				|

		52014PC0032

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU) č. 1308/2013 a nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o režim podpory na dodávky ovoce a zeleniny, banánů a mléka do vzdělávacích zařízení /* COM/2014/032 final - 2014/0014 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Obecné souvislosti
Nařízení Evropského parlamentu
a Rady (EU) č. 1308/2013 (nařízení o jednotné společné
organizaci trhů)[1]
stanoví právní a finanční rámec pro distribuci vybraných
zemědělských produktů dětem ve školách prostřednictvím
projektů „Mléko do škol“ a „Ovoce do škol“.
Tyto dva projekty se vyvíjely nezávisle na
sobě a v různých časových obdobích. Projekt „Mléko do škol“
vznikl v době vytvoření společné organizace trhu
s mlékem v roce 1968 a fakticky začal být
prováděn od roku 1977. „Ovoce do škol“ je mnohem mladší projekt,
který vzešel z politického závazku v souvislosti s reformou
společné organizace trhu s ovocem a zeleninou
z roku 2007. Stávající projekty fungují na základě odlišných
právních a finančních rámců a jsou mezi nimi některé
důležité rozdíly v koncepci i fungování.
Oba projekty pro školy byly zřízeny
k podpoře spotřeby ovoce a zeleniny a mléčných
výrobků, což jsou důležitá odvětví evropského
zemědělství, z nichž každé představuje přibližně
15 % objemu zemědělské produkce Evropské unie (EU). Vedle svého
ekonomického významu jsou prospěšné i z hlediska veřejného
zdraví a jsou vhodné pro distribuci školním dětem.
Důvody pro zřízení těchto dvou
projektů pro školy jsou nadále relevantní vzhledem k současnému
stavu, kdy klesá spotřeba ovoce a zeleniny i mléčných
výrobků. Navzdory různým iniciativám podporujícím zdraví
a zemědělské produkty na vnitrostátní úrovni i na úrovni
EU, které se zaměřují na zvýšení spotřeby, se tendenci
k jejímu poklesu nepodařilo zvrátit, zejména pokud jde
o čerstvé ovoce a zeleninu a konzumní mléko. Tuto situaci
zhoršuje mimo jiné i moderní tendence ke konzumaci vysoce zpracovaných
potravin, které často obsahují velké množství přidaného cukru, soli
a tuku, přičemž k dalšímu prohloubení této negativní
tendence ještě přispějí mladší věkové skupiny.
Navzdory pozitivnímu přijetí na školách
a uznání významu těchto projektů se na základě
závěrů z různých zpráv a z externích hodnocení
poukazuje na některé nedostatky v jejich koncepci a neefektivnost
jejich fungování.
SZP 2020 již obsahuje důležité prvky, od
kterých se očekává, že některé ze zjištěných problémů
vyřeší, zejména prostřednictvím významných změn financování
projektu „Ovoce do škol“ a posílením jeho vzdělávacího rozměru.
Nový požadavek formulovaný v rámci projektu „Mléko do škol“, aby
zúčastněné členské státy vypracovaly strategii,
přispěje k lepšímu zacílení realizace tohoto projektu, jak tomu
již je v případě projektu „Ovoce do škol“. Návrh SZP 2020
předložený Komisí byl ovšem přijat ještě před
dokončením externích hodnocení současných projektů
a předcházel také zprávě Evropského účetního dvora (dále
jen EÚD).
Cíle návrhu
Cílem návrhu je nejenom řešit
vnitřní problémy, které jsou vlastní fungování těchto projektů,
za účelem zvýšení jejich efektivnosti a účinnosti, ale rovněž
dosáhnout jednotnější politické reakce, díky níž budou schopny
naplňovat dlouhodobé cíle a účinně reagovat na vnější
výzvy. To je v souladu s doporučením EÚD, že „je třeba
posílit koordinaci a synergické efekty mezi oběma programy, aby byl
zajištěn celkově jednotný přístup k výživové stránce obou
programů a jejich optimální řízení“. Komise tímto návrhem
také reaguje na povinnost podávat zprávy vyplývající z čl. 225 písm.
c) nařízení, která se týká možnosti rozšířit působnost
režimů dodávek do škol tak, aby zahrnovaly olivový olej a stolní
olivy.
Zaprvé návrh usiluje o změnu
zaměření současné koncepce na dlouhodobé cíle, přičemž
chce posílit vzdělávací rozměr obou projektů
a přispět k obnovení vztahu mladých Evropanů
k potravinám a jejich zdrojům, a tím zlepšit jejich vnímání
zemědělství, zemědělských produktů, SZP i EU jako
takové. V současnosti existuje nesoulad mezi koncepcí projektů a jejich
cíli: k těmto cílům se v obou projektech přistupuje
odlišně. Do projektu „Ovoce do škol“ byl vzdělávací rozměr
začleněn od počátku, zatímco projekt „Mléko do škol“
členské státy k používání zvláštních vzdělávacích opatření
nezavazuje, a vazba mezi distribuovanými produkty a projektem je tak
slabá. Systém hodnocení a sledování projektu „Mléko do škol“ je navíc
nedostatečný a zlepšit je třeba rovněž systém projektu
„Ovoce do škol“, neboť jejich správné fungování je důležité pro
měření střednědobé i dlouhodobé účinnosti
projektů.
Zadruhé si klade za cíl sloučit
a sjednotit v současnosti oddělené právní
a finanční rámce a zviditelnit intervenci EU, aby byl
zajištěn celkově soudržný přístup SZP k distribuci
zemědělských produktů ve školách a maximalizována efektivnost
řízení. Vzhledem k tomu, že stávající projekty vznikaly na sobě
nezávisle a v odlišné době, nejsou dostatečně soudržné
a koordinované, přestože sledují podobné cíle a jsou
zaměřeny na podobné cílové skupiny. Roztříštěnost
stávajícího systému se projevuje přemírou odlišných přístupů
a signálů vůči veřejnosti, což by mohlo mít negativní
dopad na účelnost tohoto režimu jako celku. Příčinami
zmíněného problému jsou nesourodost právních a finančních
rámců, rozdíly mezi dotčenými produkty z hlediska postavení na
trhu a rozhodnutí na úrovni členských států, jak tyto dva projekty
provádět.
V neposlední řadě je
potřeba zvýšit efektivnost prostředků vynaložených na podporu
spotřeby zemědělských produktů ve školách,
přičemž by se mělo dosáhnout lepšího zacílení finančního potenciálu
projektů tak, aby se maximalizoval jejich dopad a zvýšila nákladová
efektivnost distribuce. Některé ze stávajících nedostatků jsou
oběma projektům společné (například vysoká administrativní
a organizační zátěž), zatímco jiné jsou specifické buď pro
projekt „Ovoce do škol“ (zejména nedočerpání zhruba 30 %
rozpočtu a výrazné rozdíly v cenách jednotlivých distribuovaných
produktů), nebo „Mléko do škol“ (možný efekt mrtvé váhy, nízký poměr
nákladů a přínosů).
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Přezkum projektů pro školy byl
zahájen v říjnu 2012.
Během procesu posouzení dopadů
proběhly veřejné konzultace a zúčastněné strany byly
vyzvány, aby se zapojily do přezkumu. Proces veřejných konzultací
vycházel z dokumentu o veřejné konzultaci, který byl
rozčleněn do devíti otevřených otázek. Konzultace trvaly 12
týdnů a uskutečnily se formou dotazníku online. Kromě toho byly
v průběhu tohoto procesu uspořádány samostatné schůzky
a slyšení, včetně setkání zúčastněných stran dne
15. března 2013.
