               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.2.2016
            COM(2016) 43 final
            2016/0027(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o využívání kmitočtového pásma 470–790 MHz v Unii
            {SWD(2016) 19 final}{SWD(2016) 20 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Důvody a cíle návrhu

                  Strategie pro jednotný digitální trh v Evropě si klade za cíl zajistit univerzální, vysoce kvalitní propojení pro podniky i občany. Obsahuje konkrétní návrhy Komise týkající se koordinovaného uvolnění pásma 694–790 MHz (dále jen „pásmo 700 MHz“), které je obzvláště vhodné pro poskytování širokopásmových služeb ve venkovských oblastech, a současně zohledňuje konkrétní potřeby distribuce audiovizuálních médií.

                  Bezdrátové propojení vyžaduje přístup ke spektru v pásmech do 1 GHz, která v sobě spojují výhody širokého pokrytí a vysoké rychlosti. Po přechodu na technologie digitální televize účinněji využívající spektrum bylo první částí vysílacího pásma UKV (470–862 MHz), která byla přidělena na bezdrátové širokopásmové služby v Unii, pásmo 800 MHz (790–862 MHz, tzv. „digitální dividenda“). V současné době zahrnuje vysílací pásmo UKV rozsah kmitočtů od 470 do 790 MHz (dále jen „pásmo UKV“). Toto pásmo je využíváno pro zemské digitální televizní vysílání (ZDT) a zvuková zařízení k zajištění zpravodajských programů a pořádání hromadných společenských akcí (Programme Making and Special Events – PMSE), zejména bezdrátové mikrofony.

                  Na světové radiokomunikační konferenci v roce 2012 (WRC-12), která je konferencí Mezinárodní telekomunikační unie (ITU), na níž se reviduje závazný Radiokomunikační řád, bylo rozhodnuto, že v regionu 1 (Evropa a Afrika) by od roku 2015 mělo být pásmo 700 MHz přiděleno jak odvětví rozhlasového a televizního vysílání, tak mobilním službám.

                  Na světové radiokomunikační konferenci, která se konala v listopadu 2015 (WRC-15), byla mezinárodní jednání o technických a regulačních parametrech pro využívání pásma 700 MHz pro bezdrátový širokopásmový přístup dokončena. Konzistentní postup ohledně kmitočtového pásma 700 MHz ve všech regionech ITU
                     1
                   skýtá nebývalou příležitost harmonizovat využití tohoto kmitočtového pásma pro bezdrátový širokopásmový přístup téměř po celém světě. Na konferenci WRC-15 se v regionu 1 rovněž zachovalo výlučné přidělení pásma 470–694 MHz („pásmo do 700 MHz“) vysílacím službám.

                  V roce 2013 požádala místopředsedkyně Komise Neelie Kroesová bývalého komisaře Pascala Lamyho, aby předsedal skupině na vysoké úrovni tvořené zástupci odvětví mobilních služeb, vysílání a médií, jejímž cílem bylo dosáhnout dohody ohledně budoucího využití pásma UKV. Předseda Lamy ve zprávě vydané svým vlastním jménem (dále jen „Lamyho zpráva“) doporučil, aby bylo pásmo 700 MHz přiděleno na bezdrátový širokopásmový přístup a zároveň se poskytly záruky, že zemské vysílání bude mít přístup ke spektru v kmitočtovém pásmu do 700 MHz, a tím se zachoval evropský model audiovizuálního vysílání.

                  Komise na základě veřejné konzultace týkající se Lamyho zprávy dospěla k závěru, že existuje podpora pro koordinovaná opatření ze strany Unie. Skupina pro politiku rádiového spektra (RSPG) přijala současně stanovisko
                     2
                  , které rovněž podporuje koordinovaný přístup Unie k poskytování bezdrátového širokopásmového přístupu v kmitočtovém pásmu 700 MHz. Skupina ve svém stanovisku doporučila harmonizované technické podmínky a společnou lhůtu pro účinné využívání pásma 700 MHz, jakož i dlouhodobé využívání pásma do 700 MHz pro distribuci audiovizuálních děl a jeho dostupnost pro ZDT.

                  Komise reagovala na výsledky procesu konzultací se zúčastněnými stranami a na mezinárodní dohody pod záštitou ITU vytvořením strategie Unie týkající se dlouhodobého využívání pásma UKV. Strategie podpoří jednotný digitální trh a zajistí účinnou správu rádiového spektra v pásmu UKV, jež bude odpovídat jeho sociální, kulturní a hospodářské hodnotě. Strategie pro pásmo UKV má tři hlavní složky:

               harmonizované technické podmínky pro bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací v kmitočtovém pásmu 700 MHz na základě zásady neutrality vůči technologiím a službám;

               společnou lhůtu pro zpřístupnění pásma 700 MHz pro účinné využívání bezdrátovými širokopásmovými službami elektronických komunikací v souladu s výše uvedenými harmonizovanými technickými podmínkami a koordinační opatření na podporu této změny;

               prioritu pro distribuci audiovizuálních mediálních služeb v pásmu do 700 MHz ve spojení s pružným přístupem k využívání tohoto pásma; to je nezbytné vzhledem k odlišnému významu ZDT na trzích v jednotlivých členských státech.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Tento návrh přispívá k dosažení cíle vyčlenit na bezdrátový širokopásmový přístup 1 200 MHz, který je jedním z klíčových cílů rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2012/243/EU o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (RSPP). Návrh rovněž podporuje další rozvoj inovativních audiovizuálních mediálních služeb v souladu s cíli RSPP a je v souladu s autorizační směrnicí
                     3
                   a s rámcovou směrnicí
                     4
                  , zejména s jejími články 9 a 9a.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Tento právní předpis je založen na článku 114 Smlouvy o fungování EU a má za účel zajistit fungování vnitřního trhu.

               •Subsidiarita a proporcionalita

                  Jak je rovněž vysvětleno v posouzení dopadu, řešení obsažené v tomto návrhu rozhodnutí představuje nejlepší možnost z hlediska subsidiarity a proporcionality.

                  Zásada subsidiarity je dodržena, neboť cílů této iniciativy by nemohly členské státy dosáhnout jednotlivě, zároveň je však možné vzít v úvahu vnitrostátní okolnosti (jak v pásmu 700 MHz, tak v pásmu do 700 MHz).

               Pokud se chce EU vyhnout odlišným vnitrostátním přístupům a omezit přeshraniční interferenci, měla by rozhodnout, jak hodlá pásmo 700 MHz v budoucnu využívat. Neexistence společných právních předpisů upravujících využívání pásma UKV v celé Unii by vedla k nežádoucí roztříštěnosti ve využívání pásma UKV na jejím území. Roztříštěnost způsobuje přeshraniční interferenci, která by se mohla dotknout až 13 % občanů EU.

               Proto je potřeba koordinované přidělení pásma 700 MHz bezdrátovému širokopásmovému přístupu a udělení souvisejících oprávnění do roku 2020 a koordinované přidělení pásma do 700 MHz pro flexibilní využívání, které zaručuje poskytování audiovizuálních mediálních služeb širokému publiku, jakož i investice do účinnějších technologií potřebných k uvolnění pásma 700 MHz, které je v současnosti využíváno pro účely ZDT.

                  Flexibilní využívání pásma do 700 MHz je rovněž přiměřené, jelikož řeší daný problém a dosahuje stanovených cílů co nejúčinnějším způsobem. Uvolnění celého pásma do 700 MHz pro bezdrátový širokopásmový přístup by kupříkladu překračovalo hranice toho, co je nezbytné k uspokojení poptávky po spektru do 1 GHz k naplnění poptávky po bezdrátovém přenosu. Flexibilní využívání zároveň poskytuje regulační jistotu pro ZDT v pásmu do 700 MHz v těch členských státech, které si přejí zachovat svou stávající kapacitu ZDT. Kromě toho harmonizované technické podmínky pro využívání spektra mohou být stanoveny po dohodě s vnitrostátními technickými odborníky ve Výboru pro rádiové spektrum podle rozhodnutí 676/2002/ES.

               •Volba nástroje

                  Strategie Komise pro pásmo UKV v Unii bude prováděna na základě dvou právních nástrojů. V případě nezávazného opatření, jako je doporučení Evropského parlamentu a Rady, by koordinace v rámci EU nebyla závazná a nebylo by ani vyžadováno žádné opatření ze strany členských států. Byla dána přednost rozhodnutí před nařízením, jelikož tento nástroj vytváří povinnosti pro členské státy, ale nemá mít účinky přímo použitelné na soukromé subjekty v členských státech. Rozhodnutí je rovněž vhodnější než směrnice, neboť návrh tohoto opatření nestanoví celý soubor obecných pravidel, která by se měla převést do vnitrostátního právního řádu, ale zahrnuje jen omezený počet konkrétních opatření, jež by měly členské státy přijmout. Podobné povinnosti a opatření pro členské státy byly například zahrnuty v čl. 6 odst. 4 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU o vytvoření RSPP a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 128/1999/ES, 626/2008/ES a 676/2002/ES byla rovněž v minulosti přijata s cílem uložit členským státům povinnosti a opatření podobné povahy.

                  Toto opatření podle článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie bude doprovázet prováděcí rozhodnutí Komise, přijaté postupem projednávání ve výboru podle rozhodnutí č. 676/2002/ES
                     5
                  , kterým se přidělí a zpřístupní pásmo 700 MHz pro využívání bezdrátovými širokopásmovými službami elektronických komunikací v souladu s harmonizovanými technickými podmínkami vypracovanými s pomocí CEPT
                     6
                  . Tento přístup byl též použit při harmonizaci pásma 800 MHz pro bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací na základě RSPP a rozhodnutí Komise 2010/267/EU
                     7
                  .

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Tento návrh zohlednil příspěvky těchto zúčastněných stran:

               a)Lamyho zpráva
                  8
               , kterou vypracoval Pascal Lamy sám za sebe na základě práce skupiny na vysoké úrovni, které předsedal;

               b)příspěvky do veřejné konzultace
                  9
                týkající se Lamyho zprávy;

               c)zprávu skupiny RSPG „Navrhovaný přístup ke koordinaci spektra pro vysílání v případě přerozdělení pásma 700 MHz“ (Proposed spectrum coordination approach for broadcasting in the case of a reallocation of the 700 MHz band)
                  10
               ;

               d)stanovisko skupiny RSPG „Dlouhodobá strategie pro budoucí využívání pásma UKV (470–790 MHz) v Evropské unii“ (Long-term strategy on the future use of UHF band (470-790 MHz) in the European Union).

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Podkladem pro tento návrh byly dvě nezávislé studie na toto téma vypracované pro Komisi. Jednalo se o:

               „Hospodářský a sociální dopad přidělení kmitočtového pásma 700 MHz pro bezdrátové širokopásmové služby v Evropské unii“ (Economic and Social Impact of Repurposing the 700 MHz frequency band for Wireless Broadband Services in the European Union);

               „Výzvy a příležitosti konvergence audiovizuálního vysílání a širokopásmového přístupu a její dopad na využívání spektra a sítí“ (Challenges and opportunities of broadcast-broadband convergence and its impact on spectrum and network use).

                  První z těchto dvou studií analyzuje, jaké náklady v důsledku těchto změn vzniknou, jaký dopad bude mít využívání frekvenčního pásma 700 MHz pro účely bezdrátového širokopásmového pokrytí a jaké sociálně-kulturní aspekty budou dotčeny, bude-li spektrum využívané pro ZDT převedeno do kmitočtového pásma do 700 MHz.

