				|

		52011PC0750

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz /* KOM/2011/0750 v konečném znění - 2011/0365 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
V
posledních letech neustále roste význam politik týkajících se prostoru svobody,
bezpečnosti a práva. Tyto politiky tvoří jádro evropského projektu
vytváření prostoru bez vnitřních hranic, na jehož území mohou
občané Unie a příslušníci třetích zemí vstupovat a v němž
se mohou pohybovat, žít a pracovat, přinášet do něj nové myšlenky,
kapitál, znalosti a inovace a vyplňovat v něm mezery na
vnitrostátních trzích práce s důvěrou, že jsou plně respektována
jejich práva a zajištěna jejich bezpečnost. Rostoucí význam politik v
oblasti vnitřních věcí byl potvrzen i ve Stockholmském programu[1] z roku
2009. Vnitřní věci patří rovněž k oblastem, jež prošly
významnými změnami v rámci Lisabonské smlouvy.
V oblasti vnitřní bezpečnosti je v
klíčových dokumentech, mezi něž patří např. sdělení
Komise o strategii vnitřní bezpečnosti[2], jasně uveden směr, kterým se
budou činnosti v příštích letech ubírat. Pro oblast správy hranic a
vízovou politiku byly ve sdělení o migraci[3] podrobněji nastíněny budoucí
problémy týkající se bezpečnosti hranic a rozvoje oblasti bez
vnitřních hranic. Ve sdělení o správě Schengenu[4] byly
představeny návrhy na posílení schengenského acquis
prostřednictvím systému správy, jenž by byl schopen efektivně,
včas a koordinovaně na úrovni Unie reagovat na mimořádné
okolnosti a problémy, jež by mohly ohrozit celkové fungování Schengenu. Ve
sdělení o inteligentních hranicích – možnostech a dalších postupech[5] je
nastíněno, jak mohou nové systémy informačních technologií, jako
např. systém vstupu/výstupu a program registrovaných cestujících,
přispět k lepšímu řízení migračních toků v Unii.
Klíčovou složkou společného systému
integrované správy hranic je rozvoj unijních mechanismů solidarity, které
podporují jednotné a vysoce kvalitní uplatňování norem Unie týkajících se
správy hranic a společné vízové politiky. Důležitým krokem
směrem k vytvoření systému je zlepšování koordinace operační
spolupráce členskými státy týkající se ochrany hranic prostřednictvím
agentury Frontex. Unie navíc prostřednictvím Fondu pro vnější hranice
vyjadřuje solidaritu formou finanční pomoci členským
státům, které uplatňují schengenská ustanovení týkající se
vnějších hranic a víz.
Stockholmský program výslovně vyzval k
vytvoření fondu, jenž by podporoval provádění strategie vnitřní
bezpečnosti a soudržný a komplexní přístup při spolupráci v
oblasti vymáhání práva, včetně řízení vnějších hranic Unie.

V této souvislosti Komise ve svém návrhu ze
dne 29. června 2011 týkajícím se víceletého finančního rámce na
období 2014–2020[6]
navrhla zřídit Fond pro vnitřní bezpečnost, jenž bude
společně s Azylovým a migračním fondem tvořit zjednodušenou
dvoufondovou strukturu pro budoucí výdaje v oblasti vnitřních věcí,
do něhož rovněž patří i vytvoření Azylového a migračního
fondu. Fond pro vnitřní bezpečnost bude disponovat celkovým
rozpočtem ve výši 4 648 milionů EUR (v běžných cenách)
určených na podporu plnění pěti strategických cílů, jež
byly stanoveny ve strategii vnitřní bezpečnosti: zničit
mezinárodní zločinecké sítě, předcházet terorismu a řešit
radikalizaci a nábor, zvýšit pro občany a podniky úroveň
bezpečnosti v kyberprostoru, posílit bezpečnost prostřednictvím
správy hranic a zlepšit odolnost Evropy vůči krizím a katastrofám.
Vzhledem k tomu, že se tato široká škála
strategických cílů opírá ve Smlouvě o různé právní základy, není
z právního hlediska možné zřídit Fond pro vnitřní bezpečnost
jako jediný finanční nástroj. Proto se navrhuje koncipovat fond jako
komplexní rámec financování, jenž bude zahrnovat dva návrhy pro konkrétní
oblasti (tento návrh je jedním z nich) a který bude doplněn horizontálním
nástrojem o společných ustanoveních.
Právní struktura je podrobněji
vysvětlena v oddíle 3.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
V souladu s přístupem, v němž se
větší důraz klade na hodnocení jakožto nástroj informované tvorby
politik, vychází tento návrh z výsledků hodnocení, konzultací se
zúčastněnými stranami a posouzení dopadů.
Přípravy budoucích finančních
nástrojů pro oblast vnitřních věcí započaly v roce 2010 a
pokračovaly v roce 2011. Součástí přípravných prací byla
hodnotící studie / studie posouzení dopadů, jež byla ve spolupráci s
externím smluvním partnerem zahájena v prosinci 2010. V této studii,
dokončené v červenci 2011, byly shrnuty dostupné výsledky hodnocení u
stávajících finančních nástrojů a představeny problémy, cíle a
možnosti politiky (včetně jejich pravděpodobného dopadu), které
byly v posouzení dopadů analyzovány. Na základě této studie
vypracovala Komise zprávu o posouzení dopadů, k níž dne 9. září 2011
vydal stanovisko výbor pro posouzení dopadů.
V souladu s přístupem, v němž se větší důraz klade
na hodnocení jakožto nástroj informované tvorby politik, tento legislativní
návrh plně zohledňuje hodnocení Fondu pro vnější hranice v
polovině období. Komise ve své zprávě ze dne [… . listopadu 2011]
zhodnotila kvalitativní a kvantitativní aspekty čerpání z fondu v období
2007–2009. Tato zpráva představuje přehled konkrétních činností
v členských státech v rámci fondu na zlepšení řízení vnějších
hranic Unie a řešení problematiky víz na úrovni jednotlivých států.
Zdůrazňuje zejména opatření členských států v oblasti
bezpečnosti dokumentů, značné investice vynaložené na posilování
kapacit v oblasti ostrahy hranic na přístupových cestách ve
Středozemí a u Atlantiku a pilotní projekty týkající se programů
automatizované ochrany hranic a registrovaných cestujících.
Při vypracovávání tohoto návrhu byly vzaty do úvahy i výsledky
on-line veřejné konzultace věnované budoucímu financování v oblasti
vnitřních věcí[7],
jež probíhala od 5. ledna do 20. března 2011 a v níž se mohly
vyjádřit zúčastněné strany z Unie i ze třetích zemí. Od
jednotlivců či jménem organizací bylo obdrženo 115 odpovědí,
včetně osmi pozičních dokumentů. Konzultace se
zúčastnili respondenti ze všech členských států i z
některých třetích zemí.
V dubnu 2011 se konala konference „Budoucnost
financování vnitřních věcí z prostředků EU: aktuální
pohled“, na níž měly hlavní zúčastněné strany (členské
státy, mezinárodní organizace, organizace občanské společnosti atd.)
možnost vyměnit si v rámci této problematiky svá stanoviska. Konference
byla rovněž příležitostí k potvrzení výsledků hodnocení a
veřejné konzultace.
Budoucnost financování EU vnitřních
věcí bylo při mnoha příležitostech předmětem
interinstitucionálních diskusí. Příkladem je diskuse během
neformálního pracovního oběda v rámci zasedání Rady pro spravedlnost a
vnitřní věci dne 21. ledna 2011, neformální pracovní snídaně s
politickými koordinátory Evropského parlamentu dne 26. ledna 2011, slyšení
komisařky Malmströmové před výborem pro politické výzvy dne 10.
března 2011 a výměna stanovisek mezi generálním ředitelem
GŘ pro vnitřní věci a Výborem Evropského parlamentu pro
občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci dne 17.
března 2011.
Konkrétní odborné poradenství ohledně
budoucích finančních nástrojů v oblasti vnitřní bezpečnosti
bylo poskytnuto během diskuzí v průběhu konference o
průmyslu a bezpečnosti, kterou dne 9. února 2011 uspořádala
Evropská organizace pro bezpečnost, a během zasedání Výboru pro
přistěhovalectví a azyl dne 22. února 2011. Technické
aspekty související s prováděním budoucího finančního nástroje v
oblasti vnitřní bezpečnosti byly navíc také projednávány na
základě písemné konzultace v dubnu 2011 s odborníky z členských
států v rámci společného Výboru pro obecný program Solidarita a
řízení migračních toků (dále jen „výbor SOLID“).
V průběhu těchto konzultací,
konferencí a odborných diskusí se potvrdilo, že mezi hlavními
zúčastněnými stranami panuje všeobecná shoda ohledně
potřeby rozšířit působnost financování Unie v oblasti
vnitřní bezpečnosti, a to i pokud jde o její vnější rozměr,
a potřeby pracovat na zjednodušení prováděcích mechanismů a na
větší flexibilitě nutné zejména při mimořádných událostech.
Unijní výdaje by v zájmu zajištění přidané hodnoty měly lépe
odrážet priority a strategické závazky na úrovni Unie a podporovat
provádění jejího acquis v oblasti vnitřních věcí. V
oblasti vnitřní bezpečnosti měly zúčastněné strany za
to, že široké tematické priority jsou již stanoveny ve Stockholmském programu z
roku 2009 a ve strategii vnitřní bezpečnosti z roku 2010. Budoucí
mechanismus financování je proto třeba vymezit komplexně – se
zahrnutím donucovacích a celních orgánů a pohraniční stráže.
Rovněž bylo uznáno, že je třeba lépe využít příslušné unijní
agentury, jako je Europol a Frontex. Širokou podporu získalo snížení počtu
finančních nástrojů do dvoufondové struktury pod podmínkou, že to povede
ke zjednodušení. Podle zúčastněných stran je také zapotřebí
pružný mechanismus reakcí na mimořádné události. Obecně bylo
shledáno, že sdílené řízení v kombinaci s přechodem k víceletému
programování je vhodným způsobem řízení výdajů v oblasti vnitřních
věcí. Nevládní organizace však zastávaly názor, že by se mělo
pokračovat i v přímém řízení.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Právo konat vychází z čl. 3 odst. 2
Smlouvy o Evropské unii, podle něhož „Unie poskytuje svým
občanům prostor svobody, bezpečnosti a práva bez vnitřních
hranic, ve kterém je zaručen volný pohyb osob ve spojení s vhodnými
opatřeními týkajícími se ochrany vnějších hranic, azylu,
přistěhovalectví a předcházení a potírání zločinnosti.“
Opatření Unie je opodstatněné na
základě cílů upravených v článku 67 Smlouvy o fungování Evropské
unie (dále jen „SFEU“ nebo „Smlouva“), který stanoví prostředky pro
vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Pozornost je
rovněž věnována článku 80 Smlouvy, který zdůrazňuje,
že tyto politiky Unie a jejich provádění se řídí zásadou solidarity a
spravedlivého rozdělení odpovědností mezi členskými státy, a to
i na finanční úrovni.
Vytvoření Fondu pro vnitřní
bezpečnost vyžaduje přijetí dvou legislativních nástrojů, které
fond společně tvoří. Celá tato struktura byla zvolena s ohledem
na závazky vyplývající ze Smlouvy. Vzhledem k různým pravidlům
hlasování v Radě podle protokolu 19 (o schengenském acquis), 21 (o
postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody,
bezpečnosti a práva) a 22 (o postavení Dánska, mj. s ohledem na část
třetí hlavu V Smlouvy) není z právního hlediska možné vypracovat jediný
souborný legislativní návrh upravující Fond pro vnitřní bezpečnost, a
to ani navzdory vzájemné provázanosti příslušných politických cílů.
Fond pro vnitřní bezpečnost je proto
koncipován jako komplexní rámec financování sestávající ze dvou samostatných
aktů, kterými se upravují různé složky fondu a kterými se u každé
složky stanoví cíle, způsobilá opatření a finanční krytí:
–
nařízení, kterým se jako součást fondu
zřizuje složka pro policejní spolupráci, předcházení trestné
činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí,
–
nařízení, kterým se jako součást fondu
zřizuje složka pro správu hranic a vízovou politiku.
V rámci komplexního rámce financování Fondu
pro vnitřní bezpečnost toto nařízení stanoví odpovídajícím
způsobem finanční podporu pro správu hranic a společnou vízovou
politiku.
Právním základem tohoto nařízení je
článek 77 Smlouvy.
Celkově se jedná o oblast, v níž zásahy
Unie ve srovnání se samostatně jednajícími členskými státy přinášejí
zjevnou přidanou hodnotu. Unie má lepší postavení než členské státy k
poskytnutí rámce pro vyjádření solidarity Unie při ochraně
hranic, vízové politiky a řízení migračních toků a k poskytnutí
platformy pro vývoj společných systémů informační technologie na
podporu těchto politik. Finanční podpora poskytovaná podle tohoto
nařízení přispívá zejména k posilování kapacit v těchto
oblastech na vnitrostátní i evropské úrovni. Za tímto účelem je cílem
tohoto nařízení mj. systematičtější podpora služeb poskytovaných
jednotlivými členskými státy při zabezpečování prostoru bez
vnitřních hranic (dále jen „mechanismus operační podpory“) pro
zvyšování spolupráce mezi agenturami pohraniční stráže a dalších
donucovacích orgánů a pro zvyšování dostupného specializovaného vybavení v
členských státech, které má být dáno k dispozici agentuře Frontex na
společné operace v zájmu ochrany prostoru bez vnitřních hranic.
Plně se však uznává, že k zásahům by mělo docházet v
odpovídající míře a že úloha Unie by neměla překračovat
rámec toho, co je nezbytné. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu
rozpočtu, „rozpočet EU by se měl využívat k financování
veřejných statků EU a opatření, které členské státy a
regiony nemohou financovat samy a u nichž dokáže EU zajistit lepší výsledky“[8].
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
V návrhu Komise na příští víceletý rámec
se pro období 2014–2020 u Fondu pro vnitřní bezpečnost počítá se
4 648 miliony EUR (v běžných cenách). Prostředky, jež jsou v rámci
tohoto celkového finančního krytí k dispozici pro provádění tohoto
zvláštního nařízení, dosahují 3 520 milionů EUR.
Orientačně by mělo být přibližně 61 % této
částky (2 150 milionů EUR) využito na národní programy
členských států a podporu zvláštního režimu průjezdu zavedeného
v Litvě, 31 % (1 100 milionů EUR) by mělo být
věnováno na rozvoj systému inteligentních hranic a zbývající část by
pak byla k dispozici na financování unijních opatření, mimořádných
opatření a technické pomoci, při zohlednění
příspěvků očekávaných od zemí přidružených k
Schengenu, které budou připočteny k celkovému krytí.
            v milionech EUR
 Fond pro vnitřní bezpečnost včetně nových systémů IT || 4 648
 – nástroj pro policejní spolupráci || 1 128
 – nástroj pro správu hranic || 3 520
Navíc v souladu se sdělením z června
2011 je mimo rámec Fondu pro vnitřní bezpečnost vyčleněna
samostatná částka ve výši 822 milionů EUR (v běžných cenách) na
řízení stávajících rozsáhlých informačních systémů (Schengenský
informační systém druhé generace, Vízový informační systém a
Eurodac). Řízení těchto systémů bude postupně
přeneseno z Komise na Agenturu pro provozní řízení rozsáhlých
informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
(agenturu pro informační systémy), která má v druhé polovině roku
2012 zahájit svůj provoz.
5.           HLAVNÍ PRVKY NÁVRHU
5.1.        Zaměření na
strategické priority
Díky zřízení nástroje pro finanční
podporu řízení vnějších hranic a společné vízové politiky pro
období 2014–2020 bude Unie moci:
·
podporovat a posilovat kapacity jednotlivých
států v oblasti ochrany hranic a vízové politiky, čímž vyjadřuje
finanční solidaritu s úkoly svěřenými jednotlivým členským
státům na vnějších hranicích a na konzulátech v zájmu prostoru bez
vnitřních hranic, které představují veřejnou službu poskytovanou
Unii (národní programy, včetně „operační podpory“);
·
financovat rozvoj systému inteligentních hranic,
tzn. vytvořit unijní systém vstupu/výstupu (EES) a program registrovaných
cestujících (RTP);
·
financovat zřízení a provoz evropského systému
ostrahy hranic EUROSUR, a to zejména nákupem vybavení, infrastruktury a
systémů v členských státech;
·
posílit správu Schengenu a hodnotícího a
monitorovacího mechanismu k ověření uplatňování schengenského acquis
formou a) financování provozu tohoto mechanismu pod přímým
řízením; b) zavedení podmínek závisejících na dodržování schengenského acquis
pro vyplacení operační podpory členským státům a c) požadavku,
aby členské státy (pře)rozdělily zdroje, které obdržely na
programy v rámci tohoto nástroje s prioritou odstranit nedostatky, které byly
zjištěny v rámci mechanismu;
·
zlepšovat operační potenciál agentury Frontex
výzvou směřovanou členským státům, aby vyčlenily další
zdroje v rámci svých programů na specializované vybavení, které může
být dáno k dispozici agentuře na její společné operace;
·
podporovat rozvoj a provádění příslušných
politik Unie v EU, v třetích zemích a ve vztahu s těmito zeměmi
v rámci „opatření Unie“, čímž se zlepší celkové řízení
migračních toků do Unie (projekty řízené buď přímo,
např. studie nebo pilotní projekty na posílení spolupráce s třetími
zeměmi, či nepřímo v souladu s finančním nařízením)[9];
·
mít snadno dostupné přiměřené zdroje
na poskytování mimořádné pomoci v případě naléhavých nebo
mimořádných migračních tlaků;
·
pokračovat v podpoře fungování zvláštního
režimu průjezdu pro Litvu v souladu s povinnostmi EU[10], který
má pomoci kompenzovat ušlé poplatky z průjezdních víz a na krytí
dodatečných nákladů vynaložených Litvou na fungování režimu dokladu k
usnadnění průjezdu (FTD) a dokladu k usnadnění průjezdu po
železnici (FRTD), jako např. výměna a modernizace vybavení, systémy
informačních technologií, náklady na odbornou přípravu a
operační náklady.
Nástroj umožní komplexní podporu
čtyřúrovňového modelu kontroly přístupu, který
zdůrazňuje koncepci integrované správy hranic (opatření ve
třetích zemích, spolupráce se sousedními zeměmi, ochrana hranic a
opatření v prostoru svobody pohybu).
5.2. Zdroje na systémy informačních
technologií a systém inteligentních hranic
V rámci národních programů by
členské státy mohly využívat své příděly na podporu řízení
a případně i modernizaci součástí stávajících rozsáhlých
informačních systémů na vnitrostátní úrovni.
Navíc bude tento nástroj pokrývat rozvoj a
údržbu budoucích systémů informačních technologií (dále jen „systém
inteligentních hranic“) v této oblasti. Jak je uvedeno ve sdělení o
inteligentních hranicích, Komise má v úmyslu předložit v prvním pololetí
roku 2012 návrhy unijního systému vstupu/výstupu (EES) a unijního programu
registrovaných cestujících (RTP). V rámci tohoto nástroje se proto předpokládá
zavedení konkrétního výdajového programu pouze pro účely rozvoje EEAS a
RTP.
Do nákladů by patřily nejen
centrální části těchto systémů informačních technologií v
rozsahu dostupných zdrojů (na úrovni Unie), ale rovněž jejich
vnitrostátní části (na úrovni členských států).
Výše nákladů na rozvoj centrálních a
vnitrostátních systémů pro EES a RTP se odhaduje přibližně na 1
až 1,3 miliardy EUR v závislosti na zvolených možnostech. Významných úspor nákladů lze dosáhnout, pokud bude
upřednostňovaná možnost pro EES vybudovaná (tzn. na stejné technické
platformě) společně s upřednostňovanou možností pro
RTP[11].
Na základě těchto předpokladů a s ohledem na to, že rozvoj
započne až od roku 2015, se navrhuje vyčlenit na tyto dva systémy v
rámci tohoto návrhu 1,1 miliardy EUR, aniž by tím byly dotčeny budoucí
návrhy Komise týkající se systému inteligentních hranic a následného rozhodnutí
Evropského parlamentu a Rady.
Komise má v plánu svěřit úkoly
související s prováděním tohoto programu Agentuře pro provozní
řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody,
bezpečnosti a práva zřízené nařízením Evropského parlamentu a
Rady (EU) č. 1077/2011.[12]
Toto nařízení by v tomto případě bylo včas
pozměněno tak, aby konkrétně zahrnovalo úkoly obsažené v poslání
agentury, příslušné částky dotace agentury by byly
vyčleněny z operačních prostředků programu.
5.3.        Zdroje na národní programy
Stávající praxe v rámci fondů obecného
programu „Solidarita a řízení migračních toků“, kdy se na
počátku období stanoví kritéria pro příděly, které členské
státy obdrží na celé sedmileté období, zajišťuje kontinuitu a určitou
míru předpokládatelnosti. Jde však v zásadě o statický přístup,
který nemotivuje členské státy k provádění opatření, jež odpovídají
prioritám Unie a neumožňují EU reagovat na měnící se situace a
priority významným a soustředěným přerozdělením
zdrojů. Mechanismus zvolený pro rozdělení a použití zdrojů v
rámci budoucích fondů by měl v sobě proto zohledňovat potřebu
kontinuity a stability na jedné straně jako předpoklad řádného
víceletého programování a potřebu větší pružnosti a
přizpůsobivosti změnám na straně druhé.
S ohledem na výše uvedené se při
přidělování financí v rámci sdíleného řízení vychází z
kombinace:
–
základní částky přidělené
členským státům na počátku příštího víceletého
finančního rámce (MFF);
–
pohyblivé částky, která má být
připočtena k základní částce a která má být přidělená
ve dvou fázích.
Základní částka se přiděluje
členským státům na počátku nadcházejícího víceletého
finančního rámce a vypočítá se na základě objektivních kritérií
a potřeb. Představuje 60 % celkového krytí určeného na
národní programy a příděly jsou stanoveny na každý jednotlivý
členský stát v příloze I tohoto nařízení. Vychází z výpočtů
na roky 2010–2012 v rámci Fondu pro vnější hranice, přičemž
obsahuje minimální částku pro každý členský stát. Tím se zajistí
určitá kontinuita se stávajícím víceletým finančním rámcem a
členským státům se umožní finanční stabilita pro plánování
jejich vnitrostátních víceletých programů.
·
Pohyblivá částka bude připočtena k
základní částce v závislosti na ochotě každého členského státu
financovat v rámci svého národního programu opatření, která odpovídají
konkrétním prioritám Unie. Tato konkrétní opatření jsou definována v příloze
II a lze je měnit. V zásadě by se přidělovala ve dvou
fázích: na počátku víceletého finančního rámce během politického
dialogu a jednání o národních programech příslušných členských
států a v průběhu přezkumu v polovině období v roce
2017.
Tento přezkum v polovině období by
byl příležitostí k přezkoumání situace v členských státech a k
přidělení nových zdrojů na nadcházející roky víceletého
finančního rámce (2018–2020). Pro toto nařízení bude přezkum v
polovině období vycházet z kombinace posouzení budoucích rizik a priorit
Unie, jak je sama předefinovala. Jelikož základní částky pro
členské státy byly stanoveny na základě historických údajů na
počátku programového období, bude vhodné provést aktualizaci. Tato
posouzení rizik/potřeb by mohla být vypracována pomocí agentury Frontex.
Členské státy, u kterých z těchto posouzení vyplynulo více
potřeb nebo které čelí vyšším rizikům, obdrží další částku,
čímž získává hmatatelnou podobu zásada solidarity a sdílení
odpovědnosti.
5.4.      Opatření ve třetích
zemích a ve vztahu k těmto zemím
V souvislosti s vnějším rozměrem v
této oblasti by měla být podpora směřována na prohlubování
spolupráce s třetími zeměmi a posílení jistých klíčových
aspektů ostrahy jejich hranic a kapacit správy hranic v oblastech zájmu
cílů migrační politiky Unie a cílů vnější bezpečnosti
Unie. V rámci EUROSUR by například mohly být dány k dispozici finance na
propojení systémů a infrastruktur třetích zemí se systémy a
infrastrukturami Unie, aby byla možná pravidelná výměna informací. Tato
opatření nemají být přímo orientovaná na rozvoj, nýbrž mají ve
vhodných případech doplňovat finanční pomoc poskytnutou
prostřednictvím nástrojů vnější pomoci Unie, jež zůstávají
hlavním zdrojem finančních prostředků určených na pomoc třetím
zemím při budování jejich příslušných kapacit. Při čerpání
této podpory se bude dbát na plný soulad se zásadami a obecnými cíli
vnější činnosti a zahraniční politikou Unie, jež se k dané zemi
či regionu váží. Doplňkovost bude zajištěna pomocí posílené
koordinace s Evropskou službou pro vnější činnost (EEAS) a
příslušnými útvary Komise.
V souladu s finančním nařízením bude
tato opatření řídit přímo Komise nebo nepřímo subjekty nebo
osoby odlišné od členských států.
5.5.      Agentury Unie
V zájmu účelnějšího využití
schopností a odborné zázemí příslušných agentur Unie v oblasti
vnitřních věcí Komise rovněž plánuje využít možnosti, jež skýtá
finanční nařízení, a pověřit pomocí zdrojů, jež jsou v
rámci tohoto nařízení k dispozici, dané agentury plněním konkrétních
úkolů, jež spadají do jejich poslání a doplňují jejich pracovní
program. U úkolů zahrnutých do tohoto nástroje se to týká zejména:
–
Evropské agentury pro řízení operativní
spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie
(agentura Frontex) pro činnosti v Unii a mimo ni, které vyžadují operativní
znalosti týkající se ochrany hranic,
–
Evropského podpůrného úřadu pro otázky
azylu (EASO) pro činnosti jako např. odborná příprava
pohraniční stráže v oblasti azylu,
–
Evropského policejního úřadu (Europol) a
Evropské policejní akademie (CEPOL) s ohledem na spolupráci mezi jednotlivými
donucovacími orgány s pohraniční stráží,
–
Agentury pro provozní řízení rozsáhlých
informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
(agentury pro informační systémy), co se týče vývoje nových
systémů informačních technologií.
2011/0365 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
kterým se jako součást Fondu pro
vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v
oblasti vnějších hranic a víz
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[13],
s ohledem na stanovisko Výboru
regionů[14],

