				|

		52011PC0336

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci /* KOM/2011/0336 konecném znení - COD 2011/0147 */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
·      Odůvodnění a cíle návrhu
Evropský fond pro přizpůsobení se
globalizaci (EFG) byl zřízen v roce 2006 nařízením (ES) č.
1927/2006[1] a jeho hlavním cílem je projevit
solidaritu s pracovníky, kteří ztratili své zaměstnání z důvodu
změn ve struktuře světového obchodu, a poskytnout těmto
pracovníkům podporu. Spolufinancováním aktivních opatření na trhu
práce se EFG snažil usnadnit opětovné profesní začlenění
pracovníků v oblastech, odvětvích, na územích nebo v regionech pracovního
trhu, které utrpěly otřes v důsledku vážného narušení
hospodářství. Ke splnění požadavků na způsobilost pro
podporu z EFG muselo být propuštěno nejméně 1 000 zaměstnanců
buď jednoho podniku včetně dodavatelů nebo výrobců,
kteří jsou odběrateli uvedeného podniku, během období 4
měsíců, nebo v hospodářském odvětví definovaném jako oddíl
NACE revize 2 v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech určených
na úrovni NUTS II během období 9 měsíců. Maximální
příspěvek z EFG byl stanoven na 50 % celkových nákladů
na aktivní opatření na trhu práce a období provádění opatření
podporovaných z EFG nesmělo přesáhnout 12 měsíců ode dne
podání žádosti.
Vzhledem k rozsahu a rychlosti vývoje
finanční a hospodářské krize v roce 2008 Komise v Plánu
evropské hospodářské obnovy[2]
naplánovala revizi nařízení (ES) č. 1927/2006. Cílem této revize,
provedené nařízením (ES) č. 546/2009[3],
bylo rozšířit oblast působnosti EFG v rámci reakce Evropy na
krizi a učinit z fondu nástroj pro včasnou, účinnější pomoc
v krizi v souladu se základními zásadami solidarity a sociální
spravedlnosti. Součástí změn byly trvalé změny nařízení
(ES) č. 1927/2006, např. snížení počtu propuštěných
pracovníků nutného k podání žádosti o podporu z EFG z 1 000
na 500 a prodloužení období provádění opatření podporovaných
z EFG ze 12 na 24 měsíců. Byla zavedena dočasná
odchylka s cílem 1) rozšířit oblast působnosti EFG tak, aby se
vztahovala i na podporu pracovníkům propuštěným
bezprostředně v důsledku finanční a hospodářské krize
(čl. 1 odst. 1a nařízení (ES) č. 1927/2006), a 2) zvýšit
míru spolufinancování z EFG z 50 na 65 % (čl. 10 odst. 1
nařízení (ES) č. 1927/2006). Platnost dočasné odchylky
skončí dne 30. prosince 2011 a v čl. 20 druhém
pododstavci nařízení (ES) č. 1927/2006 je stanovena možnost jejího
přezkumu.
V období od 1. ledna 2007 do 30. dubna
2009 (tj. předtím, než byla stanovena krizová odchylka) Komise obdržela 15
žádostí o podporu z EFG pro 18 430 pracovníků a celková
částka požadovaného příspěvku z EFG činila
78 776 367 EUR.
Od okamžiku, kdy dne 1. května 2009
vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 546/2009, kterým se reviduje
nařízení (ES) č. 1927/2006, počet žádostí výrazně vzrostl,
jak je uvedeno níže.
 Žádosti o podporu z EFG podané podle dočasné krizové odchylky
  Rok || Počet žádostí || Počet pracovníků, jimž je podpora určena || Součet požadovaných příspěvků z EFG (v EUR)
 2009 || 22 || 19 381 || 99 396 898
 2010 || 24 || 25 083 || 115 353 865
 Celkem || 46 || 44 464 || 214 750 763
 Žádosti o podporu z EFG podané podle kritéria týkajícího se obchodu
  Rok || Počet žádostí || Počet pracovníků, jimž je podpora určena || Součet požadovaných příspěvků z EFG (v EUR)
 2009 || 4 || 6 569 || 25 990 290
 2010 || 6 || 3 074 || 17 126 749
 Celkem || 10 || 9 643 || 43 117 039
Po konzultaci zahájené Komisí členské
státy uvedly, že bez dočasné odchylky by většinu žádostí v
souvislosti s krizí nebylo bývalo možné podat, a tudíž by 45 000
pracovníků, kteří byli zasaženi důsledky hospodářské a
finanční krize, zůstalo bez podpory z EFG. Kromě toho 65%
zvýšená míra spolufinancování snížila finanční zátěž žadatelských
členských států spojenou s opatřeními, která jsou podporována
z EFG, a to celkově přibližně o 60 milionů EUR, pokud
jde o všechny žádosti podané od 1. května 2009 do 31. prosince 2010[4].
V roce 2009 bylo přijato rozhodnutí
o skončení platnosti dočasné krizové odchylky. V té době
nejnovější dostupné hospodářské výhledy Komise[5] (z podzimu 2008) pro Evropskou unii (EU)
jako celek uváděly, že od poloviny roku 2009 začne postupné
zotavovaní a že HDP podle očekávání vzroste v roce 2009 o 0,2 % a v
roce 2010 o 1,1 %. Zaměstnanost měla podle výhledu v roce 2009
klesnout o 0,5 % a v roce 2010 měla vzrůst o 0,1 %. Míra nezaměstnanosti
měla podle očekávání dosáhnout 7,8 % v roce 2009 a 8,1 % v
roce 2010. Ukázalo se, že ve srovnání s těmito výhledy byla situace v roce
2009 mnohem horší. HDP v EU klesl o 4,2 %, zaměstnanost
klesla o 1,9 % a míra nezaměstnanosti dosáhla 8,9 %. Navzdory
tomu, že přibližně 1,8% nárůst HDP v roce 2010 byl podle všeho
vyšší, než se očekávalo, zaměstnanost klesla o dalších 0,6 % a
míra nezaměstnanosti dosáhla rekordní výše 9,6 %.
Nejnovější hospodářský výhled Komise
(z jara 2011) navíc uvádí, že vyhlídky na hospodářské oživení a zejména na
oživení trhu práce v letech 2011 a 2012 jsou horší, než se všeobecně
očekávalo na podzim roku 2008. To platí obzvláště pro tvorbu nových
pracovních míst a míru nezaměstnanosti. Pro rok 2011 předpokládá jarní
výhled malý nárůst zaměstnanosti, a to o 0,4 %, a stabilní míru
nezaměstnanosti ve výši 9,5 %. Pro rok 2012 tentýž výhled
předpokládá, že růst zaměstnanosti bude nadále mírný na úrovni
0,7 % a míra nezaměstnanosti stále setrvá na 9,1 %. To odráží
skutečnost, že oživení zaměstnanosti zpravidla zaostává za oživením
HDP. Poměrně slabé podmínky na trhu práce[6], které
převládají navzdory postupnému zlepšování vyhlídek pro růst hrubého
domácího produktu (HDP), dokazují, že kromě účinku provádění
politických opatření přijatých v reakci na krizi s cílem
zmírnit její dopad na nezaměstnanost probíhají v mnoha odvětvích
a podnicích nadále strukturální úpravy vyvolané krizí, a proto je třeba
očekávat, že po určitou dobu bude docházet k dalším ztrátám
pracovních míst v důsledku uzavírání podniků. Proto lze výraznější
zlepšení podmínek v oblasti zaměstnání očekávat až od roku 2013.
Tento výhled na oživení, při němž
pravděpodobně nedojde k tvorbě pracovních míst, potvrzuje
Komise ve sdělení „Roční analýza růstu: postup v rámci
ucelené reakce Evropské unie na krizi“[7].
Aby se zabránilo riziku, že dojde k obnově růstu bez
dostatečně dynamické tvorby pracovních míst, je podle všeho zcela
zásadní bojovat proti nezaměstnanosti a zabránit dlouhodobému
vyloučení z trhu práce. K obnovení hlavních hybných sil
růstu bude zapotřebí přesměrovat pracovní síly a kapitál v
rámci odvětví a podniků a zlepšit finanční pobídky
k přechodu od nezaměstnanosti k zaměstnání.
Jak uvedla Komise, krize způsobila velký
pokles ekonomické činnosti, vedla ke značnému nárůstu
nezaměstnanosti a výraznému propadu produktivity a silně oslabila
veřejné finance. Za takovýchto okolností je pro členské státy
obzvláště obtížné poskytovat individualizovanou podporu velkému počtu
pracovníků, kteří byli současně propuštěni