                  Druhá studie poskytuje komplexní posouzení možností konvergence ZDT a bezdrátového širokopásmového přístupu po roce 2020.

               •Posouzení dopadu

                  K posouzení dopadu vypracovanému Komisí vydal Výbor pro kontrolu regulace
                     11
                   dne 27. listopadu 2015 kladné stanovisko.

                  Posouzení dopadu zkoumalo čtyři možnosti politiky:

               1)Žádné opatření na úrovni Unie.

               2)Koordinované přidělení pásma 700 MHz bezdrátovému širokopásmovému přístupu a udělení souvisejících oprávnění do roku 2020 a vyhrazení pásma do 700 MHz pro ZDT a zvukové PMSE.

               3)Koordinované přidělení pásma 700 MHz bezdrátovému širokopásmovému přístupu a udělení souvisejících oprávnění do roku 2020. Koordinované přidělení pásma do 700 MHz pro flexibilní využívání, pokud existuje vnitrostátní poptávka, čímž by se zabezpečilo nepřetržité poskytování audiovizuálních mediálních služeb širokému publiku (technologicky neutrálním způsobem), včetně bezplatné nekódované distribuce (free-to-view), a zároveň dostupnost spektra pro zvukové PMSE. Aby se zamezilo interferenci, mělo by být využívání části spektra do 700 MHz technicky omezeno pouze na downlink
                  12
               . Tato možnost by také zachovala prostor pro vypracování strategie využívání spektra pro zvukové PMSE, která by reagovala na ztrátu spektra pro zvukové PMSE v pásmu UKV.

               4)Koordinované přidělení celého pásma UKV bezdrátovému širokopásmovému přístupu a udělení souvisejících oprávnění do roku 2020.

                  Jako preferovanou možnost k naplnění cílů politiky v této oblasti zvolila Komise možnost č. 3. Preferovaná možnost přispěje k dosažení cílů stanovených pro spektrum a propojení na úrovni Unie. Pokud by vedle spektra v kmitočtových pásmech 800 MHz a 900 MHz bylo pro bezdrátový širokopásmový přístup využíváno též pásmo 700 MHz, významně by se tím zvýšila kapacita mobilní sítě. Bylo by tím zajištěno univerzální pokrytí s vysokými přenosovými rychlostmi alespoň 30 Mb/s na uživatele na reprezentativním konkurenčním trhu se třemi až čtyřmi operátory. Stanovit společnou lhůtu pro přerozdělení pásma 700 MHz na rok 2020 je vhodné rovněž z toho důvodu, že ve stejné době se začne spouštět technologie 5G. Možnost č. 3 rovněž poskytuje jistotu ohledně přístupu ke spektru v pásmu do 700 MHz vysílacím společnostem a poskytovatelům audiovizuálních mediálních služeb pro širokou veřejnost, zejména pokud jde o digitální zemské vysílání. Flexibilita ve využívání spektra v pásmu do 700 MHz usnadňuje zmírňování interferencí a umožňuje vytvořit inovativní „ekosystém“, který bude podporovat investice a nové obchodní modely.

                  Možnost č. 3 podpořil i výsledek výše zmíněné konference WRC-15, a to jak v kmitočtovém pásmu 700 MHz, tak v pásmu do 700 MHz. Pásmo do 700 MHz je pro vysílací služby nadále výlučně vyhrazeno v Evropě, Africe i ve velké části ostatního světa.

                  Výše zmíněná studie, kterou Komise nechala vypracovat, zjistila, že uvolnění pásma 700 MHz v roce 2020 a přechod na příští generaci technologie zemského vysílání by podle odhadů stály 1,2 až 4,4 miliardy EUR. Většinu těchto nákladů by nesli koncoví uživatelé, jakmile by si koupili modernější přijímače dříve, než je obměna vybavení obvyklá. Co se týče zvukových PMSE, náklady na přechod v roce 2020 by dosáhly 200 milionů EUR. Tento odhad je založen na předpokladu, že 30 % stávajících uživatelů zvukových PMSE operuje v pásmu 700 MHz. Země EU však mohou nabídnout technologicky neutrální opatření veřejné podpory, jež by tyto náklady snížila, jestliže daná opatření budou v souladu s pravidly státní podpory
                     13
                  . Náklady na přizpůsobení sítí ZDT tak, aby přenášely stejný objem programového obsahu s omezenější kapacitou spektra, se navíc odhadují nejvýše na zhruba 890 milionů. Mohly by sem zejména patřit náklady, které ponesou nositelé práv, jejichž užívací práva by musela být změněna dříve, než vyprší období, na které byla udělena. Pokud členské státy zvažují opatření ke zmírnění takových nákladů, musí tato opatření vyhovovat zásadě technologické neutrality a příslušné rozhodovací praxi Komise v oblasti státní podpory
                     14
                  , jakož i související judikatuře soudů EU
                     15
                  . V některých případech by opatření přijatá ke kompenzaci za odebrání práv mohla být za jistých okolností, a jestliže tato kompenzace není větší než újma způsobená odebráním práv, slučitelná s právem Unie v oblasti státní podpory. Podle skupiny RSPG byla užívací práva ve čtrnácti členských státech udělena buď na dobu neurčitou, nebo na období, které potrvá i po roce 2020.

               S ohledem na výsledky nedávných dražeb spektra v kmitočtových pásmech 800 MHz a 900 MHz se konzervativní odhad celkových příjmů z přidělování pásma 700 MHz do roku 2020 v EU-28 za stejných podmínek pohybuje okolo 11 miliard EUR.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Neočekávají se žádné konkrétní dopady na rozpočet Unie.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Podrobné vysvětlení zvláštních ustanovení návrhu

                  Tento návrh v souladu se strategií pro pásmo UKV stanoví:

               lhůty pro přidělení pásma 700 MHz bezdrátovým širokopásmovým službám elektronických komunikací v souladu s harmonizovanými technickými podmínkami na úrovni Unie;

               opatření usnadňující změnu ve využívání spektra v pásmu UKV;

               opatření pro dlouhodobé využívání pásma do 700 MHz, ačkoli tato opatření budou zahrnovat přezkum.

                  Článek 1 stanoví pro členské státy dvě společné závazné lhůty pro přidělení pásma 700 MHz bezdrátovému širokopásmovému přístupu:

               dohody o přeshraniční koordinaci musí být uzavřeny do konce roku 2017;

               pásmo 700 MHz musí být bezdrátovým širokopásmovým službám elektronických komunikací zpřístupněno pro účinné využívání do poloviny roku 2020, v souladu s prováděcím rozhodnutím Komise o harmonizovaných technických podmínkách pro užívání pásma
                  16
               .

                  Článek 1 rovněž stanoví, že využívání pásma 700 MHz pro bezdrátový širokopásmový přístup po lhůtě společné pro celou Unii musí být chráněno přes hranice.

                  Článek 2 vyžaduje, aby členské státy zajistily, že užívací práva pro pásmo 700 MHz budou obchodovatelná. Je to v souladu s cíli politiky a ustanoveními RSPP
                     17
                   a rámcové směrnice.

                  Článek 3 vyžaduje, aby členské státy při udělování užívacích práv pro pásmo 700 MHz bezdrátovým širokopásmovým službám elektronických komunikací na vnitrostátní úrovni konzultovaly a zvažovaly přijímání opatření, kterými by se zajistilo vysoce kvalitní pokrytí jejich obyvatelstva a území. Cílem je přispět k překlenutí digitální propasti a umožnit všudypřítomný internet věcí, a tím využít socioekonomických přínosů pásma UKV.

                  Článek 4 se zabývá dlouhodobým využíváním kmitočtového pásma do 700 MHz. Požaduje, aby členské státy zabezpečily, že toto pásmo bude moci být dlouhodobě využíváno pro distribuci audiovizuálních mediálních služeb širokému publiku (či široké veřejnosti). Mimo jiné by mělo být toto pásmo nadále využíváno pro bezdrátové zvukové PMSE v souladu s vnitrostátními prioritami.

                  K zajištění soudržnosti s povinnostmi členských států podle článků 9 a 9a rámcové směrnice se povinnost zabezpečit využívání pásma do 700 MHz vztahuje na poskytování audiovizuálních mediálních služeb širokému publiku, nikoli však na typ použité bezdrátové technologie ani na typ služby elektronických komunikací. Ochrana stanovená v článku 4 proto poskytuje jistotu přístupu ke spektru a umožňuje další vývoj ZDT jako hlavní platformy pro zemské vysílání audiovizuálních mediálních služeb široké veřejnosti. Článek rovněž povoluje, aby bylo pásmo do 700 MHz využíváno i pro jiné technologie či služby elektronických komunikací omezené na downlink (tj. ze sítě do přijímacích terminálů, např. televizorů nebo tabletů).

                  Článek 5 vyžaduje, aby členské státy přijaly a po celé Unii ohlásily své vnitrostátní plány na přidělení pásma 700 MHz bezdrátovému širokopásmovému přístupu a související proces změn pro celé pásmo UKV. Toto ustanovení je motivováno plány změn, na nichž se zúčastněné strany shodly (viz příloha 2 Lamyho zprávy). Plán stanoví rozsah opatření, jež se mají zvážit při přechodu na nové technologie ZDT ve spojení s přerozdělením pásma 700 MHz. Účelem je zajistit, aby dopady na veřejnost a podniky bylo možné omezit prostřednictvím transparentního procesu.

                  Článek 6 vyžaduje, aby Komise do roku 2025 ve spolupráci s členskými státy provedla přezkum využití spektra v pásmu do 700 MHz. Po provedení tohoto přezkumu musí Komise podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jeho závěrech a případně návrh na regulační změny, kterými by se mohla například změnit povaha či forma ochrany nebo její trvání. Uvedené ustanovení tohoto rozhodnutí je v souladu s doporučením v Lamyho zprávě. Komise by při přezkumu využívání spektra v pásmu do 700 MHz měla vzít v úvahu přezkum týkající se tohoto pásma plánovaný pro světovou radiokomunikační konferenci ITU v roce 2023.

               2016/0027 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o využívání kmitočtového pásma 470–790 MHz v Unii

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru
                  18
               ,

               s ohledem na stanovisko Výboru regionů
                  19
               ,

               v souladu s řádným legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Ve víceletém programu politiky rádiového spektra vytvořeném rozhodnutím č. 243/2012/EU
                  20
                stanovily Evropský parlament a Rada jako cíl jednak určit v Unii do roku 2015 alespoň 1 200 MHz rádiového spektra vhodného pro bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací, jednak podpořit další rozvoj inovativních audiovizuálních mediálních služeb zajištěním toho, aby bylo dostupné dostatečné množství rádiového spektra pro družicové a zemské poskytování těchto služeb za předpokladu, že je tato potřeba zjevně odůvodněná, a jednak zajistit dostatečná kmitočtová pásma pro zpravodajské programy a pořádání hromadných společenských akcí (PMSE).

               (2)Komise ve své strategii pro jednotný digitální trh
                  21
                podtrhuje význam kmitočtového pásma 694–790 MHz (dále jen „pásmo 700 MHz“) pro zajištění služeb širokopásmového přístupu ve venkovských oblastech a zdůrazňuje, že je třeba uvedené pásmo uvolňovat koordinovaně a současně zohlednit konkrétní potřeby distribuce audiovizuálních mediálních služeb.