V rámci posouzení dopadů byly
rozpracovány tři scénáře: 1) možnost „současný stav“, která
zachovává oddělené rámce pro distribuci produktů do škol, ale
zohledňuje zlepšení provedená v projektech pro školy v rámci SZP 2020; 2)
scénář „změny projektů“, který zkoumá otázku, zda lze cílů
přezkumu dosáhnout v rámci stávajících oddělených struktur obou
programů díky provedení opatření/změn zaměřených
na odstranění rozdílů mezi vzdělávacími rozměry
současných projektů, prohloubení synergií mezi oběma projekty
a další zjednodušení a zlepšení projektů nad rámec SZP 2020;
a 3) scénář „nový rámec“, který spočívá ve výrazné
změně politiky v podobě společného právního
a finančního rámce pro distribuci omezeného počtu produktů
doplněné zaměřením na dlouhodobé cíle prostřednictvím
posíleného vzdělávacího rozměru režimu.
Posouzení dopadů na základě
hodnocení současných rámců politiky a analýzy budoucích výzev
a potřeb vyhodnocuje a porovnává dopady těchto tří
alternativních scénářů politiky v kontextu jejich potenciálu
dosáhnout příslušných cílů a z hlediska účinnosti,
efektivnosti a soudržnosti s obecnými cíli politiky:
–
Scénář zachování současného stavu
s posílením projektu „Ovoce do škol“ by dále prohluboval stávající rozdíly
ve vzdělávacím rozměru mezi projekty „Ovoce do škol“ a „Mléko do
škol“ a nebyl by velkým přínosem z hlediska efektivnosti
řízení. Jeho přínos je také omezený, pokud jde o zajištění
jednotné a viditelné intervence EU. Přestože je rozpočtově
neutrální, nese s sebou určitou rozpočtovou nejistotu,
neboť nestanoví žádná omezení pro financování projektu „Mléko do škol“.
Zachovává vysokou úroveň administrativní zátěže ve srovnání
s přínosy (nepříznivý poměr nákladů
a přínosů), značné rozdíly v účinnosti vzhledem
k vysokým rozdílům v ceně produktů u projektu
„Ovoce do škol“ i riziko případného efektu mrtvé váhy u projektu
„Mléko do škol“. Lze pochybovat, zda tento scénář dokáže vhodně
reagovat na některé nové výzvy týkající se struktury spotřeby
čerstvých zemědělských produktů a poptávky po nich. Zdá se,
že k horizontálním cílům zlepšování právní úpravy
a zjednodušování přispívá jen omezeně, lepší potenciál však má v
oblasti cílů ochrany veřejného zdraví, kde může díky
vnitrostátním strategiím a zacílení přispět k odstranění
nerovností.
–
Hlavní dopady vyplývající ze scénáře
změny projektů by naproti tomu měly podle předpokladů
vyplynout z posílení vzdělávacího rozměru projektu „Mléko do
škol“ a ze synergií při provádění obou projektů,
přičemž stávající oddělená struktura by byla zachována. Tím by
se docílilo většího přínosu k dlouhodobým cílům udržitelného
zvyšování poptávky po těchto zemědělských produktech
a utváření zdravějších stravovacích návyků. Pozitivní jsou
zde větší synergické efekty; jejich rozsah je ovšem vzhledem k rozdílným
finančním mechanismům u obou projektů omezen. Důsledkem
nižší administrativní zátěže jsou větší přínosy, menší složitost
díky synergiím a společné postupy.
–
Možnost nového rámce přesouvá
zaměření stávajících projektů pro školy směrem ke
struktuře s opatřeními, jež lépe naplní dlouhodobé cíle
projektů, a překonává rozdíly v koncepci, které
v současné době mezi oběma projekty existují. Tato možnost
nadto členským státům poskytuje větší flexibilitu, díky níž
mohou tyto projekty řídit a svá opatření zaměřit na
základě prioritních potřeb, a to s potřebnou rozpočtovou
flexibilitou, která umožňuje vyhovět různým finančním
nárokům a reagovat na měnící se situaci. Kromě toho je tato
možnost koncipována tak, aby intervence na školách přinesla co
největší dopad v rámci pevně stanoveného rozpočtu.
Odstraňuje nejistoty spojené s rozpočtem EU tím, že stanoví
pevný roční limit pro intervenci na školách, který odráží současný
(SZP 2020) absorpční potenciál. Díky zlepšení mechanismů financování
a podmínek účasti v programu by bylo možné využít stávajícího potenciálu
efektivněji.
Posouzení dopadů na tomto základě
dochází k závěru, že scénář „nového rámce“ je nejvyváženější
v tom smyslu, že postupně mění zaměření režimu
projektů pro školy směrem k dosahování dlouhodobých cílů,
umožňuje jim lépe reagovat na obecné problémy klesající spotřeby
ovoce a zeleniny a mléka a nárůstu obezity
a vytváří zásadně důležitý vztah
k zemědělství a různým zemědělským
produktům.
V průběhu celého procesu bylo
významným hlediskem zjednodušení a v tomto směru by mělo dojít
ke zlepšení několika různými způsoby, převážně díky zjednodušení
na základě aktů Komise, v nichž budou některé požadavky
sloučeny nebo odstraněny.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Navrhuje se zavést společný právní
a finanční rámec pro distribuci ovoce a zeleniny a mléka
dětem ve školách doplněný intenzivnějšími vzdělávacími
opatřeními tak, aby se upevnil vztah k zemědělství
a různým zemědělským produktům a aby projekty
zároveň reagovaly na obecnější otázky, jako je veřejné zdraví
a ochrana životního prostředí. Nový rámec by byl rozpočtově
neutrální a spadal by pod rozpočet předpokládaný pro projekty
pro školy v rámci SZP 2020. Struktura nového režimu vychází především
z těch stávajících prvků obou projektů, jež se považují za
dobře fungující a efektivní.
Právním základem návrhu je
článek 42 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy.
Návrh je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality: rámec
pro opatření a základní zásady se stanoví na úrovni EU, zatímco
členské státy mají stále prostor k tomu, aby režim upravily podle
vlastních priorit a v souladu s vlastními vnitrostátními/regionálními
specifiky a aby stanovily své cíle a podmínky provádění.
Nový návrh má tyto hlavní prvky:
–
Změna zaměření distribuce – navrhuje
se zaměřit distribuci produktů ve školách pouze na dva „hlavní
produkty“: čerstvé ovoce a zeleninu (včetně banánů)
a konzumní mléko, přičemž o obsahu tuku v konzumním
mléku rozhodnou vnitrostátní zdravotnické orgány. Toto zaměření by
bylo prospěšné z několika důvodů. Především by se
distribuce prováděla v rámci pevně stanoveného rozpočtu,
snížila by se organizační zátěž pro školy a dostálo by se
nutnosti zvrátit tendenci ke klesající spotřebě produktů
z těchto dvou skupin. Kromě toho by takovéto řešení
odpovídalo obecné praxi, neboť čerstvé ovoce a zelenina
a konzumní mléko jsou v rámci současných programů
nejčastěji distribuovanými produkty. Členské státy by však mohly
do tematických vzdělávacích opatření zahrnout i širší škálu
zemědělských produktů.
–
Sjednocení finančních ustanovení
a zlepšení podmínek financování s cílem zvýšit efektivitu
vynaložených prostředků:
–
Vzhledem k rozdílům mezi produkty
a jejich dodavatelskými řetězci i k odlišné situaci
v oblasti spotřeby v jednotlivých členských státech by
členským státům byla přidělena oddělená finanční
krytí pro ovoce a zeleninu (včetně banánů) a pro
mléko, a to finanční krytí pro ovoce a zeleninu v souladu
s rozpočtem SZP 2020 (150 milionů EUR)
a finanční krytí pro mléko odpovídající předpokládanému
čerpání prostředků (80 milionů EUR). Byla by
možná určitá flexibilita, aby členské státy mohly převádět
omezenou část svého přídělu mezi jednotlivými krytími podle
vlastních potřeb (stanovení priorit intervence prostřednictvím
strategií). V rámci těchto finančních krytí by byly stanoveny
prahové hodnoty pro doprovodná opatření a jiná způsobilá
opatření, jako je hodnocení, sledování a komunikace.