v důsledku krize. Prodloužení zvýšené 65% míry spolufinancování
z EFG by umožnilo do určité míry zmírnit zátěž kladenou na
veřejné finance členských států.
Prodloužení krizové odchylky stanovené
v nařízení (ES) č. 1927/2006 je odůvodněno
očekávaným pokračujícím dopadem krize, který je příčinou
uzavírání společností, a potřebou fiskální konsolidace v
členských státech.
Z toho důvodu se navrhuje prodloužit
dočasnou krizovou odchylku, jejíž platnost skončí dne 30. prosince
2011, do 31. prosince 2013, tedy do konce období provádění nařízení
(ES) č. 1927/2006. Díky tomuto prodloužení budou členské státy
moci pokračovat v podávání žádostí o podporu z EFG pro pracovníky,
kteří budou propuštěni v důsledku finanční
a hospodářské krize, a budou moci využít 65% míru spolufinancování
z EFG.
·      Obecné souvislosti
Od zavedení dočasné krizové odchylky
došlo k prudkému nárůstu počtu žádostí o podporu z EFG a ke
zvýšení počtu členských států, které o podporu z EFG
žádají. To naznačuje, že úloha EFG jakožto nástroje pro pomoc v krizi
v případě, že dojde k hromadnému propouštění
v důsledku finanční a hospodářské krize, je opravdu uznávána.
Evropský parlament vyzval k prodloužení
krizové odchylky v usnesení ze dne 7. září 2010[8] o financování a fungování Evropského
fondu pro přizpůsobení se globalizaci. Evropský parlament zastával
názor, že „je zapotřebí prodloužit až do konce současného
víceletého finančního rámce odchylku zavedenou v červnu 2009
s cílem pomoci pracovníkům, kteří přišli o práci
v důsledku hospodářské a finanční krize, a proto
míru spolufinancování udržet na 65 % v těch případech, kdy
důvody, jež vedly k jejich schválení, ještě zdaleka nepominuly“.
·      Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu
Evropský sociální fond[9] (dále jen „ESF“) má přispívat k
prioritám Společenství, pokud jde o posílení hospodářské a
sociální soudržnosti, prostřednictvím zlepšování zaměstnanosti
a pracovních příležitostí, podporou vysoké úrovně zaměstnanosti
a zvyšováním počtu pracovních míst a jejich kvality. Podporuje jak
Evropskou strategii zaměstnanosti, tak i politiky členských
států, jejichž cílem je dosáhnout plné zaměstnanosti a kvality
a produktivity práce, podporovat sociální začlenění včetně
přístupu znevýhodněných osob k zaměstnání a snížit rozdíly
v zaměstnanosti na celostátní, regionální a místní úrovni.
ESF se od EFG liší hlavně tím, že je
tvořen víceletými programy na podporu strategických dlouhodobých cílů
– zejména předjímání a řízení změn a restrukturalizací
prostřednictvím činností, jako je např. celoživotní učení.
EFG naopak poskytuje jednorázovou, časově omezenou individuální
podporu zaměřenou přímo na pracovníky propuštěné v
důsledku globalizace obchodu nebo finanční a hospodářské
krize. Aby byla podpořena účinná pomoc propuštěným
pracovníkům, vychází doba trvání podpůrných opatření z EFG a
volba nástroje z posouzení, zda je propouštění pracovníků
způsobeno možným dočasným oslabením činnosti příslušného
podniku a dodavatelů či hospodářského odvětví, nebo
trvalými strukturálními faktory.
·      Soulad s ostatními politikami a cíli EU
EFG přispívá k plnění cílů
strategie Evropa 2020, která by měla Unii umožnit, aby z krize vyšla
silnější a aby nasměrovala své hospodářství k inteligentnímu,
udržitelnému růstu podporujícímu začlenění doprovázenému vysokou
úrovní zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti. Ve
sdělení „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst
podporující začlenění“[10]
vidí Komise jasnou úlohu EFG v rámci stěžejní iniciativy „Průmyslová
politika pro éru globalizace“, a to zejména s ohledem na rychlý
přesun dovedností do odvětví a trhů, které se rychle rozvíjejí.
Tím, že se EFG snaží o rychlé opětovné
profesní začlenění pracovníků, kteří byli propuštěni
v důsledku globalizace nebo hospodářské a finanční krize,
přispívá fond k těmto hlavním směrům[11] politik zaměstnanosti členských
států:
–
hlavní směr 7: zvyšování účasti žen a
mužů na trhu práce, omezování strukturální nezaměstnanosti a
prosazování kvality pracovních míst;
–
hlavní směr 8: rozvoj kvalifikované pracovní
síly, která bude reagovat na potřeby trhu práce, a podpora celoživotního
učení;
–
hlavní směr 10: podpora sociálního
začlenění a boj proti chudobě.
Komise též ve sdělení „Nové dovednosti
pro nová pracovní místa – Předvídání a zohledňování potřeb
trhu práce a potřebných kvalifikací“[12]
zdůraznila, že má-li se EU začít zotavovat, je nezbytné posílit
lidský kapitál a schopnost obyvatel zapojit se do práce zlepšováním své
kvalifikace a rovněž zajistit lepší soulad mezi nabízenými kvalifikacemi
pracovníků a potřebami trhu. Podle sdělení mají být
zaměstnanost a opětovné začlenění propuštěných
pracovníků na trh práce podporovány prostřednictvím aktivačních
projektů, rekvalifikace a opatření ke zvyšování kvalifikace.
Spolufinancování činností směřujících ke zvyšování kvalifikací
patří mezi hlavní cíle EFG.
·      Dopad na základní práva
Návrh nemá žádný dopad na základní práva.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ
ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
·      Konzultace zúčastněných stran
Metody konzultací, hlavní cílová
odvětví a obecný profil respondentů
Komise konzultovala členské státy
dvakrát: nejprve prostřednictvím dotazníku dne 26. srpna 2010 a podruhé na
zasedání, které se konalo v Portu ve dnech 29. a 30. září 2010.
Hlavním účelem těchto konzultací bylo shromáždit názory na
účinnost změn souvisejících s krizí, které byly v roce 2009
prostřednictvím čl. 1 odst. 1a a čl. 10 odst. 1 zavedeny do
nařízení (ES) č. 1927/2006 a jejichž platnost skončí dne
30. prosince 2011, a na potřebu prodloužit tyto změny do 31. prosince
2013.
Shrnutí odpovědí a způsob,
jakým byly vzaty v úvahu
Pokud jde o možnost podávat žádosti
v souvislosti s propouštěním pracovníků bezprostředně
v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize
(čl. 1 odst. 1a nařízení (ES) č. 1927/2006),
při konzultaci vyšlo najevo, že členským státům opravdu
umožnila žádat o podporu z EFG pro pracovníky, kteří přišli
o zaměstnání v důsledku krize, a poskytovat pomoc z EFG na
jejich opětovné profesní začlenění. Převážná většina
členských států uvedla, že tito pracovníci by bývali nemohli využít
podporu z EFG na základě globalizačních kritérií souvisejících
s obchodem. Z konzultace dále vyplynulo, že obecně převládá
dojem, že je snadnější shromáždit důkazy a určit
prokazatelnou vazbu mezi propouštěním pracovníků a finanční
a hospodářskou krizí než změnami ve struktuře
světového obchodu v důsledku globalizace.
Pokud jde o potřebu prodloužit krizovou
odchylku do konce roku 2013, převážná většina členských
států, které poskytly odpovědi, vyjádřila přání, aby bylo
nadále možné podávat žádosti v souvislosti s propouštěním
pracovníků v důsledku celosvětové finanční a hospodářské
krize. Zastánci tohoto prodloužení měli mimo jiné připomínky
ohledně kladných zkušeností s dopadem podpory z EFG na schopnost
pracovníků opětovně se začlenit na trh práce