v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cíle Unie zajistit vysokou úroveň
bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (čl. 67
odst. 3 Smlouvy o fungování Unie) by mělo být mimo jiné dosaženo společnými
opatřeními pro překračování vnitřních hranic osobami a
ochranu na vnějších hranicích a společnou vízovou politiku, které
mají být součástí několikastupňového systému, jehož cílem je
usnadnit legální cestování a boj proti nelegálnímu přistěhovalectví.
(2)
Strategie vnitřní bezpečnosti EU, kterou
Rada schválila v únoru 2010[15],
tvoří sdílený program pro řešení těchto společných
úkolů v oblasti bezpečnosti. Sdělení Komise z listopadu 2010
nazvané „Strategie vnitřní bezpečnosti EU: pět kroků
směrem k bezpečnější Evropě“[16] proměňuje zásady a
pokyny strategie v konkrétní kroky tím, že stanovuje pět strategických
cílů: zničit mezinárodní zločinecké sítě, předcházet
terorismu a řešit radikalizaci a nábor, zvýšit pro občany a podniky
úroveň bezpečnosti v kyberprostoru, posílit bezpečnost
prostřednictvím správy hranic a zlepšit odolnost Evropy vůči
krizím a katastrofám.
(3)
Klíčovými zásadami, kterými se provádění
strategie vnitřní bezpečnosti řídí, by měly být solidarita
mezi členskými státy, jasné rozdělení úkolů, respektování
základních práv a právního státu, silné zaměření na globální
perspektivu a neoddělitelné propojení s vnější bezpečností.
(4)
Na podporu provádění strategie v oblasti
vnitřní bezpečnosti a pro zajištění, aby mohla být
skutečně uvedena do chodu, by měla být členským státům
poskytnuta adekvátní finanční podpora formou zřízení Fondu pro
vnitřní bezpečnost.
(5)
Vzhledem k právním specifikům, jež se k
hlavě V Smlouvy váží, nelze z právního hlediska Fond pro vnitřní
bezpečnost zřídit formou jediného finančního nástroje.
(6)
Fond by měl být proto zřízen jako
komplexní rámec pro finanční podporu EU v oblasti vnitřní
bezpečnosti, který bude obsahovat nástroj zřízený tímto
nařízením, jakož i nástroj zřízený nařízením č. …/2012/EU,
kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje
nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení
trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí.
Tento komplexní rámec by mělo doplňovat nařízení č.
…/2012/EU, o obecných ustanoveních ohledně Azylového a migračního
fondu a ohledně nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce,
předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a
řešení krizí[17],
na které by toto nařízení mělo odkazovat, pokud jde o pravidla
týkající se programování, finančního řízení, řízení a kontroly,
účetní závěrky, uzavírání programů a podávání zpráv a hodnocení.