–
Na základě dosavadních zkušeností by výše
příspěvku EU na cenu produktů byla omezena maximální výší
podpory EU na porci u ovoce a zeleniny i u mléka, a nikoli
výší spolufinancování EU, jak tomu doposud bylo v projektu „Ovoce do škol“.
U distribuce ovoce a zeleniny by se jednalo o nový prvek, který by
pomohl zmírnit velké rozdíly v ceně za distribuované produkty
a zjednodušil by řízení. Dotace EU na mléko by se zvýšila tak, aby se
snížil efekt mrtvé váhy (tím, že se umožní distribuce zdarma nebo
téměř zdarma) a zlepšil poměr nákladů
a přínosů distribuce. Tyto prvky návrhu reagují na závazek
přezkoumat mechanismy financování současných projektů, zejména
podpory distribuce mléka, a rovněž spolufinancování nákladů na
projekt „Ovoce do škol“[2],
který Komise učinila v souvislosti s přijetím nařízení
Rady (EU) č. 1370/2013[3].
Členským státům bude i nadále umožněno poskytovat
vnitrostátní příplatky nebo přilákat soukromé investory s cílem
rozšířit rozsah a/nebo intenzitu své intervence v rámci projektů
pro školy.
–
Posílení vzdělávacího rozměru: doprovodná
vzdělávací opatření by se stala povinnými i v případě
distribuce mléka, čímž by se odstranily rozdíly mezi stávajícími projekty.
Tato opatření by měla výrazný vzdělávací rozměr se
zaměřením na zemědělské otázky, výživu/zdraví (vyvážená
strava) a ochranu životního prostředí. Kromě toho by
představovala zásadní nástroj k vytvoření či obnovení
vztahu dětí k potravinám, zemědělské produkci
a zemědělcům. Vzdělávací opatření by se měla
zaměřit na školní děti, měla by do nich být pokud možno
zapojena i rodina a obec a měla by rovněž řešit
širší otázku stávající nabídky zdravých potravin a nápojů na školách.
Tato opatření jsou užitečná, jelikož z dostupných dokladů
vyplývá, že mnohé děti vyrůstají, aniž vědí, odkud jejich jídlo
pochází, kde a jak se vyrábí a jaké produkty připadají na
určitá roční období. Členské státy by si proto mohly zvolit
tematická vzdělávací opatření, jejichž součástí by vedle dvou
hlavních produktů mohly příležitostně být i jiné zemědělské
produkty, jako například jogurty, zpracované ovoce a zelenina, med,
olivový olej a podobně. Seznam všech produktů dodávaných
v rámci režimu a jejich výživové aspekty musí schválit vnitrostátní
zdravotnické orgány. Doprovodná vzdělávací opatření by musela být
přímo spojena se zemědělskými cíli režimu a musela by být
v souladu s cílem podporovat zdravý jídelníček.
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Dopad návrhu je ve srovnání se současným
stavem rozpočtově neutrální. Pokud jde o ovoce a zeleninu,
je v tomto návrhu zachován rozpočtový strop, který
v současnosti stanoví nařízení č. 1308/2013
(150 milionů EUR na školní rok). Co se týče mléka, obsahuje
návrh rozpočtové krytí ve výši 80 milionů EUR na školní
rok. Tato částka odpovídá očekávanému čerpání rozpočtu
a je v souladu s celkovými částkami na výdaje související
s trhem a přímé podpory, s nimiž se počítá ve
víceletém finančním rámci na období 2014‒2020.
Pokud jde o rozdělení výdajů,
nejvyšší podpora bude poskytována na distribuci a doprovodná
vzdělávací opatření. V omezenější míře budou
způsobilé také ostatní náklady, spojené například s hodnocením,
sledováním a komunikací. Stropy pro náklady na doprovodná vzdělávací
opatření a jiné související náklady stanoví Komise na základě
zkušeností se současnými projekty.
Podrobnosti o rozpočtových
a finančních důsledcích jsou uvedeny v legislativním
finančním výkazu, který tvoří průvodní dokument k návrhu.
2014/0014 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY,
kterým se mění nařízení (EU)
č. 1308/2013 a nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o režim
podpory na dodávky ovoce a zeleniny, banánů a mléka do
vzdělávacích zařízení
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 42 a čl. 43
odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[4],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů[5],
v souladu s řádným
legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       V části II hlavě I
kapitole II oddílu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. 1308/2013[6]
se stanoví režim dodávek ovoce a zeleniny, včetně banánů,
a mléka do škol.
(2)       Ze zkušeností
s uplatňováním stávajících projektů a ze závěrů
externích hodnocení a následné analýzy různých možností politiky
vyplývá závěr, že důvody, které vedly ke zřízení těchto
dvou projektů pro školy, jsou stále relevantní. Vzhledem
k současnému stavu, kdy klesá spotřeba ovoce a zeleniny,
včetně banánů, i mléčných výrobků a kdy
situaci zhoršuje mimo jiné i moderní tendence konzumovat vysoce zpracované
potraviny, které navíc často obsahují velké množství přidaného cukru,
soli a tuku, by podpora Unie určená k financování dodávek
vybraných zemědělských produktů dětem ve vzdělávacích
zařízeních měla pokračovat.
(3)       V analýze jednotlivých
možností politiky se poukazuje na to, že jednotný přístup na základě
společného právního a finančního rámce je z hlediska plnění
konkrétních cílů, které společná zemědělská politika
prostřednictvím projektů pro školy sleduje, vhodnější
a účelnější. Členské státy by takto mohly maximalizovat
dopad distribuce v rámci stálého rozpočtu a zvýšit efektivnost
řízení. Vzhledem k potřebě zohlednit rozdíly mezi ovocem
a zeleninou, včetně banánů, a mléčnými výrobky
a jejich dodavatelskými řetězci by některé prvky, jako
například příslušná rozpočtová krytí, měly zůstat
oddělené. S ohledem na zkušenosti se stávajícími projekty by
účast v programu měla být pro členské státy i nadále
dobrovolná. Se zřetelem k odlišné situaci v oblasti
spotřeby v jednotlivých členských státech by
zúčastněným členským státům měla být dána možnost, aby
si vybraly, zda chtějí distribuovat všechny produkty způsobilé pro
dodávky dětem ve vzdělávacích zařízeních, nebo jenom jeden
z těchto produktů.
(4)       Bylo zjištěno, že
spotřeba zejména čerstvého ovoce a zeleniny, včetně
banánů, a konzumního mléka má klesající tendenci. Je proto vhodné
zaměřit distribuci v rámci projektů pro školy na tyto produkty.
Tento postup by přitom pomohl snížit organizační zátěž na
školách a zvýšit dopad distribuce i při omezeném rozpočtu
a odpovídal by také stávající praxi, protože tyto produkty jsou
distribuovány nejčastěji.
(5)       K zajištění
účinnosti režimu při dosahování jeho krátkodobých i dlouhodobých
cílů spočívajících ve zvyšování spotřeby vybraných
zemědělských produktů a utváření zdravějších
stravovacích návyků jsou nezbytná vzdělávací opatření, která
distribuci podpoří. S ohledem na jejich význam by tato opatření
měla podporovat jak dodávky ovoce a zeleniny, včetně
banánů, tak distribuci mléka. Měla by být způsobilá pro
podporu Unie. Jelikož doprovodná opatření představují zásadně
důležitý nástroj k obnovení vztahu dětí
k zemědělství a jeho různým produktům a ke
splnění cílů režimu, členským státům by mělo být
umožněno, aby do svých tematických opatření začlenily širší
škálu zemědělských produktů. Za účelem prosazování zdravých
stravovacích návyků by se však do tohoto procesu měly zapojit
vnitrostátní zdravotnické orgány, které by měly seznam těchto
produktů, jakož i obě skupiny produktů, které jsou
způsobilé pro distribuci, schválit a rozhodnout o jejich
výživových aspektech.