v situaci, kdy účinky hospodářské krize budou citelné i po roce
2011, kdy krize ovlivnila různé členské státy v různou dobu
a kdy její účinky na zaměstnanost budou stále silné. Kromě toho
bylo poukázáno na fakt, že dvouleté prodloužení nijak nepředurčuje
budoucnost po konci roku 2013.
Pokud jde o možnost žadatelů využít 65%
míru spolufinancování (čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č.
1927/2006), z konzultace je zřejmé, že zvýšená míra spolufinancování
z mnoha důvodů usnadnila rozhodnutí požádat o podporu
z EFG. 15% zvýšení umožnilo navýšit o rovnocenný podíl pomoc dotčeným
pracovníkům. Pro členské státy se snížil rozdíl mezi mírou financování
z ESF a z EFG a mohly obdržet vyšší částky od ESF, přičemž
bez tohoto snížení by členské státy žádné žádosti o podporu z EFG
nepodaly. Problém nadále představovalo spolufinancování jednotlivými
státy, ale při míře 35 % namísto 50 % byl tento problém
méně tíživý. Velká většina členských států považovala 65%
míru během krize za vhodnou a vyslovila se pro to, aby se tato vyšší
míra pomoci prodloužila do konce roku 2013.
Výsledek těchto konzultací se odráží
v navrhovaných změnách nařízení (ES) č. 1927/2006.
·      Sběr a využití výsledků odborných konzultací
Nebylo třeba využít externích odborných
konzultací.
·      Posouzení dopadů
U tohoto návrhu nebylo požadováno posouzení
dopadů.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
·      Shrnutí navrhovaných opatření
Aby byla prodloužena dočasná odchylka
umožňující poskytnout podporu pracovníkům, kteří byli
propuštěni v důsledku celosvětové finanční a
hospodářské krize, datum stanovené v čl. 1 odst. 1a druhém
pododstavci nařízení (ES) č. 1927/2006 se nahrazuje datem 31.
prosince 2013. Tato změna rovněž automaticky do téhož data prodlužuje
zvýšenou 65% míru spolufinancování stanovenou v čl. 10 odst. 1
nařízení (ES) č. 1927/2006.
·      Právní základ
Smlouva o fungování Evropské unie, a zejména
čl. 175 třetí pododstavec této smlouvy.
·      Zásada subsidiarity
Zásada subsidiarity se uplatní, nespadá-li
návrh do výlučné pravomoci EU.
Členské státy nemohou dostatečným
způsobem dosáhnout cílů návrhu. Cílů lze dosáhnout pouze
změnou nařízení (ES) č. 1927/2006.
Akce na úrovni EU lépe dosáhne cílů
týkajících se solidarity, které jsou obsaženy v návrhu, z těchto
důvodů:
Přizpůsobení EFG, finančního
nástroje zpřístupněného na úrovni EU, potřebám stávající hospodářské
a finanční situace lze provést pouze prostřednictvím legislativní
iniciativy na úrovni EU.
Při přípravě tohoto návrhu
Komise vycházela z potřeb, které vyplývají ze současného
posouzení hospodářské a finanční situace členských států a
z hospodářských výhledů pro období 2012–2013. Ty se
značně liší od posouzení a výhledů, které byly k dispozici
na konci roku 2008 a na počátku roku 2009, tedy v době, kdy byly
do nařízení (ES) č. 1927/2006 v souvislosti s krizí
zavedeny dočasné změny.
Tento návrh je tudíž v souladu se zásadou
subsidiarity.
·      Zásada proporcionality
Návrh je v souladu se zásadou proporcionality
z těchto důvodů:
V souladu se zásadou subsidiarity
nepřesahují navrhované změny nařízení (ES) č. 1927/2006
rámec toho, co je nezbytné k přizpůsobení fungování EFG
současným výhledům ohledně hospodářské a finanční
krize a jejího dopadu na zaměstnanost a na schodky členských
států 1) zachováním možnosti žádat o podporu z EFG pro pracovníky
propuštěné v důsledku trvající finanční a hospodářské
krize a 2) stanovením míry spolufinancování ve výši 65 %, nikoli
50 %.
Krizová odchylka členským státům
umožňuje žádat o podporu z EFG pro pracovníky propuštěné
v důsledku krize v případech, kdy lze určit jasnou a
prokazatelnou vazbu mezi těmito případy propouštění a krizí. Je
zřejmé, že pokud takové případy nenastanou, tato možnost nebude
využita.
Ve srovnání s požadavky, které jsou
uloženy stávajícími ustanoveními nařízení (ES) č. 1927/2006,
návrh neklade na členské státy žádnou dodatečnou administrativní
zátěž.
·      Volba nástrojů
Navrhovaný nástroj: nařízení.
Jiné prostředky by nebyly
přiměřené z tohoto důvodu:
Nařízení je vhodným právním nástrojem pro
změnu stávajícího nařízení.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Podle bodu 28 Interinstitucionální dohody mezi
Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o
rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[13] nesmí EFG překročit maximální
roční částku 500 milionů EUR.
Na základě
žádostí o podporu z EFG, které byly podány v minulosti[14], se neočekává, že by
navrhované prodloužení krizové odchylky v nařízení (ES) č.
1927/2006 tuto maximální roční částku přesáhlo. Tyto žádosti
dosáhly v roce 2007 částky 51,8 milionů EUR a v roce 2008
částky 20,6 milionů EUR. V roce 2009 dosáhla celková částka
podpory z EFG, o kterou bylo žádáno, částky 131,7 milionů EUR,
z čehož 75 % se týkalo žádostí v souvislosti s krizí a
25 % žádostí v souvislosti s obchodem. V roce 2010 dosáhla
celková částka podpory z EFG, o kterou bylo žádáno, částky 132,5
milionů EUR, z čehož 87 % se týkalo žádostí
v souvislosti s krizí a 13 % žádostí v souvislosti
s obchodem.
2011/0147 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
kterým se mění nařízení (ES)
č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se
globalizaci
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 175 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[15],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů[16],
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006[17]
zřídilo Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen
„EFG“), jenž má Unii umožnit, aby poskytovala podporu pracovníkům,
kteří ztratili své zaměstnání z důvodu rozsáhlých
strukturálních změn ve struktuře světového obchodu v
důsledku globalizace, a projevila solidaritu s těmito pracovníky.
(2)
Jako součást reakce na finanční a
hospodářskou krizi nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
546/2009 ze dne 18. června 2009[18]
změnilo nařízení (ES) č. 1927/2006 tím, že zejména stanovilo
dočasnou odchylku, kterou se rozšiřuje oblast působnosti
uvedeného nařízení tak, aby se vztahovalo na propouštění
v souvislosti s krizí, a dočasné zvýšení míry
spolufinancování z EFG.
(3)
Vzhledem ke stávající hospodářské a
finanční situaci v Unii je vhodné prodloužit tuto odchylku
předtím, než dne 30. prosince 2011 skončí její platnost.
(4)
Nařízení (ES) č. 1927/2006 by proto
mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Ustanovení čl. 1 odst. 1a druhého
pododstavce nařízení (ES) č. 1927/2006
se nahrazuje tímto:
„Tato odchylka se použije na všechny žádosti
podané nejpozději do 31. prosince 2013.“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne […].
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda
/ předsedkyně                                 předseda /
předsedkyně
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky třetích
stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení
(ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro
přizpůsobení se globalizaci

