               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.10.2015
            COM(2015) 482 final
            2015/0232(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o zjednodušení vízového režimu pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie k přijetí společných pokynů pro provádění dohody

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Dohoda mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o zjednodušení vízového režimu pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie vstoupila v platnost dne 1. prosince 2014. Dohoda stanovila na recipročním základě právně závazná práva a povinnosti pro účely zjednodušení postupů udělování víz občanům Kapverdské republiky a EU. Článkem 10 uvedené dohody byl zřízen smíšený výbor, jehož úkolem je sledovat provádění dohody.

               Společné pokyny pro dohodu jsou nezbytné, aby se zajistilo plně harmonizované provádění dohody o zjednodušení vízového režimu ze strany konzulárních úřadů členských států a Kapverdské republiky a aby se vyjasnil vztah mezi ustanoveními uvedené dohody a ustanoveními smluvních stran, která se nadále vztahují na vízové záležitosti, jež dohoda neupravuje.

               Prováděcí pokyny, které mají být přijaty, nebudou součástí dohody, velmi se však doporučuje, aby se jimi pracovníci diplomatických misí a konzulárních úřadů při provádění ustanovení dohod důsledně řídili.

               Pokyny byly vypracovány v souladu s dohodou, která obsahuje ustanovení týkající se zjednodušení postupů udělování víz občanům Kapverd a EU k zamýšlenému pobytu v délce nejvýše 90 dnů během 180denního období v schengenském prostoru, jakož i s právními předpisy EU v oblasti společné vízové politiky, jako je vízový kodex.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Pokyny, které mají být přijaty na základě zmocnění vydaného zástupci Komise ve smíšeném výboru na základě tohoto návrhu, mají podrobně vysvětlit ustanovení dohody a poskytnout vodítko ohledně jejího provádění.

               Pokyny berou v úvahu ustanovení vízového kodexu a dalších legislativních aktů v oblasti vízové politiky EU s cílem zajistit, aby pracovníci konzulárních úřadů členských států jednali při provádění ustanovení dohody o zjednodušení vízového režimu v souladu s acquis EU v oblasti vízové politiky.

               Ustanovení dohody mají přednost před ustanoveními vízového kodexu o otázkách, které upravují oba tyto nástroje.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

                  Pokyny připojené v příloze tohoto návrhu rozhodnutí Rady jsou výsledkem konzultací s členskými státy v rámci pracovní skupiny pro víza ve dnech 7. dubna 2015 a 11. května 2015. Komise konzultovala tyto pokyny s příslušnými orgány Kapverd v listopadu 2014.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Tento návrh nemá žádný dopad na rozpočet EU.

               2015/0232 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie
                  ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou
                  mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou
                  o zjednodušení vízového režimu pro krátkodobý pobyt
                  občanů Kapverdské republiky a Evropské unie
                  k přijetí společných pokynů pro provádění dohody

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Článkem 10 Dohody mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o zjednodušení vízového režimu pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie (dále též „dohoda“) se zřizuje smíšený výbor. Tento článek stanoví, že úkolem smíšeného výboru je zejména sledovat provádění dohody.

               (2)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 stanovilo postupy a podmínky udělování víz pro průjezd přes území členských států nebo předpokládané pobyty na tomto území nepřesahující 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů.

               (3)Společné pokyny jsou nezbytné, aby se zajistilo plně harmonizované provádění dohody ze strany konzulárních úřadů Kapverdské republiky a členských států a aby se vyjasnil vztah mezi ustanoveními dohody a ustanoveními smluvních stran, která se nadále vztahují na vízové záležitosti, jež dohoda neupravuje.

               (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve smíšeném výboru k přijetí společných pokynů pro provádění dohody,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném článkem 10 Dohody mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o zjednodušení vízového režimu pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie k přijetí společných pokynů pro provádění dohody, vychází z návrhu rozhodnutí smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.10.2015
            COM(2015) 482 final
            PŘÍLOHA
            návrhu rozhodnutí Radyo postoji, který má být zaujat jménem Evropské unieve smíšeném výboru zřízeném Dohodoumezi Evropskou unií a Kapverdskou republikouo zjednodušení vízového režimu pro krátkodobý pobytobčanů Kapverdské republiky a Evropské uniekpřijetí společných pokynů pro provádění dohody

               PŘÍLOHA

               návrhu rozhodnutí Rady
                  o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie
                  ve smíšeném výboru zřízeném Dohodou
                  mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou
                  o zjednodušení vízového režimu pro krátkodobý pobyt
                  občanů Kapverdské republiky a Evropské unie
                  k
                  přijetí společných pokynů pro provádění dohody

               NÁVRH

               ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU Č. 1/2015

               ZŘÍZENÉHO DOHODOU

               MEZI EVROPSKOU UNIÍ A KAPVERDSKOU REPUBLIKOU

               O ZJEDNODUŠENÍ VÍZOVÉHO REŽIMU PRO KRÁTKODOBÝ POBYT OBČANŮ KAPVERDSKÉ REPUBLIKY A EVROPSKÉ UNIE

               ze dne ......

               o přijetí společných pokynů pro provádění uvedené dohody

               SMÍŠENÝ VÝBOR,

               s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o zjednodušení vízového režimu pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie (dále též „dohoda“), a zejména na článek 10 uvedené dohody,

               vzhledem k tomu, že dohoda vstoupila v platnost dne 1. prosince 2014,

               ROZHODL TAKTO:

               Článek 1

               Společné pokyny pro provádění Dohody mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o zjednodušení vízového režimu pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie se stanoví v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V … dne …

               Za Evropskou unii

                     Za Kapverdskou republiku

               PŘÍLOHA

               SPOLEČNÉ POKYNY

               PRO PROVÁDĚNÍ DOHODY

               MEZI EVROPSKOU UNIÍ A KAPVERDSKOU REPUBLIKOU

               O ZJEDNODUŠENÍ VÍZOVÉHO REŽIMU PRO KRÁTKODOBÝ POBYT OBČANŮ KAPVERDSKÉ REPUBLIKY A EVROPSKÉ UNIE

               Účelem Dohody mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou o zjednodušení vízového režimu pro krátkodobý pobyt občanů Kapverdské republiky a Evropské unie, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 2014, je na recipročním základě zjednodušit postupy udělování víz pro pobyty občanů Kapverdské republiky a Evropské unie, které nemají během 180 dní překročit 90 dní.

               Dohoda stanoví na recipročním základě právně závazná práva a povinnosti pro účely zjednodušení postupů udělování víz občanům Kapverdské republiky a Evropské unie.

               Cílem těchto pokynů přijatých smíšeným výborem zřízeným podle dohody je zajistit správné a harmonizované provádění ustanovení dohody ze strany diplomatických misí a konzulárních úřadů Kapverdské republiky a členských států. Tyto pokyny nejsou součástí dohody, a proto nejsou právně závazné. Velmi se však doporučuje, aby se jimi pracovníci diplomatických misí a konzulárních úřadů při provádění ustanovení dohody důsledně řídili.

               Pokyny byly pojaty jako otevřený dokument, který bude aktualizován na základě zkušeností s prováděním dohody pod záštitou smíšeného výboru zřízeného článkem 10 dohody.

               I.
                     OBECNÉ OTÁZKY

               1.1
                     Účel a oblast působnosti

               V článku 1 dohody se stanoví: „Účelem této dohody je na recipročním základě zjednodušit vízový režim pro pobyty občanů Kapverd a Unie, které nemají během 180 dní překročit 90 dní.“

               Dohoda se vztahuje na všechny občany Kapverdské republiky a Evropské unie, kteří žádají o víza pro krátkodobý pobyt, bez ohledu na zemi, v níž mají bydliště.

               Dohoda se nevztahuje na osoby bez státní příslušnosti, které jsou držiteli průkazu o povolení k pobytu vydaného Kapverdskou republikou nebo členskými státy Evropské unie. Na tuto kategorii osob se vztahují běžná pravidla acquis EU v oblasti vízové politiky.

               1.2
                     Oblast působnosti dohody

               V článku 2 dohody se stanoví:

               „1. Zjednodušený vízový režim, který stanoví tato dohoda, se použije na občany Unie a Kapverd pouze tehdy, pokud nebyli osvobozeni od vízové povinnosti na základě právních předpisů Unie, jejích členských států nebo Kapverd, této dohody či jiných mezinárodních smluv.

               2. Vnitrostátní právní předpisy Kapverd nebo členských států nebo právní předpisy Unie se použijí na záležitosti neupravené touto dohodou, jako je zamítnutí udělení víz, uznávání cestovních dokladů, prokazování dostatečných prostředků k živobytí, zamítnutí vstupu a opatření týkající se vyhoštění.“

               Aniž je dotčen článek 8 (který stanoví osvobození od vízové povinnosti pro držitele diplomatických a služebních pasů vystavených Kapverdskou republikou a členskými státy), dohoda neovlivní stávající pravidla týkající se vízové povinnosti či osvobození od vízové povinnosti. Například článek 4 nařízení Rady č. 539/2001 umožňuje členským státům osvobodit od vízové povinnosti civilní letecké a námořní posádky a další kategorie osob.

               Na všechny záležitosti, které dohoda neupravuje, například určení členského státu schengenského prostoru příslušného pro vyřízení žádosti o víza, odůvodnění zamítnutí udělení víza a odvolání proti zamítavému rozhodnutí, se použije vízový kodex. Kromě toho se na záležitosti, které dohoda neupravuje, například uznávání cestovních dokladů, doklad dosvědčující účel cesty a dostatečné prostředky pro obživu, lhůta pro vyřizování žádosti o vízum, zamítnutí vstupu na území členských států EU a opatření týkající se vyhoštění, rovněž nadále použijí schengenská pravidla a vnitrostátní právní předpisy.

               Dokonce i v případě, že jsou splněny podmínky stanovené v dohodě, může být udělení víza přesto odmítnuto, pokud nejsou splněny podmínky stanovené v článku 5 Schengenského hraničního kodexu, tj. pokud dotyčná osoba není držitelem platného cestovního dokladu, má záznam v SIS, nebo pokud daná osoba představuje hrozbu pro veřejný pořádek, vnitřní bezpečnost atd.

               Nadále se použijí další možnosti pružného postupu při udělování víz, které umožňuje vízový kodex. Například vízum pro více vstupů s dlouhou dobou platnosti – až do pěti let – lze udělit kategoriím osob, které nejsou uvedeny v článku 4, pokud jsou splněny podmínky stanovené ve vízovém kodexu (článek 24). Stejně tak se nadále použijí ustanovení obsažená ve vízovém kodexu umožňující upustit od vízového poplatku nebo jej snížit (čl. 16 odst. 5 a 6).