(7)
Solidarita a sdílení odpovědnosti mezi
členskými státy a Unií při správě vnějších hranic jsou
jednou z pěti složek společné politiky v oblasti řízení
vnějších hranic.
(8)
Fond pro vnitřní bezpečnost by měl
vyjadřovat solidaritu prostřednictvím finanční pomoci těm
členským státům, které v plném rozsahu uplatňují schengenská
ustanovení týkající se vnějších hranic, jakož i těm státům,
které se na úplnou účast v schengenském systému připravují.
(9)
Účast určitého členského státu by
neměla být souběžná s jeho účastí na některém
dočasném finančním nástroji Unie, který podporuje přijímající
členské státy mimo jiné při financování opatření na nových
vnějších hranicích Unie v rámci provádění schengenského acquis
týkající se hranic, víz a ochrany vnějších hranic.
(10)
Část fondu týkající se vnějších hranic a
víz (dále jen „nástroj“) by měla být založena na procesu budování kapacit
vytvořených za pomoci Fondu pro vnější hranice, který byl zřízen
rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007[18], a měla by být
rozšířena tak, aby zohledňovala nové události.
(11)
Při plnění úkolů na vnějších
hranicích a konzulátech v souladu s schengenským acquis týkajícím se
hranic a víz vykonávají členské státy v schengenském prostoru
činnosti v zájmu všech ostatních členských států a jejich
jménem, a tím vykonávají pro Unii veřejnou službu. V zájmu vyjádření
solidarity by měl nástroj přispívat na podporu provozních nákladů
souvisejících s politikou hraniční ochrany a víz a umožnit členským
státům, aby si systematicky udržovaly kapacity nezbytné pro tuto službu,
kterou vykonávají pro všechny. Tato podpora spočívá v plné náhradě
volby nákladů souvisejících s cíli spadajících do tohoto nástroje a bude
tvořit nedílnou součást národních programů.
(12)
Nástroj by měl doplňovat a posilovat
činnosti prováděné za účelem rozvoje operativní spolupráce pod
záštitou Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na
vnějších hranicích členských států Evropské unie, zřízené
nařízením (ES) č. 2007/2004 (dále jen „agentura Frontex“)[19], včetně nových
činností vyplývajících ze změn zavedených nařízením č. […][20], a tímto dále posílit
solidaritu mezi těmi členskými státy, které provádějí kontrolu
na vnějších hranicích v zájmu schengenského prostoru jako celku a jeho
jménem.
(13)
Tento nástroj by měl být proveden tak, aby
byla plně respektována práva a zásady zakotvené v Listině základních
práv Evropské unie.
(14)
K zajištění jednotné a vysoce kvalitní
ochrany vnějších hranic a k usnadnění legálního cestování přes
vnější hranice v rámci strategie vnitřní bezpečnosti EU by
měl nástroj přispívat k rozvoji společného evropského systému
integrované správy hranic, který zahrnuje veškerá přijatá opatření
související s politikou, právními předpisy, systematickou spoluprací,
rozdělením zátěže, zaměstnanci, vybavením a technologií
přijatým na různých úrovních příslušnými orgány členských
států jednajícími ve spolupráci s agenturou Frontex, třetími zeměmi
a případně s ostatními subjekty a který využívá mimo jiné
čtyřstupňový model bezpečnosti hranic a integrovanou
analýzu rizik Evropské unie.
(15)
V souladu s protokolem č. 5 k aktu o
přistoupení z roku 2003[21]
o pozemním průjezdu osob mezi Kaliningradskou oblastí a ostatními
částmi Ruské federace by se z nástroje měly uhradit veškeré
dodatečné náklady vynaložené při provádění zvláštních ustanovení
acquis Unie přijatých pro tento průjezd, tj. nařízení
Rady (ES) č. 693/2003 ze dne 14. dubna 2003 o zavedení
dokladu k usnadnění průjezdu (FTD) a dokladu
k usnadnění průjezdu po železnici (FRTD)
a o změně Společné konzulární instrukce
a Společné příručky[22],
a nařízení Rady (ES) č. 694/2003 o jednotném vzoru dokladu
k usnadnění průjezdu (FTD) a dokladu k usnadnění
průjezdu po železnici (FRTD) stanovených nařízením (ES)
č. 693/2003[23].
Potřeba nepřetržité finanční podpory za ušlé poplatky by však
měla záviset na platném vízovém režimu Unie s Ruskou federací.
(16)
            Nástroj by měl obsahovat podporu
vnitrostátních opatření a spolupráce mezi členskými státy
v oblasti vízové politiky a jiné činnosti probíhající ve fázi, která
předchází ochraně vnějších hranic. Účinné řízení
činností organizovaných službami členských států ve třetích
zemích je v zájmu společné vízové politiky jakožto součásti
mnohovrstevného systému zaměřeného na usnadnění legálního
cestování a na boj proti nedovolenému přistěhovalectví v Evropské
unii a je nedílnou součástí společného systému integrované správy
hranic.
(17)
Kromě toho by měl nástroj podporovat
opatření na území zemí schengenského prostoru, která jsou součástí
rozvoje společného systému integrované správy hranic, jenž posiluje
celkové fungování schengenského prostoru.
(18)
Nástroj by měl rovněž podporovat rozvoj
systémů informační technologie Evropské unie, díky čemuž by byly
členské státy vybaveny nástroji pro efektivnější řízení pohybu
státních příslušníků třetích zemí přes hranice a byla
zajištěna lepší identifikace a ověření totožnosti cestujících
(„inteligentní hranice“). Za tímto účelem by měl být zřízen
program, jehož cílem je pokrýt náklady na rozvoj součástí takových
systémů jak na centrální, tak na vnitrostátní úrovni, které zajišťují
technický soulad, úspory nákladů a hladký průběh provádění
v členských státech.
(19)
Pro okamžité řešení nepředpokládaného
migračního tlaku a hrozeb pro bezpečnost hranic by mělo být
možné poskytnout mimořádnou pomoc v souladu s rámcem stanoveným v
nařízení č. … 2012/EU, kterým se jako součást Fondu pro
vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu
policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti
trestné činnosti a řešení krizí.
(20)
Navíc v zájmu posílené solidarity v schengenském
prostoru jako celku by v případech, kdy jsou zjištěny nedostatky
či případné hrozby, a to zejména v důsledku schengenského
hodnocení, měly členské státy záležitost příslušným způsobem
sledovat za pomocí zdrojů v rámci svých programů podle priority,
případně jako doplněk opatření mimořádné pomoci.
(21)
Pro posílení solidarity a sdílení odpovědnosti
by měly být členské státy vyzývány, aby využily část zdrojů
dostupných v rámci programů na zvláštní priority definované Unií, jako
např. nákup technického vybavení pro potřeby agentury Frontex a
rozvoj konzulární spolupráce pro Unii.
(22)
Aby bylo zajištěno uplatňování
schengenského acquis v celém schengenském prostoru, mělo by být
provádění nařízení o vytvoření hodnotícího a monitorovacího
mechanismu k ověření uplatňování schengenského acquis[24] podporováno také tímto
nařízením, které je nezbytným nástrojem, jenž má doplňovat politiky
zajišťující neprovádění kontrol osob.
(23)
Vzhledem ke zkušenostem získaným v
případě Fondu pro vnější hranice a rozvoji systémů SIS a
VIS se považuje za vhodné, aby byla umožněna flexibilita týkající se
případných převodů zdrojů mezi různými prostředky
provádění cílů nástroje, aniž by byla ovlivněna zásada zajistit
od počátku kritickou míru a finanční stabilitu pro programy a
operační podporu pro členské státy.
(24)
Ve stejném smyslu by měl být rozšířen
rozsah opatření a zvýšeny stropy zdrojů, které má Unie stále k
dispozici („opatření Unie“) s cílem posílit kapacity Unie při provádění
různých činností v daném rozpočtovém roce týkajících se
řízení vnějších hranic a společné vízové politiky v zájmu Unie
jako celku, a to v případě potřeby. Mezi taková opatření
Unie patří studie a pilotní projekt na podporu politiky a jejího
uplatňování, opatření či ujednání v třetích zemích, které
se zabývají migračními tlaky z těchto zemí, v zájmu optimálního
řízení migračních toků do Unie a efektivní organizace
souvisejících úkolů na vnějších hranicích a konzulátech.
(25)
Opatření ve třetích zemích a ve vztahu k
těmto zemím podporovaná tímto nástrojem by měla být přijímána v
součinnosti a souladu s ostatními opatřeními mimo EU, které získávají
podporu prostřednictvím zeměpisných a tematických nástrojů
vnější pomoci Unie. Při provádění těchto opatření by
se mělo zejména dbát na plný soulad se zásadami a obecnými cíli
vnější činnosti a zahraniční politiky Unie, jež se k dané zemi
či regionu váží. Neměla by být určena na podporu opatření
přímo orientovaných na rozvoj a v případě potřeby by
měla doplňovat finanční pomoc poskytovanou prostřednictvím
nástrojů vnější pomoci. Rovněž bude zajištěn soulad s
humanitární politikou Unie, zejména pokud jde o mimořádná opatření.
(26)
Financování z rozpočtu Unie by se mělo
zaměřit na činnosti, kde může být zásah Unie prospěšnější
ve srovnání s opatřením na úrovni samotných členských států.
Vzhledem k tomu, že Evropská unie má lepší postavení než členské státy k
poskytnutí rámce pro vyjádření solidarity Unie při ochraně
hranic, vízové politiky a řízení migračních toků a k poskytnutí
platformy pro vývoj společných systémů informačních technologií
na podporu těchto politik, finanční podpora poskytovaná podle tohoto
nařízení přispívá zejména k posilování kapacit v těchto
oblastech na vnitrostátní i evropské úrovni.
(27)
Pro doplnění nebo změnu ustanovení v
tomto nástroji týkajících se definování konkrétních opatření v rámci
národních programů by měla být na Komisi přenesena pravomoc
přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Je obzvláště důležité, aby Komise
během přípravné práce prováděla náležité konzultace,
včetně konzultací s odborníky.
(28)
Při přípravě a vypracování aktů
v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly
příslušné dokumenty Evropskému parlamentu a Radě předávány
současně, včas a vhodným způsobem.
(29)
Komisi by měly být svěřeny
prováděcí pravomoci, aby bylo zajištěno jednotné, účinné a
včasné uplatňování ustanovení o operační podpoře stanovené
tímto nařízením a aby byl zřízen rámec pro program týkající se nových
systémů informačních technologií. Tyto pravomoci by měly být
vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
182/2001 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady
způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
prováděcích pravomocí[25].

(30)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž upravit
solidaritu a sdílení odpovědnosti mezi členskými státy a Unií v
řízení vnějších hranic a vízové politice, nemůže být
uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej
může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout
opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5
Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou
v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec
toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(31)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č.
574/2007/ES ze dne 23. května 2007 o zřízení Fondu pro
vnější hranice na období 2007 až 2013[26]
je třeba zrušit.
(32)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto
nařízení ta ustanovení schengenského acquis, která spadají do
oblastí uvedených v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne
17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování
dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským
královstvím o přidružení těchto států k provádění,
uplatňování a rozvoji schengenského acquis[27].
(33)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení
ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií,
Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení
Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji
schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1
bodě A a B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí
Rady 2008/146/ES o uzavření uvedené dohody jménem Evropského
společenství[28].
(34)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto
nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu
mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a
Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k
dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou
konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění,
uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do
oblasti uvedené v čl. 1 bodu A a B rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení
s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU o uzavření Protokolu jménem
Unie[29].

(35)
Podle Protokolu o postavení Dánska,
připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování
Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání opatření Rady podle
části třetí hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie, s výjimkou
„opatření k určení těch třetích zemí, jejichž státní
příslušníci při překračování vnějších hranic
členských států musí mít vízum, a [...] opatření o jednotném
vzoru víz“. Tento návrh navazuje na schengenské acquis a článek 4 Protokolu
o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unie a
Smlouvě o fungování Evropské unie, uvádí, že „do šesti měsíců
poté, co Rada přijala návrh nebo podnět k doplnění schengenského
acquis podle ustanovení hlavy V části třetí Smlouvy o fungování
Evropské unie, se Dánsko rozhodne, zda toto rozhodnutí Rady provede ve svém
vnitrostátním právu“.
(36)
Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení
schengenského acquis, kterých se Spojené království neúčastní
v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května
2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska,
aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis,
a v souladu s následným rozhodnutím Rady 2004/926/ES ze dne
22. prosince 2004 o uvedení v platnost částí schengenského acquis
pro Spojené království Velké Británie a Severního Irska. Spojené
království se tudíž nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro
ně není závazné ani použitelné.
(37)
            Toto nařízení rozvíjí ustanovení
schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s
rozhodnutím Rady 2001/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na
ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis. Irsko
se tedy nepodílí na jeho přijímání, a toto rozhodnutí pro ně není
závazné ani použitelné,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Účel a oblast
působnosti
1.
Tímto nařízením se jako součást
Fondu pro vnitřní bezpečnosti (dále jen „fond“) zřizuje nástroj
pro finanční podporu řízení vnějších hranic a společné
vízové politiky (dále jen „nástroj“).
Společně s nařízením č.
…/2012/EU, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost
zřizuje nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce,
předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a
řešení krizí, se tímto nařízením zřizuje Fond pro vnitřní
bezpečnost na období od 1. ledna 2014 do
31. prosince 2020.
2.
Toto nařízení stanoví
(a)
cíle finanční podpory a způsobilá
opatření;
(b)
obecný rámec k provádění způsobilých
opatření;
(c)
zdroje dostupné v rámci tohoto nástroje od
1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 a jejich
rozdělování;
(d)
účel a oblast působnosti různých
zvláštních prostředků, kterými se financují výdaje na řízení
vnějších hranic a společná vízová politika.
3.
Tímto nařízením se upravuje uplatňování
pravidel stanovených v nařízení (EU) č. ..2012 [horizontální
nařízení].
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí
tyto definice :
(a)
„vnějšími hranicemi“ se rozumí pozemní hranice
členských států, včetně říčních a jezerních
hranic, námořní hranice a jejich letiště, říční
přístavy, námořní přístavy a jezerní přístavy, na
které se vztahují právní předpisy Unie o překračování
vnějších hranic, bez ohledu na to, zda se jedná o dočasné hranice
či nikoli;
(b)
„dočasnými vnějšími hranicemi“ se rozumí
–
společná hranice mezi členským státem,
který v plném rozsahu provádí schengenské acquis, a členským
státem, který je povinen toto acquis v plném rozsahu
uplatňovat v souladu se svým aktem o přistoupení, pro
nějž však rozhodnutí Rady, které ho zmocňuje toto acquis
plně uplatňovat, zatím nevstoupilo v platnost,
–
společná hranice mezi dvěma
členskými státy, které jsou povinny uplatňovat schengenské acquis
v plném rozsahu v souladu se svými akty o přistoupení, pro
něž však příslušné rozhodnutí Rady, které je zmocňuje toto acquis
plně uplatňovat, zatím nevstoupilo v platnost;
(c)
„hraničním přechodem“ se rozumí jakýkoliv
přechod určený příslušnými orgány pro překračování
vnějších hranic, oznámený v souladu s čl. 34 odst. 2 nařízení
(ES) č. 562/2006;
(d)
„schengenským hodnotícím a monitorovacím
mechanismem“ se rozumí ověření správného uplatňování
schengenského acquis, jak stanoví nařízení č. … /2012/EU [30][X];
(e)
„mimořádnou situací“ se rozumí naléhavá a
výjimečná situace, kdy velký či nepřiměřený počet
státních příslušníků třetích zemí překročí vnější
hranice jednoho nebo více členských států nebo se očekává, že je
překročí.
Článek 3
Cíle
1.
Obecným cílem nástroje je přispět k
zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v Evropské unii.
2.
V rámci obecného cíle stanoveného v odstavci 1
nástroj přispívá v souladu s prioritami obsaženými v příslušných
unijních strategiích, programech, posouzení hrozeb a rizik k následujícím
konkrétním cílům:
(a)
podporovat společnou vízovou politiku, která
má usnadňovat legální cestování, zajišťovat rovné zacházení se
státními příslušníky třetích zemí a řešit nedovolenou migraci
Dosažení tohoto cíle se měří ukazateli,
mezi něž patří např. počet vybavených, zajištěných
a/nebo vylepšených konzulárních úřadů pro účinné zpracovávání
žádostí o víza a poskytování kvality služeb pro žadatele o víza;
(b)
podporovat správu hranic, aby byla zajištěna
vysoká úroveň ochrany vnějších hranic na jedné straně a plynulý
přechod přes vnější hranice v souladu s schengenským acquis
na straně druhé.
Dosažení tohoto cíle se měří ukazateli,
mezi něž patří např. vývoj vybavení pro ochranu hranic a
zadržení státních příslušníků třetích zemí vstupujících do
země neoprávněně na vnějších hranicích v závislosti na
riziku příslušné části vnějších hranic.
3.
Pro dosažení těchto cílů nástroj
přispěje k následujícím operačním cílům:
(a)
podpora rozvoje a provádění politik
zajišťujících neprovádění kontrol osob bez ohledu na jejich státní
příslušnost při překračování vnitřních hranic,
provádění kontrol osob a efektivní monitorování překračování vnějších
hranic;
(b)
postupné zavádění integrovaného systému řízení
vnějších hranic, včetně posilování meziagenturní spolupráce mezi
migračními a donucovacími úřady členských států na
vnějších hranicích a opatření uvnitř území a nezbytná
stěžejní opatření související s bezpečností dokumentů a se
správou identit;
(c)
podpora rozvoje a provádění společné
politiky týkající se víz a jiných krátkodobých povolení k pobytu,
včetně konzulární spolupráce;
(d)
zřizování a provozování systémů
informačních technologií, jejich komunikační infrastruktury a
vybavení podporujícího řízení migračních toků přes
vnější hranice Unie;
(e)
zajišťování účinného a jednotného
uplatňování acquis Unie týkajícího se hranic a víz,
včetně fungování schengenského hodnotícího a monitorovacího
mechanismu;
(f)
posilování spolupráce mezi členskými státy
působícími ve třetích zemích v souvislosti s toky státních
příslušníků třetích zemí na území členských států,
jakož i spolupráce s třetími zeměmi v tomto ohledu.
4.
Nástroj přispívá k financování technické
pomoci z podnětu členských států a Komise.
Článek 4
Způsobilá opatření
1.
V rámci cílů definovaných v článku 3 a s
ohledem na sjednané závěry politického dialogu v souladu s článkem 13
nařízení (EU) č. …/2012 [horizontální nařízení] jsou z nástroje
podporována opatření v členských státech nebo opatření jimi
prováděná, a to zejména tato:
(a)
infrastruktura, budovy a systémy nezbytné pro
ostrahu na hraničních přechodech a pro dohled mezi hraničními
přechody a pro účinný boj s nelegálním překračováním
vnějších hranic;
(b)
operativní vybavení, dopravní prostředky a
komunikační systémy nezbytné pro účinnou ochranu hranic a odhalování
osob, jako např. pevné terminály pro VIS, SIS a Evropský systém archivace
vyobrazení (FADO), včetně nejnovějších technologií;
(c)
systémy informačních technologií pro
řízení migračních toků přes hranice;
(d)
infrastruktura, budovy a operativní vybavení
nezbytné pro zpracovávání žádostí o víza a konzulární spolupráci;
(e)
studie, pilotní projekty a opatření, jejichž
cílem je dbát o spolupráci jednak mezi agenturami v členských státech a
jednak mezi členskými státy, a provádění doporučení,
operativních standardů a osvědčených postupů vyplývajících
z operativní spolupráce mezi členskými státy a agenturami Unie.
2.
V rámci cílů definovaných v článku 3 jsou
z tohoto nástroje podporována opatření ve třetích zemích a ve vztahu
k těmto zemím, a to zejména tato:
(a)
informační systémy, nástroje nebo vybavení pro
sdílení informací mezi členskými státy a třetími zeměmi;
(b)
opatření, jejichž cílem je dbát o
operační spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi,
včetně společných operací;
(c)
studie, akce, odborná příprava, vybavení a
pilotní projekty na poskytování ad hoc technických a operativních
znalostí třetím zemím;
(d)
studie, akce, odborná příprava, vybavení a
pilotní projekty provádějící zvláštní doporučení, operativní
standardy a osvědčené postupy vyplývající z operativní spolupráce
mezi členskými státy a agenturami Unie v třetích zemích.
3.
Opatření uvedená v písmeně a) odstavce 1
nejsou na dočasných vnějších hranicích způsobilá.
4.
Opatření související s dočasným a
výjimečným znovuzavedením ochrany vnitřních hranic v souladu s
Schengenským hraničním kodexem nejsou způsobilá.
KAPITOLA II
FINANČNÍ A PROVÁDĚCÍ RÁMEC
Článek 5
Celkové zdroje a provádění
1.
Celkové zdroje na provádění tohoto
nařízení činí 3 520 milionů EUR.
2.
Roční rozpočtové prostředky
schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
3.
Celkové finanční zdroje jsou čerpány
následujícími způsoby:
(a)
v rámci národních programů podle
článků 9 a 12;
(b)
v rámci operační podpory, která je
součástí, národních programů a za podmínek stanovených v článku
10;
(c)
v rámci fungování zvláštního režimu průjezdu v
souladu s článkem 11;
(d)
v rámci opatření Unie podle článku 13;
(e)
v rámci mimořádné pomoci podle článku 14;

