Důležité právní upozornění

|

52009PC0093

Návrh nařízení Rady o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři  /* KOM/2009/0093 konecném znení - CNS 2009/0029 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 26.2.2009KOM(2009)93 v konečném znění2009/0029 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním mořiDŮVODOVÁ ZPRÁVANa svém výročním zasedání v roce 2008 přijala Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) plán obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři. Plán obnovy ICCAT sleduje stejné cíle jako plán obnovy provedený do nařízení (ES) č. 1559/2007.Pro obnovu populace stanoví nový plán obnovy ICCAT snížení úrovně celkových přípustných odlovů do roku 2011, omezení rybolovu v některých oblastech a obdobích, novou minimální velikost, opatření týkající se sportovního a rekreačního rybolovu, opatření na řešení lovné kapacity a kapacity chovu, jakož i opatření posílené kontroly a mezinárodní společný inspekční program ICCAT s cílem zajistit účinnost uvedeného plánu.Společenství je smluvní stranou úmluvy ICCAT od roku 1997 a doporučení se pro smluvní strany, které proti nim nemají námitek, stávají závaznými. Jako smluvní strana této organizace je Společenství zodpovědné za používání přijatých doporučení, proti kterým nevyslovilo námitky. Je proto nutné provádět plán obnovy ICCAT prostřednictvím nařízení, kterým se stanoví plán obnovy, jak je uvedeno v článku 5 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[1].Účelem tohoto návrhu je provést doporučení ICCAT o stanovení víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři do práva Společenství.Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.Právním základem je článek 37 Smlouvy.Rada se žádá, aby byl tento návrh přijat co nejdříve.2009/0029 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním mořiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[2],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[3],vzhledem k těmto důvodům:(1) Společenství je ode dne 14. listopadu 1997 smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku[4].(2) Na svém 16. zvláštním zasedání v listopadu 2008 přijala Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) doporučení [08-05] za účelem stanovení nového plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři platného do roku 2022 a nahrazení plánu obnovy přijatého v roce 2006.(3) Za účelem obnovy populace stanoví nový plán obnovy ICCAT postupné snížení úrovně celkových přípustných odlovů od roku 2007 do roku 2011, omezení rybolovu v některých oblastech a obdobích, novou minimální velikost tuňáka obecného, opatření týkající se sportovního a rekreačního rybolovu, opatření související s kapacitou chovu a lovnou kapacitou, jakož i opatření posílené kontroly a provádění mezinárodního společného inspekčního programu ICCAT s cílem zajistit účinnost uvedeného plánu obnovy.(4) Je proto nutné provádět nový plán obnovy ICCAT prostřednictvím nařízení, kterým se stanoví plán obnovy, jak je uvedeno v článku 5 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky. Uvedené nařízení by mělo vstoupit v platnost před začátkem hlavního rybolovného období.(5) Plán obnovy ICCAT z roku 2006 byl začleněn do práva Společenství nařízením (ES) č. 1559/2007, kterým se stanoví víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a kterým se mění nařízení (ES) č. 520/2007[5]. K přijetí nového plánu obnovy populace tuňáka obecného vypracovaného ICCAT je třeba zrušit výše uvedené nařízení a nahradit ho tímto nařízením,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:KAPITOLA IOBECNÁ USTANOVENÍČlánek 1Oblast působnosti a cílToto nařízení stanoví obecná pravidla, podle nichž Společenství použije víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného ( thunnus thynnus ), který doporučila Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT). Toto nařízení se vztahuje na populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři.Cílem tohoto plánu obnovy je dosáhnout biomasy odpovídající maximálním udržitelným výnosům s pravděpodobností vyšší než 50 %.Článek 2DefinicePro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:a) „smluvními stranami úmluvy“ se rozumí smluvní strany Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku a spolupracující nesmluvní strany, subjekty nebo rybářské subjekty;b) „rybářským plavidlem“ se rozumí každé plavidlo používané nebo určené k použití pro účely obchodního využívání zdrojů tuňáka obecného, včetně plavidel provádějících odlov, zpracovatelských plavidel, podpůrných plavidel, vlečných plavidel, plavidel zapojených do překládky a přemísťovacích plavidel vybavených pro přepravu produktů z tuňáka a pomocných plavidel, s výjimkou kontejnerových lodí;c) „plavidlem provádějícím odlov“ se rozumí plavidlo používané pro účely obchodního odlovu zdrojů tuňáka obecného;d) „pomocným plavidlem“ se rozumí jakékoliv plavidlo používané pro přepravu mrtvého tuňáka obecného (nezpracovaného) z klece do určeného přístavu;e) „zpracovatelským plavidlem“ se rozumí plavidlo, na jehož palubě rybářské produkty procházejí před balením jednou nebo více z těchto operací: filetováním nebo plátkováním, mražením a/nebo zpracováním;f) „aktivním rybolovem“ se v případě jakéhokoliv plavidla provádějícího odlov rozumí skutečnost, že se zaměřuje na odlov tuňáka obecného v průběhu daného rybolovného období;g) „společnou rybolovnou operací“ se rozumí operace mezi dvěma nebo více plavidly provádějícími odlov plujícími pod vlajkami různých smluvních stran úmluvy nebo různých členských států, při níž se úlovek jednoho plavidla provádějícího odlov připisuje jednomu dalšímu plavidlu provádějícímu odlov či více dalším plavidlům provádějícím odlov v souladu s klíčem pro rozdělení odlovů;h) „přemístěním“ se rozumí:i) jakékoliv přemístění živého tuňáka obecného ze sítě plavidla provádějícího odlov do přepravní klece;ii) jakékoliv přemístění živého tuňáka obecného z přepravní klece do jiné přepravní klece;iii) jakékoliv přemístění mrtvého tuňáka obecného z přepravní klece do pomocného plavidla;iv) jakékoliv přemístění z hospodářství pro chov tuňáka obecného nebo z pasti na tuňáky na zpracovatelské plavidlo, přepravní plavidlo nebo na pevninu;i) „pastí na tuňáky“ se rozumí upevněné zařízení zakotvené ke dnu, obvykle obsahující naváděcí síť, která navede ryby do uzavřeného prostoru;j) „umístěním do klecí“ se rozumí přemístění tuňáka obecného z přepravní klece do výkrmných a chovných klecí;k) „výkrmem“ se rozumí umístění tuňáka obecného na krátkou dobu (zpravidla dvou až šesti měsíců) do klece s cílem zejména zvýšit obsah tuku v rybě;l) „chovem“ se rozumí umístění tuňáka obecného do klece na období delší než jeden rok s cílem zvýšit celkovou biomasu;m) „překládkou“ se rozumí vykládka všech nebo některých tuňáků obecných, kteří se nacházejí na palubě jednoho rybářského plavidla, na jiné rybářské plavidlo;n) „sportovním rybolovem“ se rozumí neobchodní rybolov, jehož účastníci jsou členy vnitrostátní sportovní organizace nebo jsou držiteli vnitrostátního sportovního průkazu;o) „rekreačním rybolovem“ se rozumí neobchodní rybolov, jehož účastníci nejsou členy vnitrostátní sportovní organizace ani nejsou držiteli vnitrostátního sportovního průkazu;p) „úkolem II“ se rozumí úkol II, jak je definován ICCAT v „Terénní příručce pro statistiku a odebírání vzorků tuňáka obecného a tuňákovitých v Atlantiku“ (třetí vydání, ICCAT, 1990).Článek 3Délka plavidelVeškeré délky plavidel uvedené v tomto nařízení se považují za celkovou délku.KAPITOLA IIRYBOLOVNÁ PRÁVAČlánek 4Podmínky související s rybolovnými právy1. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil, že intenzita rybolovu jeho plavidel provádějících odlov a intenzita rybolovu jeho pastí odpovídá rybolovným právům na tuňáka obecného, která má daný členský stát ve východním Atlantiku a Středozemním moři.2. Každý členský stát sestaví roční plán rybolovu pro plavidla provádějící odlov a pasti lovící tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři.3. Roční plán rybolovu musí uvádět zejména:a) plavidla provádějící odlov, jejichž délka přesahuje 24 metrů, uvedená na seznamu, na který odkazuje článek 14, a individuální kvótu přidělenou těmto plavidlům a metodu používanou pro přidělení kvóty, jakož i opatření na zajištění dodržování jednotlivé kvóty;b) pro plavidla provádějící odlov, jejichž délka nepřesahuje 24 metrů, a pro pasti alespoň kvótu přidělenou organizacím producentů nebo skupinám plavidel, které provádějí rybolov s podobným lovným zařízením.4. Roční plán rybolovu se předává Komisi každoročně nejpozději do 31. ledna. Komise předá plány rybolovu sekretariátu ICCAT do 1. března každého roku.5. Veškeré následné úpravy ročního plánu rybolovu nebo konkrétních metod řízení přidělovaných kvót se předávají Komisi nejméně 15 dnů před provedením činnosti související s touto úpravou. Komise předá tyto úpravy sekretariátu ICCAT nejpozději 10 dnů před provedením činnosti související s touto úpravou.6. Členský stát vlajky přijme opatření podle tohoto odstavce, pokud plavidlo plující pod jeho vlajkou:a) nesplnilo svou povinnost podat zprávu podle článku 20;b) se dopustilo přestupku podle článku 33.Členský stát vlajky zajistí, aby fyzická inspekce proběhla pod jeho vedením v jeho přístavech nebo byla provedena jinou osobou, kterou určí členský stát vlajky, pokud plavidlo není v jednom z jeho přístavů.Pokud je individuální kvóta považována za vyčerpanou, může členský stát vlajky požádat plavidlo, aby neprodleně odplulo do jím určeného přístavu.7. Nejpozději do 15. září každého roku předloží členské státy Komisi zprávu o provádění svých ročních plánů rybolovu za daný rok. Tyto zprávy obsahují:a) seznam plavidel provádějících odlov, která skutečně aktivně provádí rybolov, včetně tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři;b) úlovky každého plavidla provádějícího odlov ac) celkový počet dnů, které každé plavidlo provádějící odlov strávilo rybolovem ve východním Atlantiku a Středozemním moři.Komise předá zprávy sekretariátu ICCAT do 15. října každého roku.8. Soukromé obchodní dohody mezi státními příslušníky členského státu a smluvní stranou úmluvy za účelem použití rybářského plavidla, které pluje pod vlajkou uvedeného členského státu, pro rybolov v rámci kvóty smluvní strany úmluvy pro tuňáka nelze uzavřít bez schválení ze strany dotčeného členského státu, který informuje Komisi, a bez schválení ICCAT.9. Do 1. března každého roku zašlou členské státy Komisi informace o veškerých soukromých obchodních dohodách uzavřených mezi jejich státními příslušníky a smluvní stranou úmluvy.10. Informace uvedené v odstavci 9 musí obsahovat tyto údaje:a) seznam všech rybářských plavidel plujících pod vlajkou členského státu, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného v rámci soukromé obchodní dohody;b) vnitřní číslo plavidla, jak je stanoveno v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářského loďstva Společenství[6];c) délku trvání soukromých obchodních dohod;d) souhlas členského státu se soukromou dohodou;e) název dotčené smluvní strany úmluvy.11. Komise zašle neprodleně informace uvedené v odstavci 9 sekretariátu ICCAT.12. Komise zajistí, aby podíl z kvót jiných smluvních stran úmluvy na tuňáka obecného, který lze použít pro pronájem rybářských plavidel Společenství podle článku 8b nařízení Rady (ES) č. 1936/2001[7], v roce 2009 nepřesahoval 20 % kvót těchto smluvních stran úmluvy.13. Pronájem rybářských plavidel Společenství pro lov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři je v roce 2010 a v následujících letech zakázán.14. Každý členský stát zajistí, aby počet jeho pronajatých rybářských plavidel lovících tuňáka obecného a trvání daného pronájmu byly přiměřené kvótě přidělené pronajímající zemi.15. Každý členský stát přidělí zvláštní kvótu pro účely rekreačního a sportovního rybolovu a informuje o tom Komisi před zahájením rybolovného období uvedeného v čl. 7 odst. 5.KAPITOLA IIIOPATŘENÍ TÝKAJÍCÍ SE KAPACITYČlánek 5Opatření týkající se lovné kapacity1. Každý členský stát zajistí, aby jeho lovná kapacita odpovídala jeho přidělené kvótě.2. Počet rybářských plavidel – a jejich celková odpovídající hrubá registrovaná prostornost – plujících pod vlajkou členského státu, která mohou provádět odlov, uchovávání na palubě, překládku, přepravu či vykládku tuňáka obecného, se omezí na počet rybářských plavidel – a jejich celkovou odpovídající hrubou registrovanou prostornost – plujících pod vlajkou daného členského státu, která prováděla odlov, uchovávání na palubě, překládku, přepravu či vykládku tuňáka obecného v období od 1. ledna 2007 do 1. července 2008. Toto omezení se použije podle typu zařízení v případě plavidel provádějících odlov a podle typu plavidla v případě ostatních rybářských plavidel.3. Pro účely odstavce 2 určí Rada postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002[8] počet rybářských plavidel – a jejich celkovou odpovídající hrubou registrovanou prostornost – každého členského státu, která prováděla odlov, uchovávání na palubě, překládku, přepravu či vykládku tuňáka obecného v období od 1. ledna 2007 do 1. července 2008. Toto omezení se použije podle typu zařízení v případě plavidel provádějících odlov a podle typu plavidla v případě ostatních rybářských plavidel.4. Počet pastí, které členský stát používá ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro rybolov tuňáka obecného, je omezen na počet pastí povolených daným členským státem před 1. červencem 2008.5. Pro účely odstavce 4 určí Rada postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 počet pastí povolených každým členským státem před 1. červencem 2008.6. Zmrazení lovné kapacity uvedené v odstavcích 2 a 4 se nemusí vztahovat na členský stát, který prokáže, že musí vyvíjet svou lovnou kapacitu, aby plně využil svou kvótu.7. Lovná kapacita uvedená v odstavcích 2 a 4 a v článku 9 se sníží tak, aby každý členský stát do roku 2010 odstranil alespoň 25 % nesouladu mezi jeho lovnou kapacitou a jeho lovnou kapacitou odpovídající jeho přidělené kvótě v roce 2010.Při výpočtu snížení lovné kapacity se zohlední odhadované roční míry odlovu na plavidlo a zařízení.Tento požadavek na snížení se nemusí vztahovat na členský stát, který prokáže, že jeho lovná kapacita odpovídá jeho přidělené kvótě.8. Pro účely odstavce 7 určí Rada postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 počet rybářských plavidel – a jejich celkovou kapacitu vyjádřenou v hrubé registrované prostornosti – každého členského státu, která mohou být oprávněna provádět odlov, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat či vykládat tuňáka obecného.9. Každý členský stát vypracuje plán řízení lovné kapacity na období 2010–2013. Tento plán je předložen Komisi do 15. srpna 2009 a zahrnuje informace uvedené v odstavcích 2, 4, 6 a 7. Komise předloží plán řízení lovné kapacity Společenství na období 2010–2013 komisi ICCAT do 15. srpna 2009.Článek 6Opatření týkající se kapacity chovu a výkrmu1. Kapacita chovu a výkrmu tuňáka pro členský stát je omezena na kapacitu chovu a výkrmu tuňáka v hospodářstvích daného členského státu, která byla registrována v evidenci ICCAT chovných hospodářství či povolena a oznámena komisi ICCAT k 1. červenci 2008.2. Maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného v hospodářstvích členského státu se omezí na míru vysazení, kterou hospodářství daného členského státu registrovala u ICCAT v letech 2005, 2006, 2007 či 2008.3. V rámci maximálního množství vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného, na které odkazuje odstavec 2, přidělí každý členský stát svým hospodářstvím míru vysazení.4. Pro účely odstavce 1 a 2 určí Rada postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 kapacitu chovu a výkrmu tuňáka pro každý členský stát a míru maximálního vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného, kterou může každý členský stát přidělit svým hospodářstvím.5. Každý členský stát, který provádí chov či výkrm, vypracuje plán řízení kapacity chovu a výkrmu na období 2010–2013. Tento plán je předložen Komisi do 15. srpna 2009 a zahrnuje informace uvedené v odstavcích 1 až 3. Komise předloží plán řízení kapacity chovu a výkrmu Společenství na období 2010–2013 komisi ICCAT do 15. srpna 2009.KAPITOLA IVTECHNICKÁ OPATŘENÍČlánek 7Období zákazu rybolovu1. Zakazuje se rybolov tuňáka obecného velkými plavidly provádějícími pelagický odlov na dlouhou lovnou šňůru, jejichž délka přesahuje 24 metrů, ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři od 1. června do 31. prosince, s výjimkou oblasti západně od 10° z. d. a severně od 42° s. š., kde je uvedený rybolov zakázán od 1. února do 31. července.2. Zakazuje se rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři od 15. června do 15. dubna.3. Zakazuje se rybolov tuňáka obecného návnadovými čluny a čluny lovícími na vlečnou šňůru ve východním Atlantiku a Středozemním moři od 15. října do 15. června.4. Zakazuje se rybolov tuňáka obecného prostřednictvím trawlerů pro pelagický rybolov ve východním Atlantiku od 15. října do 15. června.5. Zakazuje se rekreační a sportovní rybolov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři od 15. října do 15. června.6. Odchylně od odstavce 2 může členský stát do 20. června převést nejvýše 5 ztracených dnů, pokud prokáže, že v důsledku větrů o síle 5 či více stupňů Beaufortovy stupnice nemohly některé z jeho plavidel provádějících odlov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a Středozemním moři využít své běžné dny rybolovu.Dotyčné členské státy do 14. června oznámí Komisi dodatečné udělené dny rybolovu. K tomuto oznámení se připojí následující informace:i) zpráva obsahující podrobné údaje o ukončení dotyčných rybolovných činností včetně příslušných podpůrných povětrnostních informací;ii) název plavidla provádějícího odlov;iii) vnitřní číslo plavidla, jak je stanoveno v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004.Komise tyto informace bez prodlení předá ICCAT.Článek 8Použití letadelPoužívání letadel nebo vrtulníků při vyhledávání tuňáka obecného je zakázáno.Článek 9Minimální velikost a zvláštní opatření pro některé druhy rybolovu1. Minimální velikost tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je 30 kg nebo 115 cm.2. Odchylně od odstavce 1, a aniž je dotčen článek 11, se použije minimální velikost 8 kg nebo 75 cm pro tuňáka obecného uloveného za těchto podmínek:a) tuňáka obecného uloveného ve východním Atlantiku návnadovými čluny a čluny lovícími na vlečnou šňůru;b) tuňáka obecného uloveného v Jaderském moři za účelem chovu;c) tuňáka obecného uloveného ve Středozemním moři v drobném pobřežním rybolovu čerstvých ryb provedeném návnadovými čluny, plavidly lovícími na dlouhý vlasec a plavidly lovícími na šňůru bez prutu.3. Pro účely odstavce 2 písm. a) určí Rada postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 maximální počet návnadových člunů a člunů lovících na vlečnou šňůru, které jsou oprávněny aktivně lovit tuňáka obecného ve východním Atlantiku. Odchylně od čl. 5 odst. 2 se počet návnadových člunů a člunů lovících na vlečnou šňůru stanoví na úrovni počtu plavidel Společenství provádějících odlov, která se účastnila řízeného rybolovu tuňáka obecného v roce 2006.4. Pro účely odstavce 2 písm. b) určí Rada postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 maximální počet plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného v Jaderském moři za účelem chovu. Odchylně od čl. 5 odst. 2 se počet plavidel provádějících odlov stanoví na úrovni počtu plavidel Společenství provádějících odlov, která se účastnila řízeného rybolovu tuňáka obecného v roce 2008.5. Pro účely odstavce 2 písm. c) určí Rada postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 maximální počet návnadových člunů, plavidel lovících na dlouhý vlasec a plavidel lovících na šňůru bez prutu, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného ve Středozemním moři. Odchylně od čl. 5 odst. 2 se počet plavidel provádějících odlov stanoví na úrovni počtu plavidel Společenství provádějících odlov, která se účastnila řízeného rybolovu tuňáka obecného v roce 2008.6. Komise předloží údaje o počtu plavidel provádějících odlov, na která odkazuje odstavec 3, 4 a 5, sekretariátu komise ICCAT do 30. ledna každého roku.7. Pro účely odst. 2 písm. a), b) a c) rozdělí Rada postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 mezi členské státy počet plavidel provádějících odlov stanovený podle odstavců 3, 4 a 5.8. Pro účely odstavce 2 písm. a) se odchylně od odstavce 2 mezi oprávněná plavidla provádějící odlov, na která odkazuje odstavec 3, rozdělí nejvýše 7 % kvóty Společenství na tuňáka obecného o hmotnosti 8 až 30 kg či míře 75 až 115 cm, do maximální výše 100 tun tuňáka obecného o hmotnosti nejméně 6,4 kg či míře nejméně 70 cm odloveného návnadovými čluny, jejichž délka nepřesahuje 17 m. Rada postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 rozhodne o rozdělení kvóty Společenství mezi členské státy.9. Pro účely odstavce 2 písm. b) Rada postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 rozhodne o maximálním rozdělení kvóty Společenství mezi členské státy.10. Pro účely odstavce 2 písm. c) se mezi oprávněná plavidla provádějící odlov, na která odkazuje odstavec 5, rozdělí nejvíce 2 % kvóty Společenství na tuňáka obecného o hmotnosti 8 až 30 kg či míře 75 až 115 cm. Rada postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 rozhodne o rozdělení kvóty Společenství mezi členské státy.11. Dodatečné zvláštní podmínky pro tuňáka obecného uloveného ve východním Atlantiku návnadovými čluny a plavidly lovícími na vlečnou šňůru, pro tuňáka obecného uloveného v Jaderském moři za účelem chovu a pro tuňáka obecného uloveného ve Středozemním moři v drobném pobřežním rybolovu čerstvých ryb provedeném návnadovými čluny, plavidly lovícími na dlouhý vlasec a plavidly lovícími na šňůru bez prutu jsou stanoveny v příloze I.12. Náhodné úlovky nejvýše 5 % tuňáka obecného o hmotnosti 10 až 30 kg se povolují pro všechna plavidla provádějící aktivní odlov tuňáka obecného.13. Procentní podíl uvedený v odstavci 11 se počítá buď na základě celkových náhodných úlovků v počtu ryb z celkového odlovu tuňáka obecného při vykládce těchto plavidel provádějících odlov, nebo na základě jeho hmotnostního ekvivalentu v procentech.14. Náhodné úlovky se odečítají od kvóty členského státu vlajky. Výměty mrtvých ryb z náhodných úlovků podle odstavce 11 se zakazují a odečítají se od kvóty členského státu vlajky.15. Na náhodné úlovky tuňáka obecného se vztahují ustanovení článků 17, 18, 21 a 23.