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[19]

Aktivita
ABB: Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci uvedený
v plánu řízení GŘ EMPL pro rok 2010

1.3.
Povaha návrhu/podnětu

¨ Návrh/podnět
se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[20]
X Návrh/podnět se
týká prodloužení stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Návrh
spadá do stěžejní iniciativy „Průmyslová politika pro éru
globalizace“, která je součástí strategie Komise s názvem „Evropa 2020 –
Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující
začlenění“.

1.4.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

Specifický cíl č.1: Zachovat účast
pracovníků, kteří ztratili zaměstnání z důvodu změn ve
struktuře světového obchodu a hospodářské a finanční krize,
na trhu práce.
Specifický cíl č. 2: Zvyšovat
povědomí široké veřejnosti o EFG jako nástroji solidarity.
Příslušné aktivity ABM/ABB: Evropský fond
pro přizpůsobení se globalizaci (EFG)

1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Tento
návrh umožní Evropské unii, aby prostřednictvím EFG při 65% míře
spolufinancování nadále podporovala aktivní opatření na trhu práce pro
pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku celosvětové
finanční a hospodářské krize. Kromě toho budou této míry
spolufinancování moci využít také pracovníci, kteří byli propuštěni
v důsledku globalizace obchodu.

1.4.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
-
počet obdržených žádostí o podporu z EFG,
-
počet propuštěných pracovníků, jimž je pomoc z EFG
určena,
-
počet propuštěných pracovníků, kteří se na základě
opatření podporovaných z EFG opět začlenili do
zaměstnání.

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v
krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

S ohledem
na hospodářskou a finanční krizi bylo nařízení (ES) č.
1927/2006 v roce 2009 změněno a stanovilo časově
omezenou krizovou odchylku. Platnost této odchylky skončí dne 30. prosince
2011. Podle nejnovějších hospodářských výhledů však účinky
krize a zejména její nepříznivý dopad na tempo restrukturalizace, tvorbu
pracovních míst a na míru nezaměstnanosti potrvají přinejmenším do
konce roku 2012. Tento návrh by měl EFG umožnit poskytnout podporu
pracovníkům propuštěným z důvodu celosvětové
finanční a hospodářské krize do 31. prosince 2013, a to při 65%
míře pomoci.

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Zapojení
EU prostřednictvím EFG umožňuje doplnit vnitrostátní prostředky,
které jsou k dispozici na opětovné začlenění
pracovníků, kteří byli propuštěni v důsledku
globalizace obchodu nebo celosvětové hospodářské a finanční
krize. Dosavadní zkušenosti s EFG podle všeho naznačují, že zapojení
EU umožňuje poskytovat podporu, která více odpovídá konkrétním
potřebám, a to po delší dobu, přičemž jsou s ní často
spojena opatření, která by bez zapojení EU nebyla bývala provedena.