               Vnitrostátní právní předpisy Kapverd se nadále použijí u všech záležitostí, které se týkají udělení víza občanům EU Kapverdami a které dohoda neupravuje, například záležitosti uvedené ve třech předcházejících odstavcích.

               1.3
                     Druhy víz, které spadají do oblasti působnosti dohody

               V čl. 3 písm. d) dohody se „vízum“ definuje jako „povolení vydané či rozhodnutí přijaté členským státem či Kapverdami za účelem průjezdu přes území tohoto členského státu či několika členských států či přes území Kapverd nebo za účelem zamýšleného pobytu na těchto územích, který nepřesáhne celkem 90 dnů“.

               Zjednodušení podle dohody platí jak pro jednotná víza platná pro celé území členských států, tak pro víza s omezenou územní platností. Použijí se rovněž v případě krátkodobých a průjezdních víz udělených Kapverdami občanům EU.

               1.4
                     Výpočet délky pobytu stanovené ve vízu

               Aktuální znění Schengenského hraničního kodexu vymezuje krátkodobý pobyt jako pobyt, který nepřesáhne „90 dní během jakéhokoli období 180 dnů, kterým se rozumí období 180 dnů bezprostředně předcházející každému dni pobytu“.

               Jako den vstupu se započítává první den pobytu na území členských států a jako den výstupu poslední den pobytu na území členských států. Slovo „jakýkoli“ znamená, že se uplatní „pohyblivé“ referenční období 180 dnů a počítá se zpětně každý den pobytu v období posledních 180 dnů, aby se ověřilo, že je i nadále splňován požadavek 90 dnů v období 180 dnů. To znamená, že nepřítomnost na území členského státu po dobu 90 po sobě jdoucích dnů opravňuje k novému pobytu v délce až 90 dnů.

               Pro výpočet doby povoleného pobytu podle nových pravidel lze použít „kalkulačku krátkodobých pobytů“ na těchto internetových stránkách: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.

               Příklad výpočtu délky pobytu na základě nové definice:

               Osoba, která je držitelem víza pro více vstupů s dobou platnosti 1 rok (18. dubna 2014–18. dubna 2015) uskuteční první vstup dne 19. dubna 2014 s délkou pobytu 3 dny. Následně tato osoba uskuteční další vstup dne 18. června 2014 s délkou pobytu 86 dnů. Jaká je situace k příslušným datům? Kdy bude moci tato osoba uskutečnit další vstup?

               Dne 11. září 2014: Během posledních 180 dnů (16. března 2014–11. září 2014) osoba pobývala 3 dny (19.–21. dubna 2014) plus 86 dní (18. června 2014–11. září 2014) = 89 dnů = povolená délka pobytu nebyla překročena. Osoba může ještě uskutečnit pobyt v délce 1 dne.

               Ke dni 16. října 2014: Osoba může vstoupit k pobytu na 3 další dny (dne 16. října 2014 se pobyt ze dne 19. dubna 2014 nepočítá, neboť je už mimo období 180 dnů); dne 17. října 2014 se nepočítá pobyt ze dne 20. dubna 2014 (je už mimo období 180 dnů atd.).

               Ke dni 15. prosince 2014: Osoba může vstoupit k pobytu na dalších 86 dnů (dne 15. prosince 2014 se nepočítá pobyt ze dne 18. června 2014, neboť je už mimo období 180 dnů); dne 16. prosince 2014 se nepočítá pobyt ze dne 19. června 2014 atd.).

               1.5
                     Situace týkající se členských států, které ještě plně neuplatňují schengenské acquis, členských států, které se neúčastní společné vízové politiky EU, a přidružených zemí

               Členské státy, které k EU přistoupily v roce 2004 (Česká republika, Estonsko, Kypr, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Malta, Polsko, Slovensko a Slovinsko), 2007 (Bulharsko a Rumunsko) a 2013 (Chorvatsko) jsou vázány dohodou od jejího vstupu v platnost.

               Pouze Bulharsko, Chorvatsko, Kypr a Rumunsko dosud plně neprovádějí schengenské acquis. Tyto země budou nadále vydávat národní víza s platností omezenou na jejich vlastní území. Jakmile tyto členské státy plně provedou schengenské acquis, budou používat dohodu.

               Až do dne úplného provedení schengenského acquis těmito členskými státy platí pro všechny záležitosti, které tato dohoda neupravuje, jejich vnitrostátní právní předpisy. Od uvedeného data se na záležitosti, které tato dohoda neupravuje, použijí schengenská pravidla nebo vnitrostátní právní předpisy.

               Bulharsko, Chorvatsko, Kypr a Rumunsko mohou uznávat povolení k pobytu, víza typu D a krátkodobá víza vydaná státy schengenského prostoru a přidruženými zeměmi pro krátkodobé pobyty na jejich území.

               Podle článku 21 Úmluvy k provedení Schengenské dohody musí všechny státy schengenského prostoru uznávat dlouhodobá víza a povolení k pobytu vydaná navzájem jako platná pro krátkodobé pobyty na jejich území. Členské státy schengenského prostoru uznávají povolení k pobytu, víza typu D, krátkodobá víza přidružených zemí pro vstup a krátkodobý pobyt a naopak.

               Dohoda se nevztahuje na Spojené království, Irsko a Dánsko, ale zahrnuje společná prohlášení, že je žádoucí, aby tyto členské státy uzavřely s Kapverdskou republikou a uvedenými členskými státy dvoustranné dohody o zjednodušení vízového režimu.

               I když jsou Island, Norsko, Švýcarsko a Lichtenštejnsko přidruženými zeměmi schengenského prostoru, nejsou dohodou vázány. Součástí dohody je však společné prohlášení o tom, že je žádoucí bezodkladně uzavřít dvoustranné dohody o zjednodušení vízového režimu mezi Kapverdskou republikou a uvedenými zeměmi schengenského prostoru.

               1.6
                     Dohoda Evropské unie / dvoustranné dohody

               V článku 11 dohody se stanoví:

               „Po vstupu této dohody v platnost má tato dohoda přednost před ustanoveními jakékoli dvoustranné nebo mnohostranné dohody či ujednání uzavřených mezi členskými státy a Kapverdami, pokud ustanovení těchto dohod či ujednání upravují záležitosti, na které se vztahuje tato dohoda.“

               Ode dne vstupu dohody v platnost se přestávají používat ustanovení platných dvoustranných dohod mezi členskými státy a Kapverdskou republikou týkající se záležitostí, na které se vztahuje dohoda o zjednodušení vízového režimu. V souladu s právem Unie musí členské státy přijmout nezbytná opatření k odstranění nesrovnalostí mezi svými dvoustrannými dohodami a dohodou Evropské unie.

               Pokud členský stát uzavřel dvoustrannou dohodu nebo ujednání s Kapverdskou republikou týkající se záležitostí, které dohoda Evropské unie neupravuje, bude toto osvobození platit i poté, co vstoupí v platnost dohoda Evropské unie o zjednodušení vízového režimu.

               II.
                     POKYNY TÝKAJÍCÍ SE ZVLÁŠTNÍCH USTANOVENÍ

               2.1 Pravidla, která platí pro všechny žadatele o víza

               Důležité: Je třeba připomenout, že níže uvedená zjednodušení týkající se odjezdu v případě ztracených či odcizených dokladů a prodloužení platnosti víz za mimořádných okolností platí pro všechny držitele víz z Kapverdské republiky a členských států.

               2.1.1 Prodloužení platnosti víz za mimořádných okolností

               V článku 7 dohody se stanoví:

               „Občanům Kapverd a Unie, kteří z důvodů vyšší moci nemají možnost opustit území členských států nebo Kapverd ve lhůtě uvedené v jejich vízech, se platnost jejich víz bezplatně prodlouží v souladu s právními předpisy navštíveného státu na dobu potřebnou k jejich návratu do státu, kde mají trvalý pobyt.“

               Pokud jde o možnost prodloužit platnost víza v případech vyšší moci, například kvůli pobytu v nemocnici z důvodu nehody, jestliže držitel víza nemá možnost opustit území členského státu ve lhůtě uvedené na vízovém štítku, použijí se ustanovení čl. 33 odst. 1 vízového kodexu, pokud jsou slučitelná s dohodou (například prodloužené vízum zůstává jednotným vízem, které opravňuje ke vstupu na území všech členských států schengenského prostoru, pro které bylo vízum platné v době jeho udělení). Podle dohody se však vízum v případě vyšší moci prodlužuje bezplatně.

               2.2 Pravidla, která platí pro určité kategorie žadatelů o víza

               2.2.1
                     Vydávání víz pro více vstupů

               V případech, kdy žadatel o vízum musí cestovat často nebo pravidelně na území Kapverdské republiky nebo na území členských států, lze udělit krátkodobá víza pro několik návštěv za předpokladu, že jejich celková délka nepřekročí 90 dnů během jakéhokoli období 180 dnů.

               V článku 4 dohody se stanoví:

               „1. Diplomatické mise a konzulární úřady členských států a Kapverd udělí víza pro více vstupů s platností až do pěti let těmto kategoriím občanů:

               a) členové národních a regionálních vlád a parlamentů, ústavního soudu, nejvyššího soudu a nejvyššího kontrolního úřadu, pokud nejsou podle této dohody osvobozeni od vízové povinnosti, při výkonu jejich povinností;

               b) stálí členové oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání adresované Kapverdám, členským státům nebo Unii účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí organizovaných mezivládními organizacemi na území některého členského státu či Kapverd;

               c) podnikatelé a zástupci obchodních organizací, kteří pravidelně cestují do členských států nebo na Kapverdy;

               d) manželé a děti (včetně osvojených), které nedosáhly věku 21 let nebo jsou nezaopatřené, a rodiče, kteří navštěvují:

               – občana Kapverd oprávněně pobývajícího na území členského státu, nebo občana Unie oprávněně pobývajícího na Kapverdách, nebo

               – občana Unie pobývajícího ve státě, jehož je občanem, nebo občana Kapverd pobývajícího na Kapverdách.

               Pokud je však potřeba či úmysl cestovat často nebo pravidelně výslovně omezena na kratší období, omezí se platnost víza pro více vstupů na toto období takto:

               – osobám podle písm. a) na dobu jejich funkčního období,

               – osobám podle písm. b) na dobu působení jako stálý člen oficiální delegace,

               – osobám podle písm. c) na dobu působení jako podnikatel nebo zástupce obchodních organizací,

               – osobám podle písm. d) na dobu, na jakou získal povolení k pobytu občan Kapverd pobývající na území členského státu nebo občan Unie pobývající na Kapverdách,

               pokud je kratší než pět let.“

               S přihlédnutím k profesnímu postavení nebo rodinným vztahům těchto kategorií osob s občanem Kapverdské republiky nebo členského státu, který oprávněně pobývá na území Kapverdské republiky nebo členského státu, a rovněž pokud jde o příbuzné občana Unie pobývajícího ve státě, jehož je občanem, nebo občana Kapverd pobývajícího na Kapverdách, je oprávněné udělit jim vízum pro více vstupů s platností na pět let, nebo s platností omezenou na dobu jejich funkčního období nebo na dobu jejich oprávněného pobytu, pokud je tato doba kratší než pět let.