(f)
provádění programu pro zřizování nových
systémů informačních technologií na podporu řízení
migračních toků přes vnější hranice Unie za podmínek
stanovených v článku 15;
(g)
technická pomoc podle článku 16.
4.
Rozpočet přidělený v rámci nástroje
je plněn v rámci sdíleného řízení v souladu s čl. 55 odst.
1 písm. b) nařízení (EU) č. …/2012 [nové finanční
nařízení], s výjimkou opatření Unie uvedených v článku 13,
mimořádné pomoci uvedené v článku 14 a technické pomoci uvedené v
čl. 16 odst. 1.
Způsob(y) plnění rozpočtu pro
program týkající se vývoje nových systémů informační technologie jsou
stanoveny v prováděcím aktu uvedeném v čl. 15 odst. 2.
5.
Celkové zdroje se použijí orientačně
takto:
(a)
2 000 milionů EUR na národní programy
členských států;
(b)
1 100 milionů EUR na zřízení nových
systémů informačních technologií na podporu řízení
migračních toků přes vnější hranice Unie, jak stanoví
čl. 15 odst. 2;
(c)
150 milionů EUR na zvláštní režim
průjezdu;
(d)
270 milionů EUR na opatření Unie,
mimořádnou pomoc a technickou pomoc z podnětu Komise.
6.
Společně s celkovými zdroji stanovenými
pro nařízení č. … /2012/EU, kterým se jako součást Fondu pro
vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu
policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti
trestné činnosti a řešení krizí, představují globální zdroje,
jež jsou k dispozici pro toto nařízení, jak stanoví odstavec 1,
finanční krytí pro Fond pro vnitřní bezpečnost a
představují pro rozpočtový orgán pro roční rozpočtový
proces hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální
dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o
rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[31].
7.
Země zapojené do provádění,
uplatňování a rozvoje schengenského acquis se účastní nástroje
v souladu s tímto nařízením.
8.
Budou uzavřena ujednání týkající se
finančních příspěvků placených těmito zeměmi do
tohoto nástroje a doplňková pravidla nezbytná pro takovou účast,
včetně ustanovení na zajištění ochrany finančních
zájmů Unie a pravomoci auditu Účetního dvora.
Finanční příspěvky z těchto
zemí se připočtou ke globálním zdrojům dostupným z rozpočtu
Unie, jak stanoví odstavec 1.
Článek 6
Zdroje na způsobilá opatření
v členských státech
1.
2 000 milionů EUR je přiděleno
členským státům orientačně takto:
(a)
1 200 milionů EUR tak, jak je uvedeno v
příloze I;
(b)
450 miliónů EUR na základě výsledků
mechanismu popsaného v článku 7;
(c)
v rámci přezkumu v polovině období a pro
období počínaje rozpočtovým rokem 2018 je přiděleno 350
milionů EUR, což je zbývající část dostupných prostředků v
rámci tohoto článku nebo jiná částka, jak je stanoveno podle odstavce
2, na základě výsledků analýzy rizik a mechanismu stanoveného v
článku 8.
2.
Pro řádné řešení cílů podle tohoto
nařízení v případě nepředpokládaných nebo nových okolností
a/nebo pro zajištění účinného použití finančních
prostředků dostupných podle tohoto nařízení je Komise
zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s
článkem 17 pro úpravu orientační částky stanovené v odst. 1
písm. c).
3.
Členské státy, které přistoupí k Unii v
období 2012–2020, nemohou využívat výhod plynoucích z příspěvků
na národní programy v rámci tohoto nástroje, dokud budou moci čerpat z
dočasného nástroje Unie, ze kterého získávají podporu přijímající
členské státy na financování opatření na nových vnějších
hranicích Unie v rámci provádění schengenského acquis týkajícího se
hranic, víz a ochrany vnějších hranic.
Článek 7
Zdroje na specifická opatření
1.
Členské státy mohou mimo své příděly
vypočtené v souladu s čl. 6 odst. 1 písm. a) získat další částku
za předpokladu, že je jako taková označena v programu a je použita
pro dosažení specifických opatření uvedených v příloze II.
2.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat
akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 17 pro
přepracování specifických opatření uvedených v příloze II, pokud
se to považuje za vhodné. V závislosti na dostupných zdrojích na základě
nových specifických opatření mohou členské státy obdržet další
částku, jak stanoví odstavec 1.
3.
Další částka v rámci tohoto článku je
přidělena dotyčným členským státům v jednotlivém
rozhodnutí o financování, kterým se schvaluje nebo pozměňuje jejich
národní program postupem stanoveným v článku 14 nařízení (EU) č.
…./2012 [horizontální nařízení].
Článek 8
Zdroje v rámci přezkumu v
polovině období
1.
Pro přidělení částky uvedené v 6
odst. 1 písm. c) Komise do 1. června 2017 na základě výstupů
a po konzultaci s agenturou Frontex vypracuje zprávu, která v souladu s
analýzou rizik vypracovanou agenturou Frontex určí úrovně ohrožení na
vnějších hranicích na období 2017–2020. Stupně ohrožení budou vycházet ze zatížení při správě
hranic a ohrožení, které ovlivnilo bezpečnost na vnějších hranicích
členských států v období 2014–2016, a bude mj. zohledňovat
případné budoucí trendy, pokud jde o migrační toky a nezákonné
činnosti na vnějších hranicích s ohledem na politický,
hospodářský a sociální vývoj v dotyčných třetích zemích, zejména
v sousedních zemích.
Ve zprávě bude určen stupeň
ohrožení pro každou část vnější hranice na základě znásobení
délky dotyčné části hranice s vážením stanoveným takto:
a)      vnější pozemní hranice:
i)        faktor 1 pro běžné ohrožení,
ii)       faktor 3 pro střední ohrožení,
iii)      faktor 5 pro vysoké ohrožení;
b)      vnější námořní hranice:
i)        faktor 1 pro běžné ohrožení,
ii)       faktor 3 pro střední ohrožení,
iii)      faktor 5 pro vysoké ohrožení.
Na základě zprávy Komise určí, které
členské státy obdrží další částku. Ty členské státy, které jsou
ve větší míře vystaveny hrozbě stanovené pro výpočet pro
rozpočtový rok 2013 podle rozhodnutí č. 574/2007/ES, obdrží další
zdroje v poměrné výši.
2.
Pro účely rozdělení zdrojů dle
odstavce 1:
a)      se zohlední demarkační linie mezi
územími uvedenými v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 866/2004 ze
dne 29. dubna 2004 o režimu podle článku 2 protokolu č. 10
k aktu o přistoupení po celou dobu použitelnosti článku 1
protokolu 10 týkající se Kypru, jenž je součástí aktu o přistoupení z
roku 2003, a to i přesto, že se nejedná o vnější pozemní hranici;
nezohledňuje se však délka námořní hranice, která se nachází
severně od této linie;
b)      se „vnějšími námořními
hranicemi“ rozumí vnější hranice pobřežního moře členských
států v souladu s vymezením podle článků 4 až 16 Úmluvy
Organizace spojených národů o mořském právu. V případech,
kdy je k zamezení nelegální migrace nebo nedovoleného vstupu třeba
rozsáhlých pravidelných operací, se jimi však rozumějí vnější hranice
oblastí s vysokým rizikem. Tyto oblasti se určí s ohledem na
příslušné údaje týkající se těchto operací v letech 2014–2016
poskytnuté dotyčnými členskými státy.
3.
Navíc v návaznosti na výzvu Komise
učiněnou do 1. června 2017 mohou členské státy
obdržet další příspěvek za předpokladu, že je jako takový
označen v programu a bude použit na dosažení specifických opatření,
která budou stanovena s ohledem na priority Unie v danou dobu.
Za tímto účelem je Komisi svěřena
pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku
17 pro přepracování specifických opatření uvedených v příloze
II.
4.
Další částky v rámci tohoto článku
jsou přiděleny dotyčným členským státům v samostatném
rozhodnutí o financování, kterým se schvaluje nebo pozměňuje jejich
národní program postupem stanoveným v článku 14 nařízení (EU) č.
…./2012 [horizontální nařízení].
Článek 9
Národní programy
1.
Národní programy, které mají být připraveny v
rámci tohoto nástroje, a ty, které mají být připraveny podle nařízení
č. …/2012/EU, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní
bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu policejní
spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné
činnosti a řešení krizí, vypracují členské státy
společně a předloží Komisi jako jediný národní program pro fond
a v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č. …./2012 [horizontální
nařízení].
2.
V rámci národních programů, které má Komise
posoudit a schválit podle článku 14 nařízení (EU) č. …../2012
[horizontální nařízení], členské státy sledují především
následující cíle:
(a)
vytvořit evropský systém ostrahy hranic
(EUROSUR) v souladu s právními předpisy a pokyny Unie;
(b)
podporovat a rozšiřovat stávající kapacitu na
národní úrovni v řízení vnějších hranic mj. s ohledem na technologii,
vývoj a/nebo normy pro řízení migračních toků;
(c)
podporovat další rozvoj řízení migračních
toků konzulárními a jinými službami členského státu v třetích
zemích s cílem usnadnit zákonné cestování do Unie a zabránit nelegální migraci;

(d)
posilovat integrovanou správu hranic testováním a
zaváděním nových nástrojů, interoperabilních systémů a
pracovních metod, jejichž cílem je zlepšit výměnu informací v rámci
členského státu nebo zlepšit spolupráci mezi agenturami;
(e)
zajišťovat správné a jednotné uplatňování
acquis Unie týkající se víz a ochrany hranic v důsledku nedostatků
zjištěných na úrovni EU a potvrzených výsledky zjištěnými v rámci
schengenského hodnotícího mechanismu;
(f)
zvyšovat kapacitu pro řešení budoucích
problémů, včetně současných i budoucích hrozeb a tlaků
na vnějších hranicích Unie zejména s ohledem na analýzu rizik vypracovanou
agenturou Frontex.
Článek 10
Operační podpora v rámci
národních programů členských států
1.
Členský stát může využít až 50 %
částky přidělené v rámci nástroje na svůj národní program
na financování operační podpory pro veřejné orgány odpovědné za
plnění úkolů a služeb, které představuj pro Unii veřejnou
službu. Tyto úkoly a služby souvisejí s jedním nebo několika cíli
uvedenými v čl. 3 odst. 2 písm. a), c) a d).
2.
Operační podpora je poskytována pouze, pokud
dotyčný členský stát splní následující podmínky:
(a)
dodržuje acquis Unie týkající se hranic a víz;
(b)
dodržuje normy a pokyny Unie týkající se řádné
správy věcí veřejných v oblasti hranic a víz, zejména schengenského
katalogu týkajícího se ochrany vnějších hranic, vyhoštění a
zpětného přebírání osob, Praktické příručky pro
příslušníky pohraniční stráže a příručky o vízech.
3.
Za tímto účelem Komise před schválením
národních programů posoudí výchozí situaci v členských státech, které
naznačily svůj záměr požádat o operační podporu.
Zjištění Komise je předmětem
výměny názorů s dotyčným členským státem.
V návaznosti na výměnu názorů může
být schválení rozpočtové podpory ze strany Komise v rámci národního
programu členského státu podmíněno programováním a dokončením
řady opatření s cílem zajistit, aby podmínky stanovené v odstavci 2
byly do poskytnutí rozpočtové podpory zcela splněny, a jejich
dokončením.
4.
Operační podpora se soustřeďuje na
konkrétní úkoly a/nebo služby a zaměřuje se na cíle stanovené v
příloze III. Je potřeba provést plnou úhradu výdajů vzniklých
při plnění úkolů a/nebo služeb definovaných v národním programu
v rozmezí finančních limitů stanovených v programu a stropu podle
odstavce 1.
5.
Operační podpora podléhá dohledu a
výměně informací mezi Komisí a dotyčným členským státem v
porovnání s výchozí situací v členském státě, cíli, které mají být
splněny, a ukazateli, kterými se měří pokrok.
6.
Komise stanoví formou prováděcího aktu postupy
pro podávání zpráv týkající se uplatňování tohoto ustanovení a veškeré
praktické podrobnosti, aby členské státy a Komise mohly dodržet tento
článek. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným
postupem podle čl. 18 odst. 2.
Článek 11
Operační podpory na zvláštní
režim průjezdu
1.
Nástroj poskytne podporu na ušlé poplatky
z víz vystavených za účelem průjezdu a na krytí dodatečných
nákladů vynaložených na zavedení režimu dokladu k usnadnění
průjezdu (FTD) a dokladu k usnadnění průjezdu po
železnici (FRTD) v souladu s nařízením Rady (ES) č.
693/2003 a nařízením Rady (ES) č. 694/2003.
2.
Zdroje přidělené Litvě v souladu s
odstavcem 1 nepřesáhnou za období 2014–2020 150 milionů EUR a jsou
dány k dispozici jako dodatečná konkrétní operační podpora pro Litvu.