(6)       K zajištění řádného
rozpočtového řízení by měl být stanoven pevný strop podpory Unie
na distribuci ovoce a zeleniny, včetně banánů,
a mléka, na doprovodná vzdělávací opatření a na související
náklady. Tento strop by měl odrážet stávající situaci. S ohledem na
získané zkušenosti a s cílem zjednodušit řízení by mělo dojít ke
sblížení finančních modelů, které by měly, pokud jde o výši
finančního příspěvku EU, vycházet z jednotného
přístupu. Je proto vhodné omezit výši podpory EU na cenu produktů
stanovením maximální podpory Unie na porci u ovoce a zeleniny, včetně
banánů, i mléka a zrušit zásadu povinného spolufinancování
u ovoce a zeleniny, včetně banánů. Vzhledem ke
kolísání cen příslušných produktů by měla být na Komisi
přenesena pravomoc přijímat určité akty, pokud jde
o opatření, jimiž se stanoví úroveň podpory EU na cenu jedné
porce produktů a stanoví definice porce.
(7)       K zajištění efektivního
a cíleného využívání finančních prostředků EU by měla
být na Komisi přenesena pravomoc přijímat určité akty, pokud jde
o opatření, jimiž se na základě obdržených žádostí o podporu
stanoví předběžné příděly podpory EU všem členským
státům a metody pro přerozdělení podpory mezi
členskými státy. Předběžné příděly by měly být
pro ovoce a zeleninu, včetně banánů, a mléko stanoveny
zvlášť, a to v souladu s dobrovolným přístupem
k distribuci. Klíč pro přidělování podpory na ovoce
a zeleninu, včetně banánů, by měl zohledňovat
současné příděly členských států, a to na základě
objektivního kritéria, jímž je počet dětí ve věkové skupině
od šesti do deseti let v poměru k populaci, a rovněž
s přihlédnutím ke stavu rozvoje dotčených regionů.
S cílem umožnit zúčastněným členským státům udržet
rozsah stávajících programů a motivovat další, aby k distribuci
mléka přistoupily, je vhodné využít k přidělování
finančních prostředků na mléko kombinaci dvou klíčů,
a to jednak využití finančních prostředků členskými
státy v rámci projektu „Mléko do škol“ v minulosti a jednak
totéž objektivní kritérium počtu dětí ve věkové skupině od
šesti do deseti let v poměru k populaci jako u distribuce ovoce
a zeleniny včetně banánů. Za účelem určení
správného poměru těchto dvou klíčů by měla být na
Komisi přenesena pravomoc přijímat určité akty, pokud jde
přijetí dodatečných pravidel týkajících se rovnováhy mezi těmito
dvěma kritérii. Vzhledem k neustálým změnám demografické situace
a situace v oblasti rozvoje regionů v členských státech by
navíc na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat určité
akty, pokud jde o posouzení toho, zda jsou částky přidělené
členským státům na základě těchto kritérií doposud
aktuální, jež by se provádělo každé tři roky.
(8)       S cílem umožnit
členským státům s nižším počtem obyvatel provádět
nákladově efektivní režim by na Komisi měla být přenesena
pravomoc přijímat určité akty, pokud jde o stanovení minimální
částky podpory Unie na ovoce a zeleninu, včetně
banánů, a mléko, na niž mají členské státy nárok.
(9)       V zájmu řádné správy
a řízení rozpočtu by členské státy, které mají zájem
účastnit se distribuce ovoce a zeleniny, včetně
banánů, a/nebo mléka, měly každý rok žádat o podporu Unie. Za
účelem zjednodušení postupů a řízení by tak měly
učinit formou samostatných žádostí o podporu. Jakmile členské
státy žádosti podají, měla by Komise o definitivních
přídělech podpory na dodávky ovoce a zeleniny, včetně
banánů, a mléka rozhodnout v rámci celkových prostředků,
jež jsou v rozpočtu vyčleněny, a s ohledem na omezené
převody mezi přidělenými částkami, což v rámci
distribuce motivuje ke stanovení priorit na základě výživových
potřeb. Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat
určité akty, pokud jde o opatření, jimiž se stanoví podmínky
a limity týkající se těchto převodů.
(10)     Vnitrostátní strategie by se
měla považovat za podmínku účasti členských států
v tomto režimu a za strategický víceletý dokument, který stanoví
cíle, jichž mají členské státy dosáhnout, a jejich priority.
Členské státy by měly mít možnost pravidelně své strategie
aktualizovat, a to zejména na základě posouzení a přehodnocení
priorit nebo cílů.
(11)     Pro zajištění
dostatečného zviditelnění programu by členské státy měly ve
své strategii vysvětlit, jak zaručí přidanou hodnotu svého
režimu, zejména v případě, kdy se produkty financované
v rámci režimu EU konzumují ve stejné době jako jiná jídla, jež se
dětem ve vzdělávacím zařízení poskytují. Aby bylo dosaženo
vzdělávacího záměru režimu Unie a aby byl účinný, by měla
být na Komisi přenesena pravomoc přijímat určité akty, pokud jde
o pravidla týkající se distribuce produktů financovaných v rámci
režimu EU v souvislosti s poskytováním jiných jídel ve vzdělávacích
zařízeních a s jejich přípravou.
(12)     K zajištění toho, aby
cena produktů poskytovaných dětem v rámci režimu EU plně
odrážela výši poskytované podpory a aby dotované produkty nebyly používány
pro jiné než pro vymezené účely, by měla být na Komisi přenesena
pravomoc přijímat určité akty, pokud jde o zavedení sledování
cen v rámci režimu.
(13)     Vzhledem k tomu,
že zásada spolufinancování u distribuce ovoce a zeleniny se ruší, je
třeba změnit příslušná ustanovení nařízení (EU)
č. 1306/2013[7].
(14)     Nařízení (EU) č.
1308/2013 a (EU) č. 1306/2013 by měla být odpovídajícím způsobem
změněna. S ohledem na periodicitu školního roku by nová pravidla
měla být použitelná od 1. srpna 20XX,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změna nařízení (EU) č.
1308/2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se
zemědělskými produkty
Nařízení (EU) č. 1308/2013 se
mění takto:
1)         V části II
hlavě I kapitole II se nadpis oddílu 1 nahrazuje tímto:
„PODPORA NA DODÁVKY ZEMĚDĚLSKÝCH
PRODUKTŮ DO VZDĚLÁVACÍCH ZAŘÍZENÍ“.
2)           Záhlaví „Pododdíl 1“ a nadpis
„Projekt „ovoce a zelenina do škol“ “ se zrušují.
3)           Článek 23 se nahrazuje tímto:
„Článek 23
Podpora na dodávky ovoce a zeleniny,
banánů a mléka, na doprovodná vzdělávací opatření a na
související náklady
1.      Podpora Unie se poskytuje pro děti
ve vzdělávacích zařízeních uvedených v článku 22:
a)       na dodávky ovoce a zeleniny,
banánů a mléka;
b)      na podpůrná vzdělávací
opatření; a
c)       na pokrytí některých souvisejících
nákladů na logistiku a distribuci, zařízení, propagaci,
sledování a hodnocení.
2.      Členské státy, které se chtějí
režimu podpory stanoveného v odstavci 1 (dále jen „projekty pro
školy“) účastnit, mohou distribuovat buď ovoce a zeleninu,
včetně banánů, nebo mléko kódu KN 0401, nebo obojí.
3.      Podmínkou účasti v projektech pro
školy je, aby členské státy před zahájením své účasti
a následně každých šest let vypracovaly strategii pro provádění
programu na vnitrostátní nebo regionální úrovni. Členské státy mohou tuto
strategii pozměnit, zejména na základě sledování a hodnocení. Ve
strategii se přinejmenším určí potřeby, jimž je třeba
vyhovět, hierarchie potřeb z hlediska priorit, cílová populace,
očekávané výsledky a číselně vyjádřené cíle, jichž je
třeba dosáhnout ve vztahu k počáteční situaci,
a stanoví nejvhodnější nástroje a opatření k dosažení
těchto cílů.
