				|

		52012PC0371

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví zvláštní podmínky rybolovu hlubinných populací v severovýchodním Atlantiku a ustanovení pro rybolov v mezinárodních vodách severovýchodního Atlantiku a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 2347/2002 /* COM/2012/0371 final - 2012/0179 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Hlubinný rybolov v severovýchodním Atlantiku je
částečně ovládán tradičními pobřežními loďstvy
(Portugalsko) a velkými kočovnými plavidly lovícími pomocí vlečných
sítí (Francie, Španělsko). Dohromady tvoří přibližně 1 %
vykládek v severovýchodním Atlantiku, ačkoli ekonomická životaschopnost
mnoha rybářských komunit je na hlubinném rybolovu do určité míry
závislá. Rybolov se uskutečňuje ve vodách Unie a v mezinárodních
vodách, které podléhají dohodám uzavřeným v rámci Komise pro rybolov v
severovýchodním Atlantiku (NEAFC).
Populace
hlubinných ryb jsou rybí populace lovené ve vodách mimo hlavní rybářská
loviště kontinentálních šelfů. Nacházejí se na kontinentálních
svazích nebo v blízkosti podmořských hor. Hlubinný rybolov je
předmětem podrobného řízení intenzity rybolovu (celkový
přípustný odlov, maximální intenzita) teprve od roku 2003. Před tímto
datem se rybolov vyvíjel většinou neregulovaně a
částečně vykazoval typické příznaky „závodu v rybolovu“,
což mělo za následek vyčerpání populací.
Od počátku řízení intenzity rybolovu
byla přijata řada technických opatření, která omezují používání
některých rybolovných zařízení v hlubších vodách nebo zakazují
rybolov v určitých oblastech s vysokou biologickou rozmanitostí na mořském
dně. Tato uzavření oblastí byla provedena v rámci společné
rybářské politiky v návaznosti na určení lokalit NATURA 2000
členskými státy podle směrnice o stanovištích[1]
nebo v rámci všeobecných preventivních opatření.
Opatření
komise NEAFC v oblasti hlubinného rybolovu, která byla přijata a provedena
v právu Unie, zahrnují zákaz tenatových sítí, vytvoření uzavřených
oblastí na ochranu bentických stanovišť, která představují hlavní
zdroje biologické rozmanitosti (citlivé mořské ekosystémy), omezení celkové
roční intenzity rybolovu a zmapování stávající rybolovné činnosti s
cílem podmínit vznik nových rybolovných oblastí předchozím vyhodnocením
vlivů na životní prostředí.
Tato a další
technická opatření doporučená komisí NEAFC byla dříve, než
vstoupila v platnost Lisabonská smlouva, prováděna každoročním
nařízením Rady o rybolovných právech; od té doby je v platnosti
přechodný režim[2] pro celou oblast
severovýchodního Atlantiku, včetně opatření přijatých v
rámci NEAFC.
Pro mezinárodní
vody, které nejsou regulovány regionálními organizacemi pro řízení
rybolovu, přijala Unie zvláštní předpis, který zakazuje používání
lovných zařízení pro rybolov při dně na volném moři bez
předchozího posouzení dopadů (nařízení (ES) č. 734/2008) v
reakci na rezoluci Valného shromáždění OSN 61/105[3]
o udržitelném řízení hlubinného rybolovu.
Pro plavidla provádějící hlubinný rybolov v
severovýchodním Atlantiku má Unie od roku 2002 zaveden zvláštní režim
přístupu (nařízení (ES) č. 2347/2002), který sestává ze
čtyř částí: omezení kapacity, shromažďování údajů,
sledování intenzity a kontroly.
Dosud přijatá opatření nedokázala
účinně vyřešit hlavní problémy rybolovu, konkrétně:
1) vysoké ohrožení těchto populací
rybolovem; řada z nich je schopna dlouhodobějšího udržení pouze
při nízkém rybolovném tlaku, který není ekonomicky životaschopný;
2) rybolov pomocí vlečných sítí pro lov
při dně představuje nejvyšší riziko zničení
nenahraditelných a ohrožených mořských ekosystémů lovnými
zařízeními. Rozsah zkázy, která již nastala, není znám;
3) lov hlubinných druhů ryb pomocí
vlečných sítí zahrnuje vysoký podíl nechtěných úlovků hlubinných
druhů (v průměru 20 až 40 % hmotnosti, přičemž
v jednotlivých případech bylo dosahováno mnohem vyšší úrovně);
4) stanovení udržitelné úrovně rybolovného tlaku
na základě vědeckých doporučení je velmi obtížné.
Vzhledem k vysokému ohrožení hlubinných populací
rybolovem může v krátkém časovém období dojít k jejich vyčerpání
a jejich obnova může trvat velmi dlouho nebo se nemusí zdařit
vůbec. Biologický stav populací je do značné míry neznámou
veličinou. Některé jsou považovány za vyčerpané, jiné se
při nízké míře využívání začaly stabilizovat. Rybolov
obecně není udržitelný. Rybolovná práva se od zahájení regulace setrvale
snižují.
Biologické údaje z
vědeckých průzkumů nebudou pravděpodobně ani
v budoucnu dostačovat k tomu, aby umožnily úplné analytické hodnocení
stavu populace v nadcházejících letech. Komise zkoumá způsoby možného
zlepšení systému vědeckých průzkumů a shromažďování
údajů o hlubinných druzích ryb pro další programovací období. V
současné době nelze na populace hlubinných druhů ryb aplikovat
koncepci řízení zaměřenou na maximální udržitelný výnos v
důsledku nedostatku informací. Významný vědecký projekt („deepfishman“)
bude pokračovat až do roku 2012. Tento projekt se snaží vytvořit
pravidla lovu na základě sekundárních ukazatelů vzhledem k tomu, že
hlavní ukazatele (úmrtnost způsobená rybolovem a velikost populace) nejsou
známy (viz DEEPFISHMAN[4] 227390).
Povinnost
členských států týkající se dosažení nebo zachování dobrého
environmentálního stavu mořských ekosystémů do roku 2020 v souladu s
rámcovou směrnicí o strategii pro mořské prostředí[5]
podporuje kritické posouzení podmínek pro výkon hlubinného rybolovu,
včetně aspektů týkajících se životního prostředí a
biologické rozmanitosti.
Obecným
cílem návrhu je zajistit co nejvíce udržitelné využívání populací hlubinných
ryb a zároveň snížit dopad tohoto rybolovu na životní prostředí a
zlepšit informační základnu pro vědecké posouzení. Dokud tyto údaje a
metoda nedosáhnou požadované úrovně umožňující řízení na
základě maximálního udržitelného výnosu, bude nutno rybolov řídit na
základě přístupu založeného na předběžné opatrnosti v
oblasti řízení rybolovu.
Ve snaze snížit
zhoubný dopad na mořský ekosystém by mělo být při rybolovu této
populace postupně ukončeno užívání vlečných sítí pro lov
při dně, protože jsou pro citlivé mořské ekosystémy
nejškodlivější a vykazují vysokou úroveň nechtěných úlovků
hlubinných druhů. Přechodná omezení tenatových sítí v oblastech
rybolovu v hloubce pod 600 metrů a v hloubce 200 až 600 m by měl
doprovázet zákaz cíleného odlovu hlubinných druhů ryb.
Návrh rovněž
zvažuje možnost zjednodušení systému řízení těchto populací, které v
současné době podléhají dvěma nástrojům: omezení
odlovů a omezení kapacity/intenzity. Tam, kde tato duplicita není nutným
předpokladem dosažení cílů tohoto nařízení, byly podány návrhy
na regulaci příslušných rybolovných oblastí pouze pomocí jednoho nástroje
řízení.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI
STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
V návaznosti na sdělení Evropskému
parlamentu a Radě o přezkumu režimu přístupu z roku 2002[6]
provedla Komise hodnocení dopadu budoucích možností politiky s účastí
členských států a regionálních poradních sborů. Zároveň konzultovala
některé technické aspekty řízení hlubinného rybolovu i s
Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR).
Z odpovědí na konzultace vyplynula široká
shoda ohledně potřeby zkvalitnit režim přístupu z roku
2002. Názory zúčastněných stran na opatření, která mají být
provedena, se však významně lišily:
Členské státy zdůraznily omezenou
hodnotu hlášení o intenzitě rybolovu, řízení intenzity rybolovu a
řízení kapacity v rámci současného uspořádání zejména s ohledem
na skutečnost, že registrovaná kapacita (na základě vydaných
povolení) ve skutečnosti neodpovídá reálné situaci v dané rybolovné
oblasti. Jeví se, že příliš mnoho plavidel disponuje oprávněním k
rybolovu hlubinných druhů, které tvoří pouze malou část jejich
celkových úlovků. Taková plavidla ve skutečnosti do métier hlubinného
rybolovu nepatří. Členské státy se také velmi kriticky
vyjadřovaly o praxi výmětů, která byla podle jejich prohlášení
částečně vyvolána nařízením o rybolovu. Zdůraznily
rovněž význam přizpůsobení režimu přístupu novému
kontrolnímu rámci. K předběžnému definování přístupu k
řízení se stavěly obezřetně, minimálně dokud nebudou
stanoveny závěry výsledků vědeckého projektu „DEEPFISHMAN“.
Pokud jde o seznam zahrnutých druhů,
uznaly členské státy potřebu jednotných kritérií, ale
zdůraznily, že jakékoli změny by měly důsledky
z hlediska způsobů provozování a řízení rybolovné
činnosti. Kromě toho zdůraznily důležitost dodržování práv
stanovených v souladu se zásadou relativní stability. A konečně pokud
jde o zvláštní povinnosti týkající se shromažďování údajů, postavily
se proti vyššímu vědeckému pokrytí prostřednictvím pozorovatelů
na palubě a podpořily začlenění shromažďování
specifických údajů o hlubinném rybolovu do širšího rámce
shromažďování údajů, podle něhož odběr vzorků u
některých métier se zaměřením na hlubinné druhy již
proběhl. Byly vyjádřeny určité pochybnosti o tom, zda náklady na
přechod na analytické hodnocení stavu populace byly odůvodněné s
ohledem na malou aktivitu, což znamenalo upřednostnění přístupu
preventivního řízení na základě zjištěných vývojových
trendů populací.
Byly konzultovány regionální poradní sbory
Unie pro severozápadní vody a pro jihozápadní vody, které zdůraznily
potřebu konzistentní definice oblastí hlubinného rybolovu a podpořily
zaměření opatření v oblasti řízení na ta plavidla,
které se specializují na dané métier. Navrhly však nezakazovat těmto
plavidlům návrat do oblastí rybolovu, v nichž v minulosti působily,
zaznamenaly úlovky a pak přispěly k obnovení populací ryb tím, že se později
zaměřily na jiné oblasti rybolovu. Bylo navrženo řízení
intenzity rybolovu podle jednotlivých métier, které by se mohlo jevit
odlišně pro skupiny několika velkých plavidel pokrývajících více
métier v porovnání se skupinami mnoha malých plavidel. Vyzvaly k přijetí
více opatření zaměřených na ochranu citlivých mořských
ekosystémů a systému přidělování, obnovování a odnímání
oprávnění k rybolovu.