3.
Pro účely odstavce 1 se dodatečnými
náklady rozumějí náklady, které přímo vyplývají z konkrétních
potřeb při provádění operací v rámci zvláštního režimu
průjezdu a které nevznikají v důsledku udělování víz pro
účely průjezdu nebo pro jiné účely.
Financovat lze tyto druhy dodatečných
nákladů:
a)      investice do infrastruktury;
b)      odborná příprava
zaměstnanců pracujících na zvláštním režimu průjezdu;
c)      další provozní náklady, včetně
platů zaměstnanců konkrétně provádějících zvláštní
režim průjezdu.
4.
Ušlé poplatky uvedené v odstavci 1 se
vypočítají na základě výše poplatků za víza a osvobození od
poplatků za víza zjištěných podle dohod o zjednodušení vízového
režimu mezi Evropskou unií a Ruskou federací v mezích finančního rámce
stanoveného v odstavci 2.
5.
Komise a Litva přezkoumá uplatnění tohoto
článku v případě změn, které mají dopad na existenci a/nebo
fungování zvláštního režimu průjezdu.
6.
Komise stanoví formou prováděcího aktu postupy
pro podávání zpráv týkající se uplatňování ustanovení a veškeré
finanční a jiné praktické podrobnosti, aby Litva a Komise mohly dodržet
tento článek. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu
s přezkumným postupem uvedeným v čl. 18 odst. 2.
7.
Pro zajištění bezproblémového fungování
zvláštního režimu průjezdu může Komise učinit konkrétní
dočasné dohody o úhradě, která se odchyluje od ustanovení
nařízení (EU) č. …./2012 [horizontální nařízení].
Článek 12
Programování v souladu s výsledky
schengenského hodnotícího a monitorovacího mechanismu
V návaznosti na zprávu schengenského
hodnocení, jak byla přijata v souladu s nařízením o vytvoření
hodnotícího a monitorovacího mechanismu k ověření uplatňování
schengenského acquis, dotyčný členský stát v
případě potřeby prověří společně s Komisí a
agenturou Frontex, jak řešit příslušná zjištění a provést
doporučení v rámci svého národního programu.
V případě nutnosti členský stát
přepracuje svůj národní program a zohlední v něm uvedená
zjištění a doporučení.
V návaznosti na dialog s Komisí a agenturou
Frontex členské státy případně přerozdělí zdroje v
rámci svého programu, včetně zdrojů případně
vyčleněných na operační podporu, a/nebo zavedou nebo změní
opatření s cílem napravit nedostatky v souladu se zjištěními a
doporučeními podle zprávy o schengenském hodnocení.
Článek 13
Opatření Unie
1.
Z podnětu Komise může být nástroj
využíván k financování nadnárodních opatření nebo opatření, na kterým
má Unie mimořádný zájem (dále jen „opatření Unie“) a jež se týkají
obecných, konkrétních a operačních cílů uvedených v článku 3.
2.
Aby byla opatření Unie způsobilá k
financování, musí splňovat zejména následující cíle:
(a)
podporovat přípravnou, monitorovací, administrativní
a technickou podporu, vývoj hodnotícího mechanismu nutného k provádění
politiky vnějších hranic a vízové politiky, včetně
provádění správy Schengenu, jak stanoví schengenský hodnotící a
monitorovací mechanismus v souladu s nařízením (EU) č. … o
vytvoření hodnotícího a monitorovacího mechanismu k ověření
uplatňování schengenského acquis;
(b)
zlepšit znalosti a chápání situace
převládající v členských státech prostřednictvím analýzy,
hodnocení a podrobného monitorování politik;
(c)
podporovat rozvoj statistických nástrojů,
metod a společných ukazatelů;
(d)
podporovat a sledovat provádění právních
předpisů Unie a cílů politik Unie v členských státech a
hodnotit jejich účinnost a dopad;
(e)
podporovat vytváření sítí, vzájemné
učení, určování a šíření osvědčených postupů a
inovativních přístupů na evropské úrovni;
(f)
zlepšovat povědomí o politikách a cílích Unie
mezi zúčastněnými stranami a širokou veřejností,
včetně institucionální komunikace týkající se politických priorit
Unie;
(g)
zlepšovat kapacitu evropských sítí na propagaci,
podporu a další rozvoj politik a cílů Unie;
(h)
podporovat mimořádně inovativní projekty,
které rozvíjejí nové metody a/nebo technologie s potenciálem jejich
převedení do jiného členského státu, zejména projekty, jejichž cílem
je zkoušet a validovat výzkumné projekty;
(i)
podporovat opatření ve třetích zemích a
ve vztahu k těmto zemím, jak stanoví čl. 4 odst. 2.
3.
Opatření Unie se provádějí v souladu s
článkem 7 nařízení (EU) č. …../2012 [horizontální
nařízení].
Článek 14
Mimořádná pomoc
1.
Nástroj poskytuje finanční pomoc na
řešení naléhavých a konkrétních potřeb v případě
mimořádné situace, jak je vymezeno v čl. 2 písm. e).
2.
Mimořádná pomoc se provádí v souladu s
mechanismem stanoveným v článku 8 nařízení (EU) č. …../2012
[horizontální nařízení].
Článek 15
Zřízení programu na rozvoj nových
systémů informačních technologií
1.
Orientační částka přidělená do
programu na rozvoj nových systémů informačních technologií
určených pro řízení pohybu státních příslušníků
třetích zemí přes hranice činí 1 100 milionů EUR.
Tento program se provádí v souladu s právními předpisy Unie, jež vymezují
nové systémy informačních technologií a jejich komunikační
infrastrukturu zejména s cílem zlepšit řízení a správu toků
cestujících osob na vnějších hranicích posilováním kontrol a
současném urychlování překračování hranic pro běžné
cestující.
2.
Za řízení programu odpovídá Komise.
Přijme víceletý strategický rámec zahrnující:
(a)
hlavní opatření, jež mají být provedena;
(b)
rozpis rozpočtu po rozpočtových letech;
(c)
harmonogram provádění;
(d)
metody řízení, jež mají být použity pro hlavní
opatření. Opatření může provádět
– Komise přímo nebo prostřednictvím výkonných agentur
– nepřímo subjekty a osoby jiné než členské státy v souladu s
článkem [57] nařízení (EU) č. …./2012 [nové finanční
nařízení]
Mezi hlavní opatření, jež mají být provedena,
by měl patřit zejména rozvoj a testování součástí systémů
na centrální úrovni a aplikací společných pro součásti na
vnitrostátní úrovni, komunikační infrastruktury mezi součástmi na
centrální a vnitrostátní úrovni, koordinace jejich uvedení do provozu a
řízení bezpečnosti systémů.
Komise přijme strategický rámec a veškeré
revize formou prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se
přijímají přezkumným postupem podle čl. 18 odst. 2.
Článek 16
Technická pomoc
1.
Z podnětu a/nebo jménem Komise může být
poskytnuto z nástroje až 1,7 milionů EUR ročně na technickou
pomoc pro Fond pro vnitřní bezpečnost v souladu s článkem 10
nařízení (EU) č. …./2012 [horizontální nařízení].
2.
Z podnětu členského státu může být z
nástroje poskytnut příspěvek ve výši až 5 % celkové částky
přidělené členskému státu na technickou pomoc v rámci národního
programu v souladu s článkem 20 nařízení (EU) č. …../2012
[horizontální nařízení].
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 17
Výkon přenesené pravomoci
1.
Pravomoc přijímat akty v přenesené
pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto
článku.
2.
Přenesení pravomoci uvedené v tomto
nařízení se svěřuje Komisi na dobu sedmi let ode dne vstupu
tohoto nařízení v platnost. Přenesení pravomocí se automaticky
prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada
nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce
před koncem každého z těchto období.
3.
Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení
pravomocí uvedených v tomto nařízení kdykoli zrušit. Rozhodnutím o
zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže
určených. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po vyhlášení v Úředním
věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je
v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných
aktů v přenesené pravomoci.
4.
Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise
neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5.
Akt v přenesené pravomoci přijatý
v souladu s tímto nařízením vstoupí v platnost, jen pokud
proti němu Evropský parlament nebo Rada nevyslovily námitky ve
lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení tohoto aktu
Evropskému parlamentu a Radě, nebo před uplynutím uvedené
lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi
o svém záměru námitky nevyslovit. Z podnětu Evropského
parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 18
Postup projednávání ve výborech
1.
Komisi je nápomocen Výbor pro azyl, migraci a
bezpečnost zřízený v čl. 55 odst. 1 nařízení EU č.
…./2012 [horizontální nařízení].
2.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se
článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 19
Použitelnost nařízení (EU)
č. …./2012 [horizontální nařízení]
Pro tento nástroje se použije ustanovení
nařízení (EU) č.…/2012 [horizontální nařízení].
Článek 20
Zrušení

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
č. 574/2007/ES o zřízení Fondu pro vnější hranice se zrušuje s
účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Článek 21
Přechodná
ustanovení
1.
Tímto nařízením není dotčeno
pokračování nebo změna, včetně úplného nebo
částečného zrušení, projektů a ročních programů až do
jejich uzavření nebo finanční pomoci schválené Komisí na základě
rozhodnutí 574/2007/ES ani žádného jiného právního předpisu, který se na
tuto pomoc použije k 31. prosinci 2013.
2.
Při rozhodování o spolufinancování z tohoto
nástroje Komise přihlíží k opatřením, která mají finanční dopady
v období tohoto spolufinancování a která byla přijata na základě
rozhodnutí 574/2007/ES před [datum zveřejnění v Úředním
věstníku].
3.
Částky přidělené na závazky pro
spolufinancování schválené Komisí mezi 1. lednem 2011 a 31. prosincem
2013, k nimž nejsou doklady požadované pro uzavření opatření
zaslány Komisi ve lhůtě pro předložení závěrečné
zprávy, Komise automaticky uvolní ze závazku do 31. prosince 2017,
přičemž vzniká povinnost neoprávněně vyplacené částky vrátit.
4.
K částkám na opatření, která byla
pozastavena z důvodu soudních řízení nebo správních řízení o
opravném prostředku s odkladným účinkem, se při výpočtu
částky, která se automaticky uvolňuje ze závazku, nepřihlíží.
Článek 21
Přezkum
Na základě návrhu Komise přezkoumá
Evropský parlament a Rada toto nařízení nejpozději do 30. června
2020.
Článek 22
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu
se Smlouvami.
V Bruselu dne .
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
Předseda                                                        předseda
PŘÍLOHA I
Částky tvořící základ národních programů členských
států
 Členský stát || Minimální částka || Průměrný procentní podíl v letech 2010–2012 || Rozdělení na základě procentuálního poměru || Celková částka
 Rakousko || 5 000 000 || 0,82 % || 8 699 674 || 13 699 674
 Belgie || 5 000 000 || 1,13 % || 11 886 638 || 16 886 638
 Bulharsko || 5 000 000 || 3,18 % || 33 578 849 || 38 578 849
 Kypr || 5 000 000 || 1,76 % || 18 521 213 || 23 521 213
 Česká republika || 5 000 000 || 0,84 % || 8 907 377 || 13 907 377
 Dánsko || 5 000 000 || 0,48 % || 5 053 171 || 10 053 171
 Estonsko || 5 000 000 || 1,51 % || 15 933 661 || 20 933 661
 Finsko || 5 000 000 || 2,87 % || 30 320 668 || 35 320 668
 Francie || 5 000 000 || 7,20 % || 75 956 454 || 80 956 454
 Německo || 5 000 000 || 4,21 % || 44 390 681 || 49 390 681
 Řecko || 5 000 000 || 14,56 % || 153 636 854 || 158 636 854
 Maďarsko || 5 000 000 || 3,22 % || 34 018 515 || 39 018 515
 Island || 5 000 000 || 0,03 % || 310 455 || 5 310 455
 Itálie || 5 000 000 || 13,62 % || 143 660 373 || 148 660 373
 Lotyšsko || 5 000 000 || 0,95 % || 9 989 974 || 14 989 974
 Litva* || 5 000 000 || 1,77 % || 18 709 058 || 23 709 058
 Lucembursko || 5 000 000 || 0,04 % || 379 909 || 5 379 909
 Malta || 5 000 000 || 3,43 % || 36 173 227 || 41 173 227
 Nizozemsko || 5 000 000 || 2,30 % || 24 315 326 || 29 315 326
 Norsko || 5 000 000 || 0,84 % || 8 846 929 || 13 846 929
 Polsko || 5 000 000 || 3,97 % || 41 883 809 || 46 883 809
 Portugalsko || 5 000 000 || 1,25 % || 13 197 565 || 18 197 565
 Rumunsko || 5 000 000 || 5,05 % || 53 313 864 || 58 313 864
 Slovensko || 5 000 000 || 0,46 % || 4 835 168 || 9 835 168
 Slovinsko || 5 000 000 || 2,31 % || 24 371 875 || 29 371 875
 Španělsko || 5 000 000 || 17,13 % || 180 746 396 || 185 746 396
 Švédsko || 5 000 000 || 0,59 % || 6 189 272 || 11 189 272
 Švýcarsko || 5 000 000 || 1,25 % || 13 216 801 || 18 216 801
 Chorvatsko || 5 000 000 || 3,22 % || 33 956 244 || 38 956 244
 Celkem || 145 000 000 || 100 % || 1 055 000 000 || 1 200 000 000
Příloha II
Seznam specifických opatření
1.
Zavedení mechanismů konzulární spolupráce
alespoň mezi dvěma členskými státy, jež přinesou úspory z
rozsahu, pokud jde o podání žádostí a vydávání víz na konzulátech v souladu se
zásadami týkajících se spolupráce stanovených ve vízovém kodexu,
včetně společných středisek pro žádosti o víza
2.
Nákup dopravních prostředků a
operativního vybavení, které se považuje za nezbytné pro průběh
společných operací agenturou Frontex podle pokynů, které tato
agentura vydala
PŘÍLOHA III
Cíle operační podpory v rámci národních programů
Cíl 1: podpora rozvoje a
provádění politik zajišťujících neprovádění kontrol osob bez
ohledu na jejich státní příslušnost při překračování
vnitřních hranic, provádění kontrol osob a efektivní monitorování
překračování vnějších hranic
– operace
– personální náklady
– servisní náklady, jako např. údržba a
oprava
– modernizace / obměna vybavení
– nemovitosti (odpisy, rekonstrukce)
Cíl 2: podpora rozvoje a
provádění společné politiky týkající se víz a jiných krátkodobých
povolení k pobytu, včetně konzulární spolupráce
– operace
– personální náklady
– servisní náklady, údržba a oprava
– modernizace / obměna vybavení
– nemovitosti (odpisy, rekonstrukce)
Cíl 3: zřizování a provozování
systémů informačních technologií, jejich komunikační infrastruktura
a vybavení podporující řízení migračních toků přes
vnější hranice Unie
– operační řízení SIS, VIS a nových
systémů zřízených v daném období
– personální náklady
– servisní náklady, jako např. údržba a
oprava
– komunikační infrastruktura a záležitosti
související s bezpečností
– modernizace / obměna vybavení
– pronájem zabezpečených prostor a/nebo
renovace
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ
VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný
dopad na operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Sdělení
„Budování otevřené a bezpečné Evropy: rozpočet pro oblast vnitřních věcí na období 2014–2020“;
návrh
nařízení o obecných ustanoveních ohledně Azylového a migračního
fondu a ohledně nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce,
předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a
řešení krizí;
návrh
nařízení, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní
bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu policejní
spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné
činnosti a řešení krizí;
návrh
nařízení, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní
bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti
vnějších hranic a víz.

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[32]

Aktuálně
okruh 3, hlava 18 – Vnitřní věci
Budoucí
víceletý finanční rámec: Okruh 3 (Bezpečnost a občanství) –
„Vnitřní bezpečnost“
Povaha návrhu/podnětu
þ Návrh/podnět se týká nové akce (financování politiky
vnitřních věcí v období 2014–2020)
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[33]
¨ Návrh/podnět se
týká prodloužení stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci

1.3.
Cíle
1.3.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Konečným
cílem politik v oblasti vnitřních věcí je vytvořit prostor bez
vnitřních hranic, kam mohou občané EU a státní příslušníci
třetích zemí vstupovat a v němž se mohou volně pohybovat,
žít, pracovat a přinášet s sebou nové nápady, kapitál, znalosti a
inovace či zaplňovat úzký profil na trhu práce členských
států, s důvěrou, že jejich práva budou plně respektována a
jejich bezpečnost zaručena. Pro dosažení tohoto cíle má zcela zásadní
význam spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi.
Tento rostoucí
význam politik v oblasti vnitřních věcí potvrdil rovněž
Stockholmský program a jeho akční plán, jejichž realizace je pro Unii
strategickou prioritou. Tematicky sem spadají např. oblast migrace
(legální migrace a integrace, azyl; nelegální migrace a navracení osob), bezpečnost
(předcházení terorismu a organizované trestné činnosti a boj proti
nim, jakož i policejní spolupráce), řízení vnějších hranic
(včetně vízové politiky) a vnější rozměr uvedených politik.
Lisabonská smlouva Unii umožňuje, aby v reakci na každodenní starosti
občanů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva projevila
větší ambice. Na priority politik v oblasti vnitřních věcí,
zejména na integraci státních příslušníků třetích zemí, by
mělo být nahlíženo i v kontextu všech sedmi stěžejních iniciativ, jež
představila strategie Evropa 2020 a jež mají EU pomoci překonat
stávající finanční a ekonomickou krizi a dosáhnout inteligentního a
udržitelného růstu, který podporuje začlenění.
Z Fondu pro
vnitřní bezpečnost bude plynout finanční pomoc potřebná k
tomu, aby byly cíle unijní politiky vnitřních věcí naplněny do
podoby hmatatelných výsledků.

1.3.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

FOND PRO
VNITŘNÍ BEZPEČNOST
Nástroj
pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné
činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí
V souladu s
prioritami stanovenými v příslušných unijních strategiích, programech,
posouzeních hrozeb a rizik bude tento nástroj přispívat k plnění
následujících konkrétních cílů:
a)         předcházení
přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti
včetně terorismu a boj proti nim, jakož i posílení koordinace a
spolupráce mezi donucovacími orgány členských států a s
příslušnými třetími zeměmi;
b)         posílení
kapacity členských států a Unie k účinnému zvládání
bezpečnostních rizik a krizí a připravenost na teroristické útoky a
jiné události související s bezpečností, jakož i ochrana občanů
a kritické infrastruktury před těmito útoky a událostmi.
Příslušné
aktivity ABB: 18.05
Nástroj
pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz
V souladu s
prioritami stanovenými v příslušných unijních strategiích, programech,
posouzeních hrozeb a rizik bude tento nástroj přispívat k plnění
následujících konkrétních cílů:
a)         podpora
společné vízové politiky na usnadnění legálního cestování,
zajišťování rovného zacházení se státními příslušníky třetích
zemí a řešení nelegální migrace;
b)         podpora
správy hranic pro zajištění ochrany vnějších hranic na vysoké úrovni
na jedné straně a plynulého překračování vnějších hranic v
souladu s schengenským acquis na straně druhé.
Stávající
dotčená aktivita ABB: 18.02 (co se týče
Fondu pro vnější hranice).

