrobce nebo obchodníky, provozovatele přepravních/přenosových a distribučních soustav, dovozce nebo vývozce energetických produktů a dodavatelské podniky;

               b)jiná statistická zjišťování určená pro zákazníky v sektoru domácností a konečné zákazníky mimo sektor domácností;

               c)administrativní zdroje, jako jsou údaje uchovávané vnitrostátními orgány regulace trhů zemního plynu a elektřiny;

               d)jiné zdroje používající řádné postupy statistického odhadování.

               Článek 4

               Pokrytí

               1)Členské státy zajistí, aby byl systém shromažďování a sestavování údajů reprezentativní.

               2)Členské státy nejsou povinny předávat údaje o cenách zemního plynu pro zákazníky v domácnostech Komisi (Eurostatu), pokud je spotřeba zemního plynu v sektoru domácností nižší než prahová hodnota 1 % celkové vnitrostátní spotřeby energie v sektoru domácností. Komise (Eurostat) pravidelně a nejméně jednou za 3 roky přezkoumá, které členské státy jsou na základě své spotřeby zemního plynu v sektoru domácností způsobilé pro osvobození od povinnosti předávat dotčené údaje.

               3)Komisi je svěřena pravomoc v souladu s článkem 10 přijímat s přihlédnutím k hospodářskému a technickému vývoji akty v přenesené pravomoci, pokud jde o úpravu prahové hodnoty.

               Článek 5

               Předávání údajů

               1)Členské státy poskytují Komisi (Eurostatu) údaje stanovené v přílohách I a II.

               2)Komise stanoví a přijme prostřednictvím prováděcích aktů formát a postupy pro předávání údajů dle vymezení v přílohách. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2.

               Článek 6

               Referenční období a četnost předávání údajů

               1)Členské státy sestavují všechny údaje stanovené v přílohách tohoto nařízení od začátku kalendářního roku následujícího po přijetí tohoto nařízení a poskytnou Komisi (Eurostatu) statistiky do tří měsíců po skončení referenčního období.

               2)Četnost předávání je:

               a)roční (leden až prosinec) pro údaje uvedené v bodě 6 písm. a) a bodě 7 přílohy I a v bodě 5 písm. a) a bodě 6 přílohy II;

               b)pololetní (leden až červen a červenec až prosinec) pro údaje uvedené v bodě 6 písm. b) přílohy I a v bodě 5 písm. b) přílohy II.

               Článek 7

               Hodnocení kvality a zprávy o kvalitě

               1)Členské státy zajistí kvalitu údajů v souladu s kritérii kvality uvedenými v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.

               2)Členské státy neprodleně informují Komisi (Eurostat) o veškerých změnách metodiky nebo jiných změnách, které mohou významně ovlivnit statistiky cen zemního plynu a elektřiny, a v každém případě nejpozději jeden měsíc poté, co daná změna nastane.

               3)Členské státy předloží Komisi (Eurostatu) každé tři roky zprávu o kvalitě údajů s uvedením způsobu výpočtu těchto údajů. Tato zpráva musí obsahovat informace o rozsahu a sběru údajů, kritériích výpočtu, použité metodice a zdrojích údajů a o veškerých změnách zdrojů nebo metodiky.

               4)Komise (Eurostat) posoudí kvalitu předaných údajů a informací poskytnutých ve zprávách o kvalitě a vypracuje a zveřejní souhrnnou zprávu o hodnocení kvality.

               5)Zjistí-li Komise (Eurostat) v poskytnutých údajích statisticky významné anomálie nebo nesoulad, může si od vnitrostátních orgánů vyžádat odpovídající rozpis těchto údajů a také metody výpočtu nebo hodnocení použité na poskytované údaje, aby mohla tyto údaje posoudit a v případě potřeby požadovat, aby jakékoliv údaje nebo informace, které jsou považovány za nesprávné, dotčený členský stát opravil a zaslal znovu.

               6)Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví požadavky na zprávy o kvalitě a jejich strukturu a srovnatelnost podle odstavce 3. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2.

               Článek 8

               Šíření

               Komise (Eurostat) zveřejní statistiky cen zemního plynu a elektřiny nejpozději pět měsíců po skončení každého referenčního období.

               Článek 9

               Výjimky

               1)Co se týče těch specifických povinností, v jejichž případě by použití tohoto nařízení na statistický systém členského státu vyžadovalo podstatné úpravy a vedlo by pravděpodobně k další výrazné zátěži respondentů, mohou být prostřednictvím prováděcích aktů uděleny výjimky. Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2 nejpozději [xx-xx-xxx].