1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v
minulosti

Viz
zkušenosti od revize nařízení (ES) č. 1927/2006 popsané
v důvodové zprávě.

1.5.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními
nástroji

EFG
je provázán s Evropským sociálním fondem a tato vazba je zdrojem synergie.

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

–
X Časově omezený návrh/podnět

–
X  Návrh/podnět s
platností od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2013
–
¨  Finanční dopad od RRRR do RRRR
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
RRRR,
–
poté plné fungování.

1.7.
Předpokládaný způsob řízení[21]

¨ Přímé centralizované řízení Komisí
¨ Nepřímé centralizované řízení ze strany následujících subjektů pověřených úkoly
plnění rozpočtu:
–
¨  výkonných agentur
–
¨  subjektů zřízených Společenstvími[22]
–
¨  vnitrostátních veřejnoprávních subjektů / subjektů
pověřených výkonem veřejné služby
–
¨  osob pověřených prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označených v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
X Sdílené řízení
s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Upřesněte
četnost a podmínky.
Článek
16 nařízení (ES) č. 1927/2006 vyžaduje, aby Komise
každoročně předkládala Evropskému parlamentu a Radě
kvantitativní i kvalitativní zprávu o činnostech prováděných v rámci
uvedeného nařízení v předchozím roce. Tato zpráva obsahuje mimo jiné
připomínky Komise k činnostem v rámci sledování během
zvažovaného roku.
V souladu
s článkem 17 nařízení (ES) č. 1927/2006 Komise v úzké
spolupráci s členskými státy do konce roku 2011 provede průběžné
hodnocení účinnosti a udržitelnosti výsledků dosažených v rámci EFG.
Ke dni 31. prosince 2014 musí Komise s pomocí externích odborníků provést
hodnocení ex post s cílem zjistit dopad EFG a jeho přidanou
hodnotu.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

Rizika
jsou spojena se sdíleným řízením finančních prostředků
Společenství.

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

Požadavky,
které se vztahují na řízení a finanční kontrolu, jsou stanoveny v
článku 18 nařízení (ES) č. 1927/2006.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí

Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Opatření
k předcházení, odhalování a nápravě nesrovnalostí jsou stanovena v
čl. 18 odst. 1 písm. d) a čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č.
1927/2006.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové linie

·      Stávající rozpočtové linie výdajů
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název……………………….……...……….] || RP/NRP[23]   || zemí ESVO[24]   || kandidátských zemí[25]   || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1.1 || 04.0501 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci 04.010414 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci – Výdaje na správu a řízení 40.0243 Rezerva ve prospěch Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci || NRP || NE || NE || NE || NE
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název……………………….……...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 Nevztahuje se na tento návrh || Nevztahuje se na tento návrh || […] || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo ||
 GŘ: EMPL ||   ||   || Rok 2012[26]   || Rok 2013 || CELKEM
  Operační prostředky PM ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1) ||   ||   ||
 Platby || (2) ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1a) ||   ||   ||
 Platby || (2a) ||   ||   ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[27]   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie ||   || (3) ||   ||   ||
 CELKEM prostředky pro GŘ EMPL || Závazky || =1+1a +3 ||   ||   ||
 Platby || =2+2a +3 ||   ||   ||
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z okruhu EMPL víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||
Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z okruhŮ 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 || CELKEM
 GŘ: EMPL ||
  Lidské zdroje || Žádný dopad || Žádný dopad ||
  Ostatní správní výdaje ||   ||   ||
 GŘ EMPL CELKEM || Prostředky ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z okruhu 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) ||   ||   ||
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok N[28]   || Rok N+1 || CELKEM
 CELKEM prostředky z okruhŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky ||   ||   ||
 Platby ||   ||   ||

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační prostředky

–
X  Návrh/podnět
nevyžaduje využití operačních prostředků
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM ||
 ||
 Druh výstupu[29]   || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[30]…   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

–
X  Návrh/podnět
nevyžaduje využití správních prostředků
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2012[31]   || Rok 2013 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||
 Ostatní správní výdaje ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUH 5[32] víceletého finančního rámce   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||
 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.2.
 Odhadované potřeby v oblasti lidských
zdrojů

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
X  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
zdrojů, jak je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
   || Rok 2012 || Rok 2013 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||
 XX 01 02 01 (SZ, DZ, VNO z celkového rámce) ||   ||
 XX 01 02 02 (SZ, DZ, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||
 XX 01 04 yy[33]   || – v ústředí[34]   ||   ||
 – při delegacích ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, DZ, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, DZ, VNO v přímém výzkumu) ||   ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||
 CELKEM ||   ||   ||   ||   ||
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci ||
 Externí zaměstnanci ||

3.2.4.
Soulad se stávajícím víceletým finančním
rámcem

–
X  Návrh/podnět je
v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové linie a odpovídající částky.
Nevztahuje
se na tento návrh.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo
změnu víceletého finančního rámce[35].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
Nevztahuje
se na tento návrh.

3.2.5.
Příspěvky třetích stran

–
X Návrh/podnět
nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
–
Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
podle následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || Rok 2012 || Rok 2013 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

–
X  Návrh/podnět
nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
¨  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨         dopad na vlastní zdroje
–
¨         dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém období || ||
 Rok 2012 || Rok 2013 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) ||
 Článek ………… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
Nevztahuje
se na tento návrh.
Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.
Nevztahuje
se na tento návrh.
[1]               Úř.
věst. L 48, 22.2.2008, s. 82.
[2]               KOM(2008)
800, 26.11.2008.
[3]               Úř.
věst. L 167, 29.6.2009, s. 26.
[4]               Kromě
žádostí, které byly staženy nebo zamítnuty.
[5]               http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/forecasts_en.htm.
[6]               Tamtéž
[7]               KOM(2011)
11, 12.1.2011.
[8]               Usnesení
Evropského parlamentu (2010/2072/INI).
[9]               Nařízení
(ES) č. 1081/2006, Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 12.
[10]             KOM(2010)
2020, 3.3.2010.
[11]             Rozhodnutí
Rady ze dne 21. října 2010 o hlavních směrech politik
zaměstnanosti členských států. Úř. věst. L 308,
24.11.2010, s. 46.
[12]             KOM(2008)
868, 16.12.2008.
[13]             Úř.
věst. L 139, 14.6.2006, s. 1.
[14]             Kromě
žádostí, které byly staženy nebo zamítnuty.
[15]             Úř.
věst. C […],[…], s. […].
[16]             Úř.
věst. C […],[…], s. […].
[17]             Úř.
věst. L 48, 22.2.2008, s. 82.
[18]             Úř.
věst. L 167, 29.6.2009, s. 26.
[19]             ABM:
řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování
rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
[20]             Uvedené
v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
[21]             Vysvětlení
způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení
jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[22]             Uvedené
v článku 185 finančního nařízení.
[23]             RP
= rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky
[24]             ESVO:
Evropské sdružení volného obchodu.
[25]             Kandidátské
země a případně potenciální kandidátské země západního
Balkánu.
[26]             Rokem
N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
[27]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[28]             Rokem
N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
[29]             Výstupy
se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet
financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
silnic atd.).
[30]             Popsaný
v oddíle 1.4.2 „Specifické cíle...“.
[31]             Rokem
N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
[32]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[33]             Dílčí
strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
linie „BA“).
[34]             V
podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
[35]             Viz
body 19 a 24 interinstitucionální dohody.