Aliance nevládních organizací (Deep-sea
Conservation Coalition) poukázala na nutnost zavedení podmínek používání
vlečných sítí pro lov při dně podobných těm, které platí na
volném moři, a zdůraznila nevyřešený problém nechtěných
úlovků hlubinných druhů ryb při rybolovu pomocí vlečných
sítí.
Posouzení dopadů vyplývajících z
různých politických rozhodnutí se zaměřilo na pět možností.
Tři z nich nebyly dále brány v úvahu, protože nebyly považovány za
smysluplné přístupy k řízení vzhledem k tomu, že jejich nevýhody do
značné míry převažovaly nad výhodami, konkrétně: a) pokračovat
v současném režimu a upravovat ho pouze o nezbytné aktualizace, b) zcela
zakázat rybolov hlubinných druhů a c) omezit režim pouze na nástroj
provádění opatření přijatých v rámci komise NEAFC a
uplatňování těchto opatření také ve vodách Unie.
Dvě možnosti, které představovaly
relativní výhodu, byly: d) postupně vyřadit nejškodlivější lovná
zařízení zaměřená na hlubinné druhy nebo e) zavést ve vodách
Unie normy řízení, které byly vyvinuty pro rybolov při dně na
volném moři. Byla zvolena možnost d) jako účinnější a jednodušší
nástroj, zatímco možnost e) by vedla k dalším rozsáhlým regulačním
požadavkům a k inherentním omezením investic do rybolovu, který je
již na ústupu. Vzhledem k tomu, že rybolovných úřadů již nyní ubývá v
důsledku úsporných rozpočtových opatření, nelze
dostatečně zaručit provádění dalších rozsáhlých
opatření v praxi.
Pokud jde o zjednodušení, měl by být zrušen
současný systém ohlašování intenzity rybolovu v závislosti na jednotlivých
druzích. Sledování intenzity rybolovu lze lépe zajistit na pravidelné bázi
ročního odevzdávání údajů podle rámce pro shromažďování
údajů [7], společně s
administrativními žádostmi Komise o podávání zpráv ad hoc, které budou
využívány například v případě pochybností o souladu s
limity intenzity nebo při nedostatečné kvalitě údajů.
Oblast působnosti tohoto nařízení byla zdokonalena s cílem zajistit,
aby toto nařízení v plné míře pokrývalo plavidla
zaměřená na hlubinné druhy, a zároveň zajistit, aby danou
rybolovnou oblast nerozšiřovala plavidla, v jejichž vedlejších úlovcích
jsou tyto druhy obsaženy. Kromě toho budou zvláštní pravidla
shromažďování údajů uvedena do souladu s rámcem pro
shromažďování údajů, aby se zajistilo, že budou členské státy
používat stejné statistické normy a vkládat získané údaje do jediného systému
skladování a zpracování údajů. Nedodržení vědeckých standardů
shromažďování údajů by mělo za následek úbytek rybolovných práv
v rámci předběžného opatření pro řízení.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Tento návrh vytváří rámcové nařízení
pro výkon rybolovných činností zaměřených na hlubinné druhy v
severovýchodním Atlantiku, který zahrnuje vody Unie včetně
nejvzdálenějších regionů Španělska a Portugalska a mezinárodní
vody.
Jako právní základ slouží čl. 43 odst. 2
Smlouvy o fungování Evropské unie. Tento návrh spadá do výlučné pravomoci
Unie, jak je uvedeno v čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské
unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze
dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných
zdrojů v rámci společné rybářské politiky stanoví obecný rámec
společné rybářské politiky. Podle článku 4 uvedeného
nařízení musí být přijata opatření Unie, jimiž se řídí
přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných
činností.
Návrh je v souladu se zásadou proporcionality.
Členské státy jsou schopny vyvinout opatření pro svá vlastní
loďstva, která povedou k udržitelnějšímu řízení hlubinných
zdrojů. Řadu populací hlubinných ryb však členské státy mezi
sebou sdílejí (v některých případech je loďstvo jednoho
členského státu většinou přítomno ve vodách jiného
členského státu). Členské státy proto nejeví ochotu podrobit svá
loďstva omezujícím opatřením, pokud se stejná nebo rovnocenná
pravidla nebudou vztahovat i na sousední loďstva.
Jako nástroj pro realizaci tohoto
opatření byla zvolena regulace na úrovni Unie. Samoregulace není
považována za možnost. Podle zkušeností s vývojem neregulovaného hlubinného
rybolovu nelze s dostatečnou jistotou očekávat, že by toto
odvětví rozvíjelo a prosazovalo svůj vlastní kodex chování s cílem
zajistit udržitelné využívání těchto zdrojů.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Návrh nemá dopad na rozpočet Unie.
2012/0179 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY,
kterým se stanoví zvláštní podmínky rybolovu
hlubinných populací v severovýchodním Atlantiku a ustanovení pro rybolov v
mezinárodních vodách severovýchodního Atlantiku a kterým se zrušuje
nařízení (ES) č. 2347/2002
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise[8],
po předání návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[9],
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto
důvodům:
(1)       Nařízení Rady (ES)
č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání
rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[10]
vyžaduje, aby byla přijata opatření Společenství, jimiž se
řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných
činností a která jsou nutná k zajištění racionálního a
odpovědného využívání zdrojů na udržitelném základě. Článek
2 uvedeného nařízení požaduje uplatňování ekosystémových a
preventivních přístupů při přijímání opatření k
minimalizaci dopadu rybolovných činností na mořské ekosystémy.
(2)       Evropská unie se zavazuje
realizovat usnesení přijatá Valným shromážděním Organizace spojených
národů, zejména rezoluce 61/105 a 64/72, které vyzývají státy a regionální
organizace pro řízení rybolovu k zajištění ochrany citlivých
hlubinných mořských ekosystémů před ničivými dopady lovných
zařízení pro rybolov při dně a rovněž udržitelného
využívání populací hlubinných ryb.
(3)       Komise zhodnotila
nařízení (ES) č. 2347/2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky
přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky[11].
Komise zjistila[12] zejména to, že rozsah
příslušného loďstva byl příliš velký, že vedení v určených
přístavech a v oblasti programů odběru vzorků bylo
nedostatečné a že kvalita podávání zpráv členských států o
úrovni intenzity byla příliš nestálá.
(4)       V zájmu zachování
potřebného snížení rybolovné kapacity, kterého bylo v oblasti hlubinného
rybolovu až dosud dosaženo, je vhodné stanovit, že rybolov hlubinných
druhů podléhá oprávnění k rybolovu, které omezuje kapacitu plavidel
oprávněných vykládat na pevninu hlubinné druhy. Oprávnění k rybolovu
by měla být vydávána podle cílových druhů nebo vedlejších úlovků
v souladu s cílem zaměřit se na opatření pro řízení té
části loďstva, která má největší podíl na hlubinném rybolovu.
(5)       Držitelé oprávnění k
rybolovu umožňující lov hlubinných druhů by měli spolupracovat
na činnostech vědeckého výzkumu vedoucích ke zlepšení hodnocení
populací hlubinných ryb a hlubinných ekosystémů.
(6)       Při zaměřování
se na jiné druhy v oblastech kontinentálního svahu, kde je rovněž povolen
hlubinný rybolov, by měli majitelé plavidel i nadále mít oprávnění k
rybolovu umožňující vedlejší úlovky hlubinných ryb.
(7)       Hlubinný rybolov pomocí
vlečných sítí pro lov při dně s sebou nese ze všech používaných
lovných zařízení největší riziko pro zranitelné mořské
ekosystémy a vykazuje nejvyšší výskyt nechtěných úlovků hlubinných
druhů. Užívání vlečných sítí pro lov při dně by proto
mělo být u cílových hlubinných druhů ryb trvale zakázáno.
(8)       Na dně nastražené
tenatové sítě jsou v současné době pro hlubinný rybolov omezeny
podle nařízení Rady (ES) č. 1288/2009, kterým se stanoví
přechodná technická opatření od 1. ledna 2010 do 30. června 2011[13].
Vzhledem k vysoké míře nechtěných úlovků při jejich trvale
neudržitelném umísťování v hlubokých vodách a s ohledem na ekologický
dopad ztracených a opuštěných lovných zařízení by měl být
rovněž vydán trvalý zákaz užívání těchto lovných zařízení
při zaměřování se na hlubinné druhy.
(9)       Aby však byl rybářům
poskytnut dostatek času na přizpůsobení se novým
požadavkům, měla by stávající oprávnění k rybolovu pomocí
vlečných sítí pro lov při dně a na dně nastražených
tenatových sítí zůstat ještě po určitou dobu v platnosti.
(10)     Kromě toho by plavidla,
která musí provést změnu lovných zařízení, aby mohla pokračovat
v daném rybolovu, měla být způsobilá pro získání finanční
podpory z Evropského rybářského fondu za předpokladu, že nové lovné
zařízení snižuje dopad rybolovu nekomerčních druhů a rovněž
za předpokladu, že národní operační program umožňuje na tato
opatření přispívat.
(11)     Plavidla lovící hlubinné druhy
pomocí jiných zařízení pro rybolov při dně by neměla
rozšiřovat rozsah svého působení podle svého oprávnění ve vodách
Unie s výjimkou případů, kdy lze stanovit, že toto rozšíření s
sebou nenese značné riziko negativních dopadů na citlivé mořské
ekosystémy.
(12)     Vědecké poznatky o
určitých populacích ryb žijících v hlubokých vodách ukazují, že tyto
populace jsou zvláště citlivé na vyčerpání a že rybolov těchto
populací by měl být v rámci preventivních opatření omezen nebo
snížen. Rybolovná práva na populace hlubinných druhů ryb by neměla
přesáhnout rámec těchto úrovní, které jsou vědecky
doporučovány jako preventivní. V případě, že takové
doporučení není vydáno pro nedostatek informací o populacích nebo druzích,
nebudou přidělena žádná rybolovná práva.
(13)     Z vědeckých poznatků
dále vyplývá, že omezení intenzity rybolovu jsou vhodným nástrojem pro
stanovení rybolovných práv v oblastech hlubinného rybolovu. Vzhledem k široké
škále lovných zařízení a zákonitostí lovu v oblastech hlubinného rybolovu
a k potřebě vypracovat doprovodná opatření, která budou
individuálně řešit slabá místa v oblasti rybolovu z hlediska
životního prostředí, by měla omezení intenzity rybolovu nahradit
omezení odlovu pouze v případech, kdy lze zajistit jejich
přizpůsobení konkrétním rybolovným oblastem.