               (3)Spektrum v kmitočtovém pásmu 470–790 MHz je hodnotným aktivem pro nákladově efektivní rozvinutí bezdrátových sítí s univerzálním pokrytím vně i uvnitř budov. Tato část spektra se v současné době využívá po celé Unii pro účely zemského digitálního televizního vysílání (ZDT) a pro bezdrátová zvuková zařízení PMSE. Podporuje rozvoj médií, tvůrčích a kulturních odvětví, která na této části spektra do velké míry závisí, pokud jde o bezdrátové poskytování obsahu širokému publiku.

               (4)Radiokomunikační řád Mezinárodní telekomunikační unie přijatý na Světové radiokomunikační konferenci přiřadil v regionu 1, kam spadá i Unie, pásmo 700 MHz rovnoprávně vysílacím a pohyblivým službám (vyjma letecké pohyblivé služby) a pásmo 470–694 MHz (dále jen „pásmo do 700 MHz“) výhradně na prvním místě vysílacím službám a na druhém místě k využití pro bezdrátové zvukové PMSE.

               (5)Kvůli rychlému rozvoji bezdrátového širokopásmového přenosu je větší kapacita bezdrátové sítě nutností. Spektrum v pásmu 700 MHz nabízí jak dodatečnou kapacitu, tak univerzální pokrytí, zvláště ve venkovských a odlehlých oblastech, kde je pokrytí ekonomicky náročnější, pro využití uvnitř budov a pro komunikaci mezi přístroji na velké vzdálenosti. V této souvislosti by soudržná opatření k realizaci vysoce kvalitního zemského bezdrátového pokrytí po celé Unii, která jsou založena na osvědčených vnitrostátních postupech ohledně povinností provozovatelů plynoucích z licence, měla směřovat k naplnění cíle programu politiky rádiového spektra, aby všichni občané měli do roku 2020 přístup k širokopásmovému připojení s minimální rychlosti 30 Mb/s. Tímto způsobem uvedená opatření podpoří inovativní digitální služby a zajistí dlouhodobé socioekonomické přínosy.

               (6)Sdílení spektra ve společném kmitočtovém pásmu mezi dvousměrným bezdrátovým širokopásmovým přístupem (uplink a downlink) na jedné straně a jednosměrným televizním vysíláním nebo využíváním pro bezdrátové zvukové PMSE na straně druhé je z technického hlediska problematické. Znamená to, že přidělením pásma 700 MHz dvousměrným zemským bezdrátovým širokopásmovým službám elektronických komunikací by ZDT a uživatelé bezdrátových zvukových PMSE přišli o část svých zdrojů spektra. Odvětví ZDT a PMSE proto potřebují, aby právní předpisy o dostupnosti dostatečného spektra pro ně byly dlouhodobě předvídatelné, neboť jen tak mohou zabezpečit udržitelné poskytování a rozvoj svých služeb, zejména bezplatného nekódovaného televizního vysílání. Je možné, že bude potřeba zavést opatření na úrovni členských států i Unie, aby byly pro bezdrátové zvukové PMSE zajištěny dodatečné zdroje spektra mimo kmitočtové pásmo 470–790 MHz.

               (7)Pascal Lamy, předseda skupiny na vysoké úrovni projednávající budoucí využití kmitočtového pásma 470–790 MHz, ve své zprávě pro Komisi (dále jen „Lamyho zpráva“)
                  22
                doporučil, aby se pásmo 700 MHz zpřístupnilo pro bezdrátový širokopásmový přístup do roku 2020 (+/– dva roky). Napomohlo by se tím dosáhnout cíle, kterým je zajistit dlouhodobou regulační předvídatelnost pro ZDT, pokud jde o přístup k pásmu do 700 MHz do roku 2030, i když tato otázka by musela být do roku 2025 ještě přezkoumána. Lamyho zpráva rovněž doporučila vnitrostátní flexibilitu ve využívání spektra v pásmu do 700 MHz, které je omezeno na downlink. Omezení na downlink znamená omezení veškerého přenosu v bezdrátovém systému, bez ohledu na jeho technologii, na jednosměrný přenos ze stanic centrální infrastruktury, např. televizních vysílačů nebo základnových stanic mobilní sítě, do přenosných nebo mobilních terminálů, jako jsou televizory nebo mobilní telefony.

               (8)Skupina pro politiku rádiového spektra (RSPG) ve svém stanovisku k dlouhodobé strategii budoucího využívání pásma 470–790 MHz v Unii (dále jen „stanovisko skupiny RSPG“) doporučila přijmout po celé Unii koordinovaný přístup, aby se do konce roku 2020 pásmo 700 MHz zpřístupnilo pro účinné využití pro bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací. Ve spojení s tím by se zajistila dlouhodobá dostupnost (do roku 2030) pásma do 700 MHz pro poskytování audiovizuálních mediálních služeb pouze přes downlink. Skupina RSPG zejména doporučuje zavést flexibilitu tak, aby bylo pásmo do 700 MHz možné využívat i pro bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací omezené na downlink.

               (9)Jelikož některé členské státy již zahájily nebo dokončily vnitrostátní proces, kterým se povoluje využívání pásma 700 MHz pro obousměrné zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací, měla by Unie neprodleně jednat, aby zabránila roztříštění jednotného trhu. Nezbytný je koordinovaný přístup k budoucímu využívání pásma 470–790 MHz, který byl měl též poskytnout regulační předvídatelnost, vyvážit různorodost řešení v členských státech s cíli jednotného trhu a podpořit soudržný postoj Unie na mezinárodní scéně. Od členských států by se v této souvislosti mělo vyžadovat, aby přidělily pásmo 700 MHz včas a v souladu se svým vnitrostátním právem a právem Unie.

               (10)V některých členských státech může být využívání pásma 700 MHz pro zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací omezováno tím, že jej využívají jiné aplikace v zemích, které nejsou členy Unie, což mezinárodní dohody povolují, nebo v částech území členského státu, které jsou mimo účinnou kontrolu jeho orgánů. Tato situace by jim mohla bránit v dodržení společné lhůty stanovené na úrovni Unie. Dotčené členské státy by měly přijmout veškerá nezbytná opatření, aby minimalizovaly trvání a územní rozsah těchto omezení, a bude-li to nutné, měly by požádat o pomoc Unii v souladu s čl. 10. odst. 2 programu politiky rádiového spektra. Členské státy by měly taková omezení oznámit Komisi podle čl. 6 odst. 2 a článku 7 a informace zveřejnit v souladu s článkem 5 rozhodnutí č. 676/2002/ES
                  23
               .

               (11)Využívání pásma 700 MHz pro zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací by mělo co nejdříve podléhat flexibilnímu režimu udělování oprávnění. V rámci tohoto režimu by držitelé užívacího práva ke spektru měli mít v souvislosti s prováděním ustanovení článků 9, 9a a 9b směrnice 2002/21/ES
                  24
                možnost se svými stávajícími právy obchodovat a pronajímat je.

               (12)V souladu s články 9 a 9a směrnice 2002/21/ES by členské státy měly v pásmu do 700 MHz pokud možno uplatnit flexibilní přístup a mohou povolit zavedení alternativního využívání omezeného na downlink, např. pro zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací, v závislosti na vnitrostátní potřebě distribuce audiovizuálních mediálních služeb širokému publiku. Při povolování využití v pásmu do 700 MHz pro zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací omezené na downlink by členské státy měly zajistit, že se takové využívání nedotkne využívání pásma do 700 MHz pro zemské digitální vysílání v sousedních členských státech, jak to stanoví dohoda uzavřená na regionální radiokomunikační konferenci v roce 2006
                  25
               .

               (13)V každém případě by využívání spektra v pásmu 470–694 MHz mělo být nejpozději do roku 2025 na úrovni Unie opětovně posouzeno. Toto posouzení by mělo zohlednit přezkum týkající se tohoto pásma plánovaný na světovou radiokomunikační konferenci v roce 2023. Změny ve využívání pásma do 700 MHz by rovněž měly zohlednit technologický vývoj, chování spotřebitelů, význam nepřetržitého poskytování volně dostupného televizního vysílání
                  26
                a sociální, ekonomické a kulturní cíle obecného zájmu. V této souvislosti je potřeba vypracovat studie technických a regulačních podmínek pro koexistenci stávajících a nových využití spektra v pásmu do 700 MHz. Takové podmínky by zajistily soudržnost přístupů různých členských států k flexibilnímu a efektivnímu využívání spektra a umožnily by technická harmonizační opatření pro využití spektra a koexistenci v tomto pásmu. Tyto studie a opatření mohou být vypracovány podle rozhodnutí č. 676/2002/ES.

               (14)Členské státy by měly přijmout soudržné vnitrostátní plány, které usnadní využívání pásma 700 MHz pro zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací a zároveň zajistí kontinuitu služeb televizního vysílání, jež toto pásmo opustí. Jakmile členské státy tyto plány přijmou, měly by je transparentním způsobem oznámit po celé Unii. Plány by měly obsahovat činnosti a lhůty k přerozdělení kmitočtů, technický vývoj sítě a vybavení koncových uživatelů, koexistenci mezi rádiovým a nerádiovým zařízením, stávající a nové režimy udělování oprávnění a informace o možnosti nabídnout kompenzaci za náklady na přechod, pokud by takové náklady vznikly, aby se zabránilo mimo jiné nákladům pro koncové uživatele. V případě, že členské státy hodlají zachovat ZDT, měly by ve svých plánech věnovat zvláštní pozornost snazší modernizaci vysílacího vybavení ve prospěch technologií účinněji využívajících spektrum, jako jsou pokročilé video formáty (např. HEVC) nebo technologie přenosu signálu (např. DVB-T2).

               (15)Rozsah a mechanismus případné kompenzace za dokončení změny ve využívání spektra v pásmu 470–790 MHz by měly být analyzovány v souladu s příslušnými vnitrostátními ustanoveními, jak je stanoví článek 14 směrnice 2002/20/ES
                  27
               , a musí být konzistentní s ustanoveními článků 107 a 108 Smlouvy o fungování EU.

               (16)Jelikož cíle tohoto rozhodnutí, totiž zajištění koordinované změny ve využívání spektra v pásmu 470–790 MHz v Unii podle společných cílů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků tohoto rozhodnutí lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je k dosažení uvedeného cíle nezbytné,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               1)Do 30. června 2020 povolí členské státy využívání kmitočtového pásma 694–790 MHz pro zemské systémy schopné poskytovat bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací pouze za harmonizovaných technických podmínek stanovených Komisí podle článku 4 rozhodnutí 676/2002/ES. Je-li to potřeba, členské státy provedou proces udělování oprávnění nebo změní příslušná stávající práva k využívání spektra v souladu se směrnicí 2002/20/ES, aby toto využívaní umožnily.

               2)Aby členské státy umožnily využívat kmitočtové pásmo 694–790 MHz v souladu s odstavcem 1, uzavřou do 31. prosince 2017 veškeré nezbytné dohody o přeshraniční koordinaci kmitočtového pásma v rámci Unie.