4.      Členské státy stanoví rovněž
podpůrná vzdělávací opatření nutná k zajištění
účinnosti projektu, jejichž součástí mohou být opatření
a činnosti zaměřené na vybudování vztahu dětí
k zemědělství a širší škále zemědělských
produktů a vzdělávání v souvisejících otázkách, jako jsou zdravé
stravovací návyky, boj proti plýtvání potravinami, místní potravinové
řetězce nebo ekologické zemědělství.
5.      Členské státy při vypracování
strategií sestaví seznam zemědělských produktů kromě ovoce
a zeleniny, banánů a mléka, jež lze příležitostně
začlenit do podpůrných vzdělávacích opatření.
6.      Při volbě produktů, které
budou zařazeny do distribuce nebo do podpůrných vzdělávacích
opatření, vycházejí členské státy z objektivních kritérií, jimiž
mohou být například ohledy na zdraví a na životní prostředí,
sezónnost, rozmanitost nebo dostupnost místní produkce, přičemž
prioritou budou pokud možno produkty pocházející z Unie, a zejména místní
nákup produktů, produkty ekologického zemědělství, krátké
dodavatelské řetězce nebo přínos pro životní prostředí.
7.      V zájmu propagace zdravých stravovacích
návyků členské státy zajistí, aby jejich příslušné zdravotnické
orgány schválily seznam všech produktů dodávaných v rámci
projektů pro školy a rozhodly o jejich výživových aspektech.“
4)           Vkládá se nový článek, který
zní:
„Článek 23a
Ustanovení
o financování
1.      Aniž jsou dotčena ustanovení
odstavce 4, nepřesáhne podpora v rámci projektů pro školy
přidělená na distribuci produktů, doprovodná vzdělávací
opatření a s nimi spojené náklady uvedená v čl. 23 odst.
1:
a)       u ovoce a zeleniny a banánů:
150 milionů EUR na školní rok;
b)      u mléka: 80 milionů EUR na
školní rok.
Komise se zmocňuje k přijímání
aktů v přenesené pravomoci v souladu
s článkem 227, jimiž se určí výše podpory Unie, kterou lze
poskytnout na cenu distribuované porce ovoce a zeleniny,
včetně banánů, a mléka, a jimiž se stanoví definice
porce. Komise se rovněž zmocňuje k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227,
jimiž se stanoví minimální a maximální částka pro financování
podpůrných vzdělávacích opatření z ročních
definitivních přídělů podpory pro členské státy.
2.      Podpora uvedená v odstavci 1 se
přidělí každému členskému státu s ohledem na tato kritéria:
a)       u ovoce a zeleniny,
včetně banánů: objektivní kritéria vycházející
z těchto aspektů:
i)       počtu dětí ve věku od
šesti do deseti let v poměru k populaci;
ii)      míry rozvoje regionů v rámci
určitého členského státu, aby se zajistila vyšší podpora méně
rozvinutým regionům ve smyslu čl. 3 odst. 5 tohoto
nařízení, nejvzdálenějším regionům uvedeným v článku
349 Smlouvy a menším ostrovům v Egejském moři ve smyslu
čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013;
b)      u mléka: využívání finančních
prostředků v minulosti v rámci předchozích
projektů dodávek mléka a mléčných výrobků dětem
a objektivní kritéria vycházející z počtu dětí od šesti do
deseti let v poměru k populaci.
Komise nejméně každé tři roky posoudí,
zda jsou předběžné příděly podpory na dodávky ovoce
a zeleniny, včetně banánů, a mléka v souladu
s objektivními kritérii uvedenými v tomto odstavci.
3.      Členské státy podají každý rok
žádost o účast v projektech pro školy tak, že předloží žádost
o podporu EU pro každý produkt, který chtějí distribuovat, uvedený
v čl. 23 odst. 1 písm. a).
4.      Nepřekročí-li celkový strop ve
výši 230 milionů EUR vyplývající z částek uvedených v
odst. 1 písm. a) a b), mohou členské státy převést až 15 % svých
předběžných přídělů podpory na ovoce a zeleninu,
včetně banánů, nebo na mléko do druhého odvětví, a to za
podmínek, které určí Komise prostřednictvím aktů
v přenesené pravomoci přijatých v souladu
s článkem 227.
5.      Projekty pro školy nejsou dotčeny
žádné vnitrostátní školní programy, které jsou v souladu s právem
Unie.
6.      Členské státy mohou vedle podpory
Unie poskytovat vnitrostátní podporu v souladu s článkem 217.
7.      Unie může také podle
článku 6 nařízení (EU) č. 1306/2013 financovat
opatření týkající se informování, sledování a hodnocení související s
projekty pro školy, včetně zvyšování informovanosti veřejnosti
o tomto režimu, a související opatření pro vytváření sítí.
8.      Členské státy zúčastněné v
projektech pro školy jsou povinny v místech distribuce potravin informovat
o své účasti v režimu a o skutečnosti, že se jedná o režim
dotovaný Unií. Členské státy zajistí přidanou hodnotu
a zviditelnění projektů Unie pro školy v souvislosti
s poskytováním jiných jídel ve vzdělávacích zařízeních.“
5)           Články 24 a 25 se
nahrazují tímto:
„Článek 24
Přenesené pravomoci
1. S cílem podpořit zdravé stravovací
návyky dětí a zajistit, aby podpora v rámci projektů pro
školy byla zaměřena na děti v cílové skupině uvedené
v článku 22, se Komise zmocňuje k přijímání
aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem
227, pokud jde o pravidla pro:
a)       dodatečná kritéria související se
zacílením podpory členskými státy;
b)      schvalování a výběr žadatelů
o podporu členskými státy;
c)       vypracování vnitrostátních nebo
regionálních strategií a podpůrná vzdělávací opatření.
2.      S cílem zajistit účinné
a cílené využití evropských finančních prostředků se Komise
zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu
s článkem 227, pokud jde o:
a)       předběžné příděly
podpory na ovoce a zeleninu, včetně banánů, a mléko
pro členské státy a případnou revizi těchto
přídělů v souvislosti s posouzením uvedeným v čl. 23a odst. 2
druhém pododstavci, minimální částky podpory Unie pro každý členský
stát, metodu pro přerozdělení podpory mezi členské státy na
základě obdržených žádostí a další pravidla týkající se toho, jak
mají být při přidělování finančních prostředků
zohledněna kritéria uvedená v čl. 23a odst. 2 prvním pododstavci;
b)      podmínky týkající se převodu mezi
příděly na ovoce a zeleninu, včetně banánů,
a na mléko;
c)       náklady a/nebo opatření, jež jsou
způsobilé pro podporu Unie, a možnost stanovit pro konkrétní náklady
minimální a maximální částky;
d)      povinnost členských států
sledovat a hodnotit účinnost svých projektů pro školy.
3.      S cílem podpořit informovanost
o projektech pro školy se Komise zmocňuje k přijímání
aktů v přenesené pravomoci v souladu
s článkem 227, jimiž se členským státům zapojeným do
projektu pro školy ukládá povinnost veřejně informovat o
subvenční úloze podpory Unie.
4.      S cílem zajistit přidanou hodnotu
a zviditelnění režimu Unie se Komise zmocňuje
k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu
s článkem 227, pokud jde o pravidla týkající se distribuce
produktů ve vztahu k poskytování jiných jídel ve vzdělávacích
zařízeních.
5.      S ohledem na potřebu zajistit, aby
se podpora promítla do ceny, za kterou jsou produkty v rámci projektů
pro školy nabízeny, může Komise prostřednictvím aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 227
přijmout pravidla pro zavedení sledování cen v rámci režimu.