               Osoby, na něž se vztahuje čl. 4 odst. 1 písm. a) by měly předložit potvrzení o svém profesním postavení a funkčním období svého mandátu.

               Toto ustanovení se nevztahuje na osoby, které spadají pod čl. 4 odst. 1 písm. a), pokud jsou od vízové povinnosti osvobozeny podle této dohody, tj. pokud jsou držiteli diplomatického nebo služebního pasu.

               U osob, na něž se vztahuje čl. 4 odst. 1 písm. b), musí být předložen důkaz o jejich postavení stálého člena delegace a o jejich potřebě pravidelně se účastnit setkání, konzultací, jednání či výměnných programů.

               U osob, na něž se vztahuje čl. 4 odst. 1 písm. c) musí být předložen důkaz o jejich profesním postavení a trvání jejich činnosti.

               U osob, na něž se vztahuje čl. 4 odst. 1 písm. d), musí být předložen důkaz o oprávněném pobytu zvoucí osoby.

               Pokud je však potřeba či úmysl cestovat často nebo pravidelně výslovně omezena na kratší období, omezí se platnost víza pro více vstupů na toto období.

               „2. Diplomatické mise a konzulární úřady členských států a Kapverd udělí víza pro více vstupů s platností jednoho roku následujícím kategoriím osob za podmínky, že v průběhu předchozího roku získaly nejméně jedno vízum a využily ho v souladu s právními předpisy upravujícími vstup a pobyt na území navštíveného státu:

               a) zástupci organizací občanské společnosti, pokud cestují pravidelně do členských států nebo na Kapverdy za účelem vzdělávání, seminářů, konferencí, včetně cest v rámci výměnných programů;

               b) osoby provozující svobodná povolání, které se účastní mezinárodních výstav, konferencí, sympozií, seminářů nebo obdobných akcí a které pravidelně cestují do členských států nebo na Kapverdy;

               c) účastníci vědeckých, kulturních a uměleckých akcí, včetně univerzitních a jiných výměnných programů, kteří pravidelně cestují do členských států nebo na Kapverdy;

               d) účastníci mezinárodních sportovních akcí a jejich odborný doprovod;

               e) novináři a jejich akreditovaný odborný doprovod;

               f) žáci, studenti, postgraduální studenti a doprovázející učitelé, kteří cestují za účelem studia nebo vzdělávacích kurzů, včetně těch, které jsou organizovány v rámci výměnných programů a jiných školských činností;

               g) představitelé náboženských společností uznaných na Kapverdách nebo v členských státech, kteří pravidelně cestují do členských států nebo na Kapverdy;

               h) osoby pravidelně cestující ze zdravotních důvodů;

               i) účastníci oficiálních výměnných programů organizovaných partnerskými městy nebo obcemi;

               j) členové oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání adresované Kapverdám, členským státům nebo Unii pravidelně účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí organizovaných mezivládními organizacemi na území některého členského státu či Kapverd.

               Pokud je však potřeba či úmysl cestovat často nebo pravidelně výslovně omezena na kratší období, omezí se platnost víza pro více vstupů na toto období.“

               Víza pro více vstupů s platností jednoho roku se tak v zásadě udělují výše uvedeným kategoriím osob, pokud během předchozího roku (12 měsíců) žadatel o vízum získal alespoň jedno vízum, využil ho v souladu s právními předpisy navštíveného státu (navštívených států) o vstupu a pobytu (například osoba nepřekročila povolenou délku pobytu) a pokud existují důvody pro žádost o vízum pro více vstupů.

               V případech, kdy není oprávněné udělit vízum platné jeden rok (například když výměnný program je kratší než jeden rok nebo když osoba nemusí cestovat celý rok), platnost víza bude kratší než jeden rok, pod podmínkou, že jsou splněny ostatní požadavky pro udělení víza.

               „3. Diplomatické mise a konzuláty členských států a Kapverd udělí víza pro více vstupů s platností minimálně dva roky a maximálně pět let kategoriím občanů uvedeným v odstavci 2 tohoto článku za podmínky, že v průběhu předchozích dvou let využili jednoroční vícenásobná vstupní víza v souladu s právními předpisy upravujícími vstup a pobyt na území navštíveného státu.

               Pokud je však potřeba či úmysl cestovat často nebo pravidelně výslovně omezena na kratší období, omezí se platnost víza pro více vstupů na toto období.

               4. Celková doba pobytu osob uvedených v odstavcích 1 až 3 tohoto článku na území členských států nebo Kapverd nepřekročí 90 dnů během období 180 dnů.“

               Víza pro více vstupů s platností od dvou do pěti let se udělí pro kategorie osob uvedené v čl. 4 odst. 2 za podmínky, že v průběhu předchozích dvou let (24 měsíců) využily víza pro více vstupů s platností na jeden rok v souladu s právními předpisy pro vstup a pobyt na území navštíveného státu (navštívených států) a důvody pro žádost o vízum pro více vstupů jsou stále platné. Je třeba poznamenat, že vízum s platností od dvou do pěti let se udělí pouze tehdy, jestliže žadateli o vízum byla během předchozích dvou let udělena dvě víza s platností na jeden rok – nikoli však méně – a pokud tato víza využil v souladu s právními předpisy pro vstup a pobyt na území navštíveného státu (navštívených států). Po posouzení každé žádosti o vízum diplomatické mise nebo konzulární úřady rozhodnou o době platnosti víz, tj. od dvou do pěti let.

               Neexistuje povinnost udělit víza pro více vstupů, pokud žadatel nevyužil dříve udělená víza.

               2.2.2
                     Poplatek za vyřízení žádosti o udělení víza

               V čl. 5 odst. 1 dohody se stanoví:

               „1. Aniž je dotčen odstavec 2, členské státy a Kapverdy osvobodí od poplatků za vyřízení žádosti o víza tyto osoby:

               a) členy oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání adresované Kapverdám, členským státům nebo Unii účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí organizovaných mezivládními organizacemi na území některého členského státu či Kapverd;

               b) děti mladší 12 let; (Pozn.: Aby mohla být tato kategorie osob od poplatku osvobozena, musí žadatelé o vízum předložit důkaz prokazující jejich věk.)

               c) žáky, studenty, postgraduální studenty a doprovázející učitele, kteří cestují za účelem studia nebo vzdělávacích kurzů;

               d) výzkumné pracovníky, kteří cestují za vědeckými účely;

               e) osoby do 25 let včetně, které se účastní seminářů, konferencí, sportovních, kulturních nebo vzdělávacích událostí organizovaných neziskovými organizacemi.“

               Výše uvedené kategorie osob jsou od poplatku osvobozeny v plné výši.

               Podle čl. 16 odst. 6 vízového kodexu „v jednotlivých případech lze od vybírání vízového poplatku upustit nebo jej snížit, pokud to pomůže podpoře kulturních či sportovních zájmů, zájmů v oblasti zahraniční politiky, rozvojové politiky, jiných důležitých veřejných zájmů nebo z humanitárních důvodů.“

               V čl. 16 odst. 7 vízového kodexu se stanoví, že „vízový poplatek se hradí v eurech, v národní měně třetí země nebo v běžně užívané měně ve třetí zemi, kde se žádost podává, a je nevratný, kromě případů uvedených v čl. 18 odst. 2 a 19 odst. 3.“ – případy, kdy je žádost nepřípustná nebo kdy je konzulát nepříslušný.

               Žadatelé o vízum z Kapverd (v souladu s čl. 16 odst. 8 vízového kodexu) a občané Evropské unie (v souladu s legislativním nařízením 27/2007) „obdrží potvrzení o zaplacení vízového poplatku“.

               V čl. 5 odst. 2 dohody se stanoví:

               „2. Pokud členský stát či Kapverdy spolupracují s externím poskytovatelem služeb, lze účtovat poplatek za služby. Poplatek za služby musí být přiměřený nákladům, které externímu poskytovateli služeb vznikly při provádění jeho úkolů a nepřekročí 30 EUR. Kapverdy, příslušný členský stát nebo příslušné členské státy musí všem žadatelům i nadále umožňovat podávání žádostí přímo na svých konzulátech.“

               Na kategorie osob osvobozených od poplatku za vízum se vztahuje poplatek za služby v případě, že členský stát spolupracuje s externím poskytovatelem služeb.

               V současnosti nemá žádný členský stát EU dohody o outsourcingu s kapverdskými externími poskytovateli služeb.

               2.2.3 Držitelé diplomatických a služebních pasů

               V článku 8 dohody se stanoví:

               „1. Občané Kapverd nebo členských států, kteří jsou držiteli platných diplomatických pasů nebo služebních pasů, smějí vstupovat na území členských států nebo Kapverd, projíždět jím a opouštět jej bez víz.

               2. Občané uvedení v odstavci 1 tohoto článku smějí na území členských států nebo Kapverd pobývat nejdéle 90 dnů během období 180 dnů.“

               Touto dohodou nejsou upraveny postupy pro vysílání diplomatů do členských států. Pro tyto případy se použije obvyklý akreditační postup.

               Ve společném prohlášení připojeném k dohodě se smluvní strany dohodly, že každá z nich může využít částečné pozastavení uplatňování této dohody, zejména jejího článku 8, jestliže provádění uvedeného článku je zneužíváno druhou smluvní stranou nebo vede k ohrožení veřejné bezpečnosti. Částečné pozastavení uplatňování dohody se musí uskutečnit v souladu s postupem podle čl. 12 odst. 5 dohody.

               V případě pozastavení provádění článku 8 obě smluvní strany zahájí v rámci smíšeného výboru zřízeného touto dohodou konzultace s cílem vyřešit problémy, které vedly k pozastavení.

               Obě smluvní strany především vyhlašují své odhodlání zajistit vysokou úroveň zabezpečení dokladů, zejména začleněním biometrických identifikátorů do diplomatických a služebních pasů. Pokud jde o Unii, bude toto zajištěno v souladu s požadavky uvedenými v nařízení Rady (ES) č. 2252/2004 ze dne 13. prosince 2004 o normách pro bezpečnostní a biometrické prvky v cestovních pasech a cestovních dokladech vydávaných členskými státy.