(14)     S cílem zajistit
řízení přizpůsobené konkrétním rybolovným oblastem by
členské státy měly být oprávněny přijímat doprovodná
opatření pro zachování zdrojů a každoročně vyhodnocovat
soulad úrovně intenzity s vědeckými poznatky v oblasti udržitelného
využívání. Regionálně přizpůsobená omezení intenzity rybolovu by
rovněž měla nahradit stávající globální omezení intenzity rybolovu
dohodnuté v rámci Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC).
(15)     Vzhledem k tomu, že biologické
informace se nejlépe shromažďují prostřednictvím harmonizovaných
norem shromažďování údajů, je vhodné integrovat shromažďování
údajů o métier hlubinného rybolovu do obecného rámce vědeckého
sběru dat při současném zajištění doplňujících
informací nezbytných k pochopení dynamiky rybolovu. Za účelem zjednodušení
by měla být zrušena hlášení o intenzitě rybolovu podle druhů a
měla by být nahrazena analýzou opakujících se výzev členským
státům k předložení vědeckých údajů, které obsahují
zvláštní kapitolu o métier hlubinného rybolovu.
(16)     Nařízení Rady (ES)
č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu
Společenství k zajištění dodržování pravidel společné
rybářské politiky[14] stanoví požadavky na
kontrolu a vynucování víceletých plánů. Hlubinným druhům, které jsou
ze své podstaty rybolovem ohroženy, by se mělo z hlediska kontroly dostat
stejné pozornosti jako ostatním chráněným druhům, pro které byl
dohodnut víceletý plán řízení.
(17)     Držitelé oprávnění k
rybolovu umožňujícího lov hlubinných druhů by měli o toto
oprávnění ve vztahu k lovu hlubinných druhů přijít v
případě, že nejednají v souladu s příslušným opatřením pro
zachování populací.
(18)     Úmluva o budoucí
multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku byla
schválena rozhodnutím 81/608/EHS a vstoupila v platnost dne
17. března 1982. Uvedená úmluva stanoví vhodný rámec pro
multilaterální spolupráci na racionálním zachování a řízení rybolovných
zdrojů v mezinárodních vodách severovýchodního Atlantiku. Opatření
pro řízení přijatá NEAFC zahrnují technická opatření pro
zachování a řízení populací druhů regulovaných v rámci NEAFC a pro
ochranu ohrožených mořských stanovišť, včetně preventivních
opatření.
(19)     Komise by měla být
zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s
článkem 290 Smlouvy o fungování EU s cílem specifikovat doprovodná
opatření ročních omezení intenzity rybolovu, pokud je nepřijmou
členské státy nebo pokud jimi přijatá opatření nejsou shledána
jako slučitelná s cíli tohoto nařízení nebo jako dostatečná s
ohledem na cíle uvedené v tomto nařízení.
(20)     Komise by měla být
zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s
článkem 290 Smlouvy o fungování EU, které mohou být nezbytné pro
změnu nebo doplnění jiných než podstatných prvků tohoto
nařízení v případě neexistence nebo nedostatečnosti
doprovodných opatření přijatých členskými státy a spjatých s
ročními omezeními intenzity, pokud nahrazují omezení odlovu.
(21)     Je proto nezbytné zavést nová
pravidla pro regulaci rybolovu hlubinných populací v severovýchodním Atlantiku
a zrušit nařízení (ES) č. 2347/2002.
(22)     Při přípravě a
vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit,
aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a
vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Cíle
Cíle tohoto nařízení jsou následující:
a)         zajistit udržitelné využívání
hlubinných druhů při minimalizaci dopadů hlubinných rybolovných
činností na mořské prostředí;
b)         zlepšit vědecké poznatky o
hlubinných druzích a jejich stanovištích pro účely uvedené v písmenu
a);
c)         zavést technická opatření pro
řízení rybolovu doporučená Komisí pro rybolov v severovýchodním
Atlantiku (NEAFC).
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na rybolovnou
činnost nebo zamýšlenou rybolovnou činnost v těchto vodách:
a)           vody Unie podoblastí Mezinárodní
rady pro průzkum moří (ICES) II až XI a oblasti Výboru
pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku (CECAF) 34.1.1, 34.1.2 a
34.2;
b)           mezinárodní vody oblastí CECAF
34.1.1, 34.1.2 a 34.2 a
c)           oblast upravená předpisy NEAFC.
Článek 3
Definice
1.           Pro účely tohoto nařízení
se použijí definice stanovené v článku 3 nařízení (ES)
č. 2371/2002 a článku 2 nařízení Rady (ES) č. 734/2008[15].
2.           Kromě toho se použijí tyto
definice:
a)      „oblastmi ICES“ se rozumí oblasti
vymezené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
218/2009[16];
b)      „oblastmi CECAF“ se rozumí oblasti
vymezené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009[17];

c)      „oblastí upravenou předpisy komise
NEAFC“ se rozumějí vody, na něž se vztahuje Úmluva o budoucí
multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku a které
leží mimo vody v rybářské jurisdikci smluvních stran uvedené úmluvy;
d)      „hlubinnými druhy“ se rozumí druhy
uvedené v příloze I;
e)      „nejvíce ohroženými druhy“ se rozumí
hlubinné druhy, které jsou uvedeny ve třetím sloupci tabulky
v příloze I s názvem „nejvíce ohrožené (x)“;
f)       pojmem „métier“ se rozumí rybolovné
činnosti zaměřené na lov určitých druhů pomocí
určitého lovného zařízení v určité oblasti;
g)      „hlubinným métier“ se rozumí métier, které
se zaměřuje na hlubinné druhy podle údajů stanovených v čl.
4 odst. 1 tohoto nařízení;
h)      „střediskem pro sledování rybolovu“
se rozumí operační středisko zřízené členským státem vlajky
a vybavené počítačovým hardwarem a softwarem umožňujícím
automatický příjem, zpracování a elektronický přenos údajů;
i)       „vědeckým poradním orgánem“ se
rozumí mezinárodní rybolovný vědecký orgán, který splňuje mezinárodní
normy pro vědecké doporučení na základě výzkumu;
j)       „maximálním udržitelným výnosem“ se
rozumí maximální odlov, který je možné odebírat z populace ryb bez omezení.
KAPITOLA II
OPRÁVNĚNÍ K RYBOLOVU
Článek 4
Druhy oprávnění k rybolovu
1.           Na rybolovné činnosti
zaměřené na hlubinné druhy a prováděné rybářským plavidlem
Unie se vztahuje oprávnění k rybolovu, v němž jsou hlubinné
druhy uvedeny jako cílové druhy.
2.           Pro účely odstavce 1 se
má za to, že rybolovné činnosti se zaměřují na hlubinné druhy,
pokud:
a)      hlubinné druhy jsou označeny jako
cílové v rybolovném kalendáři daného plavidla nebo
b)      na palubě plavidla se nacházejí
zařízení používaná pouze k lovu hlubinných druhů, případně
jsou taková zařízení rozmístěna v oblasti rybolovu nebo
c)      velitel plavidla zaznamená do lodního
deníku procento populace hlubinných druhů, které je rovno 10 % celkové
hmotnosti úlovků v daný den rybolovu nebo je vyšší.
3.           Na rybolovné činnosti
prováděné rybářským plavidlem Unie, které nejsou zaměřeny
na hlubinné druhy, avšak při nichž jsou tyto hlubinné druhy uloveny jako
vedlejší úlovek, se vztahuje oprávnění k rybolovu, které uvede hlubinné
druhy jako vedlejší úlovek.
4.           Tyto dva typy oprávnění
k rybolovu uvedené v odstavcích 1 a 3 musí být jasně odlišitelné v
elektronické databázi uvedené v článku 116 nařízení (ES) č.
1224/2009.
5.           Aniž jsou dotčeny
odstavce 1 a 3, mohou rybářská plavidla bez oprávnění k rybolovu
lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat jakékoli množství
hlubinných druhů, pokud je toto množství nižší než prahová hodnota
stanovená na 100 kg různých hlubinných druhů na jeden rybářský
výjezd.
Článek 5
Řízení kapacity
Souhrnná rybolovná kapacita všech
rybářských plavidel, kterým některý z členských států
vydal oprávnění, měřená v hrubé prostornosti a
v kilowattech a umožňující odlov hlubinných druhů buď jako cílových
druhů, nebo jako vedlejších úlovků, nesmí nikdy převýšit
celkovou rybolovnou kapacitu plavidel tohoto členského státu, která
provedla vykládku 10 nebo více tun hlubinných druhů ve kterémkoli ze dvou
kalendářních let před vstupem tohoto nařízení v platnost podle toho,
ve kterém roce bylo toto číslo vyšší.
Článek 6
Obecné požadavky na žádosti o oprávnění k rybolovu
Ke každé žádosti o oprávnění k rybolovu
umožňující odlov hlubinných druhů ať už jako cílových
druhů, nebo jako vedlejších úlovků, a o jeho obnovení se připojí
popis oblasti, v níž se plánuje provádět rybolovné činnosti,
typu lovných zařízení, rozmezí hloubky, ve kterém budou činnosti
probíhat, a jednotlivých cílových druhů.
Článek 7
Konkrétní požadavky na podávání žádostí o oprávnění k rybolovu a
vydávání oprávnění k rybolovu umožňujících využívání lovných
zařízení pro rybolov při dně při rybolovných
činnostech zaměřených na hlubinné druhy
1.           Kromě požadavků
uvedených v článku 6 musí být ke každé žádosti o oprávnění k rybolovu
týkajícího se cíleného rybolovu hlubinných druhů podle čl. 4
odst. 1, které umožňuje používání lovných zařízení pro rybolov
při dně ve vodách Unie, jak je uvedeno v čl. 2 písm. a),
přiložen podrobný plán rybolovu, který uvádí zejména:
a)      místa zamýšlených aktivit
zaměřených na hlubinné druhy v hlubinném métier. Toto místo (místa)
se definuje (definují) souřadnicemi v souladu se Světovým geodetickým
systémem z roku 1984;
b)      případná místa nebo činnosti v
hlubinném métier za poslední tři úplné kalendářní roky. Toto místo
(místa) se definuje (definují) souřadnicemi v souladu se Světovým
geodetickým systémem z roku 1984, které co nejtěsněji vymezují oblast
rybolovných činností.
2.           Každé oprávnění k
rybolovu vydané na základě žádosti podané v souladu s odstavcem 1
uvede zařízení pro rybolov při dně, kterého bude použito, a
omezí povolené rybolovné činnosti na oblast, v níž se zamýšlená rybolovná
činnost podle odst. 1 písm. a) a stávající rybolovná činnost podle
odst. 1 písm. b) překrývají. Oblast, v níž se zamýšlí rybolovná
činnost, však může být rozšířena za hranice oblasti, kde se
provádí současná rybolovná činnost, pokud členský stát na
základě vědeckých poznatků posoudí a zdokumentuje, že takové
rozšíření nebude mít významný nepříznivý dopad na citlivé mořské
ekosystémy.
