Důležité právní upozornění

|

52006PC0261

Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy  /* KOM/2006/0261 konecném znení - CNS 2006/0090 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 2.6.2006KOM(2006) 261 v konečném znění2006/0090 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Cílem tohoto návrhu je změnit nařízení Rady (ES) č. 1321/2004, aby Evropský úřad pro dohled nad GNSS mohl úspěšně dokončit fázi vývoje programu GALILEO po zániku společného podniku Galileo. |Obecné souvislosti 1) Program GALILEO. Cílem programu GALILEO je vytvořit první světovou infrastrukturu v oblasti družicové navigace a určování polohy zkonstruovanému pro civilní účely. Představuje zároveň technologický, politický a ekonomický rozměr. Program zahrnuje tyto čtyři navazující fáze: definiční fáze, která proběhla v letech 1999 až 2001, v jejímž průběhu byla navržena architektura systému a byly určeny nabízené služby; fáze vývoje a hodnocení, která původně měla probíhat v letech 2002 až 2005 a která zahrnuje vývoj družic a pozemních komponentů systému i ověřování na oběžné dráze; zaváděcí fáze, která původně měla probíhat v letech 2006 a 2007, v jejímž rámci měly být zkonstruovány a vypuštěny družice i zcela zavedena pozemní část infrastruktury; provozní fáze, která měla původně začít v roce 2008 a která zahrnuje správu systému a jeho údržbu i trvalé zlepšování. 2) Úřad pro dohled Evropský úřad pro dohled nad GNSS (dále jen „Úřad pro dohled“) byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy. Má zajistit správu veřejného zájmu ve vztahu k evropským družicovým navigačním programům EGNOS a GALILEO a být regulačním orgánem pro zaváděcí a provozní fázi programu GALILEO. Úkoly Úřadu pro dohled jsou taxativně vymezeny v článku 2 nařízení (ES) č. 1321/2004. Je zejména licenčním úřadem ve vztahu k soukromému držiteli koncese systému a uzavírá s ním koncesní smlouvu. Je třeba uvést, že oba dva systémy, EGNOS i GALILEO budou patřit Úřadu pro dohled a jejich vlastnictví zůstane plně veřejné: pouze řízení zaváděcích a provozních fází programu bude svěřeno držiteli koncese na dobu přibližně dvaceti let. Mimo jiné, podle článku 3 nařízení je Úřad pro dohled vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku, který na něj převede společný podnik Galileo po dokončení vývojové fáze a který případně vytvoří či vyvine v průběhu zaváděcí a provozní fáze držitel koncese. Úřad pro dohled vzniká postupně od léta roku 2005 a plně provozuschopný bude v průběhu roku 2006. 3) Společný podnik Galileo. Společný podnik Galileo byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 876/2002 ze dne 21. května 2002 na základě ustanovení článku 171 Smlouvy, aby úspěšně dokončil fázi vývoje a připravil následující fáze programu GALILEO. Jeho zakládajícími členy jsou Evropské společenství a Evropská kosmická agentura. Společný podnik Galileo má dva základní úkoly. Za prvé řídí a koordinuje nutnou výzkumnou a vývojovou činnost. Za tímto účelem uzavřel smlouvu s Evropskou kosmickou agenturou, jíž je svěřeno provádění těchto činností. Také rozvíjí činnosti spojené s aplikacemi a službami, které bude moci nabídnout GALILEO. Za druhé řídí proces výběru budoucího soukromého držitele koncese systému. Tento držitel koncese systému bude řídit zaváděcí a provozní fáze, přinese nutný soukromý kapitál a zajistí obchodní úspěch provozu. |Platná ustanovení v oblasti návrhu 1) Nutnost ukončit existenci společného podniku Galileo a převést jeho činnosti na Úřad pro dohled před dokončením fáze vývoje. Společný podnik Galileo byl vytvořen, aby byla úspěšně dokončena fáze vývoje, a jeho trvání je založeno na trvání této fáze, která původně měla pokrýt období od roku 2002 do konce roku 2005. Při současném stavu programu GALILEO však fáze vývoje nebude ukončena dříve než koncem roku 2008 a existence společného podniku by o stejnou dobu měla být prodloužena. Společný podnik Galileo by tak své činnosti neukončil dříve než koncem roku 2008, což představuje prodloužení jeho trvání o tři roky ve srovnání s původním předpokladem. Toto prodloužení doby existence společného podniku i po roce 2006 je zbytečné a nákladné, jakmile Úřad pro dohled je v průběhu roku 2006 schopen přebrat a posléze úspěšně dokončit všechny činnosti, které v současné době vykonává společný podnik. Při takovém prodloužení by došlo k bezdůvodnému zdvojení struktur i nákladů, a to v okamžiku, kdy se zdá, že fáze vývoje programu bude dražší, než se předpokládalo zpočátku. Do konce roku 2006 bude mít Úřad pro dohled nutné prostředky, zejména