Článek 25
Prováděcí pravomoci v souladu s
přezkumným postupem
Komise může prostřednictvím
prováděcích aktů přijmout opatření nezbytná pro
uplatňování tohoto oddílu, a to mimo jiné pokud jde o:
a)       definitivní přidělení podpory
na ovoce a zeleninu, včetně banánů, a/nebo mléko
zúčastněným členským státům v rámci omezení
stanovených v čl. 23a odst. 1, a to s ohledem na
převody uvedené v čl. 23a odst. 4;
b)      informace, jež mají být obsaženy ve
strategiích členských států;
c)       žádosti o podporu a platby;
d)      metody veřejného informování
a opatření k vytváření sítí v souvislosti s projekty
pro školy;
e)       předkládání, formát a obsah
zpráv o sledování a hodnocení vypracovávaných členskými státy, které se
projektů pro školy účastní;
f)       řízení sledování cen.“
6)           Pododdíl 2 se zrušuje.
7)           Článek 217 se nahrazuje tímto:
„Článek 217
Vnitrostátní platby pro distribuci
produktů dětem
Kromě podpory Unie stanovené v článku 23
mohou členské státy poskytovat vnitrostátní platby na dodávky
produktů školním dětem ve vzdělávacích zařízeních nebo na
související náklady uvedené v čl. 23 odst. 1 písm. c).
Členské státy mohou tyto platby financovat
prostřednictvím dávky vybírané v dotčeném odvětví nebo
jakéhokoli jiného příspěvku ze soukromého sektoru.
Kromě podpory Unie stanovené v článku 23
mohou členské státy poskytovat vnitrostátní platby na financování
podpůrných vzdělávacích opatření uvedených v čl. 23
odst. 4.“
8)           Příloha V se zrušuje.
Článek 2
Změna nařízení (EU) č.
1306/2013
V čl. 4 odst. 1 nařízení (EU)
č. 1306/2013 se písmeno d) nahrazuje tímto:
„d)     finanční příspěvek Unie na
opatření týkající se nákaz zvířat a ztráty důvěry
spotřebitelů uvedená v článku 220 nařízení (EU)
č. 1308/2013.“
Článek 3
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
[…] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. srpna roku X.
Toto nařízení je závazné
v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských
státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                  Za
Radu
předseda                                                        předseda
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle
              1.5.    Odůvodnění návrhu/podnětu
              1.6.    Doba trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém řízení a kontroly
              2.3.    Opatření k zamezení podvodů
a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ
DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy víceletého finančního rámce
a dotčené výdajové rozpočtové položky
              3.2.    Odhadovaný dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky
              3.3.2. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
              4.3.2. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
              5.3.2. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název návrhu/podnětu
Nařízení
Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č.
1308/2013 a nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o režim
podpory na dodávky ovoce a zeleniny, banánů a mléka do
vzdělávacích zařízení
Nařízení
Rady (EU) č. 1370/2013, kterým se určují opatření týkající
se stanovení některých podpor a náhrad v souvislosti se
společnou organizací trhů se zemědělskými produkty
1.2.        Příslušné oblasti
politik podle členění ABM/ABB[8]

1.3.        Povaha návrhu/podnětu
¨ Návrh/podnět se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu
/ přípravné akci[9]

¨ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
X Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem
Cílem
návrhu je udržitelným způsobem zvýšit podíl ovoce a zeleniny
a mléčných výrobků v jídelníčku dětí,
a přispět tak k dosažení cílů společné
zemědělské politiky (SZP), jimiž je stabilizace trhů
a zajištění dlouhodobé poptávky. Cílem návrhu je také napomoci
dosažení širších cílů v oblasti veřejného zdraví, konkrétně
snížit nadváhu a obezitu a omezit nemoci související s nevhodným
způsobem stravování utvářením udržitelných zdravých stravovacích
návyků.
1.4.2.     Specifické cíle
a příslušné aktivity ABM/ABB
Specifický
cíl: Zlepšit přístup k potravinám pro citlivé skupiny
společnosti
Příslušné
aktivity ABM/ABB: 05 02 „Intervence na zemědělských trzích“
1.4.3.     Očekávané výsledky
a dopady
Očekává se, že návrh změní znalosti, postoje
a preference mladých občanů, pokud jde o potraviny
a jejich zdroje, a také to, jak vnímají zemědělství
a jeho produkty.
Očekává se rovněž, že návrh zvýší efektivitu
nákladů na distribuci produktů pomocí lepšího zacílení podpory EU.
Navíc by návrh zvýšil část rozpočtu vynakládanou
na doprovodná opatření, čímž by se posílil jejich dopad na
spotřebu cílové skupiny a překlenul rozdíl mezi vzdělávacím
rozměrem projektů „Ovoce do škol“ a „Mléko do škol“.
V neposlední řadě by návrh také vedl
k ustavení společného rámce v jednotlivých členských
státech a k většímu zviditelnění intervence EU.
1.4.4.     Ukazatele výsledků
a dopadů
Ve vztahu k cílům byly stanoveny tři
úrovně ukazatelů:
Ukazatele dopadu:
–        změna v přímé a nepřímé
spotřebě čerstvého ovoce a zeleniny u dětí po
pěti letech trvání intervence,
–        změna v přímé a nepřímé
spotřebě konzumního mléka u dětí po pěti letech trvání
intervence,
–        zlepšení celkové kvality stravy.
Hlavní ukazatele výsledků:
–        procentní podíl dostupného rozpočtu, který byl
vynaložen na doprovodná opatření,
–        procentní podíl provedených podpůrných
opatření týkajících se zemědělství a zemědělských
produktů,
–        efektivnost prostředků vynaložených na
podporu spotřeby zemědělských produktů ve školách.
Hlavní ukazatele výstupů:
–        počet doprovodných opatření provedených
ve členských státech,
–        počet dětí zapojených do doprovodných
opatření a podíl z počtu zúčastněných celkem,
–        počet doprovodných opatření týkajících se
oblasti zemědělství provedených členskými státy,
–        náklady na porci,
–        počet zúčastněných členských
států, škol a dětí,
–        objem produktů distribuovaných ve školách
(počet porcí ovoce a zeleniny a mléka).
1.5.        Odůvodnění
návrhu/podnětu
1.5.1.     Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
Návrh
vychází z těchto potřeb: potřeby udržitelně zvýšit
spotřebu ovoce a zeleniny a mléka u dětí
a potřeby utvářet zdravé stravovací návyky.
V
současnosti realizované školní projekty v rámci SZP mají určité
koncepční slabiny a vykazují i nedostatky ve fungování,
přičemž tyto slabiny a nedostatky omezují jejich potenciál pro
dosažení cílů, jimiž je podpora spotřeby zemědělských
produktů (cíl v oblasti trhu) a zdravé stravování školních
dětí (cíl v oblasti zdraví).
Zjištěné
problémy spočívají v rozdílu mezi koncepcí těchto projektů
a jejich cíli (různé vzdělávací nástroje v rámci
jednotlivých projektů), ve slabé koordinaci mezi oběma projekty
a jejich nedostatečné soudržnosti, jakož i v nedostatcích, které
omezují bezprostřední dopad vynaložených prostředků (vysoká
administrativní a organizační zátěž spojená s oběma projekty,
nedočerpání 30 % rozpočtu na projekt „Ovoce do škol“
a možný efekt mrtvé váhy a nízký poměr nákladů
a přínosů u projektu „Mléko do škol“).
Příčiny
těchto problémů souvisí hlavně s regulačními
nedostatky, rozdíly ve finančním rámci, rozdíly v provádění
v členských státech a některými externími faktory.
1.5.2.     Přidaná hodnota ze
zapojení EU
Opatření
na úrovni EU poskytne finanční prostředky nezbytné
k uskutečnění iniciativ po celé EU a další zdroje
financování, které členským státům umožní rozšířit působnost
svých opatření a zvýšit jejich účinnost. Pokud by se
členské státy musely spoléhat výlučně na své vlastní
finanční prostředky, většina z nich by nebyla s to
ambiciózní iniciativy realizovat. Opatření na úrovni EU také
přispěje k větší důvěryhodnosti projektů
v členských státech, vylepšení obrazu EU a zvýšení
informovanosti o ní. Přidaná hodnota rámce EU spočívá
v usnadnění průběžného přenosu a výměny
znalostí, transparentních postupů a zkušeností mezi členskými
státy.