               3)Členské státy nejsou vázány povinnostmi podle odstavců 1 a 2 v zeměpisných oblastech, kde koordinace kmitočtového pásma se zeměmi, které nejsou členy Unie, zůstává nedořešena, pokud členské státy vynaložily veškeré možné úsilí k minimalizaci trvání a územního rozsahu takové nedořešené koordinace a každoročně Komisi podávají zprávu o výsledcích, dokud nejsou zbývající koordinační záležitosti vyřešeny. Tento odstavec platí rovněž pro potíže s koordinací rádiového spektra v Kyperské republice, neboť kyperské vládě není umožněno vykonávat účinnou kontrolu nad částí svého území.

               Článek 2

               Do 30. června 2022 povolí členské státy převedení nebo pronájem práv k užívaní spektra pro služby elektronických komunikací v kmitočtovém pásmu 694–790 MHz.

               Článek 3

               Pokud členské státy povolí využívání kmitočtového pásma 694–790 MHz nebo změní stávající práva k užívání tohoto pásma, přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily vysoce kvalitní pokrytí svého obyvatelstva a území s přenosovou rychlostí nejméně 30 Mb/s, uvnitř i vně budov, a v případě potřeby rovněž v předem určených vnitrostátních prioritních oblastech, a podél hlavních pozemních dopravních tras. Opatření mohou zahrnovat podmínky, které usnadní či podpoří sdílení síťové infrastruktury nebo spektra v souladu s právem Unie.

               Za tímto účelem členské státy posoudí a konzultují, zda je třeba k užívacím právům na kmitočty v pásmu 694–790 MHz připojit určité podmínky.

               Článek 4

               1)Členské státy v závislosti na vnitrostátních potřebách v oblasti vysílání zajistí dostupnost kmitočtového pásma 470–694 MHz nebo jeho částí pro zemské poskytování audiovizuálních mediálních služeb širokému publiku, včetně volně dostupného televizního vysílání, a pro bezdrátová zvuková zařízení PMSE. Členské státy zajistí, aby jakékoli jiné využívání kmitočtového pásma 470–694 MHz na jejich území nezpůsobovalo nežádoucí interferenci s zemským poskytováním audiovizuálních mediálních služeb v sousedním členském státě.

               2)Pokud členské státy povolí využívání spektra v kmitočtovém pásmu 470–694 MHz pro zemské systémy schopné poskytovat služby elektronické komunikace jiné než sítě televizního vysílání, omezí se takové využití pouze na downlink. Takovým využitím nejsou dotčeny povinnosti plynoucí z mezinárodních dohod a práva Unie.

               Článek 5

               Do 30. června 2017 členské státy přijmou a zveřejní své vnitrostátní plány a harmonogramy ke splnění povinností plynoucích z článků 1 a 4 tohoto rozhodnutí.

               Aby bylo zajištěno, že využívání kmitočtového pásma 694–790 MHz je v souladu s čl. 1 odst. 1, členské státy tam, kde je to vhodné, zahrnou do svých vnitrostátních plánů informace o opatřeních, kterými omezí dopad nadcházejícího procesu změny na veřejnost a uživatele bezdrátových zvukových zařízení PMSE a usnadní, aby bylo na vnitřním trhu včas dostupné interoperabilní síťové vybavení a přijímače pro televizní vysílání.

               Článek 6

               Komise ve spolupráci s členskými státy do 1. ledna 2025 provede posouzení a podá Radě a Parlamentu zprávu o vývoji ve využívání kmitočtového pásma 470–694 MHz a zohlední při tom sociální, ekonomické, kulturní a technologické aspekty, které se využívání tohoto pásma podle článků 1 a 4 dotýkají. Ve zprávě se posoudí, zda je nutné využívání pásma 470–694 MHz nebo jeho části v Unii změnit.

               Článek 7

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Článek 8

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Pásmo 700 MHz v regionu 3, jakož i pásmo 698–790 MHz v regionu 2 byly přiděleny rovnoprávně na mobilní služby před rokem 2012.

                     (2)
                  Dokument RSPG15-595 final je možné nalézt na adrese:

                     http://rspg-spectrum.eu/wp-content/uploads/2013/05/RSPG15-595_final-RSPG_opinion_UHF.pdf

                  .

                     (3)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33).

                     (4)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 21).

                     (5)
                  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 1).

                     (6)
                  Evropská konference poštovních a telekomunikačních správ.

                     (7)
                  Rozhodnutí Komise 2010/267/EU ze dne 6. května 2010 o harmonizovaných technických podmínkách využívání kmitočtového pásma 790–862 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací v Evropské unii (Úř. věst. L 117, 11.5.2010, s. 95).

                     (8)
                  Odkaz:

                     http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/report-results-work-high-level-group-future-use-uhf-band

                  .

                     (9)
                  Odkaz:

                     https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/PublicConsultationLamyReport2014

                  .

                     (10)
                  Dokument RSPG13-524 rev1, odkaz:

                     https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/614d3daf-76a0-402d-8133-77d2d3dd2518/RSPG13-524 %20rev1 %20Report_700MHz_reallocation_REV.pdf

                  .

                     (11)
                  Odkaz:

                     http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/cia_2015_en.htm#cnect

                     (12)
                  Přenos výhradně ze síťové infrastruktury do přijímacích terminálů, tj. televizorů či tabletů.

                     (13)
                  Komise schválila státní podporu, jejímž účelem bylo omezit dopad na spotřebitele a uživatele PMSE, několika rozhodnutími. Viz mimo jiné N622/03 Digitalisierungsfonds – Rakousko, Úř. věst. C 228, 17.9.2005; C25/04 Zavedení zemského digitálního televizního vysílání (DVB-T) ve spolkových zemích Berlín a Braniborsko – Německo, Úř. věst. L 200, 22.7.2006; C24/04 Zavedení zemského digitálního televizního vysílání ve Švédsku, Úř. věst. L 112, 30.4.2007; C52/05 Digitální dekodéry v Itálii, Úř. věst. L 147, 8.6.2007; N270/06 Příspěvky na digitální dekodéry s API (Application Program Interface) – Itálie, Úř. věst. C 80, 13.4.2007; N107/07 Příspěvky na IdTV – Itálie, Úř. věst. C 246, 20.10.2007; C34/06 Zavedení zemského digitálního televizního vysílání (DVB-T) v Severním Porýní-Westfálsku, Úř. věst. L 236, 3.9.2008; SA 28685 Příjem digitálního televizního vysílání v Kantábrii – Španělsko, Úř. věst. C 119, 24.4.2012; N671b/2009 – Přechod na digitální vysílání na Slovensku, Úř. věst. C 39, 8.2.2011.

                     (14)
                  Státní podpora C 25/2004, DVB-T Berlín-Braniborsko;  státní podpora C 52/2005, digitální dekodéry; rozhodnutí Komise plánované na leden 2016 o státní podpoře SA.32619 oznámené Španělským královstvím ke kompenzaci škod způsobených liberalizací digitální dividendy.

                     (15)
                  Rozsudek ESD ze dne 10. ledna 2006, Cassa di Risparmio di Firenze, C-222/04, bod 131; rozsudek ESD ze dne 20. listopadu 2003, GEMO SA, C-126/01, bod 28; rozsudek ESD ze dne 22. listopadu 2001, Ferring SA, C-53/00, bod 19 a násl.; rozsudek ESD ze dne 8. listopadu 2001, Adria-Wien Pipeline, C-143/99, bod 38; rozsudek ESD, Itálie v. Komise, C-310-99, bod 251; rozsudek ESD ze dne 14. ledna 2004, Fleuren Compost BV  v. Komise, T-109/01, bod 54; rozsudek ESD ze dne 5. října 1999, Francie  v. Komise, C-251/97, bod 40; rozsudek Tribunálu, ze dne 15. června 2010, Mediaset v. Komise, T-177/07, rozsudek ESD ze dne 28. července 2011, Mediaset v. Komise, C-403/10 P. Rozsudek Tribunálu ze dne 6. října 2009, Německo v. Komise ohledně DVB-T – Berlín/Braniborsko, T-21/06, rozsudky Tribunálu Španělsko v. Komise, T-461/13, Baskicko a Itelazpi v. Komise, T-462/13, spojené věci Galície v. Komise a Retegal v. Komise,

                     T-463/13

                   a

                     T-464/13

                  , Katalánsko a CTTI v. Komise,

                     T-465/13

                  , Navarra v. Komise,

                     T-487/13

                  , a Abertis Telecom and Retevisión v. Komise

                     T-541/13

                  .

                     (16)
                  Tyto lhůty jsou v souladu se zprávou a stanoviskem skupiny RSPG i Lamyho zprávou.

                     (17)
                  Srov. čl. 6 odst. 8.

                     (18)
                  Úř. věst. C , , s. .

                     (19)
                  Úř. věst. C , , s. .

                     (20)
                  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (Úř. věst. L 81, 21.3.2012, s. 7).

                     (21)
                  Viz

                     http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/index_en.htm

                  .

                     (22)
                  Zpráva Pascala Lamyho, dostupná na adrese:

                     https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/report-results-work-high-level-group-future-use-uhf-band

                  .

                     (23)
                  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 1).

                     (24)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33).

                     (25)
                  Regionální radiokomunikační konference pro plánování zemských digitálních služeb vysílání v částech regionů 1 a 3 v kmitočtových pásmech 174–230 MHz a 470–862 MHz (RRC-06) v Ženevě.

                     (26)
                  Ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (směrnice o audiovizuálních mediálních službách).

                     (27)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 21).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 31.8.2016
            COM(2016) 548 final
            2016/0262(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            on subjecting the new psychoactive substance methyl 2-[[1-(cyclohexylmethyl)-1H-indole-3-carbonyl]amino]-3,3-dimethylbutanoate (MDMB-CHMICA) to control measures

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Rozhodnutí Rady 2005/387/JVV o výměně informací, hodnocení rizika a kontrole nových psychoaktivních látek
                  1
                stanoví třístupňový postup, který může vést k podrobení nové psychoaktivní látky kontrolním opatřením v celé Unii.

               Dne 15. dubna 2016 vydaly Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) a Europol společnou zprávu, která byla vypracována v souladu s článkem 5 rozhodnutí Rady 2005/387/JVV. Dne 26. května 2016 Rada na žádost Komise a třinácti členských států a podle čl. 6 odst. 1 výše uvedeného rozhodnutí Rady požádala o hodnocení rizik plynoucích z užívání a výroby nové psychoaktivní látky MDMB-CHMICA a z obchodování s ní, jakož i o hodnocení účasti organizovaného zločinu a možných důsledků kontrolních opatření zavedených pro tuto látku.

               Rizika látky MDMB-CHMICA byla hodnocena vědeckým výborem EMCDDA v souladu s ustanoveními čl. 6 odst. 2, 3 a 4 zmíněného rozhodnutí Rady. Předseda vědeckého výboru předložil zprávu o hodnocení rizik Komisi a Radě dne 28. července 2016. Hlavní výsledky hodnocení rizik jsou tyto:

               Látka MDMB-CHMICA se řadí mezi syntetické kanabinoidní agonisty receptorů, což je skupina chemicky různorodých látek označovaných též jako syntetické kanabinoidy. Uvedená látka je dostupná na trhu s drogami v Evropské unii přinejmenším od srpna 2014 a byla zjištěna v 23 členských státech.