pracovníky, aby mohl dokončit úkoly společného podniku, zejména ukončit fázi vývoje a připravit následující fáze programu. Aby Úřad pro dohled mohl převzít činnosti společného podniku nejvhodnějším způsobem, je žádoucí, aby obě struktury několik měsíců existovaly společně a aby Úřad pro dohled mohl být v tomto období úzce napojen na činnosti společného podniku. Společný podnik totiž získal zkušenosti a znalosti, které je nutné předat Úřadu pro dohled. Je tomu tak zejména u vyjednávání koncesní smlouvy, které musí pokračovat a společný podnik je musí ukončit v průběhu roku 2006. Je tedy třeba již nyní stanovit, že společný podnik Galileo ukončí své činnosti dne 31. prosince 2006 a že v průběhu roku 2006 Úřad pro dohled převezme postupně činnosti společného podniku. Převod těchto činností bude ukončen ke dni 31. prosince 2006. Převod činností společného podniku na Úřad pro dohled bude mít vliv na rozpočet Společenství pro rok 2006, protože Úřad pro dohled bude muset v tomto roce plnit i další úkoly než ty, které byly stanoveny původně. Musí se tedy počítat s navýšením jeho rozpočtu. Toto navýšení se týká zejména výdajů na zaměstnance nebo na zaměstnance, jejichž nábor musí urychlit. Převod činností společného podniku na Úřad pro dohled bude obecněji mít na rozpočet Společenství pouze malý vliv. Tento vliv nebude po roce 2006 žádný, protože v letech 2007 a 2008 bude Úřad pro dohled plnit úkoly, které by společný podnik stejně musel vykonávat. Pokud jde o rok 2006, zvýšení rozpočtu Úřadu pro dohled, které bude třeba stanovit, bude z velké části kompenzováno snížením výdajů společného podniku, tak jak jeho činnosti bude postupně přebírat Úřad pro dohled. Prostředky, které takto ušetří společný podnik, budou tvořit část majetku převedeného na Úřad pro dohled na financování fáze vývoje. 2) Nutnost změnit nařízení (ES) č. 1321/2004, aby byla zajištěna kontinuita programu GALILELO a vhodný převod činností společného podniku Galileo na Úřad pro dohled. Jak již bylo uvedeno výše, Úřad pro dohled byl vytvořen, aby řídil zaváděcí a provozní fázi programu GALILEO a společný podnik Galileo aby zajišťoval fázi vývoje. To vyplývá mimo jiné z kombinace bodů 5 a 6 odůvodnění nařízení (ES) č. 1321/2004. Z toho vyplývá, že správa fáze vývoje namísto společného podniku není uvedena mezi úkoly Úřadu pro dohled, které jsou taxativně vymezeny v článku 2 nařízení (ES) č. 1321/2004. Za těchto podmínek, aby bylo zajištěno dokončení fáze vývoje podniku Galileo optimálním způsobem po zániku společného podniku Galileo, tedy po 31. prosinci 2006, je třeba změnit článek 2, o který se jedná a přidat k úkolům, kterými je pověřen Úřad pro dohled, úkoly, kterými byl pověřen společný podnik Galileo až do svého zániku. Tyto úkoly jsou stanoveny v článcích 2, 3 a 4 stanov společného podniku, které jsou uvedeny v příloze nařízení Rady (ES) č. 876/2002. Zahrnují zejména technický rozvoj systému prostřednictvím dohody, která bude uzavřena s Evropskou kosmickou agenturou, dohled nad prováděním fáze vývoje, přípravu zaváděcí a provozní fáze, jednání o koncesní smlouvě. Je třeba také počítat s možností, že operace spojené s likvidací společného podniku po 31. prosinci 2006, které jsou uvedené v článku 21 stanov tohoto podniku bude provádět Úřad pro dohled, pokud tak rozhodne správní rada společného podniku. Současné znění článku 2 nezmiňuje přímo výzkumné činnosti. Jako příklad bude Úřad pro dohled muset podniknout nebo financovat mnoho výzkumných prací, a to jak při fázi vývoje tak v průběhu zaváděcí a provozní fáze programu, aby definoval nebo podpořil budoucí aplikace družicové radionavigace i pro přípravu příští generace družic. V článku 2 je tedy třeba výslovně uvést, že Úřad pro dohled může provádět veškeré výzkumné činnosti, které jsou prospěšné pro evropské programy GNSS. To zejména umožní pokrýt činnosti, které jsou prováděny v rámci společných programů výzkumu a vývoje. Z předchozího vyplývá nutnost k současnému znění čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1321/2004, které definuje úkoly Úřadu pro dohled, přidat dva následující pododstavce: „k) aby byla dokončena fáze vývoje programu GALILEO, nejpozději ke konci existence společného podniku Galileo převezme úkoly, které byly tomuto společnému podniku svěřeny články 2, 3 a 4 stanov společného podniku, které jsou uvedeny v příloze nařízení Rady (ES) č. 876/2002 ze dne 21. května 2002. V takovém případě a po rozhodnutí Správní rady společného podniku Galileo se zabývá operacemi týkajícími se likvidace společného podniku po 31. prosinci 2006; l) podnikne veškeré činnosti, které jsou užitečné pro rozvoj a podporu evropských programů GNSS“. Pokud k takovým změnám nedojde, kontinuita programu bude ohrožena z právního pohledu, protože Úřad pro dohled nebude mít právní základ, aby přebral hlavní část činností, které v současné době úspěšně dokončuje společný podnik, nebo podniknout nutné výzkumné činnosti. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ve svém současném znění mimo jiné stanoví, že „Úřad se stane vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku, který na něj převede společný podnik Galileo po dokončení vývojové fáze …“. Z toho vyplývá, že Úřad by se nemohl stát vlastníkem systému před koncem fáze vývoje, tedy nejdříve koncem roku 2008, mnohem později než je předpokládané datum podpisu koncesní smlouvy. Aby byl tento článek v souladu se změnami výše uvedeného nařízení, uvedená ustanovení musejí být změněna, aby se Úřad pro dohled mohl jednak stát ihned po zániku společného podniku Galileo vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku, který byl vytvořen nebo vyvinut před jeho zánikem, jednak aby se mohl stát vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku, který bude vytvořen nebo vyvinut v průběhu fáze vývoje po zániku společného podniku. Mimo jiné je třeba, aby se zabránilo jakémukoli nebezpečí rozdílného výkladu, doplnit o dva body současná ustanovení čl. 3 odst. 1. Je tedy nutné stanovit, že hmotný a nehmotný majetek vytvořený či vyvinutý v průběhu zaváděcí a provozní fáze držitelem koncese zahrnuje majetek vytvořený nebo vyvinutý jeho smluvními partnery, nebo podniky pod jeho kontrolou nebo jejich smluvními partnery. Také je nutné upřesnit, že vlastnictví majetku zahrnuje práva k ochranným známkám i ke všem dalším právům duševního vlastnictví, jak jsou definována v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 772/2004. Je tedy třeba nahradit čl. 3 odst. 1 tímto: "1. Po uplynutí doby existence společného podniku Galileo je úřad vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v průběhu celé fáze vývoje, včetně majetku, který společný podnik Galileo vlastnil podle článku 6 svých stanov a majetku vytvořeného nebo vyvinutého Evropskou kosmickou agenturou a subjekty, které jsou pověřeny touto agenturou nebo společným podnikem Galileo činnostmi spojenými s vývojem programu. Úřad je vlastníkem veškerého hmotného a nehmotného majetku vytvořeného či vyvinutého v průběhu zaváděcí a provozní fáze držitelem koncese zahrnuje majetek vytvořený nebo vyvinutý jeho smluvními partnery, nebo podniky pod jeho kontrolou nebo smluvními partnery těchto podniků. Vlastnické právo zahrnuje všechna práva duševního vlastnictví podle čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 772/2004 a zejména práva na ochranné známky. " |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nepoužije se. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADU |Konzultace zúčastněných stran |Nepoužije se |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Externí odborné posudky nebyly nezbytné. |Posouzení dopadů Aby bylo dosaženo požadovaného výsledku, není jiné řešení než změnit nařízení. Vliv tohoto převzetí činností společného podniku Galileo Úřadem pro dohled je slabý, pokud tyto činnosti byly úspěšně dokončeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Je vhodné, aby společný podnik Galileo zanikl ke dni 31. prosince 2006 a převedl své činnosti na Úřad pro dohled. Z tohoto důvodu je nutné změnit nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy |Právní základ Článek 308 Smlouvy. |Zásada subsidiarity Návrh se týká oblasti, která spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatňuje. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z níže uvedených důvodů: |Navrhované změny nevybočují z toho, co je nutné. |Nevedou ke zvýšení finančního zatížení, protože dodatečné výdaje Úřadu pro dohled by v každém případě nesl společný podnik Galileo. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné nástroje by nebyly přiměřené z těchto důvodů: Nařízení může být změněno pouze nařízením. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh povede ke zvýšení rozpočtu Úřadu pro dohled až do ukončení fáze vývoje programu GALILEO. |DALšÍ INFORMACE |Zrušení platných právních předpisů Přijetí tohoto návrhu povede ke zrušení některých právních předpisů. |Přezkum/revize/ustanovení o skončení platnosti |Návrh obsahuje ustanovení o skončení platnosti celého právního aktu nebo jeho části, pokud nejsou splněny podmínky, které