1.5.3.     Závěry vyvozené
z podobných zkušeností v minulosti
V
současnosti existují v rámci společné zemědělské
politiky (SZP) EU dva programy distribuce produktů do škol financované EU,
jež se cíleně zaměřují na děti ve školách: projekt „Mléko
do škol“ a projekt „Ovoce do škol“. Oba projekty mají společný cíl
trvale zvyšovat podíl těchto produktů v jídelníčku
dětí v raném věku, tedy v době, kdy se utvářejí
jejich stravovací návyky, a přispět tak k cílům SZP, zejména
ke stabilizaci trhů a zajištění dlouhodobé poptávky. Tyto
projekty jsou navíc v souladu s širšími cíli v oblasti veřejného
zdraví, protože přispívají k utváření udržitelných zdravých
stravovacích návyků.
Navzdory
pozitivnímu přijetí na školách a uznání potenciálu těchto
projektů se na základě závěrů z různých zpráv
(především externích hodnocení projektů „Ovoce do škol“ a „Mléko
do škol“ z podnětu Komise a zvláštní zprávy Evropského
účetního dvora č. 10/2011) a mnohaletých zkušeností
s prováděním uvedených projektů dospělo k tomu, že je
zapotřebí oba dále zlepšit tak, aby se zvýšila efektivnost a účinnost
jejich řízení. Některé ze zjištěných problémů už
řeší i nedávná dohoda o reformě SZP.
1.5.4.     Soulad a možná synergie
s dalšími vhodnými nástroji
Návrh
náležitě zohledňuje specifičnost jednotlivých odvětví
a je slučitelný s propagací zemědělských
produktů. Je také v souladu s cíli v oblasti veřejného
zdraví (regulace hmotnosti, nerovnosti v oblasti zdraví)
a zjednodušení a se zásadami a cíli formulovanými ve strategii
Evropa 2020.
1.6.        Doba trvání akce
a finanční dopad
¨ Časově omezený návrh/podnět
–
¨  Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
–
¨  Finanční dopad od RRRR do RRRR
X Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR
do RRRR,
–
poté plné fungování.
1.7.        Předpokládaný
způsob řízení[10]
¨ Přímé řízení Komisí
–
¨ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích
zaměstnanců v delegacích Unie;
–
¨  prostřednictvím výkonných agentur;
X Sdílené
řízení s členskými státy
¨ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním
rozpočtu pověřeny:
–
¨ třetí země nebo subjekty určené těmito
zeměmi;
–
¨ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);
–
¨ EIB a Evropský investiční fond;
–
¨ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního
nařízení;
–
¨ veřejnoprávní subjekty;
–
¨ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby
v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
–
¨ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené
uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru
a poskytující dostatečné finanční záruky;
–
¨ osoby pověřené prováděním zvláštních činností
v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky
podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném
základním právním aktu.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla pro sledování a
podávání zpráv
V
novém režimu jsou sledování a hodnocení zařazeny do nákladů
způsobilých pro podporu EU, a to kvůli svému významu pro
řádné řízení a posouzení účinnosti/efektivnosti režimu ve
vztahu k vymezeným cílům. Je také dána vazba na víceletou (šestiletou)
vnitrostátní/regionální strategii.
Sledování
se bude provádět na základě výročních zpráv členských
států, jejichž obsahem budou informace o využitém rozpočtu,
počtu zúčastněných škol/dětí a podílu k celkovému
počtu škol/dětí v cílové skupině, četnosti distribuce,
trvání, době a systému, průměrné váze a ceně
porce, průměrné spotřebě na dítě a celkovém
distribuovaném množství. Budou se sledovat také doprovodná opatření,
a to pokud jde o použité metody a jejich náklady, četnost,
zúčastněné školy/děti, zapojení zúčastněných stran
a distribuované produkty.
Proces
hodnocení bude zahrnovat hodnotící zprávy členských států po
pěti letech provádění režimu, kterými se měří
střednědobé dopady; rok po hodnocení členskými státy pak
následuje externí hodnocení na úrovni celé EU, jehož cílem je posoudit
provádění režimu na úrovni členských států a EU
a celkovou účinnost, efektivnost, soudržnost a relevantnost na
základě standardů a pokynů pro hodnocení vypracovaných
Komisí. Lze také zvážit zadání externí studie o ukazatelích dlouhodobého
dopadu.
Do
navrženého procesu sledování a hodnocení nového režimu se jasně
promítlo externí hodnocení projektů „Ovoce do škol“ a „Mléko do
škol“, jakož i zvláštní zpráva Evropského účetního dvora č.
10/2011.
2.2.        Systém řízení
a kontroly
2.2.1.     Zjištěná rizika
Bylo
zjištěno obecné riziko v souvislosti s účinností režimu,
tj. zda se podpora EU dostane ke konečným příjemcům režimu
a účinně přispěje k dosažení jeho cílů.
Na
základě stávajících zkušeností z projektu „Ovoce do škol“ by se
měla zvláštní pozornost věnovat výběru žadatelů o podporu
a postupům, jež se používají při zadávání veřejných zakázek
na zajištění distribuce, informování veřejnosti, sledování
a hodnocení. Kontrolní opatření se budou týkat také plnění
těchto zakázek. Veřejné zakázky mohou u projektů pro školy
představovat potenciální problém.
Pokud
jde o jiná rizika, jako je možný efekt mrtvé váhy a příliš
vysoké ceny distribuovaných produktů či zisková rozpětí
dodavatelů, lze přijmout odpovídající opatření (např. pokud
jde o úroveň podpory EU na porci).
Pokud
jde o doprovodná opatření, existuje riziko, že se budou
překrývat se vzdělávacími opatřeními na školách a
s propagací zemědělských produktů. Aby se tomu zabránilo,
bude se na vymezení těchto opatření podílet odborná vědecká
skupina a jejich vazba na cíle nového programu bude jasně definována.
Kontrolní opatření týkající se doprovodných opatření se obecně
zaměří na to, zda byly výdaje opravdu vynaloženy, přičemž
poskytnou ujištění i v případech, kdy je realizace opatření
zadána externímu subjektu.
2.2.2.     Informace o zavedeném
systému vnitřní kontroly
Systém
kontroly tvoří platební agentury a delegované kontrolní subjekty na
úrovni členských států.
Je
třeba, aby členské státy vypracovaly výroční zprávy
o kontrolách vycházející ze zpráv, které se už v současnosti
využívají v projektech „Ovoce do škol“ a „Mléko do škol“, a aby
v nich uvedly podrobnosti o provedených správních kontrolách,
kontrolách řízení a kontrolách na místě.
V systémech
vnitřního řízení a kontroly se využijí také zprávy
o sledování a hodnotící zprávy členských států
a hodnocení v rámci celé EU. V neposlední řadě bude
v oblasti provádění, sledování a hodnocení členským
státům a Komisi poradenstvím nápomocna odborná vědecká skupina
EU.
2.2.3.     Odhad nákladů
a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu
chyb
Na
projekty pro školy se vztahuje stávající systém řízení a kontroly
výdajů Evropského zemědělského záručního fondu.
Má
se za to, že návrh u tohoto fondu nepovede ke zvýšení chybovosti.
2.3.        Opatření k zamezení
podvodů a nesrovnalostí
Použije
se nařízení (EU) č. 1306/2013 o financování, řízení
a sledování společné zemědělské politiky.