               III.
                     SPOLUPRÁCE V OBLASTI ZABEZPEČENÍ DOKLADŮ

               Ve společném prohlášení připojeném k dohodě se smluvní strany dohodly, že smíšený výbor zřízený podle článku 10 dohody posoudí dopad úrovně zabezpečení příslušných cestovních dokladů na fungování dohody. Proto se smluvní strany zavázaly, že se budou pravidelně vzájemně informovat o opatřeních souvisejících s procesem personalizace při vydávání cestovních dokladů a o opatřeních, která byla přijata s cílem vyhnout se vydávání mnoha různých cestovních dokladů a rozvíjet technické aspekty zabezpečení cestovních dokladů.

               IV.
                     STATISTIKY

               Aby smíšený výbor zřízený dohodou mohl účinně sledovat provádění dohody, musí diplomatické mise a konzulární úřady Kapverdské republiky a členských států předkládat Komisi každých šest měsíců statistiky týkající se zejména, pokud je to možné, a za každý měsíc:

               -
                     počtu udělených víz pro více vstupů,

               -
                     délky platnosti udělených víz pro více vstupů,

               -
                     počtu víz udělených bezplatně různým kategoriím osob, na které se dohoda vztahuje.


|

52010PC0653

Návrh ROZHODNUTÍ RADY o splnění podmínek pro ukončení prvního přechodného období Chorvatskou republikou podle mnohostranné dohody mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskou republikou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Republikou Černá Hora, Chorvatskou republikou, Islandskou republikou, Prozatímní správní misí Organizace spojených národů v Kosovu, Norským královstvím, Rumunskem a Republikou Srbsko o vytvoření společného evropského leteckého prostoru  /* KOM/2010/0653 konecném znení - NLE 2010/0320 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 9.11.2010KOM(2010) 653 v konečném znění2010/0320 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADYo splnění podmínek pro ukončení prvního přechodného období Chorvatskou republikou podle mnohostranné dohody mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskou republikou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Republikou Černá Hora, Chorvatskou republikou, Islandskou republikou, Prozatímní správní misí Organizace spojených národů v Kosovu[1], Norským královstvím, Rumunskem a Republikou Srbsko o vytvoření společného evropského leteckého prostoruDŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU-  Odůvodnění a cíle návrhuV roce 2006 Rada přijala mnohostrannou dohodu o společném evropském leteckém prostoru (ECAA) mezi Evropským společenstvím a osmi přidruženými stranami, které tvoří oblast západního Balkánu, a to Albánií, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskem, Chorvatskem, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Rumunskem, Srbskem a Černou Horou a Prozatímní správní misí Organizace spojených národů v Kosovu[2] (dále jen „dohoda“) (rozhodnutí Rady 2006/682/ES, Úř. věst. L 285, 16. 10. 2006, s. 1).Cílem dohody je integrovat sousední země EU do stávajícího vnitřního leteckého trhu EU, který zahrnuje všech 27 členských států EU, Norsko a Island. Osm přidružených stran z jihovýchodní Evropy se zavázalo k plnému uplatňování právních předpisů Evropské unie v oblasti letectví („acquis Evropské unie“). Po plném provedení acquis se leteckým společnostem ECAA otevře přístup na rozšířený evropský jednotný trh v oblasti letectví.Dohoda poskytuje leteckým společnostem všech stran přístup k přímým službám mezi jejich vlastním územím a územími ostatních stran. Další práva jsou spojena se splněním konkrétních přechodných ujednání jednotlivých přidružených stran uvedených v dohodě, která se mezi stranami liší.V případě Chorvatska vyžaduje ukončení prvního přechodného období provedení základních prvků evropského acquis v oblasti letectví, jakož i mimo jiné ratifikaci Montrealské úmluvy a zřízení nezávislého regulačního subjektu pro řízení letového provozu. Potvrzením těchto opatření dostanou evropské a chorvatské letecké společnosti rozšířená obchodní práva, zejména práva dalších služeb („pátá svoboda“) na některých územích, na která se vztahuje dohoda.Podle čl. 27 odst. 3 podléhá postupný přechod každé přidružené strany k dohodě posouzení Evropskou unií.V listopadu 2009 navštívila delegace odborníků z členských států a Evropské komise za účasti kanceláře Taiex Záhřeb, aby důkladně posoudila stav provádění acquis Evropské unie v letecké oblasti Chorvatskem. Toto posouzení potvrdilo, že Chorvatská republika splnila podmínky pro ukončení prvního přechodného období stanoveného v protokolu IV dohody. Kladné závěry tohoto posouzení byly předány členským státům a chorvatské vládě a budou předloženy zasedání smíšené komise ECAA, které se má konat v prosinci 2010.-  Obecné souvislostiDohoda ECAA je výslovně koncipována jako otevřený rámec přístupný evropským zemím, které se chtějí plně integrovat do evropského jednotného trhu v oblasti letectví.Její přínos je významný, neboť dohoda:-  poskytuje nové příležitosti na trhu pro obyvatele oblasti Balkánu, jejichž celkový počet dosahuje 52 milionů, a vytváří jednotný trh pro oblast letectví, který sestává z 35 zemí a více než 500 milionů obyvatel. Letový provoz mezi EU a jihovýchodní Evropou nedávno zaznamenal silný růst v řádu 121 % od roku 2001 a tento trend by se díky plné integraci do společného trhu dopravy v oblasti letectví jen urychlil;-  zajišťuje nové příležitosti pro průmysl a spotřebitele, zejména proto, že cestovní ruch je hlavním růstovým odvětvím pobřežních regionů. Předpovědi letecké přepravy v regionu předpokládají mezi lety 2005 a 2011 průměrnou míru růstu ve výši více než 6 % ročně. V regionu se nachází až 414 provozuschopných letišť, a proto existuje možnost dalšího růstu. V důsledku toho bude dostupná letecká doprava k dispozici stále vyššímu počtu obyvatel. Kromě toho dohoda usnadní tok kapitálu z obou stran, a to díky uvolnění pravidel týkajících se vlastnictví a kontroly, která jsou obsažena v dvoustranných dohodách;-  zavazuje všech osm partnerů ECAA, aby pokračovali v harmonizaci legislativy s právními předpisy EU, což by mělo vést ke stejně vysokým normám v oblasti bezpečnosti a zabezpečení a rovněž ke spravedlivé soutěži v celé Evropě;-  odstraňuje zbývající omezení v přístupu na trh pro lety mezi EU a Balkánem, a vytváří tak rovné podmínky mezi dopravci EU;-  odstraňuje stávající překážky, které zbyly z období války v systému řízení letového provozu a které vedly k uzavření vzdušného prostoru;-  zavazuje region ke spolupráci a ke zlepšování meziregionálních vztahů ku prospěchu další evropské integrace a-  zřizuje smíšený výbor, který bude odpovědný za řešení otázek týkajících se výkladu nebo používání této dohody.Nezávislé potvrzení pokroku Chorvatska v provádění acquis je ve všech těchto ohledech dobrou zprávou a také příznivou předzvěstí pro ostatní přidružené strany v jejich přechodu k plnému přístupu na evropský jednotný trh v oblasti letectví.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuMnohostranná dohoda mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskou republikou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Republikou Černá Hora, Chorvatskou republikou, Islandskou republikou, Prozatímní správní misí Organizace spojených národů v Kosovu, Norským královstvím, Rumunskem a Republikou Srbsko o vytvoření společného evropského leteckého prostoru (Úř. věst. L 285, 16. 10. 2006, s. 3).-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieTento návrh je v souladu s politikou letecké dopravy Evropské unie pro rozvoj vnější politiky Společenství v oblasti letectví (KOM(2005) 79 v konečném znění), zejména s ohledem na její politiku sousedství.KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů-  Konzultace zúčastněných stranKonzultace není jako součást provádění stávající dohody ECAA nutná, avšak všechny členské státy a přidružené strany dohody jsou průběžně zapojeny.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíHlavní konzultované organizace / hlavní konzultovaní odborníciSoučástí monitorování pokroku Chorvatské republiky směrem k provedení acquis v oblasti letectví byla návštěva v listopadu 2009, která důkladně posoudila situaci a potvrdila, že tato země splnila podmínky nezbytné pro ukončení prvního přechodného období. Delegace sestávala z odborníků z členských států v oblasti hospodářské regulace, bezpečnosti, zabezpečení a řízení letového provozu a rovněž ze zaměstnanců Komise z GŘ MOVE a kanceláře Taiex.-  Posouzení dopadůPosouzení dopadů se nevztahuje na tento návrh.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatřeníNávrh splní povinnosti vyplývající z přijetí dohody ECAA Evropskou unií a jejími členskými státy.-  Právní základUstanovení čl. 27 odst. 4 a protokol IV mnohostranné dohody mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskou republikou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Republikou Černá Hora, Chorvatskou republikou, Islandskou republikou, Prozatímní správní misí Organizace spojených národů v Kosovu, Norským královstvím, Rumunskem a Republikou Srbsko o vytvoření společného evropského leteckého prostoru.-  Zásada subsidiarityZásada subsidiarity se použije, netýká-li se návrh oblasti, která spadá do výlučné působnosti Unie.Cílů návrhu nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států z následujících důvodů.Mnohostranná dohoda ECAA byla uzavřena na úrovni Unie a veškerá rozhodnutí o fungování této dohody mohou být přijata pouze na úrovni Unie.Návrh je tedy v souladu se zásadou subsidiarity.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů:– Návrh podnítí další konvergenci právních předpisů mezi Evropskou unií a Chorvatskou republikou v oblasti poskytování leteckých služeb a napomůže bezpečnosti a účinnosti letecké dopravy.– Členské státy a Chorvatská republika budou nadále plnit tradiční správní úkoly, které vykonávají v souvislosti s mezinárodní leteckou dopravou, ale podle společných, jednotně používaných pravidel.-  Volba nástrojůNavrhovaný nástroj: rozhodnutí Rady.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů:Ustanovení čl. 27 odst. 4 a protokol IV mnohostranné dohody předpokládají rozhodnutí Rady po potvrzení skutečnosti, že Chorvatská republika splnila podmínky pro ukončení prvního přechodného období.ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie.DALšÍ INFORMACE-  Členové EHP.Toto rozhodnutí má důsledky pro členy EHP, Norsko a Island, jako spolusignatáře mnohostranné dohody.2010/0320 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADYo splnění podmínek pro ukončení prvního přechodného období Chorvatskou republikou podle mnohostranné dohody mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskou republikou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Republikou Černá Hora, Chorvatskou republikou, Islandskou republikou, Prozatímní správní misí Organizace spojených národů v Kosovu[3], Norským královstvím, Rumunskem a Republikou Srbsko o vytvoření společného evropského leteckého prostoru (Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na mnohostrannou dohodu mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskou republikou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Republikou Černá Hora, Chorvatskou republikou, Islandskou republikou, Prozatímní správní misí Organizace spojených národů v Kosovu[4], Norským královstvím, Rumunskem a Republikou Srbsko o vytvoření společného evropského leteckého prostoru (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 27 odst. 4 uvedené dohody,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Ustanovení čl. 27 odst. 1 dohody stanoví přechodná ujednání mezi stranami dohody.2.  Protokol IV dohody stanoví přechodná ujednání mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé.3.  Ustanovení čl. 27 odst. 3 dohody uvádí, že postupný přechod každé přidružené strany k úplnému používání dohody ECAA podléhá posouzení Evropskou unií.4.  Posouzení organizovaná Evropskou komisí potvrdila, že Chorvatská republika splnila podmínky pro ukončení prvního přechodného období stanoveného v protokolu IV dohody.5.  Ustanovení čl. 27 odst. 4 uvádí, že pokud Evropská unie usoudí, že podmínky pro ukončení přechodného období přidruženou stranou jsou splněny, rozhodne, že dotyčná přidružená strana je způsobilá k přechodu do následujícího přechodného období, případně k úplnému začlenění do společného evropského leteckého prostoru.6.  Rada dospěla k názoru, že Chorvatská republika splnila podmínky pro ukončení prvního přechodného období stanoveného v protokolu IV dohody,ROZHODLA TAKTO:Jediný článekChorvatská republika splňuje podmínky pro přechod do druhého přechodného období podle protokolu IV mnohostranné dohody mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskou republikou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Republikou Černá Hora, Chorvatskou republikou, Islandskou republikou, Prozatímní správní misí Organizace spojených národů v Kosovu[5], Norským královstvím, Rumunskem a Republikou Srbsko o vytvoření společného evropského leteckého prostoru.V Bruselu dne […].Za Radu [1] Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244 ze dne 10. června 1999.[2] Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244 ze dne 10. června 1999.[3] Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244 ze dne 10. června 1999.[4] Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244 ze dne 10. června 1999.[5] Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244 ze dne 10. června 1999.