title: Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 178/2002, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropského úřadu pro bezpečnost potravin

text:
Důležité právní upozornění

|

52005PC0190(10)

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 13.05.2005KOM(2005) 190 v konečném znění2005/0072 (COD)2005/0073 (COD)2005/0074 (COD)2005/0075 (COD)2005/0076 (COD)2005/0077 (CNS)2005/0078 (CNS)2005/0079 (CNS)2005/0080 (CNS)2005/0081 (COD)2005/0082 (COD)2005/0083 (COD)2005/0084 (CNS)2005/0085 (COD)2005/0086 (COD)2005/0087 (COD)2005/0088 (COD)2005/0089 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí, pokud jde o funkční období výkonného řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1365/75 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek, pokud jde o funkční období ředitele a náměstka řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, pokud jde o funkční období řediteleDŮVODOVÁ ZPRÁVAODůVODNěNÍ A CÍL NÁVRHUV současnosti v Evropské unii existuje dvacet decentralizovaných institucí, které lze z důvodu jejich společných vlastností označit jako agentury Společenství: zřízení na právním základě, právní subjektivita, správní a finanční autonomie, jasně vymezená oblast působnosti a činnosti atd.V čele těchto agentur Společenství stojí osoba, která má obvykle titul ředitel a které je v některých případech nápomocen jeden nebo více náměstků. Jejich funkční období činí obvykle čtyři až pět let. Většina základních nařízení nicméně stanoví, že funkční období ředitele a případně jeho náměstků může být prodlouženo o jedno nebo více funkčních období. Podmínky upravující jmenování a délku funkčního období jsou pro každou agenturu stanoveny v příslušném nařízení.Donedávna orgán oprávněný ke jmenování prodlužoval funkční období stávajících ředitelů pouhým rozhodnutím. Ovšem po podrobnějším přezkoumání ustanovení základního nařízení dospěla Komise k závěru, že tento postup představuje právní problém.Kromě nařízení č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání a nedávno přijatého nařízení č. 851/2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí používají základní nařízení o zřízení agentur Společenství pro prodloužení funkčního období ředitele termín „renouvellement“ (obnovení).Čl. 214 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství týkající se jmenování členů Komise a rovněž články 223 a 225 této smlouvy týkající se jmenování soudců Soudního dvora obsahují stejné ustanovení. V obou případech je však dohodnuto, že možnost obnovení funkčního období neznamená, že se použije zjednodušený postup nebo že se funkční období prodlouží, aniž by se musel dodržet postup pro jmenování stanovený ve Smlouvě.Za těchto podmínek musí být skutečnost, že funkční období může být obnoveno, vykládána pouze v tom smyslu, že osoba, která danou pozici zastává, se musí po uplynutí svého funkčního období ucházet o nové funkční období.V případě agentur tento výklad vede k závěru, že možnost obnovení funkčního období nezbavuje stávajícího ředitele povinnosti řídit se postupem pro jmenování stanoveným v základním nařízení.Ředitelé agentur a jejich náměstci navíc nevykonávají pouze svou funkci, nýbrž jsou také zaměstnanci agentury a jako takoví jsou zaměstnáni na dočasné smlouvy a podléhají pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (dále jen „pracovní řád“).Z tohoto důvodu musí postup pro jmenování zahrnovat zejména zveřejnění místa ve všech členských státech a výběrové řízení v souladu s pravidly vyplývajícími ze základních nařízení a pracovního řádu.Tyto postupy jsou zpravidla zdlouhavé a poměrně nákladné. Mohou rovněž zpomalit nebo zkomplikovat činnost agentury během tohoto období, pokud se stávající ředitel rozhodne ucházet o další funkční období.Vzhledem ke zvláštním potřebám agentur a postupu uplatňovanému v minulých letech se proto nejeví vhodné ukládat agenturám, aby pokaždé, když uplyne první funkční období ředitele nebo případně osob zastávajících jiné příslušné funkce, prováděly výběrové řízení. Orgány oprávněné ke jmenování musí mít možnost buď prodloužit stávající funkční období, nebo vypsat nové výběrové řízení.Je také zapotřebí vzít v úvahu skutečnost, že ředitel agentury není odpovědný pouze za její administrativní řízení, ale že se také významným způsobem podílí na její činnosti a plnění jejích cílů. Tyto dva aspekty, tj. potřeba zajistit kontinuitu administrativního řízení agentury a prosazovat nové myšlenky a politiky, musí být proto zohledněny.Z tohoto důvodu musí být rozhodnutí prodloužit funkční období stávajícího ředitele založeno na předchozím posouzení jeho výsledků a potřeb agentury; toto posouzení provádí orgán, který navrhuje kandidáty orgánu oprávněnému ke jmenování a prodloužení může být povoleno pouze jednou a na omezenou dobu, která nesmí přesáhnout dobu stanovenou pro první funkční období.Celkově se navrhuje změna článků týkajících se jmenování pro osmnáct agentur, což znamená předložení osmnáct návrhů nařízení o změně základního nařízení pro každou agenturu.Změnu nevyžadují nařízení o zřízení dvou agentur: nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 ze dne 5. prosince 2000 o Evropské agentuře pro obnovu[1] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 ze dne 10. března 2004 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací[2]. Uvedená nařízení možnost obnovení funkčního období ředitele vůbec nestanoví z důvodu omezené doby existence těchto agentur.Ze stejného důvodu nejsou navrhovány změny aktů o zřízení agentur a jiných subjektů v rámci druhého a třetího pilíře.Pokud jde o dvě agentury, v jejichž případě byl již předložen návrh nařízení, který je v současnosti ve fázi zkoumání nebo na cestě k přijetí (Evropská agentura pro chemické látky[3] a Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu[4]), Komise předloží v případě potřeby návrhy změn za účelem harmonizace znění pro všechny agentury Společenství.PRÁVNÍ ZÁKLAD A POSTUP PřIJETÍKaždé nařízení o zřízení agentury je v zásadě založeno na článku Smlouvy, který odpovídá oblasti působnosti a činnosti dané agentury; z tohoto článku také vyplývá příslušný postup přijetí.Z tohoto důvodu se ukázalo být nutné změnit všechna nařízení o zřízení agentur.Pokud jde o postup přijetí nařízení, měl by být v souladu s pravidly platnými v době, kdy byla agentura zřízena, přičemž je nutno případně zohlednit vývoj, k němuž došlo po přijetí příslušného nařízení o zřízení agentury, např. pravomoci Evropského parlamentu zavedené Smlouvou nebo změny týkající se právního základu.To platí zejména v případě Agentury pro životní prostředí, ale také v případě pěti nařízení, jejichž právní základ byl změněn a u kterých byl článek 308 Smlouvy nahrazen právním základem, který se týká oblasti činnosti těchto agentur.Výše uvedené se týká Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, jehož zřizovací nařízení je v současnosti předmětem konsolidace, v jejímž průběhu Rada vyjádřila názor, že by měl být nyní jako právní základ používán článek 152, s čímž Komise souhlasila, a dále Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (článek 150), Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (čl. 137 odst. 1 písm. a) a b)), Evropské nadace odborného vzdělávání (článek 150) a Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci (čl. 137 odst. 1 písm. a)).ZNěNÍ NÁVRHů NAřÍZENÍ PRO JEDNOTLIVÉ AGENTURYTři body odůvodnění, které jsou společné pro všechny návrhy nařízení, znějí takto:„Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.Nařízení č. …/… [název základního nařízení o zřízení střediska / nadace / agentury / centra / úřadu] by proto mělo být změněno,“Pro každé změněné nařízení se navrhuje toto standardní znění:„V čele střediska / nadace / agentury / centra / úřadu stojí […] jmenovaný správní radou* na návrh Komise** na období pěti let, které může být na návrh Komise** a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise** v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby střediska / nadace / agentury / centra / úřadu v následujících letech.“* Radou v případě Odrůdového úřadu Společenství (CPVO) a Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM); Komisí v případě Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (CEDEFOP) a Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (EUROFOUND);** správní rady/správní rada v případě agentur OHIM, CEDEFOP a EUROFOUND.Navrhované změny se týkají následujících agentur a nařízení:-  Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (CEDEFOP): čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání;-  Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (EUROFOUND): čl. 8 odst. 3 nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek;-  Agentura pro životní prostředí (EEA): první věta čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí-  Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (ETF): druhá věta čl. 7 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 1360/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání ve znění nařízení Rady (ES) č. 1572/98 ze dne 17. července;-  Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA): první věta čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 302/93 ze dne 8. února 1993 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost;-  Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM): čl. 120 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství;-  Evropská agentura pro bezpečnost a zdraví při práci (EU – OSHA): čl. 11 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci;-  Odrůdový úřad Společenství (CPVO): čl. 43 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství;-  Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie (CdT): čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie;-  Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie (EUMC): čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1035/97 ze dne 2. června 