Článek 8
Účast plavidel na shromažďování údajů o hlubinné rybolovné
činnosti
Členské státy zahrnou do všech
oprávnění k rybolovu vydaných v souladu s článkem 4
podmínky nezbytné k zajištění účasti dotčeného plavidla ve
spolupráci s příslušným vědeckým ústavem na všech režimech shromažďování
údajů zahrnujících rybolovné činnosti, pro které jsou oprávnění
vydána.
Článek 9
Zánik oprávnění k rybolovu pro plavidla používající vlečné
sítě pro lov při dně nebo tenatové sítě, která se
zaměřují na hlubinné druhy
Oprávnění k rybolovu podle čl. 4
odst. 1 pro plavidla používající vlečné sítě pro lov při
dně nebo tenatové sítě zaniknou nejpozději dva roky od vstupu
tohoto nařízení v platnost. Po tomto datu nebudou oprávnění k
rybolovu zaměřenému na hlubinné druhy pomocí těchto lovných
zařízení vydávána ani obnovována.
KAPITOLA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA A DOPROVODNÁ OPATŘENÍ
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 10
Zásady
1.           Rybolovná práva se stanoví
podle takové míry využívání příslušných hlubinných druhů, která je v
souladu s maximálním udržitelným výnosem.
2.           Pokud na základě
nejlepších dostupných vědeckých poznatků není možné určit míru
využívání v souladu s maximálním udržitelným výnosem, stanoví se rybolovná
práva takto:
a)      v případě, že nejlepší dostupné
vědecké poznatky určují míru využívání, která odpovídá přístupu
založenému na předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu,
nesmí být pro příslušné období řízení rybolovu stanovena vyšší
rybolovná práva než tato míra;
b)      v případě, že nejlepší dostupné
vědecké poznatky vzhledem k nedostatku údajů týkajících se
určitých populací nebo druhů neurčují míru využívání, která
odpovídá přístupu založenému na předběžné opatrnosti v oblasti
řízení rybolovu, nesmí být pro dotčená loviště
přidělena žádná rybolovná práva.
Oddíl 2
Řízení podle omezení intenzity rybolovu
Článek 11
Rybolovná práva řízená pouze prostřednictvím omezení intenzity
rybolovu
1.           Rada jednající v souladu se
Smlouvou může rozhodnout o přechodu od stanovování ročních
rybolovných práv pro hlubinné druhy podle omezení intenzity rybolovu i omezení
odlovu k stanovování pouze podle omezení intenzity rybolovu pro konkrétní
loviště.
2.           Pro účely odstavce 1
jsou posuzovanými úrovněmi intenzity rybolovu úrovně intenzity
rybolovu pro jednotlivá hlubinná métier, které jsou použity jako základní
hodnoty pro veškeré změny požadované za účelem dodržení zásad
uvedených v článku 10 na základě vědeckých informací, které jsou
v souladu s úlovky v příslušných hlubinných métier v předchozích dvou
kalendářních letech.
3.           V omezeních intenzity
rybolovu stanovených v souladu s odstavci 1 a 2, se uvede:
a)      konkrétní hlubinné métier, na které se
dané omezení intenzity rybolovu vztahuje, v závislosti na regulovaném
lovném zařízení, cílových druzích a oblastech ICES nebo CECAF, ve kterých
může být povolená intenzita uskutečněna, a
b)      jednotka intenzity rybolovu, která bude
při řízení používána.
Článek 12
Doprovodná opatření
1.           V případech, kdy
roční omezení intenzity rybolovu nahradila v souladu s čl.
11 odst. 1 omezení odlovu, jsou členské státy povinny ponechat nebo
zavést následující doprovodná opatření ve vztahu k plavidlům plujícím
pod jejich vlajkou:
a)      opatření, jejichž cílem je zabránit
zvýšení celkové rybolovné kapacity plavidel dotčených omezením intenzity;
b)      opatření, jejichž cílem je zabránit
nárůstu vedlejších úlovků nejvíce ohrožených druhů, a
c)      podmínky pro efektivní prevenci
výmětů. Tyto podmínky se zaměří na provedení vykládky všech
ryb, které byly naloženy na palubu, pokud to není v rozporu s pravidly platnými
v rámci společné rybářské politiky.
2.           Opatření zůstanou
v platnosti po dobu nezbytnou k tomu, aby se předešlo rizikům
uvedeným v odst. 1 písm. a), b) a c) nebo aby se tato rizika zmírnila.
3.           Komise posoudí účinnost
doprovodných opatření přijatých členskými státy při jejich
přijetí.
Článek 13
Opatření Komise v případě neexistence nebo
nedostatečnosti doprovodných opatření přijatých členskými
státy
1.           Komise je zmocněna k
přijímání aktů v přenesené pravomoci s cílem specifikovat
opatření doprovázející roční omezení intenzity rybolovu podle
čl. 12 odst. 1 písm. a), b) nebo c) a v souladu s článkem
20:
a)      pokud dotyčný členský stát
nevyrozumí Komisi o opatřeních přijatých na základě článku
12 do tří měsíců ode dne vstupu omezení intenzity rybolovu
v platnost;
b)      pokud opatřením přijatým podle
článku 12 uplynula platnost, ačkoli přetrvává potřeba
předejít rizikům uvedeným v čl. 12 odst. 1 písm. a), b) a
c) nebo je zmírnit.
2.           Komise je zmocněna k
přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 20
s cílem specifikovat opatření doprovázející roční omezení intenzity
rybolovu podle čl. 12 písm. a), b) nebo c), pokud na základě
posouzení provedeného podle čl. 12 odst. 3:
a)      jsou opatření členských
států shledána jako neslučitelná s cíli tohoto nařízení nebo
b)      jsou opatření členského státu
považována za nedostatečná, pokud jde o cíle uvedené v čl. 12 odst. 1
písm. a), b) nebo c).
3.           Komise přijímá
doprovodná opatření s cílem zajistit splnění cílů a
záměrů stanovených v tomto nařízení. Jakmile Komise přijme
akt v přenesené pravomoci, opatření přijatá členskými státy
pozbývají platnosti.
KAPITOLA IV
KONTROLA
Článek 14
Uplatnění ustanovení o kontrole u víceletých plánů
1.         Toto nařízení se považuje za
„víceletý plán“ pro účely nařízení (ES) č. 1224/2009.
2.         Hlubinné druhy se považují
za „druhy, na které se vztahuje víceletý plán“ a „populace, na které se
vztahuje víceletý plán“ pro účely nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 15
Určené přístavy
Mimo přístavy určené k vykládce
hlubinných mořských druhů nesmí být vyloženo žádné množství
různých hlubinných druhů přesahující 100 kg.
Článek 16
Předchozí oznámení
Odchylně od článku 17 nařízení
(ES) č. 1224/2009 se od velitelů všech rybářských plavidel
Evropské unie, která hodlají vyložit 100 nebo více kg hlubinných druhů,
bez ohledu na jejich délku, požaduje, aby oznámili tento záměr
příslušnému orgánu členského státu své vlajky.
Článek 17
Zápisy v lodním deníku v hlubokých vodách
Aniž jsou dotčeny články 14 a 15
nařízení (ES) č. 1224/2009, jsou velitelé rybářských plavidel,
jimž bylo vydáno oprávnění v souladu s čl. 4 odst. 1 nebo 3, pokud
působí v hlubinném métier nebo se účastní rybolovu v hloubce pod
400 m, povinni:
a)      po každém výlovu založit nový řádek
v lodním deníku v tištěné podobě nebo
b)      po každém výlovu provést samostatný
záznam v případě, že mají zaveden elektronický záznamový systém
a systém podávání zpráv.
Článek 18
Odnětí oprávnění k rybolovu
1.           Aniž je dotčen čl.
7 odst. 4 nařízení (ES) 1224/2009, jsou oprávnění k rybolovu uvedená
v čl. 4 odst. 1 a 3 tohoto nařízení odňata na dobu nejméně
jednoho roku v těchto případech:
a)      nedodržení podmínek stanovených v
oprávnění k rybolovu, které se týkají omezení použití lovných
zařízení, povolených oblastí operací, popřípadě i omezení odlovu
nebo intenzity u druhu, na který je povoleno se zaměřit, nebo
b)      nedodržení povinnosti nalodit
vědeckého pozorovatele nebo povolit odběr vzorků z úlovků
pro vědecké účely, jak je uvedeno v článku 19 tohoto
nařízení.
2.           Odstavec 1 se nepoužije,
pokud nedodržení pravidel v něm uvedených bylo způsobeno
vyšší mocí.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ ÚDAJŮ
Článek 19
Pravidla shromažďování údajů a podávání zpráv
1.           Členské státy
shromažďují údaje o jednotlivých hlubinných métier v souladu s pravidly
pro shromažďování údajů a úrovněmi přesnosti stanovenými ve
víceletém programu Společenství pro shromažďování, správu a využívání
biologických, technických, environmentálních, hospodářských a sociálních
údajů přijatém v souladu s nařízením Rady (ES) č. 199/2008[18]
a ostatními opatřeními přijatými podle uvedeného nařízení.
2.           Velitel plavidla nebo jiné
osoby odpovědné za provoz plavidla mají povinnost přijmout na palubu
vědeckého pozorovatele, kterého členský stát jejich plavidlu
přidělil, s výjimkou případů, kdy to není z
bezpečnostních důvodů možné. Velitel usnadní pozorovateli
plnění vědeckých úkolů.
3.           Vědečtí pozorovatelé:
a)      provádějí své opakující se úkoly
týkající se shromažďování údajů podle odstavce 1;
b)      určují a zaznamenávají hmotnost
všech útesotvorných korálů, měkkých korálů, hub nebo dalších
organismů, které patří do stejného ekosystému a které byly vytaženy
na palubu pomocí lovného zařízení plavidla.
4.           Kromě povinností
uvedených v odstavci 1 se na členské státy vztahují zvláštní požadavky na
shromažďování údajů a podávání zpráv ohledně daného hlubinného
métier, které jsou uvedeny v příloze II.
5.           S údaji shromážděnými v
souvislosti s daným hlubinným métier, včetně všech údajů
shromážděných v souladu přílohou II, musí být zacházeno v souladu s
procesem zpracování údajů, který je stanoven v kapitole III nařízení
(ES) č. 199/2008.
6.           Na žádost Komise podávají
členské státy Komisi každý měsíc zprávu o vynaložené intenzitě
a/nebo o úlovcích podle jednotlivých métier.
KAPITOLA V
AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI
Článek 20
Výkon přenesené pravomoci
1.           Pravomoc přijímat akty v
přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným
v tomto článku.