               2)Pro účely odstavce 1 dotčené členské státy Komisi předloží řádně odůvodněnou žádost do devíti měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.

               3)Výjimky zůstanou v platnosti co nejkratší dobu a v žádném případě nepřekročí tři roky.

               4)Členský stát, kterému byla udělena výjimka podle odstavce 1, po dobu jejího trvání nadále uplatňuje příslušná ustanovení směrnice 2008/92/ES.

               Článek 10

               Výkon přenesené pravomoci

               1)Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

               2)Přenesená pravomoc podle čl. 4 odst. 3 je Komisi svěřena na dobu neurčitou počínaje [xx-xx-xxx].

               3)Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 4 odst. 3 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

               4)Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

               5)Akt v přenesené pravomoci podle čl. 4 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky do dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

               Článek 11

               Postup projednávání ve výboru

               1)Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský statistický systém zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011
                  7
               .

               2)Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

               Článek 12

               Zrušení směrnice 2008/92/ES

               1)Směrnice 2008/92/ES se zrušuje.

               2)Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na toto nařízení.

               Článek 13

               Vstup v platnost

               Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda

                     (1)
                  Stanovisko Evropského parlamentu ze dne … (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne …

                     (2)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/92/ES ze dne 22. října 2008 o postupu v rámci Společenství pro zvýšení transparentnosti cen plynu a elektřiny účtovaných konečným průmyslovým velkoodběratelům (Úř. věst. L 298, 7.11.2008, s. 9).

                     (3)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).

                     (4)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 ze dne 22. října 2008 o energetické statistice (Úř. věst. L 304, 14.11.2008, s. 6–11).

                     (5)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 2003/54/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55).

                     (6)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94).

                     (7)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13–18).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.11.2015
            COM(2015) 496 final
            PŘÍLOHY
            návrhuNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo evropských statistikách cen zemního plynu a elektřiny a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/92/ES o postupu v rámci Společenství pro zvýšení transparentnosti cen plynu a elektřiny účtovaných konečným průmyslovým velkoodběratelům

               PŘÍLOHY

               PŘÍLOHA I – CENY ZEMNÍHO PLYNU

               Tato příloha stanoví metodiku pro shromažďování a sestavování statistických údajů o cenách zemního plynu pro zákazníky v domácnostech a konečné zákazníky mimo domácností.

               1. Ceny

               Vykazují se ceny účtované zákazníkům v domácnostech a konečným zákazníkům mimo domácností, kteří nakupují zemní plyn distribuovaný prostřednictvím sítí pro vlastní potřebu.

               2. Zemní plyn

               Zemní plyn zahrnuje zemní plyn a jiná plynná paliva smísená se zemním plynem v přepravní a distribuční síti, jako je například bioplyn. Ostatní plynná paliva, která jsou distribuována prostřednictvím zvláštních sítí, aniž by byla smísena se zemním plynem (např. energoplyn, koksárenský plyn, vysokopecní plyn a bioplyn) zahrnuta nejsou.

               3. Zpravodajské jednotky

               Údaje musí zahrnovat všechny zákazníky v domácnostech a konečné zákazníky mimo domácností, kteří jsou odběrateli zemního plynu, avšak nesmí zahrnovat zákazníky, kteří plyn používají pouze pro:

               výrobu elektřiny v elektrárnách nebo v zařízeních kombinované výroby tepla a elektřiny (KVET); nebo

               jiné než energetické účely (např. pro použití v chemickém průmyslu).

               4. Jednotky měření

               Ceny se vykazují v průměrných vnitrostátních cenách účtovaných zákazníkům v domácnostech a konečným zákazníkům mimo domácností.

               Ceny se vyjadřují v národní měně za gigajoule (GJ). Jednotka spotřebované energie se měří na základě spalného tepla.

               Ceny se váží podle podílu podniků dodávajících zemní plyn na trhu v každém spotřebitelském pásmu. Pokud není možné vypočítat vážené průměrné ceny, lze uvést aritmetický průměr cen. V každém případě musí údaje pokrývat reprezentativní část národního trhu.