Článek 10Plán odebírání vzorků tuňáka obecného1. Každý členský stát zavede program odběru vzorků pro odhad počtu uloveného tuňáka obecného podle velikosti.2. Odběr vzorků podle velikosti v klecích se provádí na vzorku 100 kusů na 100 tun živých ryb nebo na vzorku 10 % celkového počtu ryb umístěných v kleci. Velikostní vzorek, na základě délky nebo hmotnosti, se odebírá během výlovu v hospodářství a z ryb uhynulých během přepravy v souladu s metodou přijatou ICCAT pro oznamování údajů v rámci úkolu II.3. Pro ryby chované déle než jeden rok se vypracují doplňkové metody a postupy odběru vzorků.4. Odběr vzorků se provádí namátkově během odlovu a týká se všech klecí. Údaje o odběru vzorků provedeném každým rokem se oznámí Komisi do 31. května následujícího roku.Článek 11Vedlejší úlovky1. Plavidla Společenství provádějící odlov, která aktivně neloví tuňáka obecného, nejsou oprávněna uchovávat na palubě tuňáka obecného v míře převyšující 5 % celkového úlovku na palubě vyjádřeno v hmotnosti a/nebo počtu kusů.2. Vedlejší úlovky se odečítají od kvóty členského státu vlajky. Výměty mrtvých ryb z vedlejších úlovků podle odstavce 1 se zakazují v době, kdy je otevřen rybolov tuňáka obecného, a odečítají se od kvóty členského státu vlajky.3. Na vedlejší úlovky tuňáka obecného se vztahují ustanovení článků 17, 18, 21 a 23.Článek 12Rekreační rybolov1. Každý členský stát vydá plavidlům oprávnění k rybolovu pro účely rekreačního rybolovu.2. V rámci rekreačního rybolovu se zakazuje lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat více než jeden kus tuňáka obecného při každém vyplutí na moře.3. Uvádění na trh tuňáka obecného uloveného při rekreačním rybolovu se zakazuje, vyjma pro charitativní účely.4. Každý členský stát zaznamenává údaje o odlovu z rekreačního rybolovu a sděluje tyto údaje Komisi do 30. června každého roku. Komise předává tyto informace Stálému výboru ICCAT pro výzkum a statistiku.5. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby v rámci rekreačního rybolovu zajistil v co největším rozsahu vypouštění tuňáka obecného chyceného živého, zejména mladých jedinců.Článek 13Sportovní rybolov1. Každý členský reguluje sportovní rybolov, zejména tím, že plavidlům vydává oprávnění k rybolovu pro účely sportovního rybolovu.2. Uvádění na trh tuňáka obecného uloveného při soutěži ve sportovním rybolovu se zakazuje, vyjma pro charitativní účely.3. Každý členský stát zaznamenává údaje o odlovu ze sportovního rybolovu a sděluje tyto údaje Komisi do 30. června každého roku. Komise předává tyto informace Stálému výboru ICCAT pro výzkum a statistiku.4. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby v rámci sportovního rybolovu zajistil v co největším rozsahu vypouštění tuňáka obecného chyceného živého, zejména mladých jedinců.KAPITOLA VKONTROLNÍ OPATŘENÍČlánek 14Záznamy o plavidlech1. Nejpozději 45 dnů před zahájením rybolovných období uvedených v článku 7 zašle každý členský stát Komisi elektronickou cestou podle formátu uvedeného v Pokynech pro předkládání údajů a informací vyžadovaných Mezinárodní komisí pro ochranu tuňáků v Atlantiku :a) seznam všech plavidel provádějících odlov plujících pod jeho vlajkou, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři na základě zvláštní licence k rybolovu;b) seznam všech ostatních rybářských plavidel (bez plavidel provádějících odlov) plujících pod jeho vlajkou, která jsou oprávněna provozovat činnosti související s tuňákem obecným ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři.Během kalendářního roku je rybářské plavidlo zařazeno pouze do jednoho ze seznamů uvedených v tomto odstavci.2. Jakékoliv následné změny seznamů uvedených v odstavci 1 provedené během kalendářního roku se uznávají jedině tehdy, pokud se oznámené rybářské plavidlo nemůže zúčastnit rybolovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotčený členský stát okamžitě uvědomí Komisi a poskytne:a) úplné údaje o předpokládaném náhradním rybářském plavidle / plavidlech uvedených v odstavci 1;b) úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.3. Komise zašle informace uvedené v odstavci 1 a 2 sekretariátu ICCAT, aby tato plavidla mohla být zanesena do evidence ICCAT plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného, nebo do evidence ICCAT všech ostatních rybářských plavidel (bez plavidel provádějících odlov), která jsou oprávněna provozovat činnosti související s tuňákem obecným.4. Aniž je dotčen článek 11, nesmí rybářská plavidla Společenství, která nejsou zanesena v evidenci ICCAT, lovit, přechovávat na palubě, překládat, přepravovat, přemísťovat zpracovávat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři.5. Obdobně se použijí ustanovení čl. 8a odst. 2, 6, 7 a 8 nařízení (ES) č. 1936/2001.Článek 15Záznamy o pastích na tuňáky schválených pro rybolov tuňáka obecného1. Do 15. února každého roku zašle každý členský stát Komisi elektronickou cestou seznam všech svých pastí na tuňáky, které jsou díky zvláštní licenci k rybolovu povoleny pro rybolov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři. Seznam obsahuje název pastí a registrační číslo.2. Komise zašle tento seznam sekretariátu ICCAT, aby tyto pasti na tuňáky mohly být zaneseny do evidence ICCAT o pastech na tuňáky povolených pro účely lovu tuňáka obecného.3. Pasti Společenství na tuňáky, které nejsou zaneseny v evidenci ICCAT, nesmějí lovit, uchovávat, přemísťovat ani vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři.4. Obdobně se použijí ustanovení čl. 8a odst. 2, 4, 6, 7 a 8 nařízení (ES) č. 1936/2001.Článek 16Informace o rybolovných činnostech1. Do 15. února každého roku oznámí každý členský stát Komisi seznam plavidel provádějících odlov zařazených do evidence ICCAT podle článku 14, která prováděla rybolov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři v předchozím rybářském roce.2. Každý členský stát oznámí Komisi jakékoliv informace týkající se plavidel neuvedených v odstavci 1, ale o kterých je známo nebo se o nich předpokládá, že prováděla rybolov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři.3. Komise předá sekretariátu ICCAT informace uvedené v odstavci 1 do 1. března každého roku, jakož i informace uvedené v odstavci 2.Článek 17Určené přístavy1. Členské státy určí místo, které má sloužit pro vykládku nebo překládku, nebo místo blízko pobřeží (určené přístavy), kde je povolena vykládka nebo překládka tuňáka obecného.Aby mohl být přístav označen za určený přístav, uvede členský stát přístavu povolené časy a místa vykládky a překládky. Členský stát přístavu zajistí úplné provedení inspekce během doby vykládky a překládky, a to na všech místech vykládky a překládky.2. Členské státy každoročně předají Komisi nejpozději do 15. února seznam určených přístavů. Komise zašle tyto údaje sekretariátu ICCAT do 1. března každého roku.3. Zakazuje se vykládat nebo překládat z rybářských plavidel jakékoli množství tuňáka obecného uloveného ve východním Atlantiku a Středozemním moři jinde než v přístavech určených smluvními stranami úmluvy a členskými státy v souladu s odstavci 1 a 2.Článek 18Požadavky na vedení záznamů1. Kromě dodržování článků 6 a 8 nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku[9] zaznamenává velitel plavidla Společenství provádějícího odlov uvedeného v článku 14 případně do lodního deníku informace uvedené v příloze II.2. Velitel plavidla Společenství provádějícího odlov, které provádí společné rybolovné operace, zaznamenává do lodního deníku tyto doplňující informace:a) pokud jde o plavidlo provádějící odlov, které přemísťuje ryby do klecí:i) název plavidla a mezinárodní radiový volací signál;ii) datum a čas úlovku a přemístění;iii) místo odlovu a přemístění (zeměpisná délka/šířka);iv) množství úlovků vytažených na palubu a množství úlovků přemístěných do klecí;v) množství úlovků odpočítaných od jeho individuální kvóty;vi) název vlečného člunu a jeho číslo ICCAT;b) pokud jde o ostatní plavidla provádějící odlov, která se nepodílí na přemísťování ryb:i) název plavidla a mezinárodní radiový volací signál;ii) datum a čas úlovku a přemístění;iii) místo odlovu a přemístění (zeměpisná délka/šířka);iv) skutečnost, že na palubu nebyl vytažen žádný úlovek nebo že nebyl přemístěn do klecí;v) množství úlovků odpočítaných od jeho individuální kvót;vi) název a číslo ICCAT plavidla provádějícího odlov uvedeného v bodu a);vii) název vlečného člunu a jeho číslo ICCAT.Článek 19Společné rybolovné operace1. Všechny společné rybolovné operace při lovu tuňáka obecného, které se týkají jednoho či více rybářských plavidel plujících pod vlajkou jednoho nebo více členských států, se povolují pouze se souhlasem dotčeného členského státu vlajky nebo členských států vlajky. Aby rybářské plavidlo získalo povolení, musí mít vybavení pro rybolov tuňáka obecného a musí mít přidělenou svou vlastní kvótu.2. V okamžiku podání žádosti o povolení přijme každý členský stát nezbytná opatření k tomu, aby od svých rybářských plavidel účastnících se společné rybolovné operace získal tyto informace:a) dobu trvání;b) totožnost zúčastněných provozovatelů;c) kvóty jednotlivých plavidel;d) klíč pro rozdělení daných úlovků mezi rybářská plavidla ae) informace o cílových výkrmných či chovných hospodářstvích.3. Nejpozději patnáct dnů před zahájením operace zašle každý členský stát Komisi informace uvedené v odstavci 2 v souladu s formátem uvedeným v příloze V. Komise nejpozději deset dnů před zahájením operace neprodleně předá tyto informace sekretariátu ICCAT a státu vlajky ostatních rybářských plavidel, která se účastní společné rybolovné operace.Článek 20Zprávy o úlovcích1. Velitel plavidla provádějícího odlov košelkovými nevody či jiného plavidla provádějícího odlov delšího než 24 m, které aktivně loví tuňáka obecného, zašle elektronickou cestou či jinými prostředky příslušným orgánům členského státu své vlajky zprávu o denním úlovku, která obsahuje alespoň informace o množství úlovku, včetně návratů s nulovým úlovkem, a datu a místu (zeměpisná délka/šířka) úlovku, v souladu s formátem uvedeným v příloze IV.2. Velitel plavidla provádějícího odlov neuvedeného v odstavci 1 zašle příslušným orgánům členského státu své vlajky týdenní zprávu o úlovku, která obsahuje alespoň informace o množství úlovku, včetně návratů s nulovým úlovkem, a datu a místu (zeměpisná délka/šířka) úlovku. Zpráva o úlovku je předána nejpozději do pondělního poledne s úlovky z předešlého týdne končícího v neděli o půlnoci greenwichského času (GMT). Tato zpráva zahrnuje informace o počtu dní na moři ve východním Atlantiku a Středozemním moři počítané od počátku rybolovu či od poslední týdenní zprávy.3. Každý členský stát po přijetí zpráv o úlovku uvedených v odstavci 1 a 2 neprodleně zašle tyto zprávy Komisi v podobě snímatelné počítačem v souladu s formátem uvedeným v příloze IV. Komise předává tyto informace každý týden sekretariátu ICCAT v souladu s formátem uvedeným v příloze IV.4. Do patnáctého dne každého měsíce uvědomí členské státy Komisi o množstvích tuňáka obecného uloveného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, která byla vyložena, přeložena, ulovena do pasti nebo umístěna do klece rybářskými plavidly plujícími pod jejich vlajkou během předcházejícího měsíce. Komise předá tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT.Článek 21Vykládky1. Odchylně od článku 7 nařízení (EHS) č. 2847/93 oznámí velitel rybářského plavidla Společenství uvedeného v článku 14 tohoto nařízení nebo jeho zástupce příslušnému orgánu členského státu (včetně členského státu vlajky) nebo smluvní straně úmluvy, jejichž přístavy nebo vykládkové zařízení hodlá využít, nejméně čtyři hodiny před předpokládaným časem připlutí do přístavu:a) předpokládaný čas připlutí;b) odhadované množství tuňáka obecného na palubě;c) informace o pásmu, v němž došlo k odlovu.2. Orgány členského státu přístavu vedou záznamy o všech předcházejících oznámeních ve stávajícím roce.3. Orgány členského státu přístavu zašlou záznam o vykládce orgánům státu vlajky rybářského plavidla do 48 hodin po ukončení vykládky.4. Po každém výjezdu a během 48 hodin od vykládky předloží velitel plavidla Společenství provádějícího odlov prohlášení o vykládce příslušným orgánům členského státu nebo smluvní strany úmluvy, kde došlo k vykládce, a členského státu vlajky plavidla. Velitel oprávněného plavidla provádějícího odlov zodpovídá za přesnost údajů v prohlášení, v němž musí být uvedeno alespoň vyložené množství tuňáka obecného a oblast, ve které byl uloven. Zjištění hmotnosti všech vyložených úlovků se provádí vážením, nikoliv odhadem.5. Toto ustanovení se nevztahuje na vykládky provedené návnadovými čluny a čluny lovícími na vlečnou šňůru, které ulovily tuňáka obecného ve východním Atlantiku, na vykládky tuňáka obecného uloveného v Jaderském moři za účelem chovu a na vykládky tuňáka obecného uloveného ve Středozemním moři v drobném pobřežním rybolovu čerstvých ryb návnadovými čluny, plavidly lovícími na dlouhý vlasec a plavidly lovícími na šňůru bez prutu.Článek 22Přemísťování1. Před jakýmkoliv přemístěním do vlečných klecí zašle velitel plavidla provádějícího odlov příslušným orgánům členského státu jeho vlajky předběžné oznámení, ve kterém uvede:a) název plavidla provádějícího odlov a číslo v evidenci ICCAT;b) předpokládaný čas přemístění;c) odhadované množství tuňáka obecného, které má být přemístěno;d) informace o místu (zeměpisná délka/šířka), kde bude přemístění provedeno;e) název vlečného plavidla, počet vlečených klecí a číslo v evidenci ICCAT.2. Přemístění může být zahájeno pouze s předchozím souhlasem státu vlajky plavidla provádějícího odlov. Členský stát vlajky oznámí veliteli plavidla provádějícího odlov, že přemístění se nepovoluje a že je třeba vypustit ryby do moře, pokud se členský stát po obdržení předběžného oznámení zaslaného před přemístěním domnívá, že:a) plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, jež ryby ulovilo, nemá dostatečnou kvótu na tuňáka obecného umístěného do klecí;b) množství ryb nebylo řádně ohlášeno a nebylo zohledněno pro využití jakékoli použitelné kvóty;c) plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, jež ryby ulovilo, není oprávněno lovit tuňáka obecného nebod) vlečné plavidlo uvedené jako plavidlo, na které byly ryby přemístěny, není uvedeno v evidenci ICCAT všech ostatních rybářských plavidel podle článku 14 nebo není vybaveno systémem sledování plavidel.3. Při ukončení přemísťování úlovku na vlečné plavidlo vyplní velitel plavidla provádějícího odlov prohlášení ICCAT o přemístění v souladu s formátem uvedeným v příloze III a předá ho příslušným orgánům členského státu jeho vlajky.4. Prohlášení o překládce je přiloženo k přemísťovaným rybám během jejich přepravy do hospodářství či určeného přístavu.5. Povolením přemístit ryby vydaným státem vlajky není dotčeno povolení provést umístění do klecí.6. Velitel plavidla provádějícího odlov zajistí, že přemístění je sledováno videokamerou umístěnou ve vodě.7. Regionální pozorovatel ICCAT na palubě plavidla provádějícího odlov, uvedený v regionálním programu pozorovatelů ICCAT (příloha VII), zaznamená údaje a podá zprávu o provedených přemístěních, ověří polohu plavidla provádějícího odlov v okamžiku přemísťování, sleduje a odhaduje přemístěné úlovky a ověřuje záznamy uvedené v předběžném oznámení zaslaném před přemístěním, na které odkazuje odstavec 2, a záznamy v prohlášení ICCAT o přemístění, na které odkazuje odstavec 3.Regionální pozorovatel ICCAT spolupodepíše předběžné oznámení zaslané před přemístěním a prohlášení ICCAT o přemístění. Ověří, že prohlášení ICCAT o přemístění je řádně vyplněno a předáno veliteli vlečného plavidla.8. Při ukončení přemísťování úlovku na rybářské plavidlo vyplní provozovatel pasti na tuňáky prohlášení ICCAT o přemístění v souladu s formátem uvedeným v příloze III a zašle ho příslušným orgánům svého členského státu.Článek 23Překládka1. Odchylně od článku 11 nařízení (EHS) č. 2847/93 je překládka tuňáka obecného na moři ve východním Atlantiku a Středozemním moři zakázána.2. Před vplutím do přístavu velitel či zástupce rybářského plavidla provádějícího překládku poskytne příslušným orgánům státu, jehož přístav chce použít, nejméně 48 hodin před očekávaným časem připlutí tyto informace:a) předpokládaný čas připlutí;b) odhadované množství tuňáka obecného uchovávaného na palubě a informace o zeměpisné oblasti, kde byl tuňák uloven;c) název rybářského plavidla provádějícího překládku a jeho číslo v evidenci ICCAT plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného, nebo v evidenci ICCAT ostatních rybářských plavidel, která jsou oprávněna provozovat činnost ve východním Atlantiku a Středozemním moři;d) název přijímajícího rybářského plavidla a jeho číslo v evidenci ICCAT plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného, nebo v evidenci ICCAT ostatních rybářských plavidel, která jsou oprávněna provozovat činnost ve východním Atlantiku a Středozemním moři;e) množství a zeměpisnou oblast úlovku tuňáka obecného určeného k překládce.3. Rybářským plavidlům není dovoleno provádět překládku, pokud neobdržela předchozí oprávnění od svého státu vlajky.4. Velitel rybářského plavidla provádějícího překládku oznámí před zahájením překládky státu vlajky následující skutečnosti:a) množství tuňáka obecného určeného k překládce;b) datum a přístav překládky;c) název, registrační číslo a vlajku přijímajícího rybářského plavidla a jeho číslo v evidenci ICCAT plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného, nebo v evidenci ICCAT ostatních rybářských plavidel, která jsou oprávněna provozovat činnosti související s tuňákem obecným;d) zeměpisnou oblast, ve které byl tuňák obecný uloven.5. Příslušný orgán členského státu, v jehož přístavu se překládka uskutečňuje:a) provádí inspekci přijímajícího rybářského plavidla v okamžiku připlutí a kontroluje náklad a dokumentaci související s překládkou;b) zasílá záznam o překládce orgánu státu vlajky rybářského plavidla provádějícího překládku do 48 hodin po ukončení překládky.6. Velitelé rybářských plavidel Společenství vyplní a předají prohlášení ICCAT o překládce příslušným orgánům členského státu, pod jehož vlajkou rybářská plavidla plují. Prohlášení je předáno nejpozději do 48 hodin po datu uskutečnění překládky v přístavu v souladu se vzorem uvedeným v příloze III.Článek 24Umístění do klece1. Členský stát, v jehož jurisdikci se výkrmna tuňáka obecného nebo hospodářství pro chov tuňáka obecného nachází, zašle do jednoho týdne po ukončení umístění do klece zprávu o umístění do klece potvrzenou pozorovatelem členskému státu nebo smluvní straně úmluvy, pod jejichž vlajkou provedla rybářská plavidla odlov tuňáka, a Komisi. Komise předá tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT. Tato zpráva obsahuje informace uvedené v prohlášení o umístění do klece, jak je uvedeno v doporučení ICCAT [06-07] pro chov tuňáka obecného.2. Pokud se výkrmna nebo chovné hospodářství nachází na volném moři, použije se odstavec 1 obdobně na členské státy, v nichž jsou usazeny fyzické nebo právnické osoby odpovědné za výkrmnu nebo chovné hospodářství.3. Před každým přemístěním do hospodářství uvědomí příslušný orgán členského státu výkrmny nebo chovného hospodářství členský stát nebo smluvní stranu úmluvy, pod jejichž vlajkou pluje plavidlo provádějící odlov, o přemístění množství, jež ulovila plavidla provádějící odlov plující pod jeho vlajkou, do klece.Členský stát vlajky plavidla provádějícího odlov oznámí příslušnému orgánu členského státu výkrmny nebo chovného hospodářství, že je třeba zabavit úlovek a vypustit ryby do moře, pokud se po obdržení této informace domnívá, že:a) plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, které ryby ulovilo, nemá dostatečnou individuální kvótu pro tuňáka obecného umístěného v klecích;b) množství ryb nebylo řádně ohlášeno a nebylo zohledněno pro výpočet jakékoli použitelné kvóty; neboc) plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, které ryby ulovilo, není oprávněno lovit tuňáka obecného.4. Přemístění může být zahájeno pouze s předchozím souhlasem členského státu vlajky plavidla provádějícího odlov či smluvní strany úmluvy, pod jehož vlajkou plavidlo pluje.5. Členský stát, v jehož jurisdikci se hospodářství pro chov tuňáka obecného nachází, přijme nezbytná opatření k zákazu umísťování do klecí pro účely chovu či výkrmu v případě tuňáka obecného, které nemají přesné, úplné a ověřené dokumenty vyžadované komisí ICCAT.6. Členský stát, v jehož jurisdikci se hospodářství nachází, zajistí, že přemísťování z klecí na hospodářství je sledováno videokamerou umístněnou ve vodě. Tento požadavek se nepoužije v případech, kdy jsou klece přímo upevněny k upínacímu systému.Článek 25Systém sledování plavidel1. Nařízení (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003[10] se použije na rybářská plavidla uvedená v čl. 2 písm. b). Kromě toho členské státy zajistí, aby všechna vlečná plavidla plující pod jejich vlajkou, bez ohledu na jejich délku, byla vybavena systémem sledování plavidel.2. Členské státy zajistí, že jejich střediska sledování lovišť zašlou Komisi v reálném čase a ve formátu „https data feed“ hlášení systému sledování plavidel, která obdržela od rybářských plavidel plujících pod jejich vlajkou. Komise tato hlášení elektronicky zašle sekretariátu ICCAT.3. Členské státy zajistí, aby:a) hlášení z rybářských plavidel plujících pod jejich vlajkou jsou v případě jejich činnosti ve východním Atlantiku a Středozemním moři Komisi předávána alespoň jednou za dvě hodiny;b) v případě technických problémů jsou hlášení z rybářských plavidel plujících pod jejich vlajkou předána Komisi do 24 hodin od doby, kdy byla přijata jejich středisky sledování lovišť;c) hlášení předávaná Komisi jsou posloupně očíslována (jednoznačnými identifikačními kódy), aby se zamezilo zdvojení;d) hlášení předávaná Komisi jsou v souladu s formátem pro výměnu údajů stanoveným v příloze VIII.4. Členské státy přijmou nezbytná opatření a zajistí, že se všemi hlášeními zpřístupněnými jejich inspekčním plavidlům se nakládá důvěrně a že jsou omezena na inspekci námořních operací.Článek 26Zaznamenávání a hlášení činností souvisejících s pastmi1. Po ukončení každé rybolovné operace pomocí pastí na tuňáky se zaznamenají úlovky a tyto záznamy o úlovcích se elektronickou cestou nebo jiným způsobem předají do 48 hodin od ukončení každé rybolovné operace příslušnému orgánu členského státu, v němž se past na tuňáky nachází.2. Každý členský stát zašle zprávu o úlovcích po jejím obdržení elektronickou cestou Komisi. Komise zasílá tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT.Článek 27Kontrola v přístavu nebo v hospodářství1. Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření a zajistí, že všechna plavidla provádějící odlov uvedená v evidenci ICCAT plavidel oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného, která vplouvají do určeného přístavu za účelem vykládky a/nebo překládky tuňáka obecného uloveného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, jsou v přístavu podrobena inspekci.2. Členské státy přijmou nezbytná opatření ke kontrole umísťování tuňáka obecného do klece ve výkrmnách nebo v chovných hospodářstvích podléhajících jejich jurisdikci.3. Pokud se výkrmny nebo chovná hospodářství nacházejí na volném moři, použije se odstavec 2 obdobně na členské státy, v nichž jsou usazeny fyzické nebo právnické osoby odpovědné za výkrmnu nebo chovné hospodářství.Článek 28Křížové kontroly1. Členské státy ověřují, včetně použití systému sledování plavidel (VMS), údaje, předávání lodních deníků a patřičné informace zaznamenané v lodních denících svých rybářských plavidel, v dokumentech o přemístění/překládce a v dokumentech o úlovcích.2. Členské státy provedou křížové kontroly všech vykládek, všech překládek nebo umístění do klecí mezi množstvími podle druhu zaznamenanými v lodním deníku rybářských plavidel nebo množstvími podle druhu zaznamenanými v prohlášení o překládce a množstvími zaznamenanými v prohlášení o vykládce nebo v prohlášení o umístění do klecí nebo jakémkoli dalším vhodném dokladu, např. faktuře a/nebo dokladu o prodeji.Článek 29Program společné mezinárodní inspekce ICCAT1. Na Společenství se vztahuje program ICCAT pro společné mezinárodní inspekce přijatý na čtvrtém pravidelném zasedání ICCAT konaném v Madridu v listopadu 1975, pozměněný ICCAT na jejím 16. zvláštním zasedání a uvedený v příloze VI tohoto nařízení.2. Členské státy, jejichž rybářská plavidla jsou oprávněna lovit tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, přidělí inspektory a provádějí inspekce na moři.3. Komise nebo jí určený subjekt může pro program přidělit inspektory Společenství.4. Komise nebo jí určený subjekt koordinuje činnosti týkající se dohledu a inspekce jménem Společenství. Ve shodě s dotčenými členskými státy může za tím účelem vypracovat společné inspekční programy, které Společenství umožní plnit závazky přijaté v rámci programu. Členské státy, jejichž rybářská plavidla loví tuňáka obecného, přijmou opatření nezbytná k usnadnění provádění těchto programů, zejména pokud jde o požadované lidské a materiální zdroje a o období a oblasti, v nichž mají být rozmístěny.5. Členské státy sdělí Komisi každoročně do 1. dubna jména inspektorů a názvy inspekčních plavidel, které hodlají přidělit programu v následujícím roce. S využitím těchto informací vypracuje Komise ve spolupráci s členskými státy každoročně plán účasti Společenství na programu, který zašle sekretariátu ICCAT a členským státům.Článek 30Vnitrostátní program pozorovatelů1. Každý členský stát zajistí na svých plavidlech provádějících odlov delších než 15 metrů, která provádí aktivní rybolov tuňáka obecného, přítomnost pozorovatele na nejméně:a) 20 % jeho aktivních plavidel provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka dosahuje 15 až 24 m;b) 20 % svých aktivních trawlerů pro pelagický rybolov;c) 20 % svých aktivních plavidel lovících na dlouhý vlasec;d) 20 % svých aktivních návnadových člunů;e) 100 % během odlovu z pastí na tuňáky.2. Do doby, než ICCAT začne skutečně provádět regionální program pozorovatelů uvedený v článku 31, zajistí každý členský stát:a) přítomnost pozorovatelů u alespoň 20 % jeho aktivních plavidel provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka přesahuje 24 m;b) v případě společných rybolovných operací přítomnost pozorovatele během této rybolovné operace.3. Úkolem pozorovatele je zejména:a) sledovat, zda plavidlo provádějící odlov dodržuje toto nařízení;b) zaznamenávat údaje a podávat zprávy o rybolovné činnosti, které mj. obsahují následující údaje:i) množství úlovku (včetně vedlejšího úlovku) s údaji o tom, jak bylo s druhy naloženo, jako např. množství uchovávané na palubě či množství mrtvých či živých ryb k výmětu;ii) oblast úlovku v zeměpisné délce/šířce;iii) míra intenzity (např. počet souborů, počet háčků atd.), jak je uvedeno v Terénní příručce ICCAT pro různá zařízení;iv) datum úlovku;c) sledují a odhadují úlovky a ověřují záznamy v lodním deníku;d) pozorovat a zaznamenávat plavidla, která mohou lovit ryby v rozporu s opatřeními ICCAT na zachování zdrojů.Pozorovatel dále provádí vědeckou práci, jako např. shromažďování údajů souvisejících s úkolem II podle definice ICCAT, pokud to ICCAT požaduje, na základě pokynů Stálého výboru ICCAT pro výzkum a statistiku.4. Při provádění tohoto požadavku týkajícího se pozorovatelů členské státy:a) zajistí reprezentativní časovou a prostorovou přítomnost pozorovatelů s cílem zabezpečit, aby Komise obdržela přiměřené a vhodné údaje a informace o úlovku, intenzitě a jiných vědeckých a řídících hlediscích, přičemž se zohlední vlastnosti flotil a rybolovů;b) zajistí obsáhlé protokoly pro shromažďování údajů;c) zajistí, že pozorovatelé jsou před rozmístěním řádně vyškoleni a schváleni;d) zajistí v reálné míře minimální narušení činností plavidel provádějících rybolov v oblasti úmluvy.5. Do doby, než ICCAT začne skutečně provádět regionální program pozorovatelů uvedený v článku 31, zajistí každý členský stát, jehož jurisdikci výkrmna nebo hospodářství pro chov tuňáka obecného podléhá, přítomnost pozorovatele během celého procesu přemísťování tuňáka obecného do klece a celého odlovu ryb z hospodářství.Článek 31Regionální program pozorovatelů ICCAT1. Každý členský stát zajistí přítomnost pozorovatele ICCAT u:a) všech plavidel s košelkovými nevody přesahujících délku 24 m po celou dobu rybolovného období;b) všech plavidel s košelkovými nevody, která se podílejí na společných rybolovných operacích, bez ohledu na délku plavidla. Pozorovatel ICCAT je přítomen po dobu rybolovné operace.Plavidla s košelkovými nevody přesahující délku 24 m bez regionálního pozorovatele ICCAT nejsou oprávněna lovit tuňáka obecného či provozovat činnosti související s tuňákem obecným.2. Každý členský stát, jehož jurisdikci výkrmna nebo hospodářství pro chov tuňáka obecného podléhá, zajistí přítomnost pozorovatele ICCAT během celého procesu přemísťování tuňáka obecného do klece a celého odlovu ryb z hospodářství.Úkolem pozorovatele ICCAT je zejména:a) pozorovat a sledovat dodržování předpisů při výkonu operací výkrmen v souladu s články 4a, 4b a 4c nařízení (ES) č. 1936/2001;b) schválit zprávu o umístění do klecí podle článku 24;c) provádět vědeckou práci, jako například shromažďování vzorků, které požaduje ICCAT, na základě pokynů Stálého výboru ICCAT pro výzkum a statistiku;d) pozorovatelům ICCAT je umožněn přístup na plavidlo, k zaměstnancům hospodářství a přístup k zařízení, klecím a vybavení;e) s cílem usnadnit pozorovatelům ICCAT plnění úkolů stanovených v odstavci 4 přílohy VII mají pozorovatelé na požádání přístup k tomuto vybavení, pokud jsou jím plavidla, na něž jsou přiděleni, vybavena:i) družicovému navigačnímu zařízení;ii) radiolokačním displejům, pokud se používají;iii) elektronickým komunikačním prostředkům;f) pozorovatelům ICCAT se poskytne ubytování, včetně stravování a příslušného hygienického zařízení, rovnocenné s tím, jaké má k dispozici posádka;g) pozorovatelům ICCAT se pro jejich administrativní práci poskytne dostatečný prostor na můstku nebo v kormidelně, jakož i prostor na palubě k výkonu pozorování; ah) členské státy vlajky zajistí, aby velitelé, členové posádky, vlastníci hospodářství a plavidla nebránili pozorovatelům ICCAT při výkonu jejich úkolů, nezastrašovali je, nezasahovali jim do činnosti, neovlivňovali je, neupláceli je nebo se o uplácení nepokoušeli.3. Veškeré náklady, které vyplývají z působení pozorovatelů ICCAT, ponesou členské státy. Členské státy mohou tyto náklady naúčtovat, částečně nebo v plné výši, provozovatelům hospodářství a vlastníkům plavidel s košelkovými nevody.4. Na Společenství se vztahuje regionální program pozorovatelů ICCAT uvedený v příloze VII.Článek 32Přístup k videozáznamůmKaždý členský stát zajistí, že videozáznamy jeho rybářských plavidel a jeho hospodářství, včetně videozáznamů zachycujících přemísťování a umísťování do klecí, jsou zpřístupněny inspektorům a pozorovatelům ICCAT.Každý členský stát, v jehož jurisdikci se hospodářství pro chov tuňáka obecného nachází, zajistí, že videozáznamy jeho rybářských plavidel a jeho hospodářství, včetně videozáznamů zachycujících přemísťování a umísťování do klecí, jsou zpřístupněny inspektorům a pozorovatelům Společenství.Článek 33Prosazování1. Členské státy přijmou donucovací opatření vůči rybářskému plavidlu plujícímu pod jejich vlajkou, bylo-li v souladu s jejich právem prokázáno, že plavidlo porušuje články 4, 6, 8, 17, 18, 19, 20 a 23. Opatření mohou v závislosti na závažnosti přestupku a v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva zahrnovat zejména:a) peněžité sankce;b) zabavení nelegálního lovného zařízení a nelegálních úlovků;c) konfiskaci plavidla;d) pozastavení nebo odejmutí oprávnění k rybolovu;e) případně snížení nebo odejmutí rybolovné kvóty.2. Každý členský stát, v jehož jurisdikci se hospodářství pro chov tuňáka obecného nachází, přijme donucovací opatření vůči tomuto hospodářství, bylo-li v souladu s jeho právem prokázáno, že toto hospodářství porušuje článek 24 a čl. 31 odst. 2 tohoto nařízení a články 4a, 4b a 4c nařízení (ES) č. 1936/2001. Opatření mohou v závislosti na závažnosti přestupku a v souladu s příslušným vnitrostátním právem zahrnovat zejména:a) peněžité sankce;b) pozastavení nebo vyjmutí z evidence výkrmen;c) zákaz umísťování do klece nebo uvádění tuňáka obecného na trh.Článek 34Tržní opatření1. V rámci Společenství se zakazují obchod, vykládka, dovoz, vývoz, umísťování do klece pro účely výkrmu nebo chovu, zpětný vývoz a překládka východoatlantického a středomořského tuňáka obecného, k nimž nejsou přiloženy přesné, úplné a ověřené dokumenty v souladu s požadavky tohoto nařízení.2. V rámci Společenství se zakazují obchod, dovoz, vykládka, umísťování do klecí pro účely výkrmu nebo chovu, zpracování, vývoz, zpětný vývoz a překládka východoatlantického a středomořského tuňáka obecného odloveného rybářskými plavidly, jejichž stát vlajky nemá kvótu, limit odlovu nebo nemá přidělenou intenzitu rybolovu pro východoatlantického a středomořského tuňáka obecného podle podmínek opatření ICCAT na řízení a zachování zdrojů, nebo pokud jsou rybolovná práva státu vlajky vyčerpána nebo jejichž jednotlivé kvóty podle článku 4 jsou vyčerpány. Na základě informací obdržených prostřednictvím sekretariátu ICCAT informuje Komise všechny členské státy, že kvóta některé smluvní strany úmluvy je vyčerpána.3. V rámci Společenství se zakazují obchod, dovoz, vykládka, zpracování, vývoz z výkrmen nebo chovných hospodářství, které nejsou v souladu s doporučením ICCAT [06-07] pro chov tuňáka obecného.Článek 35Vyrovnávací koeficientyK výpočtu ekvivalentu zaokrouhlené hmotnosti zpracovaného tuňáka obecného se použijí vyrovnávací koeficienty přijaté Stálým výborem ICCAT pro výzkum a statistiku.Článek 36Koeficienty růstu pro výkrmného či chovného tuňákaČlenské státy určí koeficienty růstu pro tuňáka obecného krmeného či chovaného v jejich klecích a do 15. září 2009 oznámí Komisi používané koeficienty a metodiku. Komise předá tyto informace sekretariátu ICCAT a Stálému výboru ICCAT pro výzkum a statistiku.Článek 37HodnoceníKaždoročně do 15. září předloží každý členský stát Komisi podrobnou zprávu o provádění tohoto nařízení. Každoročně do 15. října předloží Komise sekretariátu ICCAT podrobnou zprávu o provádění doporučení ICCAT [08-05].