2.           Pravomoci přijímat akty
v přenesené pravomoci uvedené v článku 13 jsou svěřeny
Komisi na dobu neurčitou.
3.           Evropský parlament nebo Rada
mohou přenesení pravomocí uvedené v článku 13 kdykoli zrušit.
Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm
blíže určených. Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem následujícím po
zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské
unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn.
Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4.           Přijetí aktu v
přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně
Evropskému parlamentu a Radě.
5.           Akt v přenesené
pravomoci přijatý podle článku 13 vstoupí v platnost, pouze pokud
Evropský parlament a Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od
oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky, nebo pokud Evropský
parlament a Rada před uplynutím této lhůty Komisi informují, že
námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se
tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
KAPITOLA VI
HODNOCENÍ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Hodnocení
1.           Do šesti let od vstupu tohoto
nařízení v platnost Komise na základě zpráv členských států
a vědeckého poradenství, které si k tomuto účelu vyžádá, vyhodnotí
dopad opatření stanovených v tomto nařízení a určí, do jaké míry
bylo dosaženo cílů uvedených v čl. 1 písm. a) a b).
2.           Toto hodnocení se
zaměří na vývoj v následujících oblastech:
a)      plavidla, která přešla na lovná
zařízení s omezeným dopadem na mořské dno, a na vývoj úrovně
jejich výmětů;
b)      rozsah provozu plavidel působících
v rámci jednotlivých hlubinných métier;
c)      úplnost a důvěryhodnost
údajů, které členské státy poskytují vědeckým institucím pro
účely posuzování populací nebo Komisi v případě konkrétních
výzev k předložení údajů;
d)      populace hlubinných druhů ryb, u
nichž došlo ke zkvalitnění vědeckého poradenství;
e)      rybolovné oblasti, které jsou spravovány
pouze podle omezení intenzity rybolovu, a účinnost doprovodných
opatření k eliminaci výmětů a snížení úlovků nejvíce ohrožených
druhů.
Článek 22
Přechodná ustanovení
Zvláštní oprávnění k rybolovu vydaná v
souladu s nařízením (ES) č. 2347/2002 zůstávají v platnosti až
do jejich nahrazení oprávněními k rybolovu umožňujícími úlovek
hlubinných druhů vydanými v souladu s tímto nařízením, v každém
případě však pozbývají platnosti po 30. září 2012.
Článek 23
Zrušení
1.           Nařízení (ES) č.
2347/2002 se zrušuje.
2.           Odkazy na zrušené
nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se
srovnávací tabulkou uvedenou v příloze III tohoto nařízení.
Článek 24
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
[…]                                                                […]
PŘÍLOHA I
Oddíl
1 Hlubinné druhy
 Vědecký název || Obecný název || Nejvíce ohrožené (x)
 Centrophorus granulosus Centrophorus squamosus Centroscyllium fabricii Centroscymnus coelolepis Centroscymnus crepidater Dalatias licha Etmopterus princeps Apristurus spp. Chlamydoselachus anguineus Deania calcea Galeus melastomus Galeus murinus Hexanchus griseus Etmopterus spinax Oxynotus paradoxus Scymnodon ringens Somniosus microcephalus || bezkýlovec zrnitý bezkýlovec listošupinatý světloun grónský světloun bělooký světloun dlouhonosý světloun Bonaterrův světloun velký máčky rodu Apristurus žralok límcový bezkýlovec lopatonosý máčka černoústá máčka myší žralok šedý světloun trnitý světloun podivný světloun nožozubý žralok malohlavý || x x x x x x x           x
 Alepocephalidae Alepocephalus Bairdii Alepocephalus rostratus || uzlatkovití uzlatka Bairdova uzlatka východoatlantská ||
 Aphanopus carbo || tkaničnice tmavá ||
 Argentina silus || stříbrnice atlantská ||
 Beryx spp. || pilonoši rodu Beryx ||
 Chaceon (Geryon) affinis || krab Chaceon affinis ||
 Chimaera monstrosa Hydrolagus mirabilis Rhinochimaera atlantica || chiméra podivná chiméra Hydrolagus mirabilis pachiméra atlantská ||
 Coryphaenoides rupestris || hlavoun tuponosý ||
 Epigonus telescopus || parmovka tmavá || x
 Helicolenus dactylopterus || okouník modroústý ||
 Hoplostethus atlanticus || červenice obecná || x
 Macrourus berglax || hlavoun severní ||
 Molva dypterigia || mník modrý ||
 Mora moro Antimora rostrata || morida obecná morida nosatá ||
 Pagellus bogaraveo || růžicha šedá ||
 Phycis blennoides || mníkovec velkooký ||
 Polyprion americanus || mnohopilák americký ||
 Reinhardtius hippoglossoides || platýs černý ||
 Cataetyx laticeps || jeskyňovka širohlavá ||
 Hoplostethus mediterraneus || červenice středomořská ||
 Macrouridae jiné než Coryphaenoides rupestris a Macrourus berglax || hlavounovití jiní než hlavoun tuponosý a hlavoun severní ||
 Nesiarchus nasutus || pamakrela nosatá ||
 Notacanthus chemnitzii || ostnohřbetec severní ||
 Raja fyllae Raja hyperborea Raja nidarosiensis || rejnok listový rejnok tmavobřichý rejnok norský ||
 Trachyscorpia cristulata || okouník trnitý ||
Oddíl 2 Druhy, které jsou upraveny
rovněž v rámci komise NEAFC
 Brosme brosme || mník bělolemý ||
 Conger conger || úhořovec mořský ||
 Lepidopus caudatus || tkaničnice stříbřitá ||
 Lycodes esmarkii || slimule Esmarkova ||
 Molva molva || mník mořský ||
 Sebastes viviparus || okouník živorodý ||
Příloha II
Zvláštní požadavky na shromažďování údajů a podávání zpráv podle
čl. 18 odst. 4
1.           Členské státy zajistí,
aby údaje shromážděné pro oblast, která zahrnuje jak vody Unie, tak
mezinárodní vody, byly dále členěny tak, aby se týkaly
samostatně buď vod Unie, nebo mezinárodních vod.
2.           V případě, že se
činnost v rámci jednoho hlubinného métier překrývá
s činností jiného métier ve stejné oblasti, uskutečňuje se
shromažďování údajů ohledně první činnosti
odděleně od shromažďování údajů o druhé činnosti.
3.           U všech hlubinných métier
musí být odebírány vzorky výmětů. Strategie odběru vzorků u
vykládek a výmětů se vztahuje na všechny druhy uvedené v příloze
I, jakož i na druhy náležející do ekosystému mořského dna, jako jsou
hlubinné korály, houby a další organismy, které patří do stejného
ekosystému.
4.           V případě, že
příslušný víceletý plán shromažďování údajů vyžaduje
shromažďování údajů o intenzitě rybolovu vyjádřených v
hodinách rybolovu vlečnými sítěmi a u pasivních zařízení v
době ponoření, členský stát společně
s těmito údaji o intenzitě rybolovu shromažďuje a je
připraven předložit tyto dodatečné údaje:
a)      zeměpisnou polohu rybolovných
činností při každém vytažení sítě na základě údajů
systému sledování plavidel, které předává plavidlo středisku
sledování rybolovu;
b)      hloubky rybolovu, v nichž jsou
rozmístěna lovná zařízení v případě, že dané plavidlo
podléhá povinnosti vést elektronický lodní deník. Velitel plavidla oznámí
hloubku rybolovu v souladu se standardizovaným formátem pro podávání zpráv.
[1]               Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992
o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících
živočichů a planě rostoucích rostlin, Úř. věst. L 206,
22.7.1992, s. 7.
[2]               Nařízení (ES) č. 1288/2009, Úř.
věst. L 347, 24.12.2009, s. 6.
[3]               A/RES/61/105 ze dne 8. prosince 2006 Udržitelný rybolov,
kromě jiného prostřednictvím Dohody OSN z roku 1995 o provedení
ustanovení Úmluvy OSN o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování
a řízení populací tažných ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z
roku 1995 a souvisejících nástrojů.
[4]                http://cordis.europa.eu/fetch?CALLER=FP7_PROJ_ES&ACTION=D&DOC=19&CAT=PROJ&QUERY=01308a670983:f6dc:57618e7e&RCN=90982
[5]               Viz rámcová směrnice o strategii pro mořské
prostředí, směrnice č. 2008/56/ES, Úř. věst. L 164,
25.6.2008, s. 19.
[6]               KOM(2007) 30 v konečném znění.
[7]               Na základě nařízení (ES) č. 199/2008.
[8]               , , s. .
[9]               , , s. .
[10]             Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.
[11]             Úř. věst. L 351, 28.12.2002, s. 6.
[12]             KOM(2007) 30 v konečném znění.
[13]             Úř. věst. L 347, 24.12.2009, s. 6.
[14]             Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.
[15]             Úř. věst. L 201, 30.7.2008, s. 8.
[16]             Úř. věst. L 87, 31.3. 2009, s. 70.
[17]             Úř. věst. L 87, 31.3. 2009, s. 1.
[18]             Úř. věst. L 60, 5.3.2008, s. 1.