               5. Spotřebitelská pásma

               Vykazované ceny musí být založeny na systému pásem standardní roční spotřeby zemního plynu.

               a) Pro zákazníky v domácnostech se použijí tato pásma:

                        Spotřebitelské pásmo

                        Roční spotřeba zemního plynu (GJ)

                        Nejméně

                        Nejvýše

                        Pásmo D1

                        < 20

                        Pásmo D2

                        ≥ 20

                        < 200

                        Pásmo D3

                        ≥ 200

               b)
                     Pro konečné zákazníky mimo domácností se použijí tato pásma:

                        Spotřebitelské pásmo

                        Roční spotřeba zemního plynu (GJ)

                        Nejméně

                        Nejvýše

                        Pásmo I1

                        < 1 000

                        Pásmo I2

                        ≥ 1 000

                        < 10 000

                        Pásmo I3

                        ≥ 10 000

                        < 100 000

                        Pásmo I4

                        ≥ 100 000

                        < 1 000 000

                        Pásmo I5

                        ≥ 1 000 000

                        < 4 000 000

                        Pásmo I6

                        ≥ 4 000 000

               6. Míra podrobnosti

               Ceny musí zahrnovat všechny splatné poplatky: síťové poplatky a spotřebovanou energii po odečtení jakýchkoli rabatů nebo prémií a s přičtením jakýchkoli jiných poplatků (např. za pronájem měřidla, stálé poplatky). Poplatky za počáteční připojení se nezapočítávají.

               Musí být poskytnuty níže specifikované podrobné údaje.

               a)
                     Míra podrobnosti požadovaná pro složky a dílčí složky

               Vykazované ceny se rozdělí do tří hlavních složek a do oddělených dílčích složek.

               Konečná cena za zemní plyn pro zákazníka podle spotřebitelského pásma je součtem tří hlavních složek: složky energie a dodávky, síťové složky (přeprava a distribuce) a složky zahrnující daně, dávky, poplatky a odvody.

                        Složka a

                        Dílčí složka

                        Popis

                        energie a dodávka

                        Tato složka musí zahrnovat komoditní cenu zemního plynu zaplacenou dodavatelem nebo cenu zemního plynu v místě vstupu do přepravní soustavy, včetně případných nákladů na skladování a nákladů spojených s prodejem zemního plynu konečným zákazníkům.

                        síť

                        Cena za síť musí zahrnovat tyto náklady: sazby za přepravu a distribuci, ztráty při přepravě a distribuci, síťové náklady, náklady na poprodejní služby, náklady na systémové služby a náklady na pronájem měřidla a měřicí náklady.

                        Dílčí složka

                        Síťová složka musí být rozdělena na přepravní náklady a náklady distribuční sítě, a to takto:

                        1. Celkový průměrný relativní podíl přepravních nákladů (vyjádřený jako procento celkových síťových nákladů na základě spotřebitelských pásem vymezených v bodě 5).

                        2. Celkový průměrný relativní podíl distribučních nákladů (vyjádřený jako procento celkových síťových nákladů na základě spotřebitelských pásem vymezených v bodě 5).

                        daně, poplatky, dávky a odvody

                        Tato složka je součtem všech dílčích složek (daní, poplatků, dávek a odvodů) uvedených níže.

                        Dílčí složky

                        Následující dílčí složky musí být vykazovány jako samostatné položky za každé spotřebitelské pásmo vymezené v bodě 5.

                        1. Daň z přidané hodnoty podle vymezení ve směrnici Rady 2006/112/ES
                           1
                         o společném systému daně z přidané hodnoty.

                        2. Daně, poplatky, dávky nebo odvody spojené s podporou energie z obnovitelných zdrojů, energetickou účinností a KVET.

                        3. Daně, poplatky, dávky nebo odvody spojené se strategickými zásobami, platbami za kapacitu a energetickou bezpečností; daně z distribuce plynu; uvízlé náklady a odvody na financování energetických regulačních orgánů nebo tržních subjektů.

                        4. Daně, poplatky, dávky nebo odvody spojené s kvalitou ovzduší a životním prostředím; daně z emisí CO2 nebo jiných skleníkových plynů.

                        5. Všechny ostatní daně, poplatky, dávky nebo odvody nezahrnuté v žádné z předcházejících čtyř kategorií: podpora na dálkové vytápění; místní nebo regionální poplatky; kompenzace za dodávky do odlehlých lokalit; koncesní poplatky spojené s licencemi a poplatky za využívání půdy a veřejného či soukromého majetku pro sítě či jiná zařízení.

               b)
                     Míra podrobnosti na základě zdanění

               Cenové údaje se rozčlení do těchto tři úrovní:

                        Úroveň

                        Popis

                        ceny bez všech daní, poplatků, dávek a odvodů

                        Tato cenová úroveň zahrnuje pouze složku energie a dodávky a síťovou složku.