1.3.3.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Účinky,
jež bude návrh z pohledu příjemců / cílových skupin mít, jsou podrobně
popsány v oddílu 4.1.2 posouzení dopadů.
Obecně
lze konstatovat, že zamýšlené zjednodušení všech úrovní financování a
způsobů řízení bude mít výrazně příznivý dopad na
procesy řízení finanční podpory.
Policejní
spolupráce, předcházení trestné činnosti, boj proti trestné
činnosti a řešení krizí
Hlavními
příjemci finanční podpory budou členské státy a jejich
donucovací orgány, jakož i další orgány, jež se specializují na ochranu
kritické infrastruktury a řešení krizí, a případně také
příslušné mezinárodní a nevládní organizace (například v oblasti
politiky týkající se předcházení trestné činnosti, boje proti
radikalizaci a boje proti obchodování s lidmi).
Cílovou
skupinou, jež bude ze změn profitovat, bude veškeré obyvatelstvo.
Jde zejména o dosažení 1) posílené administrativní a operativní kapacity
členských států k odhalování a úspěšnému stíhání
přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti
včetně terorismu s cílem oslabit bezpečnostní hrozby vyplývající
z této trestné činnosti a 2) silnější odolnosti EU vůči
krizím a katastrofám jednak díky soudržnější strategii EU v oblasti
řízení rizik, v níž je posuzování hrozeb a rizik propojeno s tvorbou
politiky, jednak díky efektivnější a koordinovanější reakci EU na krize,
v níž se pojí stávající kapacity s odborným zázemím. Dalším důležitým
výstupem bude zlepšení kapacity členských států k předcházení
teroristickým útokům a jiným bezpečnostním hrozbám,
připravenosti na ně a k ochraně osob a kritické infrastruktury
proti těmto útokům a hrozbám.
Vnější
hranice a víza
Hlavními příjemci finanční podpory v oblasti hranic a víz budou
útvary provádějící acquis EU, Schengenský hraniční kodex a
vízový kodex v členských státech: pohraniční stráž, policie a
konzulární služby. Cílovou skupinou, která bude moci využívat těchto
změn, budou všechny osoby cestující přes vnější hranice do EU.
Mezi výsledky bude patřit zlepšení kapacit těchto služeb: 1) ostraha
hranic a propojení s ostatními donucovacími orgány v rámci evropského systému
ostrahy hranic (EUROSUR); 2) řízení migračních toků na
konzulárních úřadech (žádosti o víza) a 3) zlepšování řízení
toků cestujících na hraničních přechodech s cílem zajistit
vysokou a jednotnou úroveň ochrany ve spolupráci s ostatními donucovacími
orgány na jedné straně a plynulé překračování hranic v souladu s
acquis a se zásadou zacházení založeného na vzájemné úctě a
důstojnosti na straně druhé. Důležitým konkrétním výsledkem bude
zřídit dva nové unijní systémy informačních technologií určené
pro řízení pohybu státních příslušníků třetích zemí
přes hranice (unijní systém vstupu/výstupu a program registrovaných
cestujících).

1.3.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
Vzhledem k
tomu, že zpracování národních programů musí předcházet politický
dialog, nelze v této fázi vymezit konečný soubor ukazatelů, s jejichž
pomocí bude dosahování výše uvedených specifických cílů měřeno.
Nicméně
– pokud jde o policejní
spolupráci a předcházení trestné činnosti a boj proti ní, k ukazatelům
by patřil počet přeshraničních společných operací,
počet dokumentů popisujících osvědčené postupy a počet
pořádaných akcí. V případě řešení krizí a ochrany
kritické infrastruktury by mezi příslušnými ukazateli byl počet
nástrojů, jež byly zavedeny a/nebo modernizovány, aby v členských
státech přispěly k ochraně kritické infrastruktury ve všech
hospodářských odvětvích, jakož i počet posouzení hrozeb a rizik
vypracovaných na úrovni Unie.
– v oblasti hranic
a víz by mezi ukazatele patřil počet vybavených, zajištěných
a/nebo vylepšených konzulárních úřadů pro účinné zpracovávání
žádostí o víza a poskytování kvalitních služeb žadatelům o víza a vývoj
vybavení pro ochranu hranic a zadržení státních příslušníků třetích
zemí vstupujících do země neoprávněně na vnějších hranicích
v závislosti na riziku příslušné části vnějších hranic. Podle
ukazatelů dopadů se bude hodnotit zlepšení bezpečnosti hranic,
kapacita pro vydávání víz a kapacita pro bezpečné a plynulé odbavování
osob cestujících přes hranice.

1.4.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.4.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v
krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

V oblasti
vnitřních věcí se EU v období 2014–2020 bude i nadále potýkat se
značnými výzvami.
Nezbytným
předpokladem i stimulujícím prvkem pro hospodářský, kulturní a
sociální růst EU je bezpečné a zabezpečené prostředí. Na EU
v této souvislosti připadá rozhodující úloha – ať už jde o reakci na
hrozby závažné a organizované trestné činnosti, kyberkriminality a
terorismu, zajištění řízení na vnějších hranicích EU nebo
pohotovou reakci na krize, jež nastanou v důsledku přírodních nebo
člověkem způsobených katastrof. V éře globalizace, kdy
hrozby jsou stále větší a stále více mají nadnárodní rozměr, není
žádný členský stát schopen účinně reagovat sám. Je
zapotřebí zaujmout soudržný a komplexní přístup na úrovni EU a tímto
způsobem zajistit účinnou spolupráci donucovacích orgánů
přes hranice a napříč jurisdikcemi.
Pro dosažení
těchto cílů má zcela zásadní význam spolupráce s třetími
zeměmi a mezinárodními organizacemi. Nedávné události v severní Africe
ukazují, jak je důležité, aby EU disponovala komplexním a koordinovaným
přístupem k migraci, hranicím a bezpečnosti. Stále
důležitější vnější rozměr politik EU v oblasti vnitřních
věcí se musí proto posílit plně v souladu se zahraniční
politikou Unie.

1.4.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Řízení
migračních toků a bezpečnostní hrozby představují problémy,
které nemohou členské státy řešit samostatně. Jde o oblasti, pro
které je jednoznačně přínosné využít rozpočet EU.
Některé členské
státy nesou vzhledem ke své zvláštní zeměpisné situaci a délce
vnějších hranic Unie, kterou musejí řídit, větší zátěž.
Zrušení kontrol na vnitřních hranicích musí doprovázet společná
opatření pro účinnou kontrolu a ostrahu na vnějších hranicích
Unie. Proto v centru společných politik týkajících se azylu,
přistěhovalectví a vnějších hranic stojí zásada solidarity a
spravedlivého sdílení odpovědnosti mezi členskými státy.
Rozpočet EU má k dispozici prostředky na řešení finančních
důsledků této zásady. V oblasti bezpečnosti má závažná a
organizovaná trestná činnost, terorismus a jiné hrozby související
s bezpečností svou povahou stále více přeshraniční
charakter. Nadnárodní spolupráce a koordinace mezi donucovacími orgány je
zásadní pro úspěšné předcházení těmto trestným činům a
pro boj s nimi, např. formou výměny informací, společného
vyšetřování, interoperabilních technologií a společného posouzení
hrozeb a rizik.
K řešení
otázky migračních toků, k řízení vnějších hranic EU a
bezpečnosti EU jsou nutné značné zdroje a kapacity členských
států. Zlepšená operativní spolupráce a koordinace, jejíž součástí je
shromažďování zdrojů v oblastech jako např. odborná
příprava a vybavení, vytváří úspory z rozsahu a synergie, a tím
zaručuje účinnější využívání veřejných prostředků
a posiluje solidaritu, vzájemnou důvěru a sdílení
odpovědnosti v oblasti společných politik EU mezi členskými
státy. To je mimořádně důležité v oblasti bezpečnosti, kde
je finanční podpora všech forem přeshraničních společných
operací zásadní pro zlepšení spolupráce mezi policií, celními úřady,
pohraniční stráží a soudními orgány.
V souvislosti
s vnějším rozměrem oblasti vnitřních věcí je jasné, že
pokud budou přijata opatření a sdruženy zdroje na úrovni EU, zvýší se
významně vliv EU nezbytný k přesvědčení třetích zemí,
aby s EU navázaly vztahy za účelem řešení otázek spojených s migrací
a bezpečností, které jsou v prvé řadě v zájmu EU a
členských států.
Právo EU
jednat v oblasti vnitřních věcí vyplývá z hlavy
V Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU”) nazvané „Prostor
svobody, bezpečnosti a práva“, a zejména z čl. 77 odst. 2, čl.
78 odst. 2, čl. 79 odst. 2 a 4, čl. 82 odst. 1, článku 84 a
čl. 87 odst. 2 SFEU. Na spolupráci s třetími zeměmi a
mezinárodními organizacemi se vztahuje čl. 212 odst. 3 SFEU. Návrhy
respektují zásadu subsidiarity, jelikož většina finančních
prostředků bude použita v souladu se zásadou sdíleného řízení s
ohledem na institucionální pravomoci členských států.

1.4.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v
minulosti

Přestože
se má o stávajících finančních nástrojích v oblasti vnitřních
věcí všeobecně za to, že plní své cíle a fungují účelně,
ukázal přezkum v polovině období a konzultace se
zúčastněnými stranami, že je zapotřebí:
–      budoucí nástroje v oblasti vnitřních věcí zjednodušit a
racionalizovat tím způsobem, že bude počet
finančních programů zredukován na dva, a to vytvořením Azylového
a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost. Tento krok
Unii umožní využívat svých nástrojů strategičtějším
způsobem, tak aby citlivěji reagovaly na politické priority a
potřeby EU,
–      posílit úlohu EU jakožto globálního hráče.
Za tímto účelem by měly budoucí fondy reflektovat vnější
rozměr, tak aby byl v souvislosti se zahraničněpolitickou
dimenzí politik v oblasti vnitřních věcí posílen vliv EU,
–      sdílené řízení pokud možno preferovat
před řízením centralizovaným, aby odpadla zbytečná byrokratická
zátěž,
–      u sdíleného řízení prosazovat přístup, který více akcentuje
výsledky; související přechod na víceleté
programování v kombinaci s politickým dialogem na vysoké úrovni zajistí, aby
byly národní programy členských států v plném souladu s politickými
cíli a prioritami EU a byly orientovány na konkrétní výsledky,
–      zkvalitnit centralizované řízení, tak aby bylo při realizaci
činností vázaných na konkrétní politiku k dispozici celé spektrum
nástrojů; bude se přitom jednat mj. o
podporu mezinárodních opatření, zejména opatření inovativních a
opatření ve třetích zemích a vůči těmto zemím
(vnější rozměr), jakož i o podporu mimořádných opatření,
studií a akcí,
–      vytvořit společný regulační rámec, jehož součástí bude společná úprava programování, podávání
zpráv, finančního řízení a kontroly; tento rámec by se měl co
nejvíce podobat rámci, který upravuje ostatní fondy EU spravované v režimu
sdíleného řízení; cílem je, aby byly s touto úpravou všechny
zúčastněné strany lépe obeznámeny a aby byly oba rámce vzájemně
co nejlépe sladěny,
–      upravit rychlou a účelnou reakci na mimořádné situace a za tímto účelem koncipovat fondy tak, aby mohla EU
náležitě reagovat na rychlý vývoj událostí,
–      posílit úlohu agentur v oblasti vnitřních věcí s cílem podpořit praktickou spolupráci mezi členskými státy;
těmto agenturám by mělo být svěřeno provádění
specifických opatření s tím, že jejich činnost by měla
současně podléhat náležité politické kontrole.
Další
podrobnosti jsou uvedeny v posouzení dopadů a v důvodových zprávách k
jednotlivým nařízením.

1.4.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními
nástroji

Z
několika dalších nástrojů EU budou podporovány činnosti, které
budou vůči činnostem financovaným z Fondu pro vnitřní
bezpečnost komplementární.
Dělicí
čára mezi Fondem pro vnitřní bezpečnost a finančním
nástrojem pro civilní ochranu zůstává nadále vymezena tak, jak stanoví
článek 3 stávajícího programu CIPS: přírodní katastrofy, jakož i
katastrofy neúmyslně způsobené člověkem (havárie) spadají
do civilní ochrany, naopak katastrofy úmyslně způsobené
člověkem souvisejí s bezpečností, a bude se proto na ně
vztahovat Fond pro vnitřní bezpečnost.
Teroristické
útoky a jiné události související s bezpečností zůstanou i nadále
mimo oblast působnosti Fondu solidarity EU. Pevně dán není
zatím přesný rozsah, ve kterém by podle článku 222 SFEU (doložka
solidarity) mohly být podpořeny členské státy, jež jsou cílem
teroristického útoku nebo obětí přírodní nebo člověkem
způsobené katastrofy. Je totiž třeba formálně přijmout
prováděcí ustanovení, jež nebyla zatím navržena. Prostředky na
mimořádnou pomoc v případě velkého teroristického útoku nebo
jiných událostí souvisejících s bezpečností bude proto možné čerpat z
Fondu pro vnitřní bezpečnost.
Mezera mezi
výzkumem v oblasti bezpečnosti v rámci programu Horizont 2020 a
praktickým uplatňováním výsledků tohoto výzkumu zmizí, jelikož Fond
pro vnitřní bezpečnost stanoví konkrétní cíle a způsobilá
opatření, jež umožní financování testování a validace výsledků
vědeckého výzkumu („prototypů“) s cílem jejich sériového použití v
praxi („zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi“).
S Fondem pro
vnitřní bezpečnost se bude vzájemně úzce doplňovat budoucí program
Spravedlnost, zejména jeho složka Trestní soudnictví. Uvedený program se
však více zaměřuje na justiční spolupráci, harmonizaci
postupů a vzájemné uznávání a v praxi tak nebude docházet k
významnějšímu překrývání obou nástrojů.
Ze složky
vnějšího rozměru Fondu pro vnitřní bezpečnost půjde
podpora na opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto
zemím, jež slouží především zájmům a cílům EU, mají přímý
dopad v EU a jejích členských státech a zajišťují kontinuitu
s opatřeními prováděnými na území EU. Financování bude navrženo
a prováděno v souladu s vnější činností a zahraniční
politikou EU. Nemělo by se zaměřovat na podporu opatření
orientovaných na rozvoj a mělo by se případně doplňovat
s finanční pomocí poskytovanou prostřednictvím nástrojů
vnější pomoci. V tomto smyslu bude mít nástupce tematického
programu v oblasti migrace a azylu a nástroje stability
zvláštní význam pro oblast vnitřních věcí. Zatímco se nástroje
vnější pomoci zaměřují buď na podporu rozvojových
potřeb přijímajících zemí nebo na podporu obecných politických
zájmů EU u jejích strategických partnerů, půjde podpora
z fondů v oblasti vnitřních věcí na ta konkrétní
opatření ve třetích zemích, jež jsou v zájmu migrační
politiky EU a cílů EU v oblasti vnitřní bezpečnosti. Vyplní tak
konkrétní mezeru a doplní soubor nástrojů, jež má EU k dispozici.

1.5.
Doba trvání akce a finanční dopad

þ Časově omezený návrh/podnět
–
þ    Návrh/podnět v platnosti od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020
–
þ    Finanční dopad od roku 2014 do roku 2023
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od roku RRRR
do roku RRRR,
–
poté plné fungování.