               Vysoká účinnost MDMB-CHMICA a značně proměnlivé množství této složky v legálních drogách (tzv. „legal highs“) představují vysoké riziko akutní toxicity. V osmi členských státech bylo celkem evidováno 28 případů úmrtí a 25 případů akutní intoxikace souvisejících s látkou MDMB-CHMICA.

               Podle čl. 8 odst. 1 rozhodnutí Rady 2005/387/JVV má Komise Radě do šesti týdnů ode dne obdržení zprávy o hodnocení rizik předložit buď podnět k tomu, aby byly nové psychoaktivní látky podrobeny kontrolním opatřením v celé Unii, nebo zprávu, v níž objasní svá stanoviska, pokud takový podnět nepovažuje za nezbytný. Podle rozsudku Soudního dvora ze dne 16. dubna 2015 ve spojených věcech C-317/13 a C-679/13 musí být před přijetím aktu na základě čl. 8 odst. 1 rozhodnutí Rady 2005/387/JVV konzultován Evropský parlament.

               Na základě zjištění ze zprávy o hodnocení rizik se Komise domnívá, že existují důvody pro podrobení této látky kontrolním opatřením v celé Unii. Podle zprávy o hodnocení rizik je akutní toxicita látky MDMB-CHMICA taková, že může vážně poškodit zdraví osob. Četné zprávy rovněž poukázaly na projevy násilí a agrese jakožto možné důsledky užívání této látky.

               2.CÍL NÁVRHU

               Cílem tohoto návrhu rozhodnutí Rady je vyzvat členské státy, aby podrobily látku MDMB-CHMICA kontrolním opatřením a trestněprávním sankcím stanoveným jejich právními předpisy, které jsou v souladu s jejich závazky vyplývajícími z Úmluvy Organizace spojených národů o psychotropních látkách z roku 1971.

               2016/0262 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o podrobení nové psychoaktivní látky methyl-2-{[1-(cyklohexylmethyl)-1H-indol-3-karbonyl]amino}-3,3-dimethylbutanoát (MDMB-CHMICA) kontrolním opatřením

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na rozhodnutí Rady 2005/387/JVV ze dne 10. května 2005 o výměně informací, hodnocení rizika a kontrole nových psychoaktivních látek
                  2
               , a zejména na čl. 8 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu
                  3
               ,

               v souladu se zvláštním legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Zpráva o hodnocení rizik nové psychoaktivní látky MDMB-CHMICA byla vypracována v souladu s článkem 6 rozhodnutí Rady 2005/387/JVV na zvláštním jednání rozšířeného vědeckého výboru Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) a následně byla dne 28. července 2016 předložena Komisi a Radě.

               (2)Látka MDMB-CHMICA se řadí mezi syntetické kanabinoidní agonisty receptorů, což je skupina chemicky různorodých látek označovaných též jako syntetické kanabinoidy. Syntetičtí kanabinoidní agonisté receptorů jsou z funkčního hlediska podobní delta-9-tetrahydrokanabinolu (THC), hlavní psychoaktivní látce v konopí. Kanabinoidní agonisté receptorů podléhající kontrole podle Úmluvy Organizace spojených národů o psychotropních látkách z roku 1971 jsou: hlavní účinná látka v konopí, delta-9-tetrahydrokanabinol (THC), a dva syntetické kanabinoidy, naftalen-1-yl(1-pentyl-1H-indol-3-yl)methanon (JWH-018) a 1-[(5-fluorpentyl)-1H-indol-3-yl]-(naftalen-1-yl)-methanon (AM-2201).

               (3)Vysoká účinnost MDMB-CHMICA a značně proměnlivé množství této složky v legálních drogách (tzv. „legal highs“) představují vysoké riziko akutní toxicity.

               (4)Látka MDMB-CHMICA je dostupná na trhu s drogami v Unii přinejmenším od srpna 2014 a byla zjištěna v 23 členských státech. Obvykle se prodává jako komerční „legal high“ výrobky v tzv. headshopech a na internetu jakožto „legální“ náhrada konopí. Z dostupných informací vyplývá, že MDMB-CHMICA ve formě prášku je vyráběna chemickými podniky sídlícími v Číně. Dováží se do Unie, kde je buď zpracována a balena jako komerční směsi ke kouření, nebo je prodávána jako prášek. Informace o výrobě MDMB-CHMICA v Unii nejsou k dispozici.

               (5)MDMB-CHMICA se typicky užívá prostřednictvím kouření bylinné směsi, která je buď komerčním „legal high“ produktem, nebo, což je méně obvyklé, je připravována samotným uživatelem. U komerčních výrobků obvykle není uvedeno, že obsahují MDMB-CHMICA nebo jiné syntetické kanabinoidní agonisty receptorů. Mnozí uživatelé MDMB-CHMICA si tak nemusí být vědomi toho, že užívají dotyčnou látku. Stejně tak jim nemusí být známo, jakou dávku užijí. Výrobní postup může rovněž vést k nestejnoměrnému rozložení látky v rostlinném materiálu, takže některé výrobky mohou obsahovat části s vysokou koncentrací kanabinoidu, což zvyšuje riziko akutní toxicity a hromadné intoxikace.

               (6)Z dostupných údajů vyplývá, že MDMB-CHMICA užívají konzumenti marihuany, tzv. psychonauté a osoby pravidelně podstupující testování na přítomnost drog, včetně vězňů.

               (7)Třebaže neexistují konkrétní informace o možných dopadech MDMB-CHMICA na přímé sociální okolí nebo na společnost jako celek, mnohé zprávy uvádějí jako možné důsledky jejího užívání projevy násilí či agrese. Kromě toho zjištěné případy řízení pod vlivem MDMB-CHMICA poukazují na možnost obecnějšího rizika pro veřejnou bezpečnost.

               (8)V osmi členských státech bylo celkem evidováno 28 případů úmrtí a 25 případů akutní intoxikace souvisejících s MDMB-CHMICA. Pokud by se zvýšila dostupnost a míra užívání MDMB-CHMICA, mohly by být důsledky pro zdraví jednotlivců a veřejnosti značné.

               (9)Informace o případném zapojení organizovaného zločinu do výroby, distribuce, obchodu a dodávání MDMB-CHMICA v rámci Unie jsou omezené.

               (10)MDMB-CHMICA není uvedena na seznamu látek podléhajících kontrole podle Jednotné úmluvy Organizace spojených národů o omamných látkách z roku 1961 ani podle Úmluvy Organizace spojených národů o psychotropních látkách z roku 1971. Je však uvedena na seznamu látek, jež by měly být přezkoumány, vypracovaném na 38. zasedání Výboru odborníků WHO pro drogové závislosti, který předkládá Komisi OSN pro narkotika doporučení týkající se kontrolních opatření, jež považuje za vhodné přijmout.

               (11)Látka MDMB-CHMICA nemá žádné prokázané nebo uznávané lékařské využití pro lidi nebo zvířata. Kromě jejího použití v analytických referenčních materiálech a ve vědeckém výzkumu při zjišťování jejího chemického složení, farmakologie a toxikologie v důsledku jejího objevení na trhu s drogami nic nenasvědčuje tomu, že se používá pro jiné účely.

               (12)Ze zprávy o hodnocení rizik vyplývá, že dostupné vědecké důkazy o MDMB-CHMICA jsou omezené a že by bylo zapotřebí dalšího výzkumu. Dostupné důkazy a informace o zdravotních a společenských rizicích, jež MDMB-CHMICA představuje, nicméně poskytují dostatečné důvody pro podrobení této látky kontrolním opatřením v celé Unii.

               (13)Vzhledem k tomu, že deset členských států kontroluje látku MDMB-CHMICA podle vnitrostátních právních předpisů v souladu se závazky vyplývajícími z Úmluvy OSN o psychotropních látkách z roku 1971 a pět členských států používá pro její kontrolu jiná legislativní opatření, by podrobení této látky kontrolním opatřením v celé Unii pomohlo zamezit vzniku překážek při přeshraničním vymáhání práva a v justiční spolupráci a přispělo by k ochraně před riziky, která její dostupnost a užívání mohou představovat.

               (14)Pro Spojené království není rozhodnutí 2005/387/JVV závazné, proto se neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí, kterým se provádí rozhodnutí 2005/387/JVV, a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Nová psychoaktivní látka methyl-2-{[1-(cyklohexylmethyl)-1H-indol-3-karbonyl]amino}-3,3-dimethylbutanoát  (MDMB-CHMICA) se podrobuje kontrolním opatřením v celé Unii.

               Článek 2

               Členské státy přijmou co nejdříve a nejpozději do [one year from the date this Decision is published] nezbytná opatření v souladu se svým vnitrostátním právem, kterými podrobí novou psychoaktivní látku uvedenou v článku 1 kontrolním opatřením a trestněprávním sankcím stanoveným jejich právními předpisy, které jsou v souladu s jejich závazky vyplývajícími z Úmluvy Organizace spojených národů o psychotropních látkách z roku 1971.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Toto rozhodnutí se použije v souladu se Smlouvami.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 127, 20.5.2005, s. 32.

                     (2)
                  Úř. věst. L 127, 20.5.2005, s. 32.

                     (3)
                  Úř. věst. C , , s. .