title: Návrh nařízení Rady o finanční pomoci Společenství v souvislosti s vyřazováním bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj v Bulharsku z provozu „Program Kozloduj“ SEK(2009)1431

text:
Důležité právní upozornění

|

52009PC0581

Návrh NAŘÍZENÍ RADY o finanční pomoci Společenství v souvislosti s vyřazováním bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj v Bulharsku z provozu  „Program Kozloduj“

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 27.10.2009KOM(2009)581 v konečném znění2009/0172 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo finanční pomoci Společenství v souvislosti s vyřazováním bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj v Bulharsku z provozu „Program Kozloduj“SEK(2009)1431DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. ÚvodVyřazení jaderných zařízení z provozu je závěrečným krokem životního cyklu těchto zařízení, který vyžaduje dlouhodobé finanční plánování. V praxi začíná vyřazování z provozu definitivním uzavřením jaderného zařízení s cílem ukončit jeho regulační kontrolu a zrušit omezení týkající se radiační ochrany, která na něj byla uvalena v době jeho provozu. Vyřazování z provozu probíhá až do té doby, kdy dojde k úplné obnově dotčeného místa a kdy je bezpečně naloženo s radioaktivním odpadem a vyhořelým palivem. V důsledku toho trvají operace spojené s vyřazováním z provozu velmi dlouhou dobu.V případě definitivního uzavření jaderné elektrárny před původně předpokládaným koncem její životnosti je třeba řešit důsledky úbytku výrobní kapacity v odvětví energetiky, jakými je například zachování výrobních kapacit, které mají zabezpečit dodávky, nebo posílení energetické účinnosti v různých odvětvích.Finanční pomoc Společenství se poskytuje Litvě, Slovensku a Bulharsku jako opatření solidarity podporující tyto členské státy v jejich úsilí při provádění závazku, který spočívá v uzavření první generace jaderných reaktorů. Podpora pro Bulharsko končí v roce 2009, zatímco v případě Litvy a Slovenska potrvá až do roku 2013. Z důvodu rovného zacházení se navrhované prodloužení podpory Bulharsku vztahuje na období 2010-2013.Bulharsko požadovalo další finanční prostředky od roku 2005 (zasedání Evropské rady dne 16. prosince 2005). V roce 2009 byl Komisi předložen strategický podkladový dokument.2. Situace v BulharskuK bezpečnému vyřazení jaderných zařízení z provozu a s tím souvisejícímu nakládání s odpadem je nutno zajistit, aby odpovídající finanční zdroje byly řízeny transparentním způsobem a aby byly k dispozici ve chvíli, kdy je třeba je použít. Členské státy Evropské unie, které využívají jadernou energii při výrobě elektřiny, zavedly systémy, které se v jednotlivých členských státech liší a jejichž cílem je zajistit dostupnost prostředků nezbytných na operace ve spojitosti s vyřazením jaderných zařízení z provozu.Bulharsko takovýto systém zavedlo relativně nedávno, a to z důvodu svých současných i zděděných závazků z minulosti. Ostatní nové členské státy, které zdědily jaderné elektrárny z minulosti, je nadále provozují a mají možnost shromáždit požadované prostředky. Jaderné elektrárny v Bulharsku však byly uzavřeny předčasně (viz níže). V důsledku toho nemělo Bulharsko čas nashromáždit dostatek vlastních finančních prostředků, které by zcela pokryly náklady na vyřazení jaderných elektráren z provozu.Tato situace vyžadovala solidární odpověď ze strany Společenství: země má jaderné reaktory, pro které byly sjednány v rámci procesu přistoupení závazky k předčasnému uzavření, jež jsou začleněny do aktu o přistoupení, který vstoupil v platnost dne 1. ledna 2007.3. Závazky k předčasnému uzavření a jejich finanční důsledkyV rámci přístupových jednání se Bulharsko zavázalo uzavřít bloky 1 a 2 jaderné elektrárny Kozloduj do 31. prosince 2002 a bloky 3 a 4 této elektrárny nejpozději do 31. prosince 2006 (všechny reaktory typu VVER 440/230). Tyto závazky k uzavření a následnému vyřazení jaderné elektrárny z provozu byly zahrnuty do článku 30 Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (dále jen „akt o přistoupení z roku 2005“).Akt o přistoupení z roku 2005 mezi jinými stanoví podporu Společenství v rámci Programu Kozloduj na 210 milionů EUR na období 2007–2009. Tato podpora zajistila plynulé pokračování předvstupní podpory v rámci PHARE, kdy se pro Bulharsko do roku 2006 vyčlenila částka 340 milionů EUR. Podpora na období 2007 – 2009 se přiděluje jako příspěvek EU do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu (KIDSF), který spravuje Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD) a do něhož je Společenství hlavním přispěvatelem.V současné době byly všechny 4 bloky uzavřeny a ze všech čtyř reaktorů bylo odstraněno palivo. Původně byla v roce 2001 zvolena „strategie odložené likvidace“. Mezitím se na základě posouzení této strategie bulharská vláda v roce 2006 rozhodla, že přejde ke „strategii okamžité likvidace“. To je v souladu s mezinárodními doporučeními a umožňuje urychlené vyřazení jaderných zařízení z provozu, což umožní zachovat know-how zaměstnanců jaderné elektrárny a zaměstnat je při likvidaci, čímž se rovněž zmírní sociální důsledky uzavření elektrárny. Důsledkem změny strategie je to, že finanční prostředky musejí být k dispozici mnohem dříve. Bulharsko tyto prostředky požadovalo od roku 2005.Podpora Bulharsku se až dosud řídila smlouvou o přistoupení. V době, kdy probíhala jednání o finančních výhledech, Bulharsko ještě nebylo členským státem EU. Strategické rozhodnutí Bulharska provést okamžitou likvidaci bylo přijato dost pozdě. Finanční výhled na období 2007-2013 tudíž neobsahuje žádné ustanovení o prodloužení období financování v Bulharsku. Na zasedání Rady v roce 2005 Bulharsko požadovalo další finanční prostředky. Rada se usnesla, že se daná situace bude řešit revizí finančních výhledů. Je nicméně důležité, aby po určitou dobu byly nepřetržitě k dispozici finanční prostředky, aby nedošlo k riziku ztráty odborných znalostí na pracovišti a ohrožení bezpečné likvidace.Z finanční pomoci Společenství se poskytuje podpora pro vyřazení jaderné elektrárny z provozu včetně projektů řízení a bezpečného uskladnění odpadu z demontáže a vyhořelého paliva. Pomoc Společenství zahrnuje rovněž opatření v odvětví energetiky, jejichž cílem je zmírnit následky předčasného uzavření těchto elektráren. K těmto opatřením například patří nahrazení výrobní kapacity, opatření související s bezpečností dodávek nebo zvýšení energetické účinnosti v různých veřejných i soukromých sektorech.4. Současný stav pomoci SpolečenstvíDo konce roku 2008 se celkové dohody o příspěvcích do fondu KIDSF vztahovaly na 525 milionů EUR, z nichž 490 milionů EUR pocházelo z EU. V roce 2009 bude KIDSF vyplacen další příspěvek EU ve výši 77,5 milionů EUR. Ze stávajících příspěvků účelově vyčlenila EBRD 513 milionů EUR v grantových smlouvách. Celkově bylo na projekty vyřazování z provozu věnováno 253 milionů EUR, z nichž bylo 76 milionů EUR určeno na projekty nakládání s odpady a 259 milionů EUR na projekty v oblasti energetiky. Do konce roku 2009 zbývá 89,5 milionů EUR, které lze přidělit na grantové smlouvy uzavřené fondem KIDSF. Celkově fond obdržel skutečné platby ve výši 383 milionů EUR.Podpora vyplacená do roku 2009 byla určena hlavně na přípravné práce spojené s vyřazením jaderné elektrárny z provozu. Bylo dosaženo značného pokroku při využívání finančních prostředků Společenství. Výsledky dosažené při vyřazování z provozu lze shrnout pomocí seznamu hlavních globálních projektů, které v současné době probíhají:- skladování vyhořelého paliva;- úplný laboratorní a radiologický inventář měření v blocích 1-4;- přípravy vyřazované infrastruktury včetně separace, bezpečnosti a kontroly radiologického přístupu v daném místě;- zpracování a úprava odpadů;- nástroje na demontáž, fragmentační a dekontaminační střediska;- zařízení pro skladování jaderného odpadu, nízko radioaktivního a běžného odpadu na místě;- přeprava odpadu v daném místě a zařízení na jeho zpracování;- posuzování dopadu projektů zpracování odpadu na životní prostředí;- komplexní měření za účelem neomezeného uvolnění;- zprávy o analýze bezpečnosti činností spojených s vyřazováním z provozu;- řízení projektu.Zmírňující opatření v odvětví energetiky na období do roku 2009 byla zaměřena na priority zacílené zejména na zlepšení energetické účinnosti průmyslu i obytných budov a na pomoc při větším využívání obnovitelných zdrojů energie. Příslušné projekty byly „projekty rychlého rozběhu“, jejichž výsledkem byla výrazná úspora energie a snížení emisí CO2. Do června 2008 dosáhlo snížení emisí 1,2 milionu tun CO2 ročně a úspory elektřiny dosáhly úrovně 1,5 milionu MWh ročně, což odpovídá instalované kapacitě 242 MW.5. Rozšíření finanční podporyHlavním cílem tohoto návrhu je prodloužit podporu Bulharsku s cílem podpořit a dohlédnout na bezpečnou údržbu a vyřazení bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj z provozu. V tomto ohledu je konkrétním cílem pokračovat v provádění schváleného plánu vyřazování z provozu. Tento plán zahrnuje bezpečnou údržbu, skutečné fyzické vyřazení z provozu a demontáž jaderné elektrárny - bloků 1 až 4 - a likvidaci odpadu. Současně přispívá ke zmírnění sociálních/hospodářských dopadů předčasného uzavření, neboť se nadále zaměstnávají pracovníci z uzavřené jaderné elektrárny. To je důležité, aby se zachovala dostatečně vysoká úroveň bezpečnosti po uzavření zařízení. Z nejaderného hlediska je třeba, aby po uzavření zařízení byly zabezpečeny dodávky a dostatečná náhradní kapacita za uzavřenou kapacitu.Jak bylo uvedeno výše, na vyřazování z provozu nebyly vyčleněny žádné finanční prostředky předtím, než Bulharsko jadernou elektrárnu zdědilo. Předčasné uzavření obsažené ve smlouvě o přistoupení neumožnilo, aby Bulharsko nashromáždilo potřebné finanční prostředky. Změna strategie podporující účinnost a efektivnost programu vyřazování z provozu vyžaduje, aby byly finanční prostředky nepřetržitě k dispozici i po roce 2009.Pokračování finanční podpory je důležité pro udržení požadované úrovně bezpečnosti. Bezpečnost by mohla být ohrožena ztrátou nezbytných odborných znalostí, mezinárodních osvědčených postupů s maximálním využíváním vlastních zaměstnanců, což je jasné riziko, pokud nebudou v příštích letech k dispozici odpovídající finanční zdroje k udržení těchto odborných znalostí a k pokračování demontáže.Do roku 2009 Bulharsko prokázalo výborné výsledky při používání fondů na podporu vyřazování z provozu. Aby bylo možno splnit výše uvedené cíle s ohledem na vstřebávací kapacitu stanovenou na základě pomoci poskytnuté během současného období, umožní celkový příspěvek Společenství navýšený o dalších 300 milionů EUR Bulharsku pokračovat ve vyřazování z provozu a zmírnit důsledky předčasného uzavření. Prodloužení finanční podpory je samozřejmě spojeno s okamžitou demontáží všech čtyř bloků.