title: Návrh rozhodnutí Rady, kterým se Maďarsku poskytuje střednědobá finanční pomoc Společenství

text:
   CS
CS    CS
 ---pagebreak---              KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                         V Bruselu dne 30.11.2008
                                         KOM(2008) 716 v konečném znění
                             Doporučení pro
                         ROZHODNUTÍ RADY,
              kterým se Maďarsku poskytuje vzájemná pomoc
                                  Návrh
                         ROZHODNUTÍ RADY,
   kterým se Maďarsku poskytuje střednědobá finanční pomoc Společenství
                           (předložený Komisí)
EN                                                                      EN
 ---pagebreak---                                         DŮVODOVÁ ZPRÁVA
   1.        ÚVOD
   Od poloviny roku 2006 vyvíjejí maďarské orgány značné úsilí, aby vyrovnaly akumulovanou
   vnější a vnitřní nerovnováhu. I přes výrazné výsledky, jichž bylo dosaženo během posledních
   dvou let a jež zahrnují významné snížení celkového deficitu veřejných financí a postupné
   snižování deficitu běžného účtu, jsou maďarské finanční trhy od počátku října 2008 pod
   silným tlakem. Tento tlak souvisí s relativně vysokou finanční zranitelností způsobenou
   maďarským velkým vnějším dluhem (jenž se blíží 100 % HDP) a který byl v nedávné době
   podpořen úvěry v zahraničních měnách určených soukromému sektoru, a nejvyšším poměrem
   veřejného zadlužení v regionu (zhruba 66 % HDP). Orgány rychle oznámily balíček
   komplexních politických opatření, jejichž cílem je obnovit důvěru investorů a zmírnit tlak na
   finančních trzích. Opatření zahrnují zrychlené snižování deficitu jak v roce 2008, tak i v roce
   2009, jež by snížilo vládní potřebu financování a určitý počet kroků zaměřených na uvolnění
   trhu s vládními dluhopisy a zvýšení likvidity na trhu s devizovými swapy. Avšak s ohledem
   na skutečnost, že v letech 2008 a zejména v roce 2009 je možné očekávat prudké zhoršení
   kapitálového a finančního účtu zapříčiněné otřesy na finančních trzích, bude v tomto období
   Maďarsko potřebovat výraznou finanční podporu, jež se do konce roku 2009 bude
   pravděpodobně pohybovat v řádu 20 miliard EUR.
   2.        MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ A VÝHLED
   V polovině roku 2006 byl zahájen program fiskální konsolidace za účelem odstranění
   vysokých fiskálních a vnějších nerovnováh, jež se vytvořily v minulých letech (celkový
   schodek veřejných financí dosáhl v roce 2006 9,3 % a deficit běžného účtu 7,5 %). Tato
   opatření zahrnovala mj. zmrazení výdajů, krácení veřejných investic, zvýšení daní a snížení
   dotací cen. Následně výrazně klesl výstup veřejného sektoru, zejména ve zdravotnictví,
   vzdělávání a veřejné správě. Soukromý sektor v roce 2007 vykazoval určitou odolnost vůči
   poklesu ekonomiky, což bylo podpořeno přístupem k novým úvěrům. Investice dále mírně
   rostly, a to díky silnému nárůstu vývozů o zhruba 16 %, ačkoliv zisky podniků se kvůli
   podstatnému růstu nákladů spojených se mzdami snížily. Mírně vzrostla také spotřeba, a to o
   0,7 %, i přes pokles reálných mezd způsobených prudkým nárůstem cen ropy a potravin, jenž
   byl doprovázen zvýšením regulovaných cen a daně z přidané hodnoty. Celkově se roční růst
   HDP zpomalil z 4,1 % v roce 2006 na 1,1 % v roce 2007, přičemž inflace se zdvojnásobila a
   činila téměř 8 %, tedy podstatně více než oficiální inflační cíl.
   Účinky fiskálního balíčku postupně odeznívají a ekonomika se mohla od roku 2008 zotavovat
   a dosáhnout růstu potencionálního produktu (mírně pod 3 %) ve 2–3 letech. Zpomalení v EU
   a zbytku světa, jež je silnější než se čekalo, však podstatně oslabuje výhled na výkon exportu,
   který v minulých letech představoval hlavní motor růstu maďarské ekonomiky. Současné
   finanční obtíže a s nimi spojené zpřísnění úvěrových podmínek zesílily ochlazení a dále
   zhoršily perspektivy růstu. Zpřísněním úvěrových podmínek jsou nejvíce postiženy soukromá
   spotřeba a investice, zatímco investice podnikového sektoru by se ještě mohly udržet, přičemž
   se očekává, že příliv prostředků z EU (ze strukturálního fondu a Fondu soudržnosti) by mohl
   do určité míry podpořit hospodářský růst. Očekává se, že roční růst HDP bude v roce 2008
   nižší než 2 % a v roce 2009 prudce zpomalí, přičemž v roce 2010 by mělo dojít k obratu. S
   ohledem na vysokou míru nejistoty související se současnými podmínkami na finančních
   trzích, existuje dokonce riziko, že by se HDP mohl v roce 2009 snížit a následné zotavení by
   mohlo být pomalejší.
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---    3.        VEŘEJNÉ FINANCE
   V roce 2007 byl schodek veřejných financí radikálně snížen na 5 % HDP, přičemž v roce
   2006 činil 9,3 % HDP. Toto snížení schodku je výsledkem programu fiskální konsolidace,
   jenž byl znovuzvolenou vládou zahájen v létě 2006 a který zahrnoval řadu zvýšení daní, jakož
   i krácení cenových dotací, zmrazení výdajů (zejména u platů ve veřejném sektoru) a
   nominální snížení veřejných investic. V polovině července 2008 vláda upravila svoji
   prognosu deficitu na 3,8 % HDP (oproti cíli ve výši 4 % HDP obsaženém v poslední
   aktualizaci konvergenčního programu a schváleném Radou), a to z důvodu příjmů ústředního
   rozpočtu, jež byly vyšší, než se očekávalo.
   V reakci na turbulence na maďarských finančních trzích vláda dne 10. října oznámila
   dvanácti-bodový akční plán pro posílení důvěry trhu. Plán zahrnoval zejména snížení cílů pro
   výši schodku: pro rok 2008 ze 3,8 % na 3,4 % HDP a pro rok 2009 ze 3,2 % na 2,9 % HDP,
   tento schodek byl dále snížen na 2,6 % HDP. Pro rok 2008 by dosažení ambicióznějšího cíle
   pro výši schodku o hodnotě 3,4 % bylo zaručeno následujícími opatřeními: i) úspora výdajů v
   některých vládních programech a nižší očekávané výdaje na spolufinancování v důsledku
   pomalejšího čerpání prostředků z EU (0,15 % HDP); jakož i ii) v případě potřeby trvalé
   zmrazení nevyužitých rozpočtových rezerv (0,3 % HDP). Pokud jde o rok 2009, předpokládá
   se, že cíle pro výši schodku nižšího o 0,6 % HDP bude dosaženo i) zpětvzetím plánovaných
   daňových úprav, u nichž se původně očekávalo, že v roce 2009 budou mít za následek snížení
   příjmů o 0,55 % HDP, zatímco vyrovnávací opatření na výdajové straně potrvají, a ii)
   dodatečnými škrty na výdajové stránce ve výši 0,6 % HDP (omezení vládních programů a
   provozních nákladů rozpočtových institucí, jakož i odloženou indexací některých sociálních
   transferů) obsažených v revidovaném návrhu rozpočtu předloženém dne 18. října, jakož i iii)
   dodatečnými opatřeními o hodnotě cca. 1 % HDP, a to snížením třináctých důchodů a platů ve
   veřejné sféře, jakož i zmrazením platů ve veřejném sektoru.
   Revitalizace reformního procesu fiskálního řízení je rovněž součástí dvanáctibodového
   akčního plánu vlády. Revidovaný legislativní dokument byl parlamentu předložen dne 17.
   října. Obsahuje také některé důležité prvky alternativních návrhů opozičních stran (např.
   víceleté výdajové stropy pro subsektor ústřední vlády a zřízení Fiskální rady vedle Úřadu pro
   rozpočtovou legislativu). Revidovaný plán stanoví, že roční rozpočet by byl začleněn do
   tříletého rámce, jenž by obsahoval také střednědobá numerická pravidla. Nový legislativní
   návrh má být schválen prostou většinou.
   4.        FINANČNÍ TRHY
   I když se během převážné části roku 2008 podmínky na maďarských finančních trzích
   vyvíjely zhruba stejně jako u obdobných zemí v regionu (přestože v některých obdobích byla
   volatilita vyšší1), na počátku října se trhy dostaly do velkého tlaku, přičemž byl zastaven
   obchod na primárním trhu s vládními dluhopisy, velmi prudce poklesly burzovní kurzy a
   prudce poklesl směnný kurz, což vedlo k výraznému nárůstu rozpětí u výnosů u vládních
   dluhopisů a swapů úvěrového selhání (CDS). Zdá se, že toto je spojeno s nedostatkem
   likvidity ve finančním systému, zejména pokud jde o likviditu v cizích měnách, jež se zdražila
   z důvodu pociťovaného nárůstu rizika protistrany a zvýšeného rizika u zemí střední a
   východní Evropy.
   Po turbulencích na trzích na začátku října orgány oznámily několik opatření, jež mají zmenšit
   napětí na finančních trzích. Kromě restriktivních rozpočtových plánů, jež sníží požadavky na
   1
            Např. trh s vládními dluhopisy se na jaře 2008 dostal dočasně pod tlak, a to hlavně kvůli změně
            portfolia u tuzemských penzijních fondů.
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---    čisté financování, patří mezi tato opatření následující : 1) Uvolnění investičních pravidel pro
   penzijní fondy, 2) Otevření nové facility pro devizové swapy u Maďarské národní banky (dále
   jen „MNB“) dne 13. října, jejímž účelem je usnadnit vzájemný kontakt kupujících a
   prodávajících devizových swapů a tím překonat riziko protistrany, 3) Nová pohotovostní
   facilita pro banky, jež byla dána k dispozici od 16. října a skrze niž může MNB poskytovat
   bankám jednodenní euro-forintové swapy. Tato nová facilita je zaručena dohodou o zpětném
   odkupu s ECB, skrze niž ECB poskytne MNB úvěrovou facilitu do výše 5 miliard EUR. 4)
   Dne 16. října MNB oznámila rovněž opatření na podporu domácího trhu s dluhopisy ve shodě
   s primárními dealery. 5) Dne 22. října MNB zvýšila úrokovou sazbu o 300 bazických bodů,
   aby zastavila propad domácí měny (k tomuto okamžiku ztratil maďarský forint vůči euru od
   počátku října 14 %).
   Maďarský parlament schválil dne 13. října zvýšení limitu pro pojištění vkladů z 6 na 13
   milionů HUF. Odhaduje se, že pod tento nový limit spadá zhruba 90 % příslušných vkladů.
   Toto legislativní opatření bylo doprovázeno politickým závazkem ručit v případě potřeby za
   všechny vklady. Maďarské orgány kromě toho zintensivnily svoji spolupráci s místním
   Výborem pro finanční stabilitu (zřízeným v roce 2004) a rozvinuly mezinárodní kontakty s
   orgány dohledu.
   5.        PLATEBNÍ BILANCE A POTŘEBA EXTERNÍHO FINANCOVÁNÍ
   Hlavním motorem růstu HDP v minulých letech byl růst čistých exportů, tažený prudkým
   celosvětovým růstem, který rovněž výrazně přispíval k postupnému snižování poměru deficitu
   běžného účtu k HDP, jenž se snížil z 7,5 % v roce 2006 na 6,4 % v roce 2007. V roce 2007 se
   ukázalo, že dalším důležitým faktorem bylo výrazné snížení vládní potřeby financování. Na
   kapitálovém účtu bylo dosaženo rostoucího přebytku, jež v roce 2007 dosáhl 1,1 %, a to
   částečně díky rostoucímu čerpání prostředků z EU, takže se celkové čisté vnější závazky
   stabilizovaly, třebaže na vysoké úrovni (97 % HDP). Současně rostl podíl dluhových nástrojů
   na vnějším deficitu. Toto odráží mj. trvale vysoký odliv PZI a portfoliových investic