Článek 38FinancováníVíceletý plán obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři se považuje za plán obnovy ve smyslu článku 5 nařízení (ES) č. 2371/2002.KAPITOLA VIZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍČlánek 39Zrušení1. Nařízení Rady (ES) č. 1559/2007[11] ze dne 17. prosince 2007, kterým se stanoví víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a kterým se mění nařízení (ES) č. 520/2007, se zrušuje.2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IX.Článek 40Změny nařízení (ES) č. 43/2009Články 92 a 93 nařízení (ES) č. 43/2009[12] se zrušují.Článek 41Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...]Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHA IDodatečné zvláštní podmínky pro návnadové čluny a čluny lovící na vlečnou šňůru ve východním Atlantiku, pro plavidla provádějící rybolov tuňáka obecného v Jaderském moři za účelem chovu a pro drobný pobřežní rybolov čerstvých ryb prováděný návnadovými čluny, plavidly lovícími na dlouhý vlasec a plavidly lovícími na šňůru bez prutu ve Středozemním moři.1. a) Každý členský stát zajistí, aby plavidla provádějící odlov, jimž bylo vydáno zvláštní oprávnění k rybolovu, byla zahrnuta v seznamu, který obsahuje jejich název a číslo v rejstříku rybářského loďstva Společenství (identifikační číslo CFR), jak je uvedeno v příloze I nařízení (ES) č. 26/2004. Členské státy vydají zvláštní oprávnění k rybolovu pouze v případě, že plavidlo bylo zaneseno do evidence ICCAT plavidel provádějících aktivní odlov tuňáka obecného.b) Každoročně do 15. ledna zašle každý členský stát Komisi seznam podle písmene a) a všechny následné změny v podobě snímatelné počítačem.c) Jakékoliv následné změny se uznávají jedině tehdy, pokud se oznámené plavidlo provádějící odlov nemůže zúčastnit rybolovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotčené členské státy okamžitě uvědomí Komisi a poskytnou:i) úplné údaje o předpokládaném náhradním rybářském plavidle uvedeném v bodu 3 této přílohy;ii) úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.Komise zasílá tyto změny neprodleně sekretariátu ICCAT.2. a) Zakazuje se vykládat a/nebo překládat z plavidel provádějících odlov uvedených v bodu 1 jakékoli množství uloveného tuňáka obecného jinde než v přístavech určených členskými státy nebo smluvními stranami úmluvy.b) Členské státy určí místo, které slouží pro vykládku, nebo místo blízko pobřeží (určené přístavy), kde je povolena vykládka nebo překládka tuňáka obecného.c) Aby mohl být přístav označen za určený přístav, uvede členský stát přístavu povolené časy a místa vykládky. Členský stát přístavu zajistí úplné provedení inspekce během celé doby vykládky, a to na všech místech vykládky.d) Členské státy každoročně předají Komisi nejpozději 15. února seznam určených přístavů. Komise zašle tyto údaje sekretariátu ICCAT do 1. března každého roku.3. Odchylně od článku 7 nařízení (EHS) č. 2847/93 oznámí velitel plavidla Společenství provádějícího odlov uvedeného v odstavci 1 a 2 uvedeného článku nebo jeho zástupce příslušnému orgánu členského státu (včetně příslušného orgánu členského státu vlajky) nebo smluvní strany úmluvy, jejichž přístavy nebo vykládková zařízení hodlá využít, nejméně čtyři hodiny před předpokládaným časem připlutí do přístavu:a) předpokládaný čas připlutí;b) odhadované množství tuňáka obecného na palubě;c) oblast, ve které byly odlovy provedeny.Každý členský stát zajistí, aby každá vykládka podléhala inspekci v přístavu.4. Každý členský stát zavede režim podávání zpráv o odlovu, který zajistí účinné sledování využívání kvóty každého plavidla provádějícího odlov. Orgány každého členského státu přístavu vedou záznamy o všech předcházejících oznámeních ve stávajícím roce.5. Velitel plavidla provádějícího odlov zajistí, že veškeré množství tuňáka obecného vyložené v určeném přístavu je před prvním prodejem nebo před přepravou z přístavu vykládky na jiné místo zváženo.6. Úlovky tuňáka obecného nelze nabízet k maloobchodnímu prodeji konečnému spotřebiteli, nezávisle na způsobu prodeje, pokud vhodné označení nebo štítek neuvádí:a) druh, použité lovné zařízení;b) oblast a datum odlovu.7. Členské státy, jejichž návnadové čluny, plavidla lovící na dlouhý vlasec, plavidla lovící na šňůru bez prutu a čluny lovící na vlečnou šňůru jsou oprávněny lovit tuňáka obecného, zavedou tyto požadavky na ocasní štítek:a) ocasní štítky musí být upevněny na každého tuňáka obecného bezprostředně po vykládce;b) každý ocasní štítek nese jednoznačné identifikační číslo a je uveden ve statistických dokumentech týkajících se tuňáka obecného a vyznačen na vnější straně každého balení obsahujícího tuňáka.PŘÍLOHA IISpecifikace pro lodní deníkyMinimální specifikace pro lodní deníky:1. Lodní deník musí mít číslované stránky.2. Lodní deník musí být vyplňován denně (do půlnoci) nebo před příjezdem do přístavu.3. Lodní deník musí být doplněn v případě inspekcí na moři.4. Jedna kopie stránek musí zůstat připevněna k lodnímu deníku.5. Lodní deníky musí být uchovány na palubě s cílem pokrýt dobu jednoho roku činnosti.Minimální standardní informace pro lodní deníky:1. Jméno a adresa velitele.2. Data a přístavy vyplutí, data a přístavy připlutí.3. Název plavidla, registrační číslo, číslo ICCAT a číslo Mezinárodní námořní organizace (pokud je přiděleno). V případě společných rybolovných operací názvy plavidel, registrační čísla, čísla ICCAT a čísla Mezinárodní námořní organizace (pokud jsou přidělena) všech plavidel zapojených do operace.4. Lovné zařízení:a) typ kódu FAO;b) rozměry (délka, velikost ok sítě, počet háčků …).5. Operace na moři, (nejméně) jeden řádek na každý den plavby, uvádějící:a) činnosti (rybolov, plavba …);b) polohu: přesné denní polohy (ve stupních a minutách), zaznamenané pro každou rybolovnou operaci nebo v poledne, pokud daný den rybolov neprobíhal;c) záznamy o úlovcích.6. Identifikace druhu:a) podle kódu FAO;b) zaokrouhlená hmotnost v kilogramech za den (RWT).7. Podpis velitele.8. Podpis pozorovatele (je-li přítomen).9. Prostředky měření hmotnosti: odhad, vážení na palubě.10. Lodní deník se vede v ekvivalentu živé hmotnosti ryb a uvádí vyrovnávací koeficienty používané při hodnocení.Minimální informace pro případ vykládky, překládky / přemístění:1. Data a přístav vykládky/překládky/přemístění.2. Produkty:a) obchodní úprava;b) počet ryb nebo krabic a množství v kilogramech.3. Podpis velitele nebo zástupce plavidla.PŘÍLOHA IIIPROHLÁŠENÍ ICCAT O PŘEMÍSTĚNÍ / PŘEKLÁDCEDokument č.Vlečné/přepravní plavidlo: Název plavidla a radiový volací signál: Vlajka: Číslo oprávnění státu vlajky: Vnitrostátní registrační číslo: Registrační číslo ICCAT: Číslo IMO: | Rybářské plavidlo: Název plavidla a radiový volací signál: Vlajka: Číslo oprávnění státu vlajky: Vnitrostátní registrační číslo: Registrační číslo ICCAT: Externí identifikace: Lodní deník stránka č.: | Cílové chovné hospodářství: Název: Registrační číslo ICCAT: | Past: Název: Registrační číslo ICCAT: |Vlajka | Číslo v evidenci ICCAT | Název plavidla | Počáteční datum období, na které se zpráva vztahuje | Konečné datum období, na které se zpráva vztahuje | Období trvání, na které se zpráva vztahuje (ve dnech) | Datum úlovku | Úlovek | Přidělená hmotnost v případě společných rybolovných operací (v kg) |Začátek záznamu | SR | M | Systémový údaj; označuje začátek záznamu |Adresa | AD | M | Char*3 | Adresa ISO-3166 | Údaj týkající se hlášení; místo určení; „EHS“ pro Komisi |Odesílatel | FR | M | Char*3 | Adresa ISO-3166 | Údaj týkající se hlášení; třímístný kód smluvní strany vysílající hlášení podle ISO |Pořadové číslo | SQ | O | Num*6 | ČČČČČČ | Údaj týkající se hlášení; pořadové číslo hlášení ve stávajícím roce |Druh hlášení | TM | M | Char*3 | Kód | Údaj týkající se hlášení; druh hlášení, „POS“ jako zpráva / hlášení o poloze, které prostřednictvím systému sledování plavidel či jinými způsoby hlásí plavidla s nefunkčním satelitním sledovacím zařízením |Radiový volací signál | RC | O1 | Char*7 | Kód IRCS | Údaj o registraci plavidla; název plavidla |Číslo výjezdu | TN | O | Num*3 | ČČČ | Údaj týkající se činnosti; pořadové číslo rybářského výjezdu ve stávajícím roce |Název plavidla | NA | O | Char*30 | Údaj o registraci plavidla; název plavidla |Interní referenční číslo smluvní strany | IR | O1 | Char*12 | ISO-3166 + kód | Údaj o registraci plavidla. Jedinečné číslo plavidla smluvní strany ve tvaru třímístného kódu státu vlajky podle ISO, následovaného kódem („číslo CFR“) |Externí registrační číslo | XR | O1 | Char*14 | Postranní číslo plavidla či v případě, že neexistuje, číslo IMO |Zeměpisná šířka (v desetinném vyjádření) | LT | M | Char*7 | +/-DD.ddd | Údaj týkající se činnosti; poloha v době přenosu |Zeměpisná délka (v desetinném vyjádření) | LG | M | Char*8 | +/-DDD.ddd | Údaj týkající se činnosti; poloha v době přenosu |Kurz | CO | M | Char*3 | Stupnice 360° | Kurz plavidla |Rychlost | SP | M | Char*3 | Uzly * 10 | Rychlost plavidla |Volný text | MS | O | Char*255 | Poplach či událost | Oznamování poplašných či jiných příhod |Datum | DA | M | Num*8 | RRRRMMDD | Údaj týkající se hlášení; datum přenosu |Hodina | TI | M | Num*4 | HHMM | Údaj týkající se hlášení; čas přenosu |Konec záznamu | ER | M | Systémový údaj; označuje konec záznamu |1 Alespoň jedno z kódových polí RC, IR či XR je povinné.Příklad hlášení zaslaného prostřednictvím „protokolu Trackwell“ ve zkušebním systému (httpsgwt)https://fides.ec.europa.eu/httpsgwt.index.php?application=CYP&method=send&message=//SR//AD/EEC//FR/CYP//SQ/28285//TM/POS//RC/ZWXS//TN/001//NA/LA GROSSE POULE//IR/CYP000000123//XR/ZZ-0604//LT/+47.612//LG/-47.528//CO/280//SP/23//MS/SWITCHING on VMS//DA/20080307//TI//ER//PŘÍLOHA IXSrovnávací tabulkaNařízení (ES) č. 1559/2007 | Toto nařízení |Článek 1 | Článek 1 |Článek 2 | Článek 2 |Článek 3 |Článek 4 | Článek 4 |Článek 5 | Článek 7 |Článek 6 | Článek 8 |Článek 7 | Článek 9 |Článek 8 | Článek 10 |Článek 9 | Článek 11 |Článek 10 | Článek 12 |Článek 11 | Článek 13 |Článek 12 | Článek 14 |Článek 13 | Článek 15 |Článek 14 | Článek 17 |Článek 15 | Článek 18 |Článek 16 | Článek 19 |Článek 17 | Článek 20 |Článek 18 | Článek 21 |Článek 19 | Článek 23 |Článek 20 | Článek 24 |Článek 21 | Článek 26 |Článek 22 | Článek 27 |Článek 23 | Článek 28 |Článek 24 | Článek 29 |Článek 25 | Článek 30 |Článek 26 | Článek 33 |Článek 27 | Článek 34 |Článek 28 | Článek 35 |Článek 29 | Článek 38 |+-[1] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 865/2007 (Úř. věst. L 192, 24.7.2007, s. 1).[2] Úř. věst. C , , s. .[3] Úř. věst. C , , s. .[4] Úř. věst. L 162, 18.6.1986, s. 33.[5] Úř. věst. L 340, 22.12.2007, s. 8.[6] Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 25. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1799/2006 (Úř. věst. L 341, 7.12.2006, s. 26).[7] Úř. věst. L 263, 3.10.2001, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 869/2004 (Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s. 8).[8] Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 25. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1799/2006 (Úř. věst. L 341, 7.12.2006, s. 26).[9] Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1098/2007 (Úř. věst. L 248, 22.9.2007, s. 1).[10] Úř. věst. L 333, 20.12.2003, s. 17.[11] Úř. věst. L 340, 22.12.2007, s. 8.[12] Úř. věst. L 22, 26.1.2009, s. 1.[13] Velitelem se rozumí osoba odpovědná za plavidlo.