1997, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie;-  Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA): první věta čl. 26 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin;-  Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA): čl. 16 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost;-  Evropská agentura pro leteckou bezpečnost (EASA): čl. 30 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví;-  Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC): čl. 17 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí;-  Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMEA): třetí věta čl. 64 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 726/2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci a dozor nad humánními a veterinárními léčivými přípravky a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky;-  Evropská agentura pro železnice (ERA): čl. 31 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 881/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice;-  Evropský úřad pro dohled nad GNSS (Galileo): čl. 7 odst. 2 třetí pododstavec nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy;-  Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie: druhá věta čl. 26 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie.2005/0072 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí, pokud jde o funkční období výkonného řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 175 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[5],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[6],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[8],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí[9] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 9 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1210/90 se první věta nahrazuje tímto:„1. V čele agentury stojí výkonný ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0073 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 150 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[10],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[11],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[12],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[13],vzhledem k těmto důvodům:1.  Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.2.  Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.3.  Nařízení Rady (EHS) č. 337/75 ze dne 10. února 1975 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání[14] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 6 nařízení (EHS) č. 337/75 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Funkční období ředitele je pětileté. Na návrh řídící rady a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme řídící rada v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0074 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1365/75 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek, pokud jde o funkční období ředitele a náměstka řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 137 odst. 1 písm. a) a b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[15],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[16],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[17],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[18],vzhledem k těmto důvodům:4.  Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.5.  Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.6.  Nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek[19] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 8 nařízení (EHS) č. 1365/75 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Ředitel a náměstek ředitele jsou jmenováni nejvýše na pět let, přičemž na návrh správní rady a po zhodnocení může být jejich funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme správní rada v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby nadace v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0075 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 150 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[20],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[21],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[22],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[23],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (EHS) č. 1360/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání by proto mělo být změněno[24],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 7 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1360/90 se druhá věta nahrazuje tímto:„Toto funkční období může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.“Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby nadace v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0076 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 152 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[25],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[26],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[27],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[28],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (EHS) č. 302/93 ze dne 8. února 1993 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost by proto mělo být změněno[29],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 9 odst. 1 nařízení (EHS) č. 302/93 se první věta nahrazuje tímto:„1. V čele centra stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby centra v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0077 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 40/94, pokud jde o funkční období prezidenta Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[30],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[31],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[32],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství by proto mělo být změněno[33],PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 120 nařízení (ES) č. 40/94 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Funkční období prezidenta trvá nejvýše pět let. Na návrh správní rady a po zhodnocení a vyjádření stanoviska Komise může být jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme správní rada v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda2005/0078 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2100/94, pokud jde o funkční období prezidenta Odrůdového úřadu SpolečenstvíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[34],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[35],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[36],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství by proto mělo být změněno[37],PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 43 nařízení (ES) č. 2100/94 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Funkční období prezidenta trvá nejvýše pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení a vyjádření stanoviska správní rady může být jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda2005/0079 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2965/94 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie, pokud jde o funkční období řediteleRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[38],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[39],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie[40] by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 9 nařízení (ES) č. 2965/94 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. V čele střediska stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda2005/0080 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1035/97, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie, pokud jde o funkční období řediteleRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvou o založení Evropského společenství, a zejména na články 284 a 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[41],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[42],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[43],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[44],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 1035/97 ze dne 2. června 1997, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie[45], by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 10 nařízení (ES) č. 1035/97 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. V čele Střediska stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období čtyř let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o čtyři roky.