   rezidentů, jež by po čase měly pozitivně přispět k bilanci na straně příjmů běžného účtu.
   Zatímco se podíl financování nevytvářejícího dluh v první polovině roku 2008 mírně zvýšil
   (na zhruba jednu třetinu), podíl krátkodobých závazků (s dobou splatnosti kratší než 1 rok) na
   celkovém dluhu se zvýšil na hodnotu zhruba 23 % HDP, a to zejména kvůli rostoucím
   vnějším závazkům finančního sektoru, jež nyní představují 35 % HDP (přičemž podíl vlády
   na vnějším dluhu činí 30 %).
   Očekává se, že saldo běžného účtu se bude v tomto a zejména v příštím roce dále snižovat, a
   to s ohledem na současnou depreciaci forintu a prudké snížení růstu importu v roce 2009. S
   růstem čerpání již vyčleněných prostředků z EU se očekává, že se zlepší rovněž saldo
   kapitálového účtu. Na druhé straně je s ohledem na nejnovější vývoj, zejména vývoj od
   počátku října, možné očekávat, že dojde ke zrychlení čistého odlivu portfoliových investic
   (včetně finančních derivátů), neboť vláda a banky radikálně omezují přijímání úvěrů ze
   zahraničí, což přispěje k podstatnému zhoršení kapitálového a finančního účtu v letech 2008 a
   zejména 2009. S ohledem na tento vývoj a za účelem podpory platební bilance a zvýšení
   měnových rezerv na odpovídající úroveň zastávají MMF a Komise názor, že Maďarsko bude
   do konce roku 2009 potřebovat výraznou krátkodobou a střednědobou finanční pomoc ve výši
   20 miliard EUR.
   S ohledem na výše uvedené skutečnosti zastává Komise názor, že existuje vážné ohrožení
   maďarské platební bilance; a proto Komise doporučuje Radě rozhodnutí o poskytnutí
   vzájemné pomoci.
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---    6.        POMOC EU     V RÁMCI     SYSTÉMU     PRO   PLATEBNÍ BILANCE    JAKOŽTO SOUČÁST
             MEZINÁRODNÍHO ÚSILÍ
   Střednědobá finanční pomoc pro Maďarsko v rámci systému pro platební bilance pro členské
   státy (s ohledem na nařízení č. 332/2002) se zdá být za stávajících okolností přiměřená. Byla
   by účinná v okamžiku, kdy Maďarsko je s ohledem na zvýšení napětí na finančním trhu vážně
   ohroženo obtížemi se svou platební bilancí, ačkoliv se jeho politika od poloviny roku 2006
   výrazně zlepšila. Podpora EU Maďarsku by byla součástí většího finančního balíčku pro
   Maďarsko, v jehož rámci MMF poskytne úvěr ve výši 10,5 miliard SDR (zhruba 12,5 miliard
   EUR), a to podle dohody o pohotovostním úvěru, jež by měla být schválena dne 6. listopadu,
   a Světová banka úvěr ve výši 1 miliardy EUR. Je zcela zásadní, aby velké finanční instituce
   působící v Maďarsku i nadále poskytovaly přiměřené financování ekonomiky. Finanční
   pomoc EU je poskytována pro podporu velkého závazku maďarských orgánů provádět
   komplexní program hospodářské politiky, jenž je zaměřen na obnovení důvěry investorů a
   zmírnění napětí, které v minulých týdnech panovalo na maďarských finančních trzích. Tento
   program bude obsažen v aktualizaci konvergenčního programu. Zejména zrychlení fiskální
   konsolidace, jež snižuje potřeby financování, a plánovaný pokrok v reformě fiskálního řízení
   odpovídají předchozím doporučením Rady v souvislosti se stanovisky ke konvergenčnímu
   programu z listopadu 2007 a zprávou o provádění národního programu reforem. Pomoc EU a
   účast Komise by rovněž napomohly zaručit úplný soulad současných politických opatření, jež
   jsou podpořena celým finančním balíčkem, s politickými doporučeními EU.
   Podmínky hospodářské pomoci by zahrnovaly reformu fiskálního řízení a podporu větších
   ambicí, pokud jde o snižování schodku, což by zaručilo, že bude provedena plánovaná
   korekce nadměrného schodku (nejpozději v roce 2009), která byla doporučena v doporučení
   Rady v rámci postupu při nadměrném schodku ze dne 10. října 2006. Další podmínky by se
   týkaly strukturálních reforem podporovaných v rámci Lisabonské strategie, jako je posílení
   pobídek k práci s cílem zvýšit míru zaměstnanosti a přispět k dlouhodobé udržitelnosti
   veřejných financí. Monetární politika by měla být nadále zaměřena na cenovou stabilitu a
   dosažení inflačního cíle MNB (v současnosti 3 %). Dále by zahrnovaly rychlé a přísné
   provádění rozhodnutí zaměřených na zlepšení fungování finančního sektoru. A konečně by
   při kontrole dodržování podmínek byl vzat v úvahu také pokrok při plnění kritérií výkonnosti
   v rámci programu MMF. Zahrnují i) kvartální stropy na hotovostní primární výdaje ústřední
   vlády, fondů sociálního zabezpečení a mimorozpočtových fondů; ii) zabránění akumulace
   vnějších nedoplatků ve veřejném sektoru; iii) dolní hranici čistého toku měnových rezerv; a
   iv) konzultační pásmo pro 12měsíční míru změny národního ISC. Zejména přísnější kontrola
   vývoje rozpočtu během roku by mohla být užitečným dodatečným nástrojem, aby se rozpočet
   držel plánu a byl dosažen oficiální cíl pro výši schodku.
   Aby byla zaručena nezbytná flexibilita v souvislosti se současným trhem, navrhuje se umožnit
   využití swapů na úrokové sazby pro úvěrové operace, které financují tuto půjčku. Z důvodu
   ochrany rozpočtu EU by protistrany potenciálního swapu musely mít nejvyšší úvěrovou
   kvalitu.
   S ohledem na tyto skutečnosti a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem Komise
   Radě doporučuje poskytnout vzájemnou pomoc uvedenou v článku 119 Smlouvy.
   Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dále navrhuje, aby po přijetí
   výše uvedeného rozhodnutí Rady o poskytnutí vzájemné pomoci Maďarsku na doporučení
   Komise, Rada přijala rozhodnutí, v rámci systému pro pomoc členským státům (zavedeného
   nařízením Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002), o poskytnutí střednědobé finanční
   pomoci Maďarsku ve výši až 6,5 miliardy EUR na podporu udržitelnosti jeho platební
   bilance. Tato pomoc by byla poskytnuta v souladu s dohodou s MMF. Byla by vyplacena
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---    maximálně v 5 splátkách a vázána podmínkami v oblasti hospodářské politiky. Navrhované
   rozhodnutí by bylo platné dva roky ode dne vstupu v platnost.
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                                            Doporučení pro
                                      ROZHODNUTÍ RADY,
                        kterým se Maďarsku poskytuje vzájemná pomoc
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 119 této
   smlouvy,
   s ohledem na doporučení Komise vydané po konzultaci s Hospodářským a finančním
   výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    Od poloviny roku 2006 vyvíjejí maďarské orgány značné úsilí, aby vyrovnaly
          akumulovanou vnější a vnitřní nerovnováhu. I přes výrazné výsledky, jichž bylo
          dosaženo během posledních dvou let a jež zahrnují významné snížení celkového
          deficitu veřejných financí a postupné snižování deficitu běžného účtu, jsou maďarské
          finanční trhy od počátku října 2008 pod silným tlakem.
   (2)    Maďarské orgány přijaly v říjnu 2008 komplexní program hospodářské politiky, jehož
          cílem je obnovit důvěru investorů a zmírnit napětí, jež v posledních týdnech panovalo
          na maďarských finančních trzích; zahrnuje opatření na zabezpečení přiměřené
          likvidity a financování bankovního systému, opatření pro zaručení přiměřené
          kapitalizace bank, jakož i plány na zaručení fiskální udržitelnosti a naplnění potřeb
          financování; vláda zejména změnila cíl pro výši schodku pro rok 2008 na 3,4 % HDP
          ve srovnání s cílem obsaženým v původním rozpočtu ve výši 4 % HDP a pro rok 2009
          z 3,2 % HDP na 2,6 % HDP; tento ekonomický program a zejména pak fiskální cíle
          budou zohledněny ve státním rozpočtu, jakož i v konvergenčním programu, jež
          zahrnují rovněž další politická opatření a strukturální reformy.
   (3)    Rada pravidelně hodnotí maďarskou hospodářskou politiku, zejména v souvislosti s
          každoročním hodnocením aktualizace maďarského konvergenčního programu a
          prováděním národního programu reforem, pravidelným hodnocením pokroku
          dosaženého Maďarskem v souvislosti s doporučením Rady v rámci postupu při
          nadměrném schodku, jakož i v souvislosti s konvergenční zprávou.
   (4)    I přes očekávané zlepšení bilance běžného účtu očekává Maďarsko v letech 2008 a
          2009 značnou potřebu financování (odhadovanou na zhruba 20 miliard EUR), neboť
          poslední vývoj finančních trhů naznačuje, že bilance kapitálového a finanční účtu by
          se mohla výrazně zhoršit při zrychleném čistém odlivu portfoliových investic.
   (5)    Maďarské orgány požádaly o výraznou finanční pomoc EU a dalších mezinárodních
          finančních institucí a zemí na podporu udržitelnosti platební bilance a zvýšení
          měnových rezerv na odpovídající úroveň.
   (6)    Existuje vážné ohrožení maďarské platební bilance, jež odůvodňuje urychlené
          poskytnutí vzájemné pomoci Společenstvím,
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---    PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
                                            Článek 1
   Společenství poskytne Maďarsku vzájemnou pomoc.
   Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
   V Bruselu dne […].
                                              Za Radu
                                              předseda / předsedkyně
CS                                                                   CS
 ---pagebreak---                                                  Návrh
                                           ROZHODNUTÍ RADY,
                    kterým se Maďarsku poskytuje střednědobá finanční pomoc
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/20022 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí
   systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států [1], a zejména na
   článek 3 odst. 2,
   s ohledem na návrh Komise vydaný po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)    Rozhodnutím Rady [….] bylo rozhodnuto o poskytnutí vzájemné pomoci Maďarsku.
   (2)    Navzdory očekávanému zlepšení v běžném účtu jsou potřeby vnějšího financování
          Maďarska v roce 2008 a 2009 odhadovány na 20 miliard EUR, jelikož s ohledem na
          současný vývoj na finančních trzích by mohlo dojít k podstatnému zhoršení
          kapitálového a finančního účtu při zrychlení čistého odlivu portfoliových investic.
   (3)    Je vhodné Maďarsku poskytnout podporu Společenství ve výši až 6,5 miliardy EUR
          v rámci systému střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států
          zavedeném v roce 2002 nařízením (ES) č. 332/2002. Tato pomoc by měla být
          poskytnuta ve spojení s úvěrem od Mezinárodního měnového fondu ve výši 10,5
          miliardy SDR (přibližně 12,5 miliardy EUR) v rámci dohody o pohotovostním úvěru,