Důležité právní upozornění

|

52010PC0065

 Návrh nařízení Evropského Parlamentu a rady, kterým se mění směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2009/42/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři  /* KOM/2010/0065 konecném znení - COD 2010/0041 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 8.3.2010KOM(2010)65 v konečném znění2010/0041 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/42/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři2010/0041 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/42/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři(Text s významem pro EHP)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Cílem tohoto návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady je pozměnit směrnici 2009/42/ES tak, aby se sběr údajů podle druhu zboží stal pro statistiku námořní dopravy povinným. Sběr údajů podle druhu zboží je povinný pro evropské statistiky týkající se silniční dopravy[1], železniční dopravy[2] a dopravy po vnitrozemských vodních cestách[3]. Za účelem dosažení nejvyšší možné srovnatelnosti mezi jednotlivými druhy dopravy by se evropské statistiky o všech druzích dopravy měly shromažďovat podle společných koncepcí a norem. Konkrétně by dostupnost úplných a jednotných statistik podle druhu zboží pro všechny druhy dopravy poskytla obecný rámec vhodný pro podporu a sledování politiky podporující součinnost více druhů dopravy, tj. optimální kombinaci různých druhů dopravy v dopravním řetězci, a pro modernizaci nákladní dopravní logistiky[4]. |120 | Obecné souvislosti Na evropské úrovni byla provedena technická analýza údajů shromážděných na základě evropských právních předpisů o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři a o šíření informací s cílem navrhnout možná technická řešení, která by vedla k nejvyšší možné míře zjednodušení různých činností nutných pro vypracovávání statistik a zároveň by umožnila, aby výsledky odpovídaly současným i předvídatelným potřebám uživatelů. V průběhu uvedené analýzy byla vzata v úvahu možnost zvýšit efektivitu využívání zdrojů určených ke statistickému vykazování přepravy zboží a cestujících po moři tím, že by se aktivity soustředily na oblasti identifikované uživateli jako významnější (statistiky zboží) než jiné (statistiky cestujících a provozu plavidel). V důsledku uvedené analýzy byla Komisí v nedávné době přijata zjednodušení jak statistik osobní dopravy v hlavních evropských přístavech, tak statistik lodní dopravy/provozu plavidel v hlavních evropských přístavech[5]. Část technické analýzy se věnovala možnosti, že by se sběr údajů podle druhu zboží (soubor dat B1) stal povinným, a podmínkám, za kterých by to bylo možné. Podle druhého odstavce přílohy VIII směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/42/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři[6] rozhodne o podmínkách pro shromažďování souboru dat B1 (údaje o „námořní dopravě v hlavních evropských přístavech podle přístavu, druhu nákladu, zboží a relace“) Rada na návrh Komise s ohledem na výsledky pilotní studie provedené během tříletého přechodného období podle článku 10 směrnice 95/64/ES ze dne 8. prosince 1995 o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři[7], jež se týkají proveditelnosti a nákladů vynaložených členskými státy a zpravodajskými jednotkami při sběru těchto údajů. Podle zprávy Komise Radě a Evropskému parlamentu o zkušenostech získaných při činnostech prováděných podle směrnice Rady 95/64/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři[8], sběr podrobných údajů pro hromadné (volně ložené) a částečně volně ložené náklady se zdá být proveditelný a přiměřený z hlediska nákladů, vážné obtíže se ale objevily pro sběr uvedených údajů pro kontejnery a kombinovanou dopravu. Zpráva dále uvádí, že zvážit možnost rozšíření směrnice 95/64/ES na další údaje uvedené v čl. 10 odst. 2 písm. a) bude vhodné pouze až bude získáno více zkušeností se sběrem stávajících údajů a stávající systém bude dobře zaveden a pokud jde o sběr údajů o zboží, měly by být vzaty v úvahu případné změny klasifikace NST/R (Jednotná klasifikace zboží pro statistiku dopravy / revidováno 1967). Stávající systém sběru údajů je dobře zaveden, včetně provedení změn v souladu s rozhodnutím Komise 2005/366 ze dne 4. března 2005[9] a změn zapříčiněných zeměpisným rozšířením z důvodu rozšíření Evropské unie v letech 2004[10] a 2007[11]. Značný počet členských států, které předávají údaje Eurostatu podle uvedené směrnice, pravidelně poskytují Eurostatu soubor dat B1 na dobrovolné bázi ve shodě s klasifikací NST/R. Vážné obtíže související se sestavováním údajů podle druhu zboží v souladu s klasifikací NST/R, jak byly uvedeny ve shora zmíněné zprávě, byly vyřešeny zavedením klasifikace NST 2007[12] (Jednotná klasifikace zboží pro statistiku dopravy 2007) jakožto jediné klasifikace pro přepravované zboží/věci v námořní, silniční a železniční dopravě a dopravě po vnitrozemských vodních cestách, použitelné od sledovaného roku 2008, zahrnující údaje za rok 2008[13]. Členské státy, které již shromažďují soubor dat B1, budou muset pro sestavování statistik podle klasifikace NST 2007 přistoupit k novému zařazení údajů, které již jsou k dispozici příslušným vnitrostátním statistickým orgánům, nedojde však k žádnému dalšímu zatížení respondentů a bude použit stejný přístup jako pro statistiku silniční dopravy, železniční dopravy a statistiku dopravy po vnitrozemských vodních cestách, ostatní členské státy by měly být schopny sestavit soubor dat B1 na základě informací, které mají odpovědné vnitrostátní statistické orgány již k dispozici, s velmi malým počtem výjimek. Ve většině případů nebude sběr souboru dat B1 představovat pro respondenty žádnou další zátěž. Závěrem bylo dosaženo shody, že vzhledem k tomu, že povinnost poskytovat Komisi (Eurostatu) soubor dat B1 bude zavedena od roku 2011, budou mít členské státy dostatečnou lhůtu, v jejímž průběhu mohou, aby provedly nezbytná testování a úpravy, sestavovat soubor dat na dobrovolném základě. |130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Ustanovení jsou již obsažena ve stávajících právních předpisech (směrnice 2009/42/ES, příloha VIII, soubor dat B1), údaje jsou však sbírány na dobrovolném základě. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |211 | Na začátku roku 2006 byl vytvořen pracovní výbor pro statistiku námořní dopravy s úkolem provést technickou analýzu stávajícího sběru údajů a politiky šíření informací na základě evropských právních předpisů o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři. Pracovní výbor zahrnuje představitele různých organizací (poskytovatele údajů, uživatele a odborníky na námořní dopravu), konkrétně: příslušných vnitrostátních statistických orgánů (národních statistických úřadů, národních orgánů námořní správy, ministerstev dopravy); útvarů Komise; Evropské agentury pro námořní bezpečnost; hospodářských subjektů (Evropské organizace námořních přístavů – ESPO, Svazu provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství – ECSA). S cílem připravit materiály pro pracovní výbor, rozeslal Eurostat v roce 2006 zvláštní dotazník všem hlavním uživatelům statistik námořní dopravy v Komisi, zejména GŘ TREN, GŘ COMP, GŘ ENV, GŘ FISH (nyní GŘ MARE), GŘ JLS a GŘ TAXUD. Návrhy vypracované pracovním výborem byly poté diskutovány ve standardním rámci evropského statistického systému, pracovní skupinou pro statistiku námořní dopravy a Koordinačním výborem pro dopravní statistiku. Tento návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady byl předmětem intenzivních jednání zúčastněných stran a stal se součástí souhrnného balíčku legislativních iniciativ, který je v souladu s politickým přístupem Komise, jehož cílem je zjednodušení právních předpisů a dosažení lepší právní úpravy[14], konkrétně: nařízení Komise č. 1304/2007 ze dne 7. listopadu 2007[15], kterým byla stanovena klasifikace NST 2007 pro přepravované zboží/věci ve všech dotčených druzích dopravy; návrh rozhodnutí Komise č. …/…/EU ze dne …, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/42/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři, kterou byly zjednodušeny statistiky přepravy cestujících a lodního provozu. Předchozí legislativa prošla rovněž procesem přepracování základního aktu[16] a kodifikací prováděcích předpisů[17]. |Sběr údajů a využití výsledků odborných konzultací |225 | Všichni členové pracovního výboru pro statistiku námořní dopravy a pracovní skupiny pro statistiku námořní dopravy jsou odborníci se znalostí stávajících právních předpisů, vnitrostátních systémů sběru údajů pro statistiku námořní dopravy a jejího sestavování a nových trendů vývoje v oblasti námořní dopravy. |230 | Analýza dopadů a důsledků Možnost 1: (Stávající právní předpisy budou zachovány) – nebude možné zajistit úplné a průběžné poskytování statistických údajů pro statistiku námořní dopravy podle druhu zboží. Možnost 2: (Stávající právní předpisy budou pozměněny) – bude možné zajistit úplné a průběžné poskytování statistických údajů pro statistiku námořní dopravy podle druhu zboží. Úplná a jednotná statistika podle druhu zboží pro všechny druhy dopravy by poskytla obecný rámec vhodný pro podporu a sledování politiky podporující součinnost více druhů dopravy, tj. optimální kombinaci různých druhů dopravy v dopravním řetězci, a pro modernizaci nákladní dopravní logistiky. Obecně by platilo, že navrhovaná změna by spolu s ostatními legislativními iniciativami měla za důsledek, že statistické výsledky by odpovídaly současným i předvídatelným potřebám uživatelů. Jak bylo uvedeno v části 1 této důvodové zprávy, hodnocení dopadů tohoto návrhu na zatížení respondentů bylo vypracováno pracovním výborem pro statistiku námořní dopravy, pracovní skupinou pro statistiku námořní dopravy (ve které jsou reprezentovány všechny vnitrostátní statistické orgány odpovědné za sběr těchto údajů) a Koordinačním výborem pro dopravní statistiku: ve většině případů nebude sběr souboru dat B1 představovat pro respondenty žádnou další zátěž. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Cílem tohoto nařízení je zajistit úplné a průběžné poskytování statistických údajů pro statistiku námořní dopravy podle druhu zboží, konzistentní a harmonizované s již dostupnými statistikami ostatních důležitých druhů dopravy. |310 | Právní základ Právní základ pro evropské statistiky stanoví článek 338 Smlouvy o fungování Evropské unie. Evropský parlament a Rada přijímají řádným legislativním postupem opatření k vypracování statistik, jestliže je to nezbytné k provádění činností Unie. Tentýž článek stanoví požadavky na vypracovávání evropských statistik a vyžaduje dodržování zásad nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, hospodárnosti výdajů a důvěrnosti statistických informací. |320 | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se uplatňuje v rozsahu, v jakém tento návrh nespadá do výlučné pravomoci Evropské unie. |321 | Cílů tohoto návrhu, zejména ustavení společného rámce pro systematické vypracovávání evropských statistik týkajících se zboží dopravovaného po moři za použití stejné klasifikace podle druhu zboží jako pro ostatní důležité statistiky dopravy, nelze úspěšně dosáhnout na úrovni členských států na dobrovolném základě. |324 | Těchto cílů může být snáze dosaženo na evropské úrovni prostřednictvím evropského právního aktu, neboť jedině Komise může koordinovat nezbytnou harmonizaci statistických informací na evropské úrovni, přičemž členské státy mohou organizovat sběr údajů a sestavování srovnatelných statistik v oblasti námořní dopravy. Evropská unie proto může přijmout opatření k tomuto účelu v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. |Návrh je tedy v souladu se zásadou subsidiarity. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |331 | V souladu se zásadou proporcionality se toto nařízení omezuje na míru nezbytně nutnou k dosažení svého cíle a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné. Toto nařízení nespecifikuje mechanismy sběru údajů v jednotlivých členských státech, nýbrž evropská legislativa pouze vymezuje údaje, které mají být poskytovány, s cílem zaručit harmonizovanou strukturu a časový rámec. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení Evropského parlamentu a Rady. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |401 | Sběr údajů nemá žádné nové důsledky pro rozpočet Evropské unie. |DALšÍ INFORMACE |511 | Navrhovaný akt se týká EHP, a proto by jeho oblast působnosti měla být rozšířena i na celý Evropský hospodářský prostor. |NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/42/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,poté, co postoupily návrh vnitrostátním parlamentům,v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:1.  