				|

		52014PC0631

			Návrh ROZHODNUTÍ RADY o finančních příspěvcích členských států určených pro financování Evropského rozvojového fondu v roce 2014, včetně třetí splátky za rok 2014 /* COM/2014/0631 final - 2014/0292 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Vnitřní dohoda a finanční
nařízení pro 10. ERF uvádí postup týkající se výzev k úhradě
příspěvků členských států určených pro
financování ERF. V souladu s čl. 57 odst. 3 finančního nařízení
pro 10. ERF se tento návrh týká:
–
výše třetí splátky příspěvku pro rok
2014.
V souladu s čl. 57 odst. 7
finančního nařízení pro 10. ERF je uvedena zvlášť částka
spravovaná Komisí a zvlášť částka spravovaná EIB.
V souladu s článkem 145 finančního
nařízení pro 10. ERF zaslala EIB Komisi aktualizované odhady závazků
a plateb pro nástroje, jejichž správu zajišťuje.
V souladu s čl. 58 odst. 2
finančního nařízení by výzvy k poskytnutí příspěvků
měly čerpat postupně nejprve částky stanovené pro
jednotlivé předchozí ERF. Výzvy k úhradě, jež jsou předmětem
tohoto návrhu, se proto vztahují k částkám pro Komisi z 10. ERF.
V souladu s čl. 57
odst. 5 finančního nařízení pro 10. ERF musí Rada o tomto návrhu
rozhodnout nejpozději 21 kalendářních dnů po předložení
návrhu Komisí a členské státy musí uhradit třetí splátku nejpozději
21 kalendářních dnů po dni, kdy jim je rozhodnutí Rady oznámeno.
Ustanovení čl. 60 odst. 1 finančního
nařízení stanoví, že pokud členský stát neuhradí splátku
příspěvků ve stanovené lhůtě, bude povinen zaplatit
úroky z neuhrazené částky, a to v souladu s postupy stanovenými v tomtéž
článku.
2014/0292 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTÍ RADY
o finančních příspěvcích
členských států určených pro financování Evropského rozvojového
fondu v roce 2014, včetně třetí splátky za rok 2014
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie,
s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci
vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování pomoci
Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013
v souladu s dohodou o partnerství AKT-ES a o přídělu finanční
pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část
čtvrtá Smlouvy o ES[1]
(dále jen „vnitřní dohoda“), a zejména na článek 7 uvedené dohody,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský
rozvojový fond (dále jen „finanční nařízení pro 10. ERF“)[2], naposledy
pozměněné dne 11. dubna 2011[3],
a zejména na čl. 57 odst. 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       V souladu s postupem uvedeným
v článcích 57 až 61 finančního nařízení pro 10. ERF
předkládá Komise do 10. října návrh upřesňující a) výši
třetí splátky příspěvku pro rok 2014 a b) revidovanou roční
výši příspěvku pro rok 2014 podle skutečných potřeb v
případě, kdy se v souladu s čl. 7 odst. 3 vnitřní dohody
roční výše příspěvku liší od skutečných potřeb.
(2)       Dne 8. listopadu 2013
přijala Rada na základě návrhu Komise rozhodnutí stanovit celkovou
roční výši příspěvků členských států
určených pro ERF pro rok 2014 na 3 250 000 000 EUR.
Počáteční rozdělení bylo stanoveno
na 3 100 000 000 EUR pro podíl Komise
a 150 000 000 pro podíl EIB.
(3)       V souladu
s čl. 145 prvním pododstavcem finančního nařízení pro 10.
ERF zaslala Evropská investiční banka Komisi aktualizované odhady
závazků a plateb pro nástroje, jejichž správu zajišťuje.
(4)       V návaznosti
na žádost Komise i EIB respektuje celková částka pro rok 2014
strop ve výši 3 250 000 000 EUR, přičemž je
nově stanoveno rozdělení příspěvků členských států
do ERF: i) 3 144 308 777,01 EUR pro podíl Komise a ii)
105 691 222,99 EUR pro podíl EIB.
(5)       Ustanovení čl. 58 odst.
2 finančního nařízení pro 10. ERF uvádí, že výzvy k poskytnutí
příspěvků čerpají nejprve částky stanovené pro
předchozí ERF.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příspěvky do ERF, které jednotlivé
členské státy uhradí Komisi jako třetí splátku za rok 2014, jsou
uvedeny v tabulce v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije ode dne
přijetí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským
státům.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 32.
[2]               Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1.
[3]               Úř. věst. L 102, 16.4.2011, s. 1.
PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ RADY
o finančních
příspěvcích členských států určených pro financování
Evropského rozvojového fondu v roce 2014, včetně třetí
splátky za rok 2014

 Třetí splátka příspěvků do ERF za rok 2014 (v EUR)
   ||   ||   ||   ||
 ČLENSKÉ STÁTY || Klíč pro 10. ERF % || Třetí splátka
 pro || pro || Celkem
 EIB || Komisi
 10. ERF || 10. ERF
 BELGIE || 3,53 || 0,00 || 10 389 099,83 || 10 389 099,83
 DÁNSKO || 2,00 || 0,00 || 5 886 175,54 || 5 886 175,54
 NĚMECKO || 20,50 || 0,00 || 60 333 299,29 || 60 333 299,29
 ŘECKO || 1,47 || 0,00 || 4 326 339,02 || 4 326 339,02
 ŠPANĚLSKO || 7,85 || 0,00 || 23 103 239,00 || 23 103 239,00
 FRANCIE || 19,55 || 0,00 || 57 537 365,91 || 57 537 365,91
 IRSKO || 0,91 || 0,00 || 2 678 209,87 || 2 678 209,87
 ITÁLIE || 12,86 || 0,00 || 37 848 108,72 || 37 848 108,72
 LUCEMBURSKO || 0,27 || 0,00 || 794 633,70 || 794 633,70
 NIZOZEMSKO || 4,85 || 0,00 || 14 273 975,68 || 14 273 975,68
 RAKOUSKO || 2,41 || 0,00 || 7 092 841,53 || 7 092 841,53
 PORTUGALSKO || 1,15 || 0,00 || 3 384 550,94 || 3 384 550,94
 FINSKO || 1,47 || 0,00 || 4 326 339,02 || 4 326 339,02
 ŠVÉDSKO || 2,74 || 0,00 || 8 064 060,49 || 8 064 060,49
 SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ || 14,82 || 0,00 || 43 616 560,75 || 43 616 560,75
 BULHARSKO || 0,14 || 0,00 || 412 032,29 || 412 032,29
 ČESKÁ REPUBLIKA || 0,51 || 0,00 || 1 500 974,76 || 1 500 974,76
 ESTONSKO || 0,05 || 0,00 || 147 154,39 || 147 154,39
 KYPR || 0,09 || 0,00 || 264 877,90 || 264 877,90
 LOTYŠSKO || 0,07 || 0,00 || 206 016,14 || 206 016,14
 LITVA || 0,12 || 0,00 || 353 170,53 || 353 170,53
 MAĎARSKO || 0,55 || 0,00 || 1 618 698,27 || 1 618 698,27
 MALTA || 0,03 || 0,00 || 88 292,63 || 88 292,63
 POLSKO || 1,30 || 0,00 || 3 826 014,10 || 3 826 014,10
 RUMUNSKO || 0,37 || 0,00 || 1 088 942,47 || 1 088 942,47
 SLOVINSKO || 0,18 || 0,00 || 529 755,80 || 529 755,80
 SLOVENSKO || 0,21 || 0,00 || 618 048,43 || 618 048,43
 EU-27 CELKEM || 100,00 || 0,00 || 294 308 777,01 || 294 308 777,01


title: Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2002/95/ES pro účely stanovení maximálních hodnot koncentrací pro některé nebezpečné látky v elektrických a elektronických zařízeních

text:
Avis juridique important

|

52004PC0606

Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/95/ES pro účely stanovení maximálních hodnot koncentrací pro některé nebezpečné látky v elektrických a elektronických zařízeních  /* KOM/2004/0606 konecném znení */

V Bruselu dne 23.9.2004KOM(2004) 606 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/95/ES pro účely stanovení maximálních hodnot koncentrací pro některé nebezpečné látky v elektrických a elektronických zařízeních(předložená Komisí)ODŮVODNĚNÍ1. Čl. 4 odst. 1 směrnice 2002/95/ES o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních stanoví, že ode dne 1. července 2006 nebudou nová elektrická a elektronická zařízení uváděná na trh obsahovat olovo, rtuť, kadmium, šestimocný chróm, polybromované bifenyly (PBB) a polybromovaný difenylether (PBDE).2. Čl. 5 odst. 1 písm. a) stanoví, že se určí maximální hodnoty koncentrací ve zvláštních materiálech a v součástech elektrických a elektronických zařízení, v nichž je přítomnost látek uvedených v čl. 4 odst. 1 tolerována. Při stanovení maximálních hodnot koncentrací je Komisi nápomocen výbor zřízený článkem 18 směrnice 75/442/EHS[1] o odpadech. Postup je uveden v článku 7 směrnice 2002/95/ES.Předlohu rozhodnutí proto Komise dne 10. června 2004 postoupila k hlasování výboru zřízenému článkem 18 směrnice 75/442/EHS o odpadech. Výbor se neusnesl kvalifikovanou většinou ve prospěch této předlohy rozhodnutí.Z toho důvodu se Radě v souladu s postupem uvedeným v článku 18 směrnice 75/442/EHS předkládá návrh rozhodnutí Rady. Pokud se Rada neusnese během tří měsíců ode dne předložení návrhu, přijme Komise navrhovaná opatření.NávrhROZHODNUTÍ RADYkterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/95/ES pro účely stanovení maximálních hodnot koncentrací pro některé nebezpečné látky v elektrických a elektronických zařízeníchRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/95/ES ze dne 27. ledna 2003 o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních[2], a zejména na čl. 5 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice,vzhledem k těmto důvodům:(1) Protože je zřejmé, že v některých případech nelze dosáhnout úplného zamezení výskytu těžkých kovů a bromovaných retardérů hoření, měly by se pro olovo, rtuť, kadmium, šestimocný chróm, polybromované bifenyly (PBB) a polybromovaný difenylether (PBDE) tolerovat určité hodnoty koncentrací v materiálech.(2) Maximální navrhované hodnoty koncentrací vycházejí ze stávajících právních předpisů Společenství týkajících se chemikálií a pro zajištění vysoké úrovně ochrany jsou považovány za nejvhodnější.(3) Podle čl. 5 odst. 2 vedla Komise konzultace s výrobci elektrických a elektronických zařízení, provozovateli recyklace a zpracovateli, organizacemi zaměřenými na ochranu životního prostředí a sdruženími zaměstnanců a spotřebitelů a připomínky postoupila výboru zřízenému článkem 18 směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech[3].PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1V příloze směrnice 2002/95/ES se vkládá nová poznámka, která zní:"Pro účely čl. 5 odst. 1 písm. a) se pro olovo, rtuť, šestimocný chróm, polybromované bifenyly (PBB) a polybromovaný difenylether (PBDE) toleruje maximální hodnota koncentrace ve výši 0,1 % hmotnosti v homogenních materiálech a pro kadmium ve výši 0,01 % hmotnosti v homogenních materiálech."Článek 2Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. července 2006.Článek 3Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyně[1] Směrnice naposledy pozměněná rozhodnutím Rady 1999/468/ES (Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23).[2] Úř. věst. L 37, 13.2.2003, s. 19.[3] Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39, směrnice naposledy pozměněná rozhodnutím Komise 96/350/ES (Úř. věst. L 135, 6.6.1996, s. 32).