                        ceny bez daně z přidané hodnoty (DPH) a jiných vratných daní

                        Tato cenová úroveň zahrnuje složku energie a dodávky, síťovou složku a daně, poplatky, odvody a dávky považované za nevratné pro konečné zákazníky mimo domácností. V případě zákazníků v domácnostech zahrnuje tato cenová úroveň složku energie a síťovou složku a daně, poplatky, dávky a odvody, avšak nezahrnuje DPH.

                        ceny včetně všech daní

                        Tato cenová úroveň zahrnuje složku energie a dodávky, síťovou složku a všechny vratné i nevratné daně, poplatky, dávky a odvody.

               7. Objemy spotřeby

               Členské státy musí předávat informace o relativním podílu zemního plynu v každém spotřebitelském pásmu na základě celkového objemu, na nějž se ceny vztahují.

               Roční objemy spotřeby pro každé spotřebitelské pásmo musí být vykazovány jednou ročně ve stejnou dobu jako cenové údaje za druhé pololetí.

               Tyto údaje nesmějí být starší než dva roky.

               PŘÍLOHA II – CENY ELEKTŘINY

               Tato příloha stanoví metodiku pro shromažďování a sestavování statistických údajů o cenách elektřiny pro zákazníky v domácnostech a konečné zákazníky mimo domácností.

               1. Ceny

               Vykazují se ceny účtované zákazníkům v domácnostech a konečným zákazníkům mimo domácností, kteří nakupují elektřinu pro vlastní potřebu.

               2. Zpravodajské jednotky

               Údaje musí zahrnovat všechny zákazníky v domácnostech a konečné zákazníky mimo domácností, kteří jsou odběrateli elektřiny, avšak na elektřinu vyráběnou a spotřebovávanou závodními výrobci se povinnost vykazování nevztahuje.

               3. Jednotka měření

               Ceny se vykazují v průměrných vnitrostátních cenách účtovaných zákazníkům v domácnostech a konečným zákazníkům mimo domácností.

               Ceny se vyjadřují v národní měně za kilowatthodinu (kWh).

               Ceny se váží podle podílu podniků dodávajících elektřinu na trhu v každém spotřebitelském pásmu. Pokud není možné vypočítat vážené průměrné ceny, lze uvést aritmetický průměr cen. V každém případě musí údaje pokrývat reprezentativní část národního trhu.

               4. Spotřebitelská pásma

               Vykazované ceny musí být založeny na systému pásem standardní roční spotřeby elektřiny.

               a)
                     Pro zákazníky v domácnostech se použijí tato pásma:

                        Spotřebitelské pásmo

                        Roční spotřeba elektřiny (kWh)

                        Nejméně

                        Nejvýše

                        Pásmo DA

                        < 1 000

                        Pásmo DB

                        ≥ 1 000

                        < 2 500

                        Pásmo DC

                        ≥ 2 500

                        < 5 000

                        Pásmo DD

                        ≥ 5 000

                        < 15 000

                        Pásmo DE

                        ≥ 15 000

               b)
                     Pro konečné zákazníky mimo domácností se použijí tato pásma:

                        Spotřebitelské pásmo

                        Roční spotřeba elektřiny (MWh)

                        Nejméně

                        Nejvýše

                        Pásmo IA

                        < 20

                        Pásmo IB

                        ≥ 20

                        < 500

                        Pásmo IC

                        ≥ 500

                        < 2 000

                        Pásmo ID

                        ≥ 2 000

                        < 20 000

                        Pásmo IE

                        ≥ 20 000

                        < 70 000

                        Pásmo IF

                        ≥ 70 000

                        < 150 000

                        Pásmo IG

                        ≥ 150 000

               5. Míra podrobnosti

               Ceny musí zahrnovat všechny splatné poplatky: síťové poplatky a spotřebovanou energii po odečtení jakýchkoli rabatů nebo prémií a s přičtením dalších poplatků (např. za pronájem měřidla, stálé poplatky). Poplatky za počáteční připojení se nezapočítávají.

               Musí být poskytnuty níže specifikované podrobné údaje.

               a)
                     Míra podrobnosti požadovaná pro složky a dílčí složky

               Vykazované ceny se rozdělí do tří hlavních složek a do oddělených dílčích složek.