Systémy
kontrol obecně stanoví podrobné správní kontroly 100 % žádostí
o podporu, případné křížové ověřování v ostatních
databázích, jakož i kontroly na místě před provedením plateb u
minimálního počtu operací, a to v závislosti na riziku, které je
s daným režimem spojeno. Pokud tyto kontroly odhalí vysoký počet
nesrovnalostí, je třeba provést další kontroly.
Legislativní
balíček k reformě SZP dále stanoví, že členské státy musí
předcházet nesrovnalostem a podvodům, zjišťovat
a napravovat je, ukládat účinné, odrazující
a přiměřené sankce stanovené v právních
předpisech Unie nebo členských států a zpětně
získávat neoprávněné platby i s úroky. Obsahem tohoto balíčku je
rovněž automatický mechanismus schvalování u případů
nesrovnalostí, který stanoví, že nedojde-li ke zpětnému získání plateb do
čtyř let ode dne žádosti o zpětné získání plateb, nebo do
osmi let v případě, že je zahájeno soudní řízení, nese
finanční následky toho, že platby nebyly získány zpět, dotyčný
členský stát. Tento mechanismus silně motivuje členské státy
k co nejrychlejšímu zpětnému získávání neoprávněných plateb.
Ačkoliv
strategie členských států nepodléhají formálnímu schválení EU, lze
v počáteční fázi nového režimu díky ustanovením týkajícím se
obsahu těchto strategií (a případně díky šabloně) riziko
podvodu rychle zjistit a předcházet mu.
V
předcházení podvodům při provádění je členským
státům rovněž nápomocna Komise a/nebo odborná vědecká skupina
EU, na něž se členské státy mohou obracet s žádostí o radu.

Nadto
se při podezření, že došlo k podvodnému zneužití režimu, budou
provádět kontroly ex post a rozsáhlé následné sledování.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ
DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.        Okruhy víceletého
finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
·      Stávající rozpočtové položky
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
   || RP/NRP ([11])   || zemí ESVO[12]   || kandidátských zemí[13]   || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 2 || 05 02 08 12 – Ovoce do škol || NRP || NE || NE || NE || NE
 2 || 05 02 12 08 – Mléko do škol || NRP || NE || NE || NE || NE
·      Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
   || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
   || Netýká se tohoto návrhu ||   || NE || NE || NE || NE
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
 Okruh víceletého finančního rámce || 2 || Udržitelný růst: přírodní zdroje
 || GŘ: AGRI ||   ||   ||   || 2014[14] ||   || 2016[15] || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM ||
 ||  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 05 02 08 12 – Ovoce do škol || Závazky || (1) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Platby || (2) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || 05 02 12 08 – Mléko do škol[16] || Závazky || (1a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Platby || (2a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || CELKEM prostředky || Závazky || =1+1a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Platby || =2+2a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 ||  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Platby || (5) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 ||  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   || 0 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || CELKEM prostředky na OKRUH 2 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Platby || =5+ 6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || „Správní výdaje“ ||
v milionech EUR
   ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 GŘ: AGRI ||   ||   ||
  Lidské zdroje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Ostatní správní výdaje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 GŘ AGRI CELKEM || Prostředky || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM prostředky na OKRUH 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
v milionech EUR
   ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Platby || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
3.2.2.     Odhadovaný dopad na
operační prostředky
–
X       Návrh/podnět nevyžaduje využití
operačních prostředků.
–
¨      Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
 Uveďte cíle a výstupy ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY ||
 Druh[17]   || Průměrné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady
 SPECIFICKÝ CÍL || Zlepšit přístup k potravinám pro citlivé skupiny společnosti ||
 Výstup || Počet doprovodných opatření ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup || Počet dětí v doprovodných opatřeních ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup || Počet doprovodných opatření týkajících se oblasti zemědělství ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
¨      Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní
povahy.
–
X       Návrh/podnět
vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno
dále:
v milionech EUR
   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Ostatní správní výdaje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
Potřebné prostředky
na oblast lidských zdrojů budou pokryty z prostředků
GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly
vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně
doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu
GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem
na rozpočtová omezení.
3.2.3.2.  Odhadované potřeby v
oblasti lidských zdrojů
–
¨      Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
–
X       Návrh/podnět
vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v přepočtu
na plné pracovní úvazky
   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy   || – v ústředí   ||   ||   ||   ||   ||
 – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||
 10 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby
v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které
jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny
z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ
poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na
rozpočtová omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Správa právních předpisů, tvorba politik, ekonomická analýza a poradenství, koordinace různých útvarů a konzultace mezi nimi, vnitřní komunikace a informování veřejnosti, zastupování orgánů a jednání, zpracování statistických údajů.
 Externí zaměstnanci ||
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
–
X       Návrh/podnět
je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
–
¨      Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu
víceletého finančního rámce.
–
¨      Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo
změnu víceletého finančního rámce.
3.2.5.     Příspěvky
třetích stran
–
Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním
od třetích stran.
–
X Návrh/podnět
počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:
Finanční
příspěvek Unie na tento režim se uvádí v čl. 1 bodě 3
předlohy nařízení. O výši (paušální) podpory Unie v souvislosti
s náklady na jednu porci ovoce a zeleniny a mléka se rozhodne
prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci.
Výše
příspěvku EU na cenu produktů bude omezena maximální výší
podpory EU na porci produktů u ovoce a zeleniny i mléka.
Členské státy budou mít možnost poskytovat vnitrostátní příplatky
nebo přilákat soukromé investory s cílem rozšířit rozsah a/nebo
intenzitu své intervence v rámci projektů pro školy. V této fázi
nelze výši celkového příspěvku třetích stran vyčíslit
vzhledem k tomu, že se může jednat o různé subjekty
(veřejné a/nebo soukromé) a že v současnosti chybí
příslušné informace.
3.3.        Odhadovaný dopad na
příjmy
–
X       Návrh/podnět
nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
¨      Návrh/podnět má tento finanční dopad:
¨         dopad na vlastní zdroje
¨         dopad na různé příjmy
[1]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace
trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS)
č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č.
1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).
[2]               Zvláštní výbor pro zemědělství, 11. listopadu
2013.
[3]               Nařízení Rady (EU) č. 1370/2013 ze dne 16.
prosince 2013, kterým se určují opatření týkající se stanovení
některých podpor a náhrad v souvislosti se společnou
organizací trhů se zemědělskými produkty (Úř. věst. L
346, 20.12.2013, s.12).
[4]               Úř. věst. C , , s. .
[5]               Úř. věst. C , , s. .
[6]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace
trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS)
č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č.
1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).
[7]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování
společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady
(EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98,
(ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES)
č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549).
[8]               ABM: řízení podle činností (activity-based
management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(activity-based budgeting).
[9]               Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b)
finančního nařízení.
[10]             Vysvětlení způsobů řízení spolu
s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na
stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[11]             RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
prostředky.
[12]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[13]             Kandidátské země a případně
potenciální kandidátské země západního Balkánu.
[14]             Částky v rozpočtu na rok 2014 se
uvádějí pouze pro informaci.
[15]             Pro účely porovnání se předpokládá, že
provádění započne v roce 2016. Navíc se u projektu „Ovoce do
škol“ počínaje školním rokem 2014/2015 uplatní navýšení finančního krytí,
jež bylo dohodnuto v rámci reformy SZP (nařízení Rady (EU) č.
1370/2013, kterým se určují opatření týkající se stanovení
některých podpor a náhrad v souvislosti se společnou
organizací trhů se zemědělskými produkty), přičemž se
předpokládá, že příslušná částka bude plně využita.
[16]             U projektu „Mléko do škol“ stanoví návrh finanční
krytí ve výši 80 milionů EUR na jeden školní rok. Tato částka
odpovídá očekávané míře čerpání rozpočtu a je
v souladu s celkovými částkami na výdaje související
s trhem a přímé podpory, s nimiž se počítá ve
víceletém finančním rámci na období 2014–2020.
[17]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných studentských výměn, počet
vybudovaných kilometrů silnic atd.).