Účelem tohoto návrhu nařízení je stanovit právní rámec, který by umožnil poskytování podpory Společenství od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013.5.1. Rozsah finanční podporyV roce 2009 byl Komisi předložen strategický podkladový dokument. Ten podrobily útvary Komise důkladné analýze.5.1.1. Vyřazení z provozu:Vyřazení z provozu musí být prioritou rozšíření finanční pomoci Společenství poskytované Bulharsku. Přípravné práce spojené s vyřazováním z provozu rychle postupují za využívání prostředků Společenství poskytnutých do roku 2009. Aby bylo možno dokončit přípravnou fázi a přistoupit k vlastní demontáži, je třeba vzhledem k rozsahu těchto činností získat další finanční podporu na období 2010-2013.Nepřetržité pokračování vyřazování z provozu je důležité, aby se zaručila schválená úroveň bezpečnosti, udržely odborné znalosti, které se v současné době v elektrárně vyskytují, a aby se zabránilo sociálně-ekonomickým problémům vyvolaným zvýšenou nezaměstnaností (v současné době se na vyřazování z provozu podílí 715 zaměstnanců).Rozšíření finanční podpory zajistí, aby vyřazování z provozu bezpečně pokračovalo. Podpora bude směrována do těchto oblastí:1) řízení projektu, inženýrská a technická pomoc na podporu provádění programu vyřazování z provozu;2) vyplácení platů 715 odborníkům jaderné elektrárny Kozloduj (provoz, údržba, technická podpora a řízení projektu), práce spojené s vyřazováním bloků 1 až 4 z provozu. Aktivní zapojení zaměstnanců elektrárny snižuje nutnost využívání organizací zvnějšku a vysoce přispívá ke snížení nákladů na celý proces;3) příspěvek na výstavbu Národního zařízení na likvidaci radioaktivních odpadů, které je klíčové pro provádění programu vyřazování z provozu;4) infrastruktura dané lokality a nakládání s odpadem z demontáže, včetně dalších prostředků na projekty, které jsou již ve fázi výběrového řízení.5.1.2. Zmírňující opatření v odvětví energetikyS ohledem na vývoj a skutečné potřeby je třeba zaměřit priority v nejaderném sektoru na řešení klíčových otázek zlepšení bezpečnosti a spolehlivosti zásobování energií, diverzifikace spotřeby energie, energetické účinnosti a snížení emisí oxidu uhličitého .Dosažení těchto priorit jakožto budoucích opatření ke zmírnění důsledků předčasného uzavření elektrárny vyžaduje značné úsilí, které je třeba vyvinout k provedení nezbytných rekonstrukcí, k přijetí opatření v oblasti energetické účinnosti, k modernizaci a diverzifikaci odvětví energetiky. Tyto priority jsou obsaženy v Bulharské energetické strategii, vypracované v listopadu 2008 po vytvoření nové evropské energetické politiky.6. ProváděníByla vytvořena zvláštní rozpočtová linie, 060505, která se používá k financování mezinárodních programů na podporu vyřazování jaderných zařízení z provozu v rámci finančního výhledu 2007-2013, konkrétně pro Bulharsko do roku 2009. Finanční pomoc Bulharsku na období 2010-2013 by měla rovněž spadat pod tuto rozpočtovou linii. Pro rozpočtovou linii 060505 by tedy mělo být uvolněno dalších 300 milionů EUR.Pokračování současného způsobu provádění finanční pomoci Společenství by vedlo k dalšímu příspěvku Společenství fondu KIDSF, který spravuje EBRD.Podrobný postup poskytování další pomoci Bulharsku na období 2010-2013 bude sladěn s postupem při poskytování podpory Litvě a Slovensku. Rozhodnutí Komise týkající se postupů (K(2007)5538) bude příslušným způsobem změněno.Stejně jako v případě současné podpory bude další podpora poskytována na základě každoročního rozhodnutí Komise o financování, které stanoví výši ročního příspěvku stejně jako účely používání prostředků, které jsou dále podrobně rozpracovány v každoročně aktualizovaném kombinovaném programovém dokumentu přiloženém k rozhodnutí Komise o financování.7. Právní základV případě Bulharska se článek 30 aktu o přistoupení z roku 2005 týká pouze období 2007-2009. Akt nestanoví zvláštní právní základ pro pokračující podporu Bulharsku po roce 2009 jako v případě Litvy. Smlouva o přistoupení a článek 30 aktu o přistoupení tudíž nemohou tvořit vhodný právní základ pro další financování po roce 2009. Vhodným právním základem je tedy článek 203 Smlouvy o Euratomu. Stejný základ byl použit pro další pomoc Společenství poskytnutou Slovenské republice na základě současného finančního výhledu. Uvedený článek stanoví, že: „ukáže-li se, že k dosažení některého z cílů Společenství je nezbytná určitá činnost Společenství, a tato smlouva mu k tomu neposkytuje nezbytné pravomoci, přijme Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem jednomyslně vhodná opatření“.8. ZávěrFinancování vyřazování jaderných zařízení z provozu, jehož se týkaly závazky k předčasnému uzavření, bylo velmi důležitým tématem přístupových jednání s Bulharskem. Bulharsko souhlasilo s tím, že odstaví z provozu čtyři bloky elektrárny Kozloduj. Evropská unie vyjádřila svou solidaritu tím, že Bulharsku poskytla finanční pomoc na vyřazení jaderných zařízení z provozu. Unie své závazky na období 2007-2009 již splnila. Současné potřeby a důsledky předčasného uzavření jaderných bloků elektrárny Kozloduj však nedávno ukázaly, že je třeba zavést nástroje na podporu Bulharska po zbývající dobu současných finančních výhledů na období 2010-2013. Bulharsko tuto další podporu požaduje od roku 2005.Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Rada žádá, aby přijala přiložený návrh nařízení.2009/0172 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo finanční pomoci Společenství v souvislosti s vyřazováním bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj v Bulharsku z provozu „Program Kozloduj“RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 203 této smlouvy,s ohledem na žádost Bulharska o další financování,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,vzhledem k těmto důvodům:(1) Bulharsko se zavázalo, že uzavře bloky 1 a 2 jaderné elektrárny Kozloduj do 31. prosince 2002 a bloky 3 a 4 do 31. prosince 2006 a provede jejich následné vyřazení z provozu. Evropská unie vyjádřila svou vůli nadále poskytovat finanční pomoc úsilí Bulharska při vyřazování těchto bloků z provozu až do roku 2009 jako pokračování předvstupní pomoci plánované podle programu Phare.(2) Smlouva z roku 2005 o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii, a zejména článek 30 Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, zavedly vzhledem k závazku Bulharska uzavřít bloky 3 a 4 jaderné elektrárny Kozloduj program pomoci (dále jen „Program Kozloduj“) s rozpočtem 210 milionů EUR na období 2007 až 2009.(3) Mezinárodní fondy na podporu vyřazování z provozu, které spravuje Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD), existují již mnoho let. Společenství je jejich hlavním přispěvatelem.(4) Unie uznává, že Bulharsko vynaložilo úsilí a dosáhlo značného pokroku během přípravné fáze Programu Kozloduj za využívání prostředků Společenství poskytnutých do roku 2009 a že je nutno poskytnout další finanční podporu i po roce 2009, aby bylo možno pokračovat ve vlastní demontáži.(5) Je rovněž důležité využít vlastní zdroje jaderné elektrárny Kozloduj, neboť to přispívá k dostupnosti nezbytných odborných znalostí a současně ke zmírnění sociálních a hospodářských dopadů předčasného uzavření tím, že se nadále zaměstnávají pracovníci z uzavřené jaderné elektrárny. Pokračování finanční podpory je tedy důležité pro udržení požadované úrovně bezpečnosti.(6) Unie rovněž uznává, že finanční podpora je nutná k tomu, aby bylo možno pokračovat v přijímání zmírňujících opatření v odvětví energetiky vzhledem k rozsahu ztráty kapacit způsobené uzavřením jaderných bloků a jejímu dopadu na bezpečnost zásobování energií v daném regionu.(7) Je tedy třeba vyčlenit ze souhrnného rozpočtu Evropské unie částku ve výši 300 milionů EUR na financování vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj z provozu v letech 2010 až 2013.(8) Prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie určené na vyřazení z provozu by neměly vést k narušení hospodářské soutěže ve vztahu k elektrárenským společnostem na trhu s energií v Unii. Tyto prostředky by v souladu s acquis měly být rovněž použity na financování opatření k náhradě ztráty výrobní kapacity.(9) Finanční pomoc by měla být nadále poskytována jako příspěvek Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu, který spravuje EBRD.(10) Mezi úkoly EBRD patří též správa veřejných prostředků přidělených na programy vyřazování jaderných elektráren z provozu a dohled nad finančním řízením těchto programů s cílem optimalizovat využití veřejných prostředků. Kromě toho EBRD plní úkoly týkající se rozpočtu, které jí jsou svěřeny Komisí v souladu s čl. 53 odst. 7 finančního nařízení.(11) V zájmu zajištění co nejvyšší účinnosti by vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj z provozu mělo být provedeno s využitím nejlepších dostupných technických odborných znalostí a s náležitým zohledněním povahy a technologických specifikací bloků, které mají být odstaveny.(12) Vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj z provozu by mělo být provedeno v souladu s právními předpisy z oblasti životního prostředí, zejména se směrnicí Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí[1].(13) Finanční referenční částka ve smyslu bodu 38 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[2] by měla být zahrnuta v tomto nařízení pro celou dobu trvání Programu Kozloduj, aniž jsou tím dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu vymezené Smlouvou o založení Evropského společenství.(14) K přijetí opatření nezbytných pro provádění tohoto nařízení by Komisi měl být nápomocen výbor zřízený čl. 8 odst. 1 nařízení Rady (EURATOM) č. 549/2007[3],PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Tímto nařízením se zřizuje program stanovující podrobná prováděcí pravidla pro finanční příspěvek Společenství k řešení vyřazování bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj z provozu a důsledků jejich uzavření v Bulharsku (dále jen „Program Kozloduj“).Článek 2Příspěvek Společenství na Program Kozloduj je poskytován s cílem finančně podpořit opatření spojená s vyřazením jaderné elektrárny Kozloduj z provozu, opatření na obnovu životního prostředí v souladu s acquis a na modernizaci konvenční výrobní kapacity, která má nahradit výrobní kapacitu čtyř reaktorů jaderné elektrárny Kozloduj, a další opatření, která jsou důsledkem rozhodnutí o uzavření této elektrárny a o jejím vyřazení z provozu a která přispívají k nezbytné restrukturalizaci, obnově životního prostředí a modernizaci odvětví výroby, přenosu a distribuce energie v Bulharsku, jakož i zvyšování bezpečnosti dodávky energie a zlepšování energetické účinnosti v Bulharsku.Článek 31. Finanční referenční částka nezbytná pro provádění Programu Kozloduj v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 se stanoví na 300 milionů EUR.2. Roční přidělené položky rozpočtu schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu.3. Výše přidělených prostředků na Program Kozloduj může být v době od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 přezkoumána s ohledem na pokrok při provádění programu a pro zajištění toho, aby programování a přidělování zdrojů vycházelo ze skutečné potřeby plateb a vstřebávací kapacity.Článek 4V návaznosti na ustanovení aktů o přistoupení může příspěvek na některá opatření činit až 100 % celkových výdajů. Mělo by být vyvinuto veškeré úsilí, aby se pokračovalo v praxi spolufinancování zavedené v rámci předvstupní pomoci a pomoci poskytnuté v období let 2007–2009 na podporu úsilí Bulharska při vyřazování z provozu a aby se případně zajistilo spolufinancování z jiných zdrojů.Článek 51. Finanční pomoc na opatření v rámci Programu Kozloduj se poskytuje jako příspěvek Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu, který spravuje EBRD, v souladu s čl. 53 odst. 7 finančního nařízení.2. Opatření v rámci Programu Kozloduj se přijímají postupem podle čl. 8 odst. 2.Článek 61. Komise může nechat provést audit využívání pomoci, a to buď přímo prostřednictvím svých vlastních zaměstnanců nebo prostřednictvím jakéhokoli jiného způsobilého externího subjektu podle svého výběru. Tyto audity mohou být prováděny po celou dobu trvání dohody mezi Společenstvím a EBRD o poskytnutí finančních prostředků Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu a po dobu pěti let ode dne vyplacení zůstatku. Zjištění auditu mohou vést k případnému rozhodnutí Komise o vymáhání poskytnuté částky.2. Zaměstnanci Komise a externí osoby, které Komise pověřila, mají za účelem provádění těchto auditů právo na přístup, zejména do kanceláří příjemce a ke všem informacím, včetně informací v elektronické podobě.