1.6.
Předpokládaný způsob řízení[34]

þPřímé centralizované řízení Komisí
þ Nepřímé centralizované řízení,
při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
–
þ    výkonným agenturám
–
þ    subjektům zřízeným Společenstvími[35]
–
þ    vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨    osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
þ Sdílené řízení s členskými
státy
þDecentralizované řízení s třetími zeměmi
þ Společné řízení s mezinárodními
organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky:
Předkládané
návrhy budou prováděny především v režimu sdíleného řízení a za
pomoci víceletých národních programů.
Cíle, které si
tyto národní programy vytknou, budou doplněny „opatřeními Unie“ a
mechanismem rychlé reakce na mimořádné situace. Tato opatření budou
mít především podobu grantů a veřejných zakázek, jež budou
spravovány v režimu přímého centralizovaného řízení, a patřit k
nim budou i opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto
zemím.
K tomu,
aby nedocházelo k tříštění úsilí, budou využity všechny dostupné
prostředky; zdroje tak budou soustředěny na dosažení vybraných
cílů EU a na využití odborného zázemí hlavních zúčastněných
stran. Tento postup se bude případně opírat o partnerské a rámcové
dohody.
Technická
pomoc poskytovaná z podnětu Komise bude realizována v režimu přímého
centralizovaného řízení.
Na používání
obou nástrojů Fondu pro vnitřní bezpečnost, jimiž je rozvíjeno
schengenské acquis (jedná se o nástroj v oblasti hranic a víz a v
oblasti policejní spolupráce), se budou podílet i země, jež jsou do
uplatňování, provádění a rozvoje schengenského acquis zapojeny.
Tyto země budou na základě schengenských dohod o přidružení
jednat, jako by byly v postavení členských států, a používání
těchto nástrojů se budou účastnit v souladu s předkládaným
nařízením: budou provádět své vlastní víceleté národní programy, mít
možnost žádat o finanční podporu na opatření Unie atd. Jako
v případě Fondu pro vnější hranice budou za účelem zapojení
těchto zemí do aplikace obou nástrojů uzavřena zvláštní ujednání
o doplňující úpravě (odvozené z finančního nařízení, jeho
prováděcích pravidel a Smluv včetně pravomoci Účetního
dvora provádět audit). Vzhledem k tomu, že tyto státy budou na
činnost obou nástrojů přispívat do unijního rozpočtu podle
výše svého HDP, určí tato ujednání rovněž výši těchto
příspěvků. Tyto státy je budou odvádět v rámci sdílené
odpovědnosti za správu Schengenu, a to bez ohledu na objem
prostředků, jež jim budou v rámci obou nástrojů
přidělovány. K dnešnímu dni jsou těmito přidruženými státy
Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko.

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Upřesněte
četnost a podmínky.
U režimu sdíleného
řízení je navržen jednotný a efektivní rámec pro podávání zpráv,
monitorování a hodnocení. Pokud jde o národní programy, budou členské
státy povinny zřídit monitorovací výbor, jehož činnosti se bude moci
účastnit Komise.
O
provádění víceletých programů budou členské státy podávat
každoročně zprávu, která bude podmínkou pro úhradu roční platby.
V roce 2017 budou členské státy požádány, aby k pokroku při
dosahování stanovených cílů předložily další údaje, jež budou využity
při přezkumu v polovině období. Podobný postup
proběhne v roce 2019 s cílem umožnit v posledním
rozpočtovém roce (2020) případné modifikace.
Díky
fondům bude v oblasti vnitřních věcí rozvíjena zásada
opírat se o vyhodnocená fakta. Oba fondy budou používat společný hodnotící
a monitorovací rámec, který bude pracovat s obecnými politickými
ukazateli. Tyto ukazatele budou zdůrazňovat orientaci na výstup a
význam úlohy, kterou by fondy mohly sehrávat v kombinaci politik při
dosahování cílů utváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva.
Uvedené ukazatele budou sledovat dopad, který by fondy mohly mít: rozvoj
společné kultury bezpečnosti hranic, policejní spolupráce a
řešení krizí, solidaritu a spolupráci mezi členskými státy při
řešení otázek migrace a vnitřní bezpečnosti a dále společný
přístup EU v otázkách migrace a bezpečnosti vůči
třetím zemím.
V zájmu
náležitého uplatňování zásad pro hodnocení a s ohledem na související
praktické zkušenosti, které členské státy získaly se stávajícím
financováním vnitřních věcí na úrovni EU, bude Komise na vývoji
společného hodnotícího a monitorovacího rámce s členskými státy
spolupracovat. Za tímto účelem budou mj. vytvořeny šablony a vymezeny
společné výstupové a výsledkové ukazatele.
Všechna
opatření budou vymezena na počátku programového období, tak aby mohly
členské státy nastavit své systémy pro podávání zpráv a hodnocení podle
dohodnutých zásad a požadavků.
V zájmu
omezení administrativy a posílení synergií mezi podáváním zpráv a hodnocením
budou údaje požadované v hodnotících zprávách vycházet z údajů, které
budou členské státy předkládat ve svých každoročních zprávách o
provádění národních programů, přičemž tyto údaje
zároveň doplní.
V roce 2018
Komise předloží zprávu o přezkumu národních programů v
polovině období.
Obecnější
záběr pak bude mít průběžná zpráva o
čerpání fondů, kterou Komise předloží do 30. června 2018, a
následná hodnotící zpráva o celkové realizaci (jejímž předmětem tak
nebudou jen národní programy spravované v režimu sdíleného řízení), kterou
Komise podá do 30. června 2024.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

Výdajové
programy GŘ HOME nejsou zatíženy významným rizikem chyb. Potvrzením je
skutečnost, že o nich výroční zprávy Účetního dvora
nepřinášejí významná zjištění a že míra zbytkových chyb uváděná
ve výročních zprávách GŘ HOME (a dřívějšího GŘ JLS) o
činnosti nepřesáhla v uplynulých dvou letech 2 %.
V případě
sdíleného řízení spadají obecná rizika spojená s prováděním
stávajících programů zejména do tří kategorií:
–      riziko neefektivního či nedostatečně adresného využívání
finančních prostředků,
–      chyby dané složitostí pravidel a slabinami v systémech řízení a kontroly,
–      neefektivní využívání administrativních zdrojů (menší
přiměřenost požadavků).
Za zmínku
stojí i specifické rysy čtyřfondového systému v rámci obecného
programu „Solidarita a řízení migračních toků“.
–      Systém ročních programů zajišťuje, aby byly konečné
platby hrazeny pravidelně na základě certifikace a auditu
výdajů. Období způsobilosti těchto ročních programů
však není vázáno na rozpočtový rok EU, a postup získávání jistoty
v jednotlivých fázích tak není navzdory velmi přísnému systému zcela
uspokojivý.
–      Tím, že podrobná pravidla způsobilosti stanoví Komise, jsou
financované výdaje v zásadě homogenní. Vnitrostátní orgány a Komise jsou
však těmito pravidly způsobilosti zbytečně zatěžovány
a v důsledku nesprávné interpretace unijních pravidel roste riziko
chyb na straně příjemců či členských států.
–      Stávající systémy řízení a kontroly se velmi blíží systémům,
jež se používají při čerpání strukturálních fondů. Vykazují však
mírné odlišnosti, zejména pokud jde o řetězec odpovědnosti
certifikačních a auditních orgánů. Tyto odlišnosti působí na
straně členských států matoucím dojmem (zejména pokud jejich
orgány pracují s oběma druhy fondů), zvyšují riziko chyb a vyžadují
intenzivnější monitorování.
Předkládaný
návrh vyjmenované skutečnosti výrazně mění:
–      Systémy řízení a kontroly budou splňovat obecné požadavky,
jež jsou stanoveny v případě fondů SSR, a budou plně
vyhovovat novým požadavkům novelizovaného finančního nařízení.
Dosavadní tři orgány budou nahrazeny orgány dvěma (orgánem
odpovědným a auditním), jejichž úloha byla v zájmu větší jistoty
upřesněna.
–      Víceleté programování v kombinaci s každoročním schvalováním
účetních závěrek, které bude vycházet z plateb, jež provedl
odpovědný orgán, sladí období způsobilosti s ročními
účetními závěrkami Komise, aniž by oproti stávajícímu stavu zvyšovalo
administrativní zátěž.
–      V rámci kontrol první úrovně bude odpovědný orgán
provádět kontroly na místě, z nichž bude vycházet ve svém
každoročním prohlášení řídícího subjektu o věrohodnosti.
–      Zpřesnění a zjednodušení pravidel způsobilosti a jejich
harmonizace s ostatními unijními nástroji finanční podpory omezí
výskyt chyb u příjemců, kteří využívají pomoc
z různých zdrojů. Tato pravidla způsobilosti budou
stanovena na úrovni členských států; výjimkou budou některé
obecné zásady podobné zásadám aplikovaným v případě fondů SSR.
–      Zejména v případě malých grantů budou podporovány
možnosti zjednodušeného financování nákladů.
V
případě centralizovaného řízení jsou hlavní rizika
následující:
–      riziko nedostatečné provázanosti projektů a politických
priorit GŘ HOME,
–      riziko horší kvality vybraných projektů a nedostatků v jejich
technické realizaci, které zeslabují dopad programů; nedostatek know-how
či nedostatečné monitorování v důsledku neadekvátních
výběrových postupů,
–      riziko neefektivního či nehospodárného využívání
přidělených finančních prostředků; toto riziko je dáno
jak v případě grantů (vlivem složitých pravidel pro kompenzaci
skutečných způsobilých nákladů a omezené možnosti tyto náklady
kontrolovat „od stolu“), tak v případě veřejných zakázek (v
důsledku někdy omezeného počtu dodavatelů, kteří
nabízejí požadované odborné znalosti, a z toho plynoucí nedostatečné
možnosti porovnat cenové nabídky),
–      riziko spojené se schopností (zejména) menších organizací
účelně kontrolovat výdaje a postarat se o transparentnost
prováděných operací,
–      riziko poškození pověsti Komise v případě odhalení
podvodu či trestné činnosti; skutečnost, že systémy vnitřní
kontroly u třetích stran nabízejí pouze dílčí jistotu, neboť
svůj vlastní, rozsahem nezřídka omezený systém kontroly provozuje
relativně mnoho nejrůznějších dodavatelů a
příjemců.
U většiny
těchto rizik se očekává, že budou omezena díky větší adresnosti
návrhu a díky využití možností ke zjednodušení, jež nabízí nový přezkum
finančního nařízení.

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

Sdílené
řízení:
Navrhovaná
architektura systémů řízení a kontroly na úrovni členských
států je výsledkem dalšího vývoje konceptu uplatňovaného
v období 2007–2013 a zachovává většinu funkcí prováděných
v současném období, včetně správy a ověřování na
místě, auditů systémů řízení a kontroly a auditů
projektů. Struktura těchto funkcí je však změněna, tak aby
kontroly na místě byly jednoznačnou povinností odpovědného
orgánu a nedílnou součástí přípravy na každoroční schvalování účetní
závěrky.
V zájmu
posílení odpovědnosti by odpovědnému orgánu uděloval akreditaci
národní akreditační orgán, který by byl pověřen i
průběžným dohledem nad ním. Očekává se, že snížení počtu
orgánů – zrušení certifikačního orgánu a omezení počtu
fondů – sníží administrativní zátěž, umožní posilovat administrativní
kapacitu a zpřehlední rozdělení kompetencí.
K
nákladům, které si vyžádá kontrola činnosti fondů v oblasti
vnitřních věcí v režimu sdíleného řízení, doposud nebyl proveden
spolehlivý odhad. Jediný dostupný odhad se týká EFRR a Fondu soudržnosti, podle
nějž mají náklady na kontrolní funkce (na vnitrostátní úrovni, bez
zahrnutí nákladů Komise) činit zhruba 2 % celkových
finančních prostředků spravovaných v období 2007–2013. Tyto náklady jsou spojeny s těmito
oblastmi kontroly: 1 %
nákladů vzniká v důsledku koordinace na vnitrostátní úrovni a
přípravy programu, 82 % v souvislosti s řízením programu,
4 % s certifikací a 13 % s auditem.
Náklady na
kontrolu zvyšují tyto návrhy:
–      vznik a činnost akreditačního orgánu a změna systému
obecně,
–      předkládání prohlášení řídícího subjektu jako přílohy k
roční účetní závěrce,
–      kontroly na místě, jež bude provádět odpovědný orgán,
–      další auditní funkce, jež bude vykonávat auditní orgán při auditu
prohlášení řídícího subjektu.
Jsou však i
návrhy, které náklady na kontrolu snižují:
–      Již nebude existovat certifikační orgán. Jeho funkce však budou
zčásti převedeny na odpovědný orgán, a členské státy tak
budou moci ušetřit značnou část svých nákladů na
certifikaci, neboť se zefektivní administrativa, nebude tolik nutné se
koordinovat a omezí se i rozsah auditů.
–      Kontroly, za něž bude odpovědný auditní orgán, budou více
spočívat v opakování administrativních kontrol a kontrol na místě
první úrovně, jež bude provádět odpovědný orgán (na stejném
kontrolním vzorku). Díky tomuto postupu se urychlí kontradiktorní řízení a
bude zajištěno, aby všechny potřebné kontroly proběhly před
předložením ročních účetních závěrek.
–      Díky využití zjednodušených možností financování nákladů klesnou
na všech úrovních jak u správních orgánů, tak u příjemců správní
náklady i administrativní zátěž.
–      Díky každoročním uzávěrkám a omezení lhůty pro schválení
souladu na 36 měsíců bude v případě příjemců a
veřejné správy limitována doba, po niž bude možno zadržovat doklady pro
kontrolní účely.
–      Mezi Komisí a členskými státy bude muset být povinně zavedena
elektronická komunikace.
Vedle
uvedených kroků je třeba uvést zjednodušující opatření
vyjmenovaná v bodu 2.2.1 výše, která rovněž přispějí ke
snížení administrativy na straně příjemců, a omezí tak i riziko
chyby a byrokratickou zátěž.
Celkově
se tedy očekává, že náklady na kontrolu budou na základě těchto
návrhů přerozděleny, nikoli navýšeny či zredukovány.
Počítá se však s tím, že toto přerozdělení nákladů (v
rámci všech funkcí a vzhledem k přiměřeným kontrolním
opatřením i v rámci všech členských států a programů)
umožní účelněji mírnit rizika a lépe a rychleji získávat jistotu.
U Komise
se neočekává, že by náklady na řízení a kontrolu v případě
sdíleného řízení v první polovině programového období klesly. Je tomu
tak jednak proto, že oproti stávajícímu stavu vzroste objem
prostředků spravovaných v režimu sdíleného řízení a že pod tento
druh řízení bude nově spadat více oblastí politiky. Stávající objem
zdrojů tak bude možno udržet jen za předpokladu zvýšení efektivity. V
prvních letech navíc dojde k souběhu řady důležitých úkolů:
uzavírání programů z období 2007–2013 (termín předložení posledních
zpráv o uzavření programů je 31. března 2016), vedení
politických dialogů, schvalování víceletých národních programů na
období 2014–2020 a zavádění nového systému pro schvalování účetních
závěrek. V druhé polovině tohoto období budou případně
dostupné zdroje použity na zkvalitnění hodnocení a monitorování.
Centralizované
řízení
Pokud jde o
centralizované řízení, bude Komise nadále uplatňovat svůj
stávající systém kontroly, který tvoří následující prvky: dohled nad
operacemi, který budou vykonávat operační ředitelství, kontroly ex
ante, které budou příslušet oddělení pro rozpočet a
kontrolu, dále interní výbor pro zadávání veřejných zakázek, kontroly ex
post prováděné v případě grantů či audity, za
něž odpovídá pracoviště interního auditu či útvar interního
auditu. Při kontrolách ex post je uplatňována „detekční
strategie“, jež má odhalovat co nejvíce nesrovnalostí s cílem získat zpět
neoprávněně vyplacené platby. V jejím rámci jsou audity
prováděny na vzorku projektů vybíraném téměř
výlučně na základě analýzy rizik.
Díky této
kombinaci kontrol ex ante a ex post, dokumentárních kontrol a
auditů na místě se podařilo v uplynulých letech udržet
měřitelnou průměrnou míru zbytkových chyb pod 2 %. GŘ
HOME tedy pokládá svůj systém vnitřní kontroly i náklady s ním
spojené z hlediska cíle nižší chybovosti za adekvátní.
V tomto rámci
však bude GŘ HOME nadále zkoumat možnosti, jak zkvalitnit řízení a
nalézat další zjednodušení. Zejména hodlá v maximální míře využít všech
možností ke zjednodušení, jež nabízí novelizované finanční nařízení,
neboť očekává, že přispějí ke snížení byrokratické
zátěže příjemců, a Komisi tak přinesou současně
redukci administrativy i rizika chyb.
Nové úkoly
Pro
financování v oblasti vnitřních věcí z prostředků EU
počítají předkládané návrhy s novými úkoly, k nimž patří
např. lepší využití odborného zázemí unijních agentur a posílení
vnějšího rozměru a mechanismů pro mimořádné situace.
Tyto kroky si na straně GŘ HOME vyžádají nové metody řízení a
kontroly.
Částky vyčleněné na tyto nové úkoly dosud nebyly stanoveny,
pravděpodobně však nebudou v rámci rozpočtu vnitřních
věcí dosahovat významné výše. Bude nicméně velmi důležité zavést
interní prostředky a pracovní opatření k tomu, aby mohly být tyto
nové úkoly v tomto období realizovány co nejdříve, a to při plném
dodržení zásad řádného finančního řízení.
Z výše uvedené
analýzy jednoznačně vyplývá, že navzdory veškerému zavedenému
zjednodušení bude nutno posílit lidské zdroje nutné k plnění vyššího
rozpočtu GŘ HOME.
Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů
GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení opatření nebo
byly v rámci GŘ vnitřně přeobsazeny,
a případně doplněny z dodatečného přídělu,
který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního
přídělu a s ohledem na rozpočtová omezení.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí

Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Kromě
uplatňování všech regulačních kontrolních mechanismů vypracuje
GŘ HOME strategii boje proti podvodům. Tento materiál bude vycházet z
nové víceleté strategie pro boj proti podvodům (CAFS), kterou Komise
přijala dne 24. června 2011. Cílem mj. bude, aby byly interní
kontroly GŘ HOME, jež mají detekovat případné podvodné jednání, v
plném souladu se strategií CAFS a aby byl systém řízení rizika podvodu
koncipován tak, aby oblasti zatížené tímto rizikem identifikoval a dokázal
adekvátně reagovat. V případě potřeby budou zřízeny
skupiny k navazování a udržování kontaktů a budou vyvinuty vhodné nástroje
IT, jež budou analyzovat případy podvodů v souvislosti s fondy.
Pokud jde o
sdílené řízení, stanoví strategie CAFS jednoznačný požadavek, aby
návrhy Komise na nařízení, jež mají platit v období 2014–2020, ukládaly
členským státům povinnost zavést preventivní opatření proti
podvodům, která jsou účelná a přiměřená identifikovaným
rizikům podvodu. Stávající návrh obsahuje v článku 5 jednoznačný
požadavek, aby členské státy předcházely nesrovnalostem a aby je
odhalovaly, napravovaly a hlásily Komisi. Podrobnější úprava těchto
povinností bude zahrnuta v úpravě funkcí odpovědného orgánu, jak
předvídá čl. 24 odst. 5 písm. c).
Článek 41
zase jednoznačně stanoví, že finanční prostředky
uvolněné po finančních opravách, jež budou prováděny na
základě zjištění Komise či Účetního dvora, mají být
opětovně použity.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové linie

·      Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce   || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Počet || RP[36] || zemí ESVO[37] || kandidátských zemí[38] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3 ||   || RP || NE || NE || NE || NE
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo Okruh 3 || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3 || 18 01 04 bb – Fond pro vnitřní bezpečnost – Policie a trestná činnost – Technická pomoc || NRP || NE || NE || ANO || NE
 3 || 18 02 bb – Fond pro vnitřní bezpečnost – Policie a trestná činnost || RP || NE || NE || ANO || NE
 3 || 18 01 04 cc – Fond pro vnitřní bezpečnost – Hranice a víza – Technická pomoc || NRP || NE || NE || ANO || NE
 3 || 18 02 cc – Fond pro vnitřní bezpečnost – Hranice a víza || RP || NE || NE || ANO || NE
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Třetí země budou přispívat na
obě složky Fondu pro vnitřní bezpečnost.
Kritéria a metoda výpočtu těchto
příspěvků budou muset EU a tyto přidružené státy vyjednat
zvláštním postupem.
Pokud bychom předpokládali, že by byl
procentní podíl účasti těchto přidružených států podobný
jako v případě Fondu pro vnější hranice, znamenalo by to, že by
byly tyto státy v případě složky pro hranice a víza vyzvány, aby
poskytly na její fungování příspěvek ve výši 210 milionů EUR a
v případě složky pro policejní spolupráci pak
příspěvek 50 milionů EUR.

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo 3 || Bezpečnost a občanství
 GŘ HOME ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roce 2020 || CELKEM
  Operační prostředky (běžné ceny) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 bb Fond pro vnitřní bezpečnost – Policie a trestná činnost || Závazky || (1a) || 135,076 || 143,047 || 151,283 || 159,791 || 168,578 || 177,653 || 187,022 ||   || 1 122,450
 Platby || (2a) || 15,714 || 43,881 || 71,419 || 111,709 || 147,854 || 156,248 || 164,918 || 410,707 || 1 122,450
 18 02 cc  Fond pro vnitřní bezpečnost – Hranice a víza || Závazky || (1a) || 422,310 || 447,186 || 472,886 || 499,435 || 526,856 || 555,173 || 584,412 || - || 3 508,258
 Platby || (2a) || 59,999 || 120,794 || 223,204 || 350,813 || 461,098 || 487,256 || 514,275 || 1 290,818 || 3 508,258
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[39] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 04 bb            Fond pro vnitřní bezpečnost – Policie a trestná činnost ||   ||   || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 ||   || 5,600
 18 01 04 cc             Fond pro vnitřní bezpečnost – Hranice a víza ||   ||   || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 ||   || 11,900
 CELKEM prostředky pro GŘ HOME || Závazky || =1+1a +3 || 559 886 || 592 733 || 626 669 || 661 726 || 697 934 || 735 326 || 773 934 ||   || 4,648 208
 Platby || =2+2a +3 || 78 213 || 167 174 || 297 123 || 465 023 || 611 452 || 646 004 || 681 693 || 1,701 525 || 4,648 208
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správa / správní náklady“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
Rozdělit
správní náklady mezi Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní
bezpečnost není možné z toho důvodu, že v provádění
Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost se
objevují společné prvky, jako je politický dialog s každým členským
státem, a také protože se vnitřní organizace GŘ HOME v zájmu
zajištění řízení nových fondů (jakož i dokončení
programů, jež v současnosti řídí) může rozrůst.
Číselné údaje
spojené s okruhem 5 uvedené níže proto odpovídají celkovým správním
nákladům, jež se pro řízení obou fondů ze strany GŘ
považují za nezbytné. Žádné celkové rozpočtové prostředky neexistují.

v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roce 2020 || CELKEM
 GŘ: HOME ||
  Lidské zdroje || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 ||   || 145,887
  Ostatní správní výdaje || 0 156 || 0 159 || 0 162 || 0 165 || 0 168 || 0 172 || 0 175 ||   || 1 157
 GŘ HOME CELKEM || Prostředky || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044
 CELKEM prostředky pod OKRUHEM 5 víceletého finančního rámce   || (Závazky celkem = platby celkem) || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || CELKEM
 CELKEM prostředky pod OKRUHY 1 až 5 víceletého finančního rámce   || Závazky || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se ||
 Platby ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační prostředky

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
–
þ  Návrh vyžaduje využití operačních prostředků, jak je
vysvětleno dále:
Politika v oblasti vnitřních věcí je realizována především za
pomoci sdíleného řízení. Výdajové priority jsou stanovovány na úrovni EU,
avšak praktickým řízením jsou pověřeny odpovědné orgány na
vnitrostátní úrovni. O společných výstupových ukazatelích a cílech
rozhodnou společně Komise a odpovědné orgány v národních
programech s tím, že tyto ukazatele budou podléhat schválení Komisí. Dokud
nebudou programy v období 2013–2014 navrženy, projednány a schváleny, lze tak
jen stěží uvést cílové hodnoty výstupů.
Pokud jde o centralizované řízení, nemůže GŘ HOME podat ani
vyčerpávající seznam všech výstupů, jež mají být realizovány
finančními intervencemi fondů, ani jejich průměrné náklady
a počet, jak vyžaduje tento oddíl finančního výkazu. Momentálně
nejsou k dispozici statistické nástroje, jež by umožňovaly určit na
základě aktuálních programů pravděpodobné průměrné
náklady; navíc by byla takto přesná kvantifikace v rozporu se zásadou,
podle níž by měly být budoucí programy dostatečně flexibilní,
aby umožňovaly adaptaci podle politických priorit v období 2014–2020.
Uvedené platí zejména pro mimořádnou pomoc a opatření ve třetích
zemích a ve vztahu k těmto zemím.
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[40] || Průměrné náklady výstupu || Celkový počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[41]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–
þ Návrh vyžaduje využití správních prostředků, jak je
vysvětleno dále:
Rozdělit
správní náklady mezi Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní
bezpečnost není možné z toho důvodu, že v provádění
Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost se
objevují společné prvky, jako je politický dialog s každým
členským státem, a také protože se vnitřní organizace GŘ HOME
v zájmu zajištění řízení nových fondů (jakož i dokončení
programů, jež v současnosti řídí) může rozrůst.
Číselné údaje
spojené s okruhem 5 uvedené níže proto odpovídají celkovým správním
nákladům, jež se pro řízení obou fondů ze strany GŘ
považují za nezbytné. Žádné celkové rozpočtové prostředky neexistují.

v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa) HOME
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce[42] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 Lidské zdroje HOME || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 145 887
 Ostatní správní výdaje || 0 156 || 0 159 || 0 162 || 0 165 || 0 168 || 0 172 || 0 175 || 1 157
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || 147,044
 Mimo OKRUH 5[43] víceletého finančního rámce[44] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 Lidské zdroje HOME || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 4,480
 Ostatní výdaje administrativního charakteru || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 13,020
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 17,500
 CELKEM || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se

3.2.3.2.
 Odhadované potřeby v oblasti lidských
zdrojů

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
þ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno
dále: U částek uvedených za rok n se jedná o částky za rok 2011.
Rozdělit
správní náklady mezi Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní
bezpečnost není možné z toho důvodu, že v provádění
Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost se
objevují společné prvky, jako je politický dialog s každým
členským státem, a také protože se vnitřní organizace GŘ HOME
v zájmu zajištění řízení nových fondů (jakož i
dokončení programů, jež v současnosti řídí) může
rozrůst.
Číselné údaje
spojené s okruhem 5 uvedené níže proto odpovídají celkovým správním
nákladům, jež se pro řízení obou fondů ze strany GŘ
považují za nezbytné. Žádné celkové rozpočtové prostředky neexistují.

Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) HOME ||
 || 18 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (při delegacích) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[45] ||
 || 18 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 bb [46] || – v ústředí[47] || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 || – při delegacích || * || * || * || * || * || * || *
 || 18 01 04 cc [48] || – v ústředí[49] || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 || – při delegacích || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Ostatní 13 01 04 02) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || CELKEM || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se || Nepoužije se
XX je
dotčená oblast politiky nebo hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti lidských zdrojů
budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na
řízení opatření nebo byly v rámci GŘ vnitřně
přeobsazeny, a případně doplněny z dodatečného
přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci
ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
Uváděné částky a způsob jejich účtování budou upraveny,
bude-li prováděním určitých činností pověřena výkonná
agentura.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci v ústředí || Předpokládané úkoly zahrnují veškeré činnosti, jichž je k řízení finančního programu zapotřebí, např.: – předkládání údajů pro účely rozpočtového procesu, – vedení politického dialogu s členskými státy,             – příprava ročních pracovních programů a rozhodnutí o financování, určování priorit na daný rok a schvalování národních programů, – řízení národních programů, administrace výzev k předkládání návrhů a oznámení o veřejných zakázkách a provádění následných výběrových řízení,              – komunikace se zúčastněnými stranami (potenciálními či skutečnými příjemci, členskými státy atd.), – tvorba doporučení pro členské státy,           – operativní a finanční řízení projektů,             – kontroly podle výše uvedeného zadání (ověřování ex ante, výbor pro zadávání veřejných zakázek, audity ex post, interní audit a schvalování účetních závěrek),   – účetnictví,          – vývoj a správa nástrojů IT k řízení grantových a národních programů,  – monitorování a podávání zpráv o plnění cílů, mj. v rámci výročních zpráv o činnosti a zpráv dále pověřených schvalujících osob.
 Externí zaměstnanci || Tito zaměstnanci budou mít podobnou pracovní náplň jako úředníci a dočasní zaměstnanci. Výjimkou budou úkoly, jimiž nemohou být externí pracovníci pověřováni.
 Pracovníci při delegacích || Delegace EU budou muset mít dostatečné odborné zázemí v oblasti vnitřních věcí, aby mohly adekvátně reagovat na vývoj provádění politiky v této oblasti, a zejména pak vývoj její vnější dimenze. Toto odborné zázemí by mohli poskytnout zaměstnanci Evropské komise či Evropské služby pro vnější činnost.

3.2.4.
Soulad se stávajícím víceletým finančním
rámcem

–
þ  Návrh/podnět je v souladu s příštím víceletým
finančním rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové linie a odpovídající částky.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce[50].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.

3.2.5.
Příspěvky třetích stran

–
Návrh/podnět nepočítá se
spolufinancováním od třetích stran.
–
þ Návrh počítá s tím, že evropské prostředky budou muset
být doplněny spolufinancováním. Přesnou částku nelze
vyčíslit. Předkládané nařízení stanoví maximální sazby
spolufinancování, jež jsou rozlišeny podle druhu daného opatření:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno || bude stanoveno ||

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

–
þ  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
¨  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨dopad na vlastní zdroje
–
¨         dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[51]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ………… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy.
[1]               Úř.
věst. C 115, 4.5.2010, s. 1.
[2]               KOM(2010)
673 v konečném znění.
[3]               KOM(2011)
248 v konečném znění.
[4]               KOM(2011)
561 v konečném znění.
[5]               KOM(2011)
680 v konečném znění.
[6]               KOM(2011)
500 v konečném znění.
[7]               Příslušné dokumenty a zpráva o jejích výsledcích
jsou k dispozici na internetových stránkách GŘ pro vnitřní věci:
http://ec.europa.eu/home-affairs/news/consulting_public/consulting_0020_cs.htm
[8]               „Přezkum
rozpočtu EU“, KOM(2010) 700, 19.10.2010.
[9]               Návrh
Komise – nařízení, kterým se stanoví finanční pravidla pro roční
rozpočet Evropské unie (KOM(2010) 815 v konečném znění,
22.12.2010). Tímto návrhem Komise formálně stáhla své předchozí
legislativní návrhy KOM(2010) 71 v konečném znění a KOM(2010) 260 v
konečném znění.
[10]             V souladu
s protokolem 5 ke smlouvě o přistoupení Litvy EU nese dodatečné
náklady na systém a poskytuje Litvě kompenzaci za to, že neukládá poplatky
při vystavování dotyčných dokumentů ruským občanům,
kteří projíždějí EU do Kaliningradské oblasti a zpět, v souvislosti
s prováděním nařízení o zavedení dokladu k usnadnění
průjezdu (FTD) a dokladu k usnadnění průjezdu po železnici
(FRTD) (Úř. věst. L 99, 17.4.2003, s.8; Úř. věst. L 99,
17.4.2003, s.15).
[11]             Příloha
týkající se odhadovaných nákladů systémů – KOM(2011) 680 v
konečném znění.
[12]             Úř.
věst. L 286, 1.11.2011, s. 1.
[13]             Úř.
věst C […], […], s.[…].
[14]             Úř.
věst C […], […], s.[…].
[15]             Dokument
Rady 7120/10.
[16]             KOM(2010) 673
v konečném znění.
[17]             [Úř.
věst. L … doplnit].
[18]             Úř. věst.
L 144, 6.6.2007, s. 22.
[19]             Úř.
věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.
[20]             Úř.
věst. bude doplněno.
[21]             Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 946.
[22]             Úř. věst. L 99, 17.4.2003, s. 8.
[23]             Úř. věst. L 99, 17.4.2003, s. 15.
[24]             KOM(2011) 559 v konečném znění.
[25]             Úř.
věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[26]             Úř. věst.
L 144, 6.6.2007, s. 22.
[27]             Úř.
věst. L 176, 10.7.1999, s.31.
[28]             Úř.
věst. L 53, 27.2.2008, s.1.
[29]             Úř.
věst. L 160, 18.6.2011, s. 19.
[30]             KOM(2011)
559 v konečném znění.
[31]             KOM(2011)
403 v konečném znění.
[32]             ABM:
řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování
rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
[33]             Uvedené v
čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
[34]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[35]             Uvedené
v článku 185 finančního nařízení.
[36]             RP =
rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
[37]             ESVO:
Evropské sdružení volného obchodu.
[38]             Kandidátské
země a případně potenciální kandidátské země západního
Balkánu.
[39]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[40]             Výstupy se
rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet
financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
silnic atd.).
[41]             Popsaný v
části 1.4.2. „Specifické cíle…“.
[42]             Globální
finanční krytí, založené na konečném přídělu
prostředků na lidské zdroje na rok 2011, včetně
úředníků a externích pracovníků.
[43]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[44]             Externí
pracovníci financovaní z bývalých linií „BA“ na základě
konečného přidělení prostředků na lidské zdroje na rok
2011, včetně externích pracovníků v ústředí a při
delegacích.
[45]             SZ =
smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
odborník.
[46]             Dílčí
strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
linie „BA“).
[47]             V
podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
[48]             Dílčí
strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
linie „BA“).
[49]             V
podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
[50]             Viz body
19 a 24 interinstitucionální dohody.
[51]             Pokud jde
o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést
čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů
na výběr.