Důležité právní upozornění

|

52008PC0028

Návrh rozhodnutí Rady o postoji, který má Společenství zaujmout k návrhu na změnu Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží v rámci karnetů TIR (Úmluvy TIR z roku 1975)  /* KOM/2008/0028 konečném znení - ACC 2008/0010 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 29.1.2008KOM(2008) 28 v konečném znění2008/0010 (ACC)NávrhROZHODNUTÍ RADYo postoji, který má Společenství zaujmout k návrhu na změnu Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží v rámci karnetů TIR (Úmluvy TIR z roku 1975)(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Celní úmluva o mezinárodní přepravě zboží v rámci karnetů TIR (Úmluva TIR) ze dne 14. listopadu 1975 byla schválena jménem Evropského hospodářského společenství nařízením Rady (EHS) č. 2112/78. Úmluva vstoupila ve Společenství v platnost dne 20. června 1983. Účelem navrhovaného rozhodnutí je zavést novou vysvětlivku k článku 3 Úmluvy TIR. Tento pozměňovací návrh se týká přepravy osobních automobilů na vlastních kolech v režimu TIR. Výkonná rada TIR a sekretariát TIR byly informovány o různých výkladech ustanovení čl. 3 písm. a) bodu iii), která je nutno prostřednictvím navrhované vysvětlivky objasnit. |120 | Obecné souvislosti Úmluvou TIR, již spravuje Evropská hospodářská komise Organizace spojených národů (EHK OSN) se sídlem v Ženevě, byl zaveden celní tranzitní režim pro mezinárodní přepravu zboží po silnici. Díky této úmluvě může zboží, u něhož jsou pozastavena cla a poplatky, překračovat mezinárodní hranice za minimálních zásahů celních orgánů během cesty. Tím, že systém TIR uvolňuje tradiční překážky mezinárodního pohybu zboží, podporuje rozvoj mezinárodního obchodu; tím, že zkracuje prodlevy v dopravě, umožňuje dosahovat výrazných úspor v dopravních nákladech. Nejdůležitější výhodou systému je to, že Úmluva TIR nabízí prostřednictvím řetězu mezinárodních záruk poměrně snadný přístup k požadovaným zárukám. V průběhu posledních měsíců byla výkonná rada TIR informována o tom, že na vnitrostátní úrovni dochází k různým výkladům ustanovení čl. 3 písm. a) bodu iii), týkajících se automobilů, „které jsou vyváženy, a tudíž samy považovány za zboží přepravující se po vlastní ose“. Zdá se, že některé smluvní strany přijaly výklad, že do výše uvedeného popisu spadají osobní automobily přepravující se na vlastních kolech, zatímco v případě jiných smluvních stran vnitrostátní právní předpisy použití karnetů TIR pro přepravu osobních automobilů výslovně zakazují, nejsou-li tyto automobily naloženy na jiné vozidlo. Tyto rozdíly ve výkladu vedly k situacím, kdy byly karnety TIR vydány pro přepravu osobních automobilů jedné smluvní straně, ale následně byly během cesty odmítnuty celním úřadem jiné smluvní strany. V návaznosti na výměnu stanovisek nabyla výkonná rada TIR dojmu, že tento problém je třeba z právního hlediska vyjasnit, a navrhla novou vysvětlivku. Tento návrh byl projednán pracovní skupinou pro celní otázky přepravy a správním výborem Úmluvy TIR, které nevznesly žádné námitky. |139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. |140 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Navrhované rozhodnutí je v souladu se společnou politikou v oblasti obchodu a dopravy. Systém TIR, který usnadňuje silniční dopravu, umožňuje převážet zboží přes území 67 smluvních stran za minimálních zásahů celních orgánů a nabízí prostřednictvím řetězu mezinárodních záruk poměrně snadný přístup k požadovaným zárukám. Zjednodušení, jichž se prostřednictvím Úmluvy TIR docílilo, jsou v souladu s revidovanou Lisabonskou strategií. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |211 | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Návrh byl konzultován s Mezinárodní unií silniční dopravy, všemi záručními sdruženími, v rámci výkonné rady TIR a s celními orgány smluvních stran Úmluvy TIR. Konzultace proběhly také na schůzích Výboru pro celní kodex a na zasedáních pracovní skupiny pro celní otázky přepravy a správního výboru Úmluvy TIR. |212 | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Kladné stanovisko. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Pravidla používání karnetů TIR pro osobní automobily, které jsou vyváženy, a které se tudíž přepravují na vlastních kolech, musí být v Úmluvě TIR jasně stanovena a vysvětlena. Předložením tohoto pozměňovacího návrhu je správný výklad čl. 3 písm. a) bodu iii) všemi smluvními stranami zajištěn. Tím jsou odstraněny možné problémy provozovatelů dopravy, co se týče celních kontrol automobilů, které jsou vyváženy, a tudíž samy považovány za zboží přepravující se po vlastní ose. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Toto nové znění navrhuje novou vysvětlivku k článku 3 Úmluvy TIR. |310 | Právní základ Ustanovení článku 133 a čl. 300 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství. |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |331 | Návrh je v souladu se zásadou proporcionality. Provádí se jím změna mezinárodní dohody, jež se sama o sobě zásadou proporcionality řídí. |332 | Návrh se týká nové vysvětlivky. Cílem tohoto pozměňovacího návrhu je podat jasný výklad k používání čl. 3 písm. a) bodu iii) Úmluvy TIR. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: rozhodnutí. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Mezinárodní dohody a změny těchto dohod se do právního řádu Společenství obvykle zavádějí formou rozhodnutí. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1.  2008/0010 (ACC)NávrhROZHODNUTÍ RADYo postoji, který má Společenství zaujmout k návrhu na změnu Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží v rámci karnetů TIR (Úmluvy TIR z roku 1975)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 této smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:2.  Celní úmluva o mezinárodní přepravě zboží v rámci karnetů TIR (Úmluva TIR) ze dne 14. listopadu 1975 byla jménem Společenství schválena nařízením Rady (EHS) č. 2112/78 ze dne 25. července 1978[1] a vstoupila ve Společenství v platnost dne 20. června 1983[2].3.  Výkonná rada TIR byla informována o závažných problémech týkajících se používání karnetu TIR pro osobní automobily, „které jsou vyváženy, a tudíž samy považovány za zboží přepravující se na vlastních kolech“. Bylo rozhodnuto, že by měla být navržena nová vysvětlivka k čl. 3 písm. a) bodu iii) Úmluvy TIR, která možnost přepravovat osobní automobily na vlastních kolech v rámci karnetů TIR omezí, neboť rozšíření režimu TIR na toto zboží by mohlo mít řadu negativních důsledků a zvýšit nebezpečí podvodu.4.  V září 2007 správní rada Úmluvy TIR rozhodla, že pro zajištění správného použití čl. 3 písm. a) bodu iii) Úmluvy TIR by měla být k tomuto článku zavedena nová vysvětlivka. Cílem této nové vysvětlivky je na vnitrostátní úrovni odstranit rozdílné výklady ustanovení článku 3, jež se vztahují k vozidlům, která jsou vyvážena a která se přepravují po vlastní ose.5.  K pozměňovacímu návrhu by mělo být vydáno stanovisko Společenství,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Stanovisko Společenství v rámci správního výboru podpoří pozměňovací návrh připojený k tomuto návrhu.Článek 2Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHADoplňuje se nová vysvětlivka, která zní:„0.3 a) iii) Ustanovení čl. 3 písm. a) bodu iii) se nevztahují na osobní automobily (kód HS 8703), které se přepravují pro vlastní ose. Osobní automobily však mohou být přepravovány v rámci režimu TIR, jsou-li přepravovány jinými vozidly uvedenými v čl. 3 odst. a) bodu i) a odst. a) bodu ii).“[1] Úř. věst. L 252, 14.9.1978.[2] Úř. věst. L 31, 2.2.1983, s. 13.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 28.10.2016
            COM(2016) 694 final
            2016/0343(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o uzavření Dohody mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví jménem Evropské unie

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               1.1.Souvislosti

               V návaznosti na rozhodnutí Rady o jejím uzavření
                  1
                vstoupila dne 1. května 2011 v platnost Dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví
                  2
                (dále jen „dohoda“). Dohoda byla sjednána na základě rozhodnutí Rady ze dne 9. března 2004, kterým se Komise zmocnila k zahájení jednání.

               Účelem dohody je mimo jiné zajistit zachování vysoké úrovně spolupráce a harmonizace mezi Spojenými státy a Evropskou unií v oblastech, které spadají do oblasti působnosti dohody.

               Podle čl. 2 bodu B dohody se původní oblast její působnosti vztahuje na

               vydávání schválení letové způsobilosti a sledování výrobků civilní letecké techniky;

               provádění zkoušek a průkazů vyhovění požadavkům ochrany životního prostředí u výrobků civilní letecké techniky; a

               vydávání oprávnění a sledování provozů údržby.

               V průběhu provádění dohody dospěly Federální letecký úřad Spojených států (dále jen „FAA“) a Komise, zejména prostřednictvím jednání v rámci Dvoustranného dozorčího výboru (dále jen „smíšený výbor“) zřízeném podle dohody, k závěru, že obě strany mají zájem rozšířit možnosti hlubší spolupráce v oblasti letecké bezpečnosti nad rámec stávajících ustanovení dohody.

               Obě strany uvedly, že intenzivnější spolupráce by se měla prioritně navázat v oblasti vydávání průkazů způsobilosti pilotům a výcviku, a pověřily odborníky, aby prozkoumali možnosti a připravili technické návrhy. Výsledky této iniciativy potvrdily, že rozšíření dohody o další oblasti spolupráce a uznávání je proveditelné a potřebné.

               Dne 25. září 2014 Rada zmocnila Komisi k zahájení jednání o změně dohody s cílem stanovit další oblasti spolupráce. Mezi Komisí a úřadem FAA byla následně sjednána dohoda o změně dohody. Na základě příslušného rozhodnutí Rady byla mezitím dohoda o změně dohody podepsána jménem Unie. Dohoda o změně dohody by nyní měla být schválena na základě čl. 100 odst. 2 a čl. 218 odst. 6 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie.

               1.2.Oblast působnosti

               Ustanovení čl. 2 bodu B původní dohody byla nahrazena tak, aby zahrnovala následující oblasti, ve kterých může být spolupráce konkretizována na základě odpovídajících příloh této dohody:

               (1)vydávání schválení letové způsobilosti a sledování výrobků civilní letecké techniky;

               (2)provádění zkoušek a průkazů vyhovění požadavkům ochrany životního prostředí u výrobků civilní letecké techniky;

               (3)vydávání oprávnění a sledování provozů údržby;

               (4)vydávání licencí zaměstnancům a jejich odborná příprava;

               (5)provoz letadla;

               (6)letiště; a

               (7)letové provozní služby nebo uspořádání letového provozu.

               V článku 5 byly provedeny následné změny.

               1.3.Harmonogram dokončení změny

               Časový rámec pro dokončení této změny má zásadní význam v souvislosti s přípravnými pracemi, které byly dokončeny s cílem přijmout a začlenit do dohody novou přílohu „Vydávání průkazů způsobilosti pilotům“.

               Podle nařízení (ES) č. 216/2008
                  3
                musí pilot, který je rezidentem Evropské unie, obdržet průkaz způsobilosti pilota, který vydal členský stát. Nařízení Komise (EU) č. 1178/2011
                  4
                stanovilo řešení pro držitele průkazů způsobilosti pilota třetích zemí, podle kterého může pilot buď validovat zahraniční průkaz způsobilosti na jeden rok, nebo jej trvale převést. Během jednání o nařízení Komise (EU) č. 1178/2011 však vyšlo najevo, že vnitrostátní pravidla se i přesto, že jsou na určité úrovni harmonizována, dosti liší, pokud jde o zacházení s průkazy způsobilosti pilotů třetích zemí. To by mohlo potenciálně způsobit to, že vysoký počet držitelů průkazu způsobilosti soukromého pilota (více než 10 000) bude mít zahraniční průkaz způsobilosti, který by nevyhovoval evropského systému. Je třeba poznamenat, že potenciálně jsou dotčeni převážně evropští občané, kteří jsou držiteli průkazů způsobilosti soukromého pilota (PPL) vydaných v USA. V důsledku převodu těchto průkazů způsobilosti pilota v souladu s nařízením Komise (EU) č. 1178/2011 by mohly držitelům průkazu PPL vzniknout další významné finanční náklady a náklady na organizaci.

               Proto bylo po dohodě s členskými státy, Evropským parlamentem a daným odvětvím nařízením Komise (EU) č. 1178/2011 zavedeno přechodné období s cílem zajistit dostatek času ke sjednání přílohy dohody, jejímž cílem bude usnadnit převod průkazů způsobilosti soukromého pilota vydaných ve Spojených státech.

               S náležitým zohledněním příslušných ustanovení a lhůt uvedených v nařízení Komise (EU) č. 1178/2011 (8. dubna 2017) se začlenění nové přílohy o vydávání průkazů způsobilosti pilotům považuje za naléhavé. V důsledku toho je třeba dohodu změnit bez prodlení.

               2.VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Dohoda o změně dohody byla sjednána mezi Komisí a úřadem FAA v kontextu čl. 2 bodu C a čl. 19 bodu B dohody.