Účetní dvůr má stejná práva jako Komise, zejména právo na přístup.Kromě toho je Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) oprávněn za účelem ochrany finančních zájmů Společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem provádět v rámci Programu Kozloduj kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[4].3. Pro účely akcí Společenství financovaných na základě tohoto nařízení se pojmem nesrovnalost uvedeným v čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[5] rozumí jakékoli porušení právního předpisu Společenství nebo smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být formou neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jí spravované nebo rozpočty spravované jinými mezinárodními organizacemi jménem Společenství.4. Dohody mezi Společenstvím a EBRD o poskytování prostředků Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu stanoví vhodná opatření na ochranu finančních zájmů Společenství proti podvodům, korupci a jiným nesrovnalostem, která umožní Komisi, úřadu OLAF a Účetnímu dvoru provádět kontroly na místě.Článek 7Komise zajistí provádění tohoto nařízení a pravidelně podává zprávy Evropskému parlamentu a Radě. Provede přezkum v polovině období podle čl. 3 odst. 3.Článek 81. Komisi je nápomocen výbor zřízený čl. 8 odst. 1 nařízení Rady (Euratom) č. 549/2007.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se postup stanovený v čl. 8 odst. 2 nařízení (Euratom) č. 549/2007.Článek 9Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa RaduAndris PIEBALGS člen / členka KomiseLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:„Program Kozloduj“ na vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj (Bulharsko) z provozu2. RÁMEC ABM / ABB (SPRÁVA/SESTAVOVÁNÍ ROZPOČTU PODLE ČINNOSTÍ)Oblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:Doprava a energie0605 Jaderná energie3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1 Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (dříve linie B.A) včetně okruhů:060505 Jaderná bezpečnost — Přechodná opatření (odstavení jaderných zařízení)3.2 Doba trvání akce a finančního dopadu:2010-20133.3 Rozpočtové charakteristiky ( v případě potřeby doplňte řádky ):Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek do ESVO | Příspěvek kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |060505 | Nepov. výdaje | Rozl.[6] | Ne | Ne | Ne | č. 1a |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1 Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Celkový objem lidských zdrojů | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLEPodrobné souvislosti návrhu jsou vyžadovány v důvodové zprávě. Tato část legislativního finančního výkazu by měla obsahovat následující doplňující informace:5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuBěhem jednání o přistoupení se Bulharsko zavázalo odstavit bloky 1 a 2 jaderné elektrárny Kozloduj v roce 2002 a bloky 3 a 4 nejpozději do 31. prosince 2006. Tyto závazky týkající se odstavení byly zahrnuty do protokolu k Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii.Je třeba připomenout, že podpora se vztahuje na proces vyřazení jaderné elektrárny z provozu a na jeho nejaderné důsledky.Studie, jež byla financována v rámci programu PHARE a kterou vypracovalo konsorcium EDF/Framatome a kterou potvrdily jiné mezinárodní studie, odhadla náklady na vyřazení bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj (typu VVER 440/230) z provozu zahrnující všechny operace včetně zpracování odpadu, s výjimkou definitivního uskladnění vyhořelého paliva, přibližně na 710 milionů EUR (hodnota z roku 2000). Nutno poznamenat, že bulharské orgány vždy předkládaly vyšší odhady. K tomu je třeba přičíst ještě nejaderné náklady (například nahrazení výrobních kapacit; opatření spojená se zabezpečením dodávek) v důsledku vyřazení elektrárny z provozu.S ohledem na značný rozsah částek, které jsou pro vyřazení těchto zařízení z provozu nezbytné, souhlasila Evropská unie i s tím, že pro období, na které se vztahuje příští finanční výhled, by měly být prostředky odpovídající a že plánování těchto prostředků by mělo být založeno na skutečných finančních potřebách a skutečné vstřebávací kapacitě.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieOtázka poskytování financí na vyřazení jaderných zařízení, která jsou předmětem závazků k předběžnému uzavření, z provozu zabírala při diskusích o rozšíření Evropské unie velmi důležité místo. Dotyčné členské státy souhlasily s tím, že některé reaktory uzavřou. Evropská unie vyjádřila svou solidaritu tím, že Bulharsku poskytla finanční pomoc na vyřazení jaderných zařízení z provozu. Svým závazkům již Unie dostála v období 2007-2009. Nyní je nutné realizovat nezbytné nástroje, které umožní splnit její závazky v rámci finanční perspektivy na období roků 2010-2013.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMCíl:Financovat vyřazení z provozu jaderné elektrárny Kozloduj – bloků 1 až 4 – a opatření v oblasti energetiky jako důsledek jejich odstavení.Prostředky přidělené na program Kozloduj se použijí na financování různých opatření uvedených v čl. 30 odst. 2 protokolu ke smlouvě o přistoupení.Upřednostní se skutečná práce na vyřazování elektrárny z provozu, aby se zaručila vysoká úroveň jaderné bezpečnosti, opatření na modernizaci konvenčních kapacit na výrobu energie, na zlepšení energetické bezpečnosti propojením transevropských sítí a opatření zaměřené na pomoc personálu jaderné elektrárny při udržení vysoké úrovně provozní bezpečnosti v elektrárně při zahájení odstávky a během vyřazování reaktorů z provozu.Výsledek:Odstavení reaktorů 1 až 4 a zahájení vyřazování jaderné elektrárny z provozu.Ukazatel:Monitorovací ukazatele budou zahrnovat zejména:-  skutečné odstavení dotyčných reaktorů elektrárny Kozloduj k plánovaným termínům, tj. bloků 1 a 2 do 31. prosince 2002, bloků 3 a 4 do 31. prosince 2006;-  dostupnost ročních plánů financování na základě zpráv o postupu;-  zkoncipování grantových smluv s EBRD,-  zkoncipování podrobných smluv, včetně odhadu nákladů,-  pravidelné podávání zpráv,-  zahájení vyřazování z provozu v souladu s celostátní strategií vyřazování jaderných zařízení z provozu.5.4. Způsob provádění (orientační)Uveďte způsob[12] provádění akce.( Centralizované řízení( přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury,( subjekty, které Společenství zřídila a o nichž se zmiňuje článek 185 finančního nařízení,( národní veřejné subjekty / subjekty pověřené poskytováním služeb ve veřejném zájmu.( sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte, se kterými)Příslušné poznámky: Prostředky bude možné poskytnout jako příspěvek Společenství do mezinárodních fondů na podporu vyřazování z provozu, které spravuje Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD).6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémMonitorování dvakrát ročně6.2 Hodnocení6.2.1. Hodnocení předem (ex ante)Hodnocení předem bylo provedeno s využitím vlastních zdrojů.6.2.2. Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Na základě hodnocení v polovině období u programů Ignalina a Bohunice byla zkoncipována strategie realizace programů vyřazování jaderných zařízení z provozu.6.2.3. Podmínky a častost budoucích hodnoceníHodnocení v polovině období a hodnocení následné7. OPATřENÍ PROTI PODVODůMKomise může nechat provést audit využití grantu, který uskuteční buď přímo její zaměstnanci, nebo jiný kvalifikovaný vnější subjekt podle jejího výběru. Tyto audity lze provádět po celou dobu trvání smlouvy a po dobu pěti let ode dne vyplacení zůstatku z grantu. Výsledky auditu mohou případně vést Komisi k tomu, že bude požadovat vrácení vyplacených částek.Zaměstnanci Komise a externí osoby pověřené Komisí musí mít zaručen odpovídající přístup do kanceláří příjemce a ke všem informacím, včetně informací v elektronické podobě, jež jsou potřeba k provádění auditů.Účetní dvůr má stejná práva jako Komise, včetně práva na přístup.Za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem je kromě toho v rámci tohoto programu oprávněn provádět kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením Rady (EURATOM, ES) č. 2185/96[13] také Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF).Pro účely činností Společenství financovaných na základě tohoto nařízení se výrazem nesrovnalost uvedeným v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení právního předpisu Společenství nebo jakékoli nedodržení smluvního závazku vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Evropských společenství, rozpočty spravované Evropskými společenstvími, a to formou neoprávněného výdaje, nebo rozpočty spravované jinými mezinárodními organizacemi jménem Společenství.Dohody mezi Společenstvím a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj týkající se poskytování prostředků Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení z provozu obsahují příslušná ustanovení, která mají chránit finanční zájmy Společenství proti podvodům, korupci a jiným nesrovnalostem a která mají Komisi, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům a Účetnímu dvoru umožnit provádět kontroly na místě.8. ÚDAJE O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiProstředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[15] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 |B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0 | 0 |Zaměstnanci financovaní[16] podle čl. XX 01 02 |Ostatní zaměstnanci financovaní[17] podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akceRoční programováníPravidelné monitorování8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)(V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst podle původu)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |1. Technická a administrativní pomoc (včetně souvisejících personálních nákladů) |Výkonné agentury[18] |Další technická a administrativní pomoc |- interní (intra muros) |- externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté do referenční částkyv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanciPřípadně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.12,5 pracovníka na plný úvazek * 122 000 = 305 000Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.18.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částkyv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference |XX 01 02 11 03 – Výbory[19] |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 – Informační systémy |2. Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3. Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě lidských zdrojů a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky4 služební cesty ročně pro 2 osoby (1 000 EUR na služební cestu)2 služební cesty ročně do EBRD pro 4 osoby (800 EUR na služební cestu)Celkem 14 400 EUR[1] Úř. věst. L 175, 5.7.1985, s. 40.[2] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.[3] Úř. věst. L 131, 23.5.2007, s. 1.[4] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.[5] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.[6] Rozlišené položky[7] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[8] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[9] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[10] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[11] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[12] Zvolíte-li více než jeden způsob, uveďte další podrobnosti v části „příslušné poznámky“ tohoto bodu.[13] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.[14] Jak je popsáno v bodě 5.3.[15] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[16] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[17] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[18] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[19] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.