          jejíž schválení se plánuje na 6. listopadu 2008. Světová banka rovněž
          schválila poskytnutí úvěru Maďarsku ve výši 1 miliardy EUR.
   (4)    Za správu pomoci by měla odpovídat Komise, jež by se spolu s maďarskými orgány a
          po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dohodla na specifických
          podmínkách hospodářské politiky, na něž by finanční pomoc byla vázána. Tyto
          podmínky by měly být stanoveny v memorandu o porozumění. Podrobné finanční
          podmínky by měla Komise stanovit v dohodě o úvěru.
   (5)    Pomoc by měla být poskytnuta za účelem podpořit udržitelnost platební bilance
          Maďarska, a přispět tak k úspěšnému provádění programu hospodářské politiky vlády
          za současných hospodářských a finančních podmínek,
   ROZHODLA TAKTO:
                                                Článek 1
   1.       Společenství poskytne Maďarsku střednědobý úvěr ve výši maximálně 6,5 miliardy
            EUR a s průměrnou splatností maximálně 5 let.
   2
          Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---    2.      Finanční pomoc Společenství je k dispozici po dobu dvou let, a to od prvního dne po
           vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Vyžadují-li to okolnosti, může Komise po
           konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodnout o prodloužení tohoto
           období o maximálně dva roky.
                                             Článek 2
   1.      Za správu pomoci odpovídá Komise v souladu s závazky Maďarska a doporučeními
           Rady, zejména v kontextu provádění národního programu reforem, konvergenčního
           programu a postupu při nadměrném schodku.
   2.      Komise se s orgány Maďarska a po konzultaci s Hospodářským a finančním
           výborem dohodne na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž je finanční
           pomoc vázána a jež jsou stanoveny v čl. 3 odst. 4. Tyto podmínky se stanoví
           v memorandu o porozumění v souladu se závazky a doporučeními uvedenými
           v prvním odstavci. Podrobné finanční podmínky stanoví Komise v dohodě o úvěru.
   3.      Komise v pravidelných intervalech a ve spolupráci s Hospodářským a finančním
           výborem ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána.
           Komise informuje Hospodářský a finanční výbor o případném refinancování
           výpůjček nebo změně finančních podmínek.
                                             Článek 3
   1.      Komise poskytne Maďarsku finanční pomoc Společenství v maximálně pěti
           splátkách, jejichž výše bude stanovena v memorandu o porozumění.
   2.      První splátka se poskytne v závislosti na vstup dohody o úvěru a memoranda o
           porozumění v platnost.
   3.      Pokud je to nutné k financování úvěru, obezřetné použití úrokových swapů
           s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou je povoleno.
   4.      Komise rozhodne o uvolnění dalších splátek po obdržení stanoviska Hospodářského
           a finančního výboru. Vyplacení každé další splátky se provádí na základě
           uspokojivého plnění nového hospodářského programu maďarské vlády včetně
           konvergenčního programu Maďarska a zejména specifických podmínek hospodářské
           politiky stanovených v memorandu o porozumění. Mezi tyto podmínky by patřily mj.
           pokroky při fiskální konsolidaci plánované vládou v souladu jak s doporučením Rady
           v rámci postupu při nadměrném schodku ze dne 10. října 2006, tak i stanoviskem
           Rady k aktualizaci konvergenčního programu z listopadu 2007; zvláštní opatření
           zaměřená na kontrolu výdajů, jež tvoří základ pro konsolidační proces, i pokroky při
           reformě fiskálního řízení a finančního dohledu; opatření v rámci strukturálních
           reforem podporovaná v kontextu Lisabonské strategie, jako jsou např. posílení
           pobídek k práci s cílem podporovat zaměstnanost a přispívat k dlouhodobé
           udržitelnosti veřejných financí.
   Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.
   V Bruselu dne […].
                                               Za Radu
                                               předseda / předsedkyně
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                               VÝKAZ ROZPOČTOVÉHO DOPADU
                                (srov. článek 16 vnitřních předpisů)
    OBLAST POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI
    AKTIVITA: FINANČNÍ OPERACE A NÁSTROJE
    NÁZEV OPATŘENÍ: STŘEDNĚDOBÁ FINANČNÍ POMOC EU MAĎARSKU
    1.       NÁZEV NÁVRHU: PŘÍSLUŠNÝ ROZPOČTOVÝ OKRUH A NÁZEV
             01 04 01 01 Záruka Evropského společenství za půjčky Společenství získané na
             podporu platební bilance
    2.       PRÁVNÍ ZÁKLAD:
             Články 119 a 308 Smlouvy o ES; nařízení Rady č. 332/2002 ze dne 18. února 2002.
             Toto nařízení omezuje výši úvěrů poskytnutých členským státům v rámci tohoto
             systému na 12 miliard EUR úvěrové jistiny. Od vstupu tohoto nařízení v platnost
             nebyly v rámci systému poskytnuty žádné úvěry.
    3.       SOUHRNNÉ ÚDAJE PRO ROZPOČTOVÝ ROK (V EURECH)
             Tento bod tvoří strukturu pro záruky poskytované Evropskou unií. Umožní to
             Komisi obsluhovat dluh (jistina, úroky a další náklady), pokud by dlužník
             (Maďarsko) selhal.
             Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce bude aktivována pouze
             tehdy, bude-li skutečně požadováno zaplacení záruky. Předpokládá se, že normálně
             nebude zaplacení rozpočtové záruky požadováno. Dříve, než se Maďarsko stalo
             členským státem, poskytla Rada Maďarsku na základě rozhodnutí 1990/83/EHS ze
             dne 25. února 1990 a 91/310/EHS ze dne 24. června 1991 makrofinanční pomoc ve
             výši 790 milionů ECU. Všechna makrofinanční pomoc byla do roku 1998 splacena.
             3a – Běžný rok
             Nevztahuje se na tento návrh.
                                                             PZ
   Původní prostředky na
   finanční rok (rozpočet)
   Převody
   Dodatečné prostředky
   Celkové prostředky
   Prostředky již vyčleněné
   jiným            pracovním
   programem
CS                                               11                                           CS
 ---pagebreak---    Dostupný zůstatek
   Částka pro navrhované
   opatření
             3b – Převody do dalšího období
             Nevztahuje se na tento návrh.
                                                               PZ
   Převody do dalšího
   období
   Prostředky již vyčleněné
   jiným pracovním programem
   Dostupný zůstatek
   Částka pro navrhované
   opatření
             3c – Následující rozpočtový rok
             Nevztahuje se na tento návrh.
                                                               PZ
   Původní prostředky na                               p.m.
   finanční rok (rozpočet)
   Převody
   Dodatečné prostředky
   Celkové prostředky
   Prostředky již vyčleněné
   jiným             pracovním
   programem
   Dostupný zůstatek
   Částka pro navrhované
   opatření
                                                       p.m.
    4.       POPIS OPATŘENÍ
             Navrhovanou střednědobou finanční pomoc Maďarsku tvoří úvěr Společenství
             (financovaný půjčkami Společenství na kapitálových trzích) ve výši 6,5 miliard
             EUR. Pomoc bude poskytnuta v rámci mezinárodního finančního balíčku, zejména
             prostřednictvím úvěru MMF ve výši 10,5 miliard ZPČ (přibližně 12,5 miliard EUR),
             jež se opírá o pohotovostní facilitu. Světová banka vyčlenila celkem 1 miliardu EUR.
             Střednědobá finanční pomoc Společenství Maďarsku má za účel podpořit
             udržitelnost platební bilance Maďarska, jež je vážně ohrožena, a tím také podpořit
CS                                                  12                                            CS
 ---pagebreak---          nový ekonomický program vlády, jehož cílem je mj. obnovit důvěru investorů a
         zmírnit současné napětí panující na finančních trzích od počátku října 2008. Pomoc
         je výrazem ochoty podpořit členský stát, jenž na základě politických opatření
         vykazuje od poloviny roku 2006 podstatná zlepšení, mezi která patří značné snížení
         schodku veřejných financí. Tato pomoc současně přispívá k finanční stabilitě, která
         s ohledem na významné mezinárodní (a do toho spadající mezibankovní) souvislosti
         jde nad rámec přijímací země. Tímto podporovaný nový hospodářský balíček
         zahrnuje jednak zrychlené snížení schodku roce 2008 i 2009, což povede ke snížení
         vládní potřeby financování, jednak řadu cílených opatření s cílem uvolnit trh
         s vládními dluhopisy a zvýšit likviditu na trhu s devizovými swapy. Pomoc řízená
         Komisí po konzultacích s Hospodářským a finančním výborem je v neposlední řadě
         způsob, jak zajistit pokračující účast EU na formování ekonomických politik
         Maďarska a soulad těchto politik se závazky Maďarska v rámci EU a s doporučeními
         Rady, zejména pokud jde o provádění národního programu reforem, konvergenčního
         programu a postupu při nadměrném schodku.
         Na výpůjčky Společenství získané na kapitálových trzích nebo od finančních
         institucí za účelem rozšíření úvěru pro Maďarsko se vztahuje záruka Společenství.
         Úvěr je získán na kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Výše jistiny úvěrů
         poskytnutých Maďarsku dosahuje 6,5 miliard EUR.
         Struktura záruky poskytnuté Evropskou unií umožní Komisi obsluhovat dluh, pokud
         by Maďarsko bylo v prodlení.
         Za účelem splnění svých závazků může Komise pro obsluhu dluhu dočasně čerpat
         z hotovostních zdrojů. V tomto případě se použije nařízení Rady (ES, Euratom) č.
         1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES,
         Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1).
   5.    POUŽITÁ METODA VÝPOČTU
         Nevztahuje se na tento návrh.
   6.    ROZPIS PLATEB (V EURECH)
         Nevztahuje se na tento návrh.
   Okruh         Prostředky                                 Platby
                                                                                Následující
                                                                                rozpočtové
                                  Rok n       Rok n+1     Rok n+2     Rok n+3           roky
            Rok n
            Rok n+1
            Rok n
            Rok n+1
            Celkem
CS                                            13                                                CS