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby Střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda2005/0081 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 178/2002, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropského úřadu pro bezpečnost potravinEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 37, 95, 133 a čl. 152 odst. 4 písm. b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[46],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[47],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[48],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[49],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin[50], by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 26 nařízení (ES) č. 178/2002 se odstavec 1 mění takto:1. V první větě se zrušují slova „a může jej jmenovat opakovaně“.2. Doplňují se nové pododstavce, které znějí:„Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období výkonného ředitele jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0082 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 851/2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 152 odst. 4 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[51],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[52],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[53],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[54],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí[55] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 17 nařízení (ES) č. 851/2004 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Ředitele jmenuje správní rada ze seznamu kandidátů, který Komise předloží po ukončení otevřeného výběrového řízení zahájeného po výzvě k vyjádření zájmu, jež byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropských společenství a v jiných sdělovacích prostředcích, na dobu pěti let, která může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodloužena, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0083 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 726/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropské agentury pro léčivé přípravky(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 a čl. 152 odst. 4 písm. b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[56],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[57],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[58],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[59],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci a dozor nad humánními a veterinárními léčivými přípravky a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky[60], by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 64 nařízení (ES) č. 726/2004 se odstavec 1 mění takto:1. Třetí věta se zrušuje.2. Doplňují se nové pododstavce, které znějí:„Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období výkonného ředitele jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0084 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1321/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropského úřadu pro dohled nad GNSSRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[61],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[62],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy[63] by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1321/2004 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:„Funkční období výkonného ředitele činí pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby a úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda2005/0085 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2062/94 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 137 odst. 1 písm. a) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[64],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[65],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[66],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[67],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci by proto mělo být změněno[68],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 11 nařízení (ES) č. 2062/94 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. V čele agentury stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0086 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost, pokud jde o funkční období výkonného ředitele(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[69],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[70],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[71],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[72],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost[73], by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 16 nařízení (ES) č. 1406/2002 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. „Funkční období výkonného ředitele trvá pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0087 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1592/2002, pokud jde o funkční období výkonného ředitele a ředitelů Evropské agentury pro bezpečnost letectví(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[74],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[75],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[76],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[77],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví[78] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 30 nařízení (ES) č. 1592/2002 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„4. Funkční období výkonného ředitele a ředitelů trvá pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0088 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 881/2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice, pokud jde o funkční období výkonného řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 71 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[79],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[80],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[81],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[82],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice[83] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 31 nařízení (ES) č. 881/2004 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Funkční období výkonného ředitele je pětileté. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby a agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0089 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2007/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele a náměstka výkonného ředitele Evropské agentury přo řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2 písm. a) a článek 66 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[84],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[85],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[86],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie[87] by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 26 odst. 5 nařízení (ES) č. 2007/2004 se druhá věta nahrazuje tímto:„Na návrh Komise a po zhodnocení může správní rada jejich funkční období jednou prodloužit, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda [1] Úř. věst. L 306, 7.12.2000 a KOM(2004) 451 v konečném znění, 28.6.2004.[2] Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 1.[3] KOM(2003) 644 v konečném znění.[4] KOM(2004) 289 v konečném znění.[5] Úř. věst. C …, …, s. …[6] Úř. věst. C …, …, s. …[7] Úř. věst. C …, …, s. …[8] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[9] Úř. věst. L 120, 11.5.1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1641/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 1).[10] Úř. věst. C …, …, s. …[11] Úř. věst. C …, …, s. …[12] Úř. věst. C …, …, s. …[13] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[14] Úř. věst. L 39, 13.2.1975, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2051/2004 (Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 41).[15] Úř. věst. C …, …, s. …[16] Úř. věst. C …, …, s. …[17] Úř. věst. C …, …, s. …[18] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[19] Úř. věst. L 139, 30.5.1975, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1649/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 25).[20] Úř. věst. C , , s. .[21] Úř. věst. C , , s. .[22] Úř. věst. C , , s. .[23] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[24] Úř. věst. L 131, 23.5.1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1648/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 22).[25] Úř. věst. C , , s. .[26] Úř. věst. C , , s. .[27] Úř. věst. C , , s. .[28] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[29] Úř. věst. L 36, 12.2.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1651/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 30).[30] Úř. věst. C , , s. .[31] Úř. věst. C , , s. .[32] Úř. věst. C , , s. .[33] Úř. věst. L 11, 14.1.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 422/2004 (Úř. věst. L 70, 9.3.2004, s. 1).[34] Úř. věst. C , , s. .[35] Úř. věst. C , , s. .[36] Úř. věst. C , , s. .[37] Úř. věst. L 227, 1.9.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 873/2003 (Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s. 38).[38] Úř. věst. C , , s. .[39] Úř. věst. C , , s. .[40] Úř. věst. L 314, 07.12.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1645/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 13).[41] Úř. věst. C , , s. .[42] Úř. věst. C , , s. .[43] Úř. věst. C , , s. .[44] Úř. věst. C , , s. .[45] Úř. věst. L 151, 10.6.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1652/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 33).[46] Úř. věst. C , , s. .[47] Úř. věst. C , , s. .[48] Úř. věst. C , , s. .[49] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[50] Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1642/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 4).[51] Úř. věst. C , , s. .[52] Úř. věst. C , , s. .[53] Úř. věst. C , , s. .[54] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[55] Úř. věst. L 142, 30.4.2004, s. 1.[56] Úř. věst. C , , s. .[57] Úř. věst. C , , s. .[58] Úř. věst. C , , s. .[59] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[60] Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.[61] Úř. věst. C , , s. .[62] Úř. věst. C , , s. .[63] Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 1.[64] Úř. věst. C , , s. .[65] Úř. věst. C , , s. .[66] Úř. věst. C , , s. .[67] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[68] Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1654/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 38).[69] Úř. věst. C , , s. .[70] Úř. věst. C , , s. .[71] Úř. věst. C , , s. .[72] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[73] Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 724/2004 (Úř. věst. L 129, 29.4.2004, s. 1).[74] Úř. věst. C , , s. .[75] Úř. věst. C , , s. .[76] Úř. věst. C , , s. .[77] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[78] Úř. věst. L 240, 07.09.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1701/2003 (Úř. věst. L 243, 27.9.2003, s. 5).[79] Úř. věst. C , , s. .[80] Úř. věst. C , , s. .[81] Úř. věst. C , , s. .[82] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[83] Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 1.[84] Úř. věst. C , , s. .[85] Úř. věst. C , , s. .[86] Úř. věst. C , , s. .[87] Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.