               Konečná cena za elektřinu pro zákazníka podle spotřebitelského pásma je součtem tří hlavních složek: složky energie a dodávky, síťové složky (přenos a distribuce) a složky zahrnující daně, dávky, poplatky a odvody.

                        Složka a

                        Dílčí složka

                        Popis

                        energie a dodávka

                        Tato složka musí zahrnovat tyto náklady: výrobu, akumulaci, vyrovnávání, náklady na dodanou energii, služby zákazníkům, poprodejní správu a jiné náklady na dodávku.

                        síť

                        Cena sítě musí zahrnovat tyto náklady: sazby za přenos a distribuci, ztráty při přenosu a distribuci, síťové náklady, náklady na poprodejní služby, náklady na systémové služby a náklady na pronájem měřidla a měřicí náklady.

                        Dílčí složka

                        Síťová složka musí být rozdělena na náklady na přenos a náklady distribuční sítě, a to takto:

                        1. Celkový průměrný relativní podíl nákladů na přenos (vyjádřený jako procento celkových síťových nákladů na základě spotřebitelských pásem vymezených v bodě 4).

                        2. Celkový průměrný relativní podíl distribučních nákladů (vyjádřený jako procento celkových síťových nákladů na základě spotřebitelských pásem vymezených v bodě 4).

                        daně, poplatky, dávky a odvody

                        Tato složka je součtem všech daní, poplatků, dávek a odvodů uvedených níže.

                        Dílčí složka

                        Následující dílčí složky musí být vykazovány jako samostatné položky za každé spotřebitelské pásmo vymezené v bodě 4.

                        1. Daň z přidané hodnoty podle vymezení ve směrnici Rady 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty.

                        2. Daně, poplatky, dávky nebo odvody spojené s podporou energie z obnovitelných zdrojů, energetickou účinností a KVET.

                        3. Daně, poplatky, odvody nebo dávky spojené s platbami za kapacitu energetickou bezpečností a přiměřeností výrobních kapacit; daně z restrukturalizace uhelného průmyslu; daně z distribuce elektřiny. Uvízlé náklady a odvody na financování energetických regulačních orgánů nebo tržních subjektů.

                        4. Daně, poplatky, odvody nebo dávky související s kvalitou ovzduší, životním prostředím a CO2 nebo jiné daně z emisí skleníkových plynů.

                        5. Daně, poplatky, odvody nebo dávky spojené s odvětvím jaderné energie, včetně vyřazování jaderných zařízení z provozu, inspekcí a poplatků za jaderná zařízení.

                        6. Všechny ostatní daně, poplatky, odvody nebo dávky nezahrnuté v žádné z předcházejících pěti kategorií: podpora na dálkové vytápění; místní nebo regionální poplatky; kompenzace za dodávky do odlehlých lokalit; koncesní poplatky spojené s licencemi a poplatky za využívání půdy a veřejného či soukromého majetku pro sítě či jiná zařízení.

               b)
                     Míra podrobnosti na základě zdanění

               Cenové údaje se rozčlení do těchto tři úrovní:

                        Úroveň

                        Popis

                        ceny bez všech daní, poplatků, dávek a odvodů

                        Tato cenová úroveň zahrnuje pouze složku energie a dodávky a síťovou složku.

                        ceny bez daně z přidané hodnoty (DPH) a jiných vratných daní

                        Tato cenová úroveň zahrnuje složku energie a dodávky, síťovou složku a daně, poplatky, odvody a dávky považované za nevratné pro konečné zákazníky mimo domácností. V případě zákazníků v domácnostech zahrnuje tato cenová úroveň složku energie a síťovou složku a daně, poplatky, odvody a dávky, avšak nezahrnuje DPH.

                        ceny včetně všech daní

                        Tato cenová úroveň zahrnuje složku energie a dodávky, síťovou složku a všechny vratné i nevratné daně, poplatky, dávky a odvody.

               6. Objemy spotřeby

               Členské státy musí předávat informace o relativním podílu elektřiny v každém spotřebitelském pásmu na základě celkového objemu, na nějž se ceny vztahují.

               Roční objemy spotřeby pro každé spotřebitelské pásmo musí být vykazovány jednou ročně ve stejnou dobu jako cenové údaje za druhé pololetí.

               Tyto údaje nesmějí být starší než dva roky.

                     (1)
                  Směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1).