title: Návrh ROZHODNUTÍ RADY o finančních příspěvcích členských států určených pro financování Evropského rozvojového fondu v letech 2012 a 2013 včetně první splátky v roce 2012

text:
|

52011PC0691

	DŮVODOVÁ ZPRÁVAVnitřní dohoda a finanční nařízení vztahující se k 10. ERF stanoví nový postup týkající se výzev k úhradě příspěvků členských států určených pro financování Evropského rozvojového fondu. Podle článku 157 finančního nařízení se tento nový postup použil poprvé pro příspěvky rozpočtového roku 2009.V souladu s čl. 57 odst. 2 finančního nařízení pro 10. ERF se tento návrh týká:-  maximální výše ročního příspěvku pro rok 2013,-  roční výše příspěvku pro rok 2012 a-  výše první splátky příspěvku pro rok 2012.V souladu s čl. 57 odst. 7 finančního nařízení pro 10. ERF je zvlášť uvedena částka spravovaná Komisí a částka spravovaná EIB.V souladu s článkem 145 finančního nařízení pro 10. ERF zaslala EIB Komisi aktualizované odhady závazků a plateb pro nástroje, jejichž správu zajišťuje.V souladu s čl. 57 odst. 2 finančního nařízení pro 10. ERF musí Rada o tomto návrhu rozhodnout do 15. listopadu 2011 a členské státy musí první splátku příspěvku uhradit nejpozději do 21. ledna 2012.Ustanovení čl. 58 odst. 2 finančního nařízení stanoví, že výzvy k poskytnutí příspěvků čerpají postupně nejprve částky stanovené pro jednotlivé předchozí ERF. Výzvy k úhradě, jež jsou předmětem tohoto návrhu, se tudíž vztahují k částkám pro EIB pro 9. ERF a částkám pro Komisi pro 10. ERF.Ustanovení čl. 60 odst. 1 finančního nařízení stanoví, že nejsou-li splátky příspěvků uhrazeny ve stanovené lhůtě, bude příslušný členský stát vyzván k zaplacení úroků z neuhrazené částky, a to způsobem stanoveným v tomtéž článku.2011/0305 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADYo finančních příspěvcích členských států určených pro financování Evropského rozvojového fondu v letech 2012 a 2013 včetně první splátky v roce 2012RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s dohodou o partnerství AKT-ES a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o ES[1], („vnitřní dohoda“), a zejména na článek 7 uvedené dohody,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (dále jen „finanční nařízení pro 10. ERF“)[2], naposledy pozměněné dne 11. dubna 2011[3], a zejména na čl. 57 odst. 5 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) V souladu s postupem stanoveným v článcích 57 až 61 finančního nařízení pro 10. ERF by Komise měla předložit do 15. října 2011 návrh s upřesněním maximální výše ročního příspěvku členských států do Evropského rozvojového fondu pro rok 2013, výši příspěvků pro rok 2012 a výši první splátky příspěvku pro rok 2012.(2) V souladu s čl. 145 prvním pododstavcem finančního nařízení pro 10. ERF zaslala Evropská investiční banka Komisi aktualizované odhady závazků a plateb pro nástroje, jejichž správu zajišťuje.(3) Ustanovení čl. 58 odst. 2 finančního nařízení pro 10. ERF stanoví, že výzvy k poskytnutí příspěvků čerpají nejprve částky stanovené pro jednotlivé předchozí ERF. Výzvu k poskytnutí prostředků podle 9. ERF pro EIB je proto nutno vyhlásit také na základě čl. 58 odst. 2 finančního nařízení pro 10. ERF.(4) Rada by o tomto návrhu měla rozhodnout do 15. listopadu 2011 a členské státy by první splátku příspěvku pro rok 2012 měly uhradit nejpozději do 21. ledna 2012,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Maximální výše ročního příspěvku členských států do ERF pro rok 2013 je tímto stanoven na 3 800 000 000 EUR pro Komisi a na 250 000 000 EUR pro EIB.Článek 2Roční výše příspěvku členských států do ERF pro rok 2012 je stanovena pro Komisi na 3 600 000 000 EUR a pro EIB na 280 000 000 EUR.Článek 3Příspěvky do ERF, které členské státy uhradí Komisi a Evropské investiční bance v rámci první splátky roku 2012, jsou shrnuty v tabulce v příloze.Článek 4Toto rozhodnutí se použije ode dne jeho přijetí.Článek 5Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dneZa RadupředsedaPŘÍLOHAPrvní splátka příspěvků za rok 2012 (v eurech)ČLENSKÝ STÁT | Klíč pro 9. ERF | Klíč pro 10. ERF | 1. splátka | 1. splátka celkem |% | % | EIB 9. ERF | Komise 10. ERF |BELGIE | 3.92 | 3.53 | 3 920.000 | 68 835 000 | 72 755 000 |DÁNSKO | 2.14 | 2.00 | 2 140.000 | 39 000 000 | 41 140 000 |NĚMECKO | 23.36 | 20.50 | 23 360.000 | 399 750 000 | 423 110 000 |ŘECKO | 1.25 | 1.47 | 1 250 000 | 28 665 000 | 29 915 000 |ŠPANĚLSKO | 5.84 | 7.85 | 5 840 000 | 153 075 000 | 158 915 000 |FRANCIE | 24.30 | 19.55 | 24 300 000 | 381 225 000 | 405 525 000 |IRSKO | 0.62 | 0.91 | 620 000 | 17 745 000 | 18 365 000 |ITÁLIE | 12.54 | 12.86 | 12 540 000 | 250 770 000 | 263 310 000 |LUCEMBURSKO | 0.29 | 0.27 | 290 000 | 5 265 000 | 5 555 000 |NIZOZEMSKO | 5.22 | 4.85 | 5 220 000 | 94 575 000 | 99 795 000 |RAKOUSKO | 2.65 | 2.41 | 2 650 000 | 46 995 000 | 49 645 000 |PORTUGALSKO | 0.97 | 1.15 | 970 000 | 22 425 000 | 23 395 000 |FINSKO | 1.48 | 1.47 | 1 480 000 | 28 665 000 | 30 145 000 |ŠVÉDSKO | 2.73 | 2.74 | 2 730 000 | 53 430 000 | 56 160 000 |SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ | 12.69 | 14.82 | 12 690 000 | 288 990 000 | 301 680 000 |mezisoučet pro země EU-15 | 100 | 96.38 | 100 000 000 | 1 879 410 000 | 1 979 410 000 |ČESKÁ REPUBLIKA | 0.51 | 9 945 000 | 9 945 000 |BULHARSKO | 0.14 | 2 730 000 | 2 730 000 |ESTONSKO | 0.05 | 975 000 | 975 000 |KYPR | 0.09 | 1 755 000 | 1 755 000 |LOTYŠSKO | 0.07 | 1 365 000 | 1 365 000 |LITVA | 0.12 | 2 340 000 | 2 340 000 |MAĎARSKO | 0.55 | 10 725 000 | 10 725 000 |MALTA | 0.03 | 585 000 | 585 000 |POLSKO | 1.30 | 25 350 000 | 25 350 000 |RUMUNSKO | 0.37 | 7 215 000 | 7 215 000 |SLOVINSKO | 0.18 | 3 510 000 | 3 510 000 |SLOVENSKO | 0.21 | 4 095 000 | 4 095 000 |mezisoučet pro země EU-12 | 3.62 | 70 590 000 | 70 590 000 |EU-27 CELKEM | 100 | 100 | 100 000 000 | 1 950 000 000 | 2 050 000 000 |[1] Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 32.[2] Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1.[3] Úř. věst. L 102, 16.4.2011, s. 1.