Podle druhého odstavce přílohy VIII směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/42/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři[18] rozhodne o podmínkách pro shromažďování souboru dat B1 (údaje o „námořní dopravě v hlavních evropských přístavech podle přístavu, druhu nákladu, zboží a relace“) Rada na návrh Komise s ohledem na výsledky pilotní studie provedené během tříletého přechodného období podle článku 10 směrnice Rady 95/64/ES ze dne 8. prosince 1995 o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři[19].2.  Podle zprávy Komise Radě a Evropskému parlamentu o zkušenostech získaných při činnostech prováděných podle směrnice 95/64/ES[20], sběr podrobných údajů pro hromadné (volně ložené) a částečně volně ložené náklady se zdá být proveditelný a přiměřený z hlediska nákladů, vážné obtíže se ale objevily pro sběr uvedených údajů pro kontejnery a kombinovanou dopravu. Možnost rozšíření směrnice 95/64/ES na další údaje uvedené v čl. 10 odst. 2 písm. a) bude vhodné zvážit pouze až bude získáno více zkušeností se sběrem stávajících údajů a stávající systém bude dobře zaveden. Pokud jde o sběr údajů o zboží, měly by být vzaty v úvahu případné změny klasifikace NST/R (Jednotná klasifikace zboží pro statistiku dopravy / revidováno 1967).3.  Stávající systém sběru údajů je dobře zaveden, včetně provedení změn zavedených rozhodnutím Komise 2005/366 ze dne 4. března 2005, kterým se provádí směrnice Rady 95/64/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři a kterým se mění její přílohy[21], a změn zapříčiněných zeměpisným rozšířením systému z důvodu rozšíření Evropské unie v letech 2004 a 2007.4.  Značný počet členských států, které předávají údaje Eurostatu na základě směrnice 95/64/ES, pravidelně poskytují Eurostatu soubor dat B1 ve shodě s klasifikací NST/R na dobrovolném základě.5.  Nařízení Komise (ES) č. 1304/2007 ze dne 7. listopadu 2007, kterým se mění směrnice Rady 95/64/ES, nařízení Rady (ES) č. 1172/98 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 91/2003 a (ES) č. 1365/2006, pokud jde o stanovení NST 2007 jakožto jediné klasifikace pro přepravované zboží/věci v některých druzích dopravy[22] zavedlo klasifikaci NST 2007 (Jednotnou klasifikaci zboží pro statistiku dopravy 2007) jakožto jedinou klasifikaci pro přepravované zboží v námořní, silniční a železniční dopravě a dopravě po vnitrozemských vodních cestách. Uvedená klasifikace se použije od sledovaného roku 2008 a bude zahrnovat údaje za rok 2008. Vážné obtíže související se sestavováním údajů podle druhu zboží v souladu s klasifikací NST/R zmíněné ve druhém bodě odůvodnění, byly vyřešeny zavedením klasifikace NST 2007. Ve většině případů nebude proto sběr souboru dat B1 představovat pro respondenty žádnou další zátěž.6.  Sběr údajů podle druhu zboží je povinný pro evropské statistiky týkající se silniční dopravy[23], železniční dopravy[24] a dopravy po vnitrozemských vodních cestách[25] a dobrovolný pro námořní dopravu. Za účelem dosažení nejvyšší možné srovnatelnosti mezi jednotlivými druhy dopravy by se evropské statistiky o všech druzích dopravy měly shromažďovat podle společných koncepcí a norem.7.  Zavedení povinnosti poskytovat Komisi (Eurostatu) soubor dat B1 od roku 2011, poskytne členským státům dostatečnou lhůtu, v jejímž průběhu mohou, aby provedly nezbytná testování a úpravy, sestavovat soubor dat na dobrovolném základě.8.  Směrnice 2009/42/ES by tedy měla být odpovídajícím způsobem změněna.PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Druhý odstavec přílohy VIII směrnice 2009/42/ES se zrušuje.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Prvním referenčním rokem pro použití tohoto nařízení bude rok 2011, zahrnující údaje za rok 2011.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Evropský parlament Za Radupředseda předseda [1] Nařízení Rady (ES) č. 1172/98 ze dne 25. května 1998 o statistickém vykazování silniční přepravy zboží, Úř. věst. L 163, 6.6.1998, s. 1.[2] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 91/2003/ES ze dne 16. prosince 2002 o statistice železniční dopravy, Úř. věst. L 14, 21.1.2003, s. 1.[3] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1365/2006 ze dne 6. září 2006 o statistice přepravy věcí po vnitrozemských vodních cestách, Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 1.[4] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Evropa v pohybu – Udržitelná mobilita pro náš kontinent – Přezkum Bílé knihy Evropské komise o dopravě z roku 2001 v polovině období“, KOM(2006) 314 v konečném znění ze dne 22. června 2006.[5] Rozhodnutí Komise č. …/…/EU ze dne …, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/42/ES o statistickém vykazování přepravy zboží a cestujících po moři, Úř. věst. ….[6] Úř. věst. L 141, 6.6.2009, s. 29.[7] Úř. věst. L 320, 30.12.1995, s. 25. Směrnice 95/64/ES byla zrušena směrnicí 2009/42/ES.[8] KOM(2001) 93 ze dne 20. února 2001.[9] Úř. věst. L 123, 17.5.2005, s. 1.[10] Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 573.[11] Nařízení Komise (ES) č. 1792/2006 ze dne 23. října 2006, kterým se v důsledku přistoupení Bulharska a Rumunska upravují některá nařízení a rozhodnutí v oblasti volného pohybu zboží, volného pohybu osob, politiky hospodářské soutěže, zemědělství (veterinárních a rostlinolékařských předpisů), rybolovu, dopravní politiky, daní, statistiky, sociální politiky a zaměstnanosti, životního prostředí, celní unie a vnějších vztahů, Úř. věst. L 362, 20.12.2006, s. 53.[12] Příloha III uvedené směrnice.[13] Nařízení Komise č. 1304/2007 ze dne 7. listopadu 2007, Úř. věst. L 290, 8.11.2007, s. 14.[14] KOM(2006) 689; KOM(2006) 693; KOM(2007) 23; KOM(2008) 35; KOM (2009) 28.[15] Úř. věst. L 290, 8.11.2007, s. 14.[16] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/42/ES ze dne 6. května 2009, Úř. věst. L 141, 6.6.2009, s. 29.[17] Rozhodnutí Komise 2008/861/ES ze dne 29. října 2008, Úř. věst. L 306, 15.11.2008, s. 66.[18] Úř. věst. L 141, 6.6.2009, s. 29.[19] Úř. věst. L 320, 30.12.1995, s. 25. Směrnice 95/64/ES byla zrušena směrnicí 2009/42/ES.[20] KOM(2001) 93 ze dne 20. února 2001.[21] Úř. věst. L 123, 17.5.2005, s. 1.[22] Úř. věst. L 290, 8.11.2007, s. 14.[23] Nařízení Rady (ES) č. 1172/98 ze dne 25. května 1998 o statistickém vykazování silniční přepravy zboží, Úř. věst. L 163, 6.6.1998, s. 1.[24] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 91/2003/ES ze dne 16. prosince 2002 o statistice železniční dopravy, Úř. věst. L 14, 21.1.2003, s. 1.[25] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1365/2006 ze dne 6. září 2006 o statistice přepravy věcí po vnitrozemských vodních cestách, Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 1.


				|

		52012PC0262

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY o rozdělení rybolovných práv na základě Protokolu mezi Evropskou unií a Republikou Guinea-Bissau, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle platné dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi oběma stranami /* COM/2012/0262 final - 2012/0135 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Na základě
pověření Rady[1]
jednala Komise s Republikou Guinea-Bissau s cílem prodloužit protokol k
Dohodě mezi Evropským společenstvím a Republikou Guinea-Bissau o
partnerství v odvětví rybolovu. V závěru těchto jednání byl
dne 10. února 2012 parafován nový protokol. Uvedený protokol se vztahuje na
období tří let ode dne jeho podpisu.
Protokol stanoví rybolovná práva
v těchto kategoriích:
–
3 700 GRT pro mrazírenské trawlery lovící garnáty,
–
3 500 GRT pro mrazírenské trawlery lovící ryby a
hlavonožce,
–
28 plavidel lovících tuňáky vlečnou sítí
/ plavidel pro povrchový rybolov na dlouhou lovnou šňůru,
–
12 plavidel lovících tuňáky na pruty.
Je třeba stanovit způsob
přidělování těchto rybolovných práv mezi členské státy.
Komise proto navrhuje, aby Rada toto
nařízení přijala.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Zúčastněné strany byly konzultovány
před jednáním v rámci regionálního poradního sboru pro dálkový rybolov,
který sdružuje odvětví rybolovu a nevládní organizace z oblasti životního
prostředí a rozvoje. Odborníci z členských států byli
rovněž konzultováni v rámci technických zasedání. Z uvedených konzultací
vyplývá zájem zachovat protokol o rybolovu s Guinejí‑Bissau.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Nový protokol k
dohodě o partnerství byl předložen Radě, aby schválila jeho
podpis a jeho prozatímní provádění. Byl rovněž předložen
Radě a Parlamentu za účelem uzavření.
2012/0135 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY
o rozdělení rybolovných práv na
základě Protokolu mezi Evropskou unií a Republikou Guinea-Bissau, kterým
se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle platné
dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi oběma stranami
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 17. března 2008
přijala Rada nařízení (ES) č. 241/2008 o uzavření
Dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Guinea-Bissau o
partnerství v odvětví rybolovu[2]
(dále jen „dohoda o partnerství“).
(2)       Dne 10. února 2012 byl
parafován nový protokol k dohodě o partnerství (dále jen „nový
protokol“). Nový protokol uděluje plavidlům Unie rybolovná práva ve
vodách, které v oblasti rybolovu spadají pod svrchovanost nebo jurisdikci
Guineje-Bissau.
(3)       Dne […] přijala Rada
rozhodnutí …/2012/EU[3][4] o podpisu a prozatímním
provádění nového protokolu.
(4)       Měl by být stanoven
způsob rozdělení rybolovných práv mezi členské státy na celou
dobu uplatňování nového protokolu.
(5)       Jestliže se zdá, že rybolovná
práva přidělená Unii v rámci nového protokolu nejsou plně
využívána, uvědomí o tom Komise dotčené členské státy
v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (ES)
č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování
oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými
plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu
plavidel třetích zemí do vod Společenství[5]. Neobdržení odpovědi ve
lhůtě, o níž rozhodne Rada, je třeba považovat za potvrzení
toho, že plavidla dotčeného členského státu v daném období plně
nevyužívají svých rybolovných práv. Uvedenou lhůtu je třeba stanovit.

(6)       Vzhledem k tomu, že doba
platnosti stávajícího protokolu skončí dne 15. června 2012, je
třeba, aby se toto nařízení použilo ode dne podpisu nového protokolu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Rybolovná práva stanovená na základě
Protokolu mezi Evropskou unií a Republikou Guinea-Bissau, kterým se stanoví
rybolovná práva a finanční příspěvek podle platné dohody o
partnerství v odvětví rybolovu mezi oběma stranami (dále jen
„protokol“), se mezi členské státy rozdělují takto:
a) mrazírenské trawlery lovící garnáty:
 Španělsko ||     2 500 GRT
 Řecko ||        140 GRT
 Portugalsko ||      1060 GRT
b) mrazírenské trawlery lovící ryby a hlavonožce:
 Španělsko ||     2 900 GRT
 Itálie ||        375 GRT
 Řecko ||        225 GRT
c) mrazírenská plavidla lovící tuňáky
vlečnou sítí a plavidla lovící na dlouhou lovnou šňůru:
 Španělsko ||      14 plavidel
 Francie ||      12 plavidel
 Portugalsko ||        2 plavidla
d) plavidla lovící tuňáky na pruty:
 Španělsko ||        9 plavidel
 Francie ||        3 plavidla
2.           Nařízení (ES)
č. 1006/2008 se použije, aniž je dotčena Dohoda mezi Evropským
společenstvím a Republikou Guinea-Bissau o partnerství v odvětví
rybolovu.
3.           Pokud žádosti o
oprávnění k rybolovu z členských států uvedených v odstavci 1
nevyčerpají všechna rybolovná práva stanovená protokolem, zváží Komise
žádosti o oprávnění k rybolovu od jakéhokoliv jiného členského
státu podle článku 10 nařízení (ES) č. 1006/2008.
4.           Lhůta, během níž
musejí členské státy potvrdit, že plně nevyužívají rybolovných práv
udělených v souladu s dohodou, jak je uvedeno v čl. 10
odst. 1 nařízení (ES) č. 1006/2008, je stanovena na deset pracovních
dnů ode dne, kdy jim Komise sdělí, že rybolovná práva nejsou
vyčerpána.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost
prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne podpisu nového protokolu.
Toto nařízení je závazné
v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Přijaté dne 20. října 2011 Radou pro
zemědělství a rybolov.
[2]               Úř. věst. L 75, 18.3.2008, s. 49.
[3]               Úř. věst. C …*
[4]               Úř. věst: odkazy na dok. 9791/11.
[5]               Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 33.