               Obecně se odvětví letectví důsledně zasazuje o užší spolupráci, uznávání a harmonizaci mezi dvěma největšími trhy, tzn. USA a EU, s cílem omezit zbytečné transakční náklady, které přinášejí malé nebo nulové bezpečnostní hodnoty, nicméně snižují celkovou konkurenceschopnost tohoto odvětví. Tyto přínosy jsou zvláště důležité v době, kdy se v jiných částech světa objevují noví účastníci trhu.

               Ze srovnání mezi regulačními rámci EU a USA vyplynulo, že by bylo vhodné dále zjednodušit právní požadavky a postupy na obou stranách Atlantiku ve všech oblasti uvedených v bodě 1.2 výše. Sblížení těchto dvou systémů přinese výrazné úspory, pokud jde o organizační struktury, zdroje, programy odborné přípravy, interní postupy i programy dohledu.

               Další přílohy této dohody, které jsou nezbytné pro to, aby se v dané oblasti vzájemné uznávání efektivně uplatňovalo, budou vypracovány a přijaty podle zvláštních postupů stanovených v dohodě a v rozhodnutí 2011/719/EU. Komise tyto přílohy předloží jako samostatné a doplňující návrhy rozhodnutí Rady.

               3.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

               Navrhovaná dohoda o změně dohody by, jakmile vstoupí v platnost, vytvořila možnost spolupracovat v dalších oblastech, které obě strany považují za vhodné, s výhradou přijetí příslušných příloh ze strany Dvoustranného dozorčího výboru pro každou novou oblast v souladu s návrhem revidovaného článku 5 a s čl. 19 bodem B dohody.

               Právní základ

               Ustanovení čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 a) Smlouvy o fungování Evropské unie.

               Jako kontext návrhu je třeba také uvést čl. 12 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví. Stanoví možnost dohod o uznávání uzavřených mezi Evropskou unií a třetími zeměmi, podle kterých orgány členských států mohou vydávat osvědčení na základě osvědčení vydaných leteckými orgány dané třetí země.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Nemá žádný dopad na rozpočet EU.

               2016/0343 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o uzavření Dohody mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví jménem Evropské unie

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V souvislosti s rozhodnutím Rady [XXX] ze dne [???]
                  5
                byla dne [DATE] podepsána Dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví s výhradou jejího pozdějšího uzavření.

               (2)Změna 1 dohody rozšiřuje spolupráci mezi stranami v oblastech, kde lze uplatňovat vzájemné uznávání oprávnění a závěrů o vyhovění a umožnit tak optimalizaci využívání zdrojů a proporcionální úspory nákladů při současném zachování vysoké míry bezpečnosti v letecké dopravě.

               (3)Změna 1 dohody by proto měla být schválena jménem Evropské unie,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Změna 1 Dohody mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví se schvaluje jménem Unie.

               Změna 1 dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou přistoupit jménem Evropské unie k výměně diplomatických nót stanovených v čl. 19 bodě B dohody s tím, že bude Evropská unie změnou 1 dohody vázána.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Rozhodnutí 2011/719/EU (Úř. věst. L 291, 9.11.2011, s. 1).

                     (2)
                  Úř. věst. L 291, 9.11.2011, s. 1.

                     (3)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, Úř. věst. L 79/1, 19.3.2008.

                     (4)
                  Nařízení Komise (EU) č. 1178/2011 ze dne 3. listopadu 2011, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se posádek v civilním letectví podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008, Úř. věst. L 311, 25.11.2011, s. 1.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 28.10.2016
            COM(2016) 694 final
            PŘÍLOHA

            návrhu ROZHODNUTÍ RADY
            o uzavření Dohody mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví jménem Evropské unie

               PŘÍLOHA

               návrhu ROZHODNUTÍ RADY

               o uzavření Dohody mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví jménem Evropské unie

               ZMĚNA 1

               DOHODY O SPOLUPRÁCI V OBLASTI REGULACE

               BEZPEČNOSTI CIVILNÍHO LETECTVÍ

               MEZI

               SPOJENÝMI STÁTY AMERICKÝMI

               A

               EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM

               ČLÁNEK 1 – OBECNÁ USTANOVENÍ

               V souladu s čl. 19 bodem B Dohody o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví (dále jen „dohoda“) mezi Spojenými státy americkými (dále jen „Spojené státy“) a Evropským společenstvím (dále jen „strany“, resp. „strana“) se strany dohodly změnit dohodu takto:

               1)V článku 2 se bod B v celém rozsahu zrušuje a nahrazuje se tímto:

               „Předmětem spolupráce podle této dohody jsou tyto oblasti:

               1)Schvalování letové způsobilosti a sledování výrobků civilní letecké techniky;

               2)Provádění zkoušek a průkazů vyhovění požadavkům ochrany životního prostředí u výrobků civilní letecké techniky;

               3)Vydávání oprávnění a sledování provozů údržby;

               4)Vydávání licencí zaměstnancům a jejich odborná příprava;

               5)Provoz letadla;

               6)Letiště; a

               7)Letové provozní služby nebo uspořádání letového provozu.“

               2)Článek 5 se v celém rozsahu zrušuje a nahrazuje se tímto:

               „ČLÁNEK 5

               Přílohy

               .V záležitostech v působnosti této dohody vypracují strany nebo jejich zástupci přílohy, které budou formulovat podmínky vzájemného uznávání závěrů o vyhovění a oprávnění, pokud se shodnou na tom, že standardy, pravidla, praxe a postupy civilního letectví obou stran vyhovují dostatečně tomu, aby umožňovaly uznávání oprávnění a závěrů o vyhovění odsouhlasených na základě standardů vydávaných jednou stranou jménem strany druhé. Strany se rovněž shodují na tom, že technickými rozdíly mezi jejich systémy civilního letectví se dále zabývají přílohy.“

               ČLÁNEK 2 – PROZATÍMNÍ PROVÁDĚNÍ

               Smluvní strany se dohodly, že tato změna bude před svým vstupem v platnost prováděna prozatímně ode dne podpisu.

               ČLÁNEK 3 – VSTUP V PLATNOST

               Tato změna vstoupí v platnost prvním dnem druhého měsíce po dni poslední nóty v rámci výměny diplomatických nót mezi stranami, jíž se potvrzuje, že byly ukončeny všechny potřebné postupy pro vstup této dohody v platnost.

               NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci k této dohodě své podpisy.

               SPOJENÉ STÁTY AMERICKÉ

                     EVROPSKÁ UNIE

               JMÉNO:
                     _____________________

                     JMÉNO:
                     _____________________

               FUNKCE:
                     administrátor, Federální letecký úřad

                     FUNKCE:

                     administrátor

               DATUM: __________________________
                     DATUM:  __________________________


Důležité právní upozornění

|

52006PC0151

Návrh rozhodnutí Rady o rovnocennosti úředních zkoušek odrůd prováděných v Chorvatsku  /* KOM/2006/0151 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 4.4.2006KOM(2006) 151 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADYo rovnocennosti úředních zkoušek odrůd prováděných v Chorvatsku(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASměrnice Rady 2002/53/ES o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin umožňuje Radě určit, zda úřední zkoušky odrůd prováděné v třetích zemích poskytují stejné záruky jako zkoušky prováděné členskými státy.Odkazuje na posouzení požadavků na odlišnost, stálost, uniformitu, krajinnou a užitnou hodnotu odrůd, jež mají být zapsány do úředního katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin.Chorvatsko požádalo Společenství o uznání, pokud jde o úřední zkoušky odrůd z hlediska odlišnosti, stálosti a uniformity. Generálnímu ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele byl zaslán první dopis dne 8. prosince 2004. Od té doby proběhlo na úrovni útvarů Komise několik kontaktů. Útvarům Komise byla poskytnuta dokumentace. Uvedená dokumentace se týkala výhradně tří druhů obilovin, tj. pšenice, ječmene a kukuřice. Je třeba uvést, že Chorvatsko je od roku 2001 členem Mezinárodní unie pro ochranu nových odrůd rostlin (UPOV), což svědčí o mezinárodním uznání schopnosti Chorvatska provádět úřední zkoušky odrůd z hlediska odlišnosti, stálosti a uniformity.Slovinsko vyslovuje výraznou podporu příznivému přijetí chorvatské žádosti.Na základě posouzení daného spisu mají útvary Komise za to, že Chorvatsko poskytuje požadované záruky.Stávající návrh by s ohledem na stanovisko Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví stanovil dotyčnou rovnocennost a umožnil Komisi aktualizovat technické prvky rozhodnutí uvedené v přílohách.NávrhROZHODNUTÍ RADYo rovnocennosti úředních zkoušek odrůd prováděných v Chorvatsku(Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Rady 2002/53/ES ze dne 13. června 2002 o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin[1], a zejména na čl. 22 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Směrnice 2002/53/ES umožňuje Radě určit, zda úřední zkoušky odrůd prováděné v určité třetí zemi poskytují stejné záruky jako zkoušky prováděné v členských státech.2.  Pravidla úředních zkoušek odrůd pšenice, ječmene a kukuřice prováděných v Chorvatsku stanoví, že povolení odrůd, pokud jde o jejich odlišnost, stálost a uniformitu, je založeno na výsledcích úředních zkoušek, a to zejména pěstitelských zkoušek, které se týkají dostatečného počtu znaků umožňujících odrůdu popsat.3.  Z posouzení těchto pravidel a způsobu jejich použití v Chorvatsku vztahujícímu se ke třem výše uvedeným druhům vyplynulo, že poskytují stejné záruky jako zkoušky prováděné členskými státy za předpokladu, že jsou splněny další podmínky.4.  Toto rozhodnutí nebrání tomu, aby byly zrušeny závěry Společenství o rovnocennosti, pokud podmínky, z nichž vycházejí, nejsou či přestávají být plněny,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Úřední zkoušky, pokud jde o odlišnost, stálost a uniformitu odrůd druhů uvedených v příloze I, prováděné v Chorvatsku orgánem stanoveným v příloze I se považují za zkoušky, které poskytují stejné záruky jako zkoušky prováděné členskými státy, pokud splňují podmínky uvedené v příloze II.Článek 2Změny příloh se přijmou postupem podle čl. 3 odst. 2.Článek 31. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví, dále jen „výbor“.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.3. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.4. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 4Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHA IOrgán | Druh |Institut pro osivo a sadbu, Osijek | Hordeum vulgare L. Triticum aestivum L. Zea Mays L. |PŘÍLOHA IIPodmínky1. Povolení odrůd, pokud jde o posouzení odlišnosti, stálosti a uniformity, je založeno na výsledcích úředních zkoušek.2. Pro stanovení odlišnosti zahrnují pěstitelské zkoušky alespoň dostupné porovnatelné odrůdy:-  uvedené ve Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin; a-  které nejsou uvedeny ve výše zmíněném katalogu, ale byly povoleny nebo je o jejich povolení žádáno v dotyčném členském státě nebo v jiném členském státě, a to buď pro uznávání a pro uvádění na trh, anebo pro uznávání pro jiné země.3. Minimum znaků, na které se zkoušky vztahují, a minimální podmínky zkoušení odrůd dotyčných druhů jsou uvedeny ve směrnici Komise 2003/90/ES[2].[1] Úř. věst. L 193, 20.7.2002, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1).[2] Úř.věst. L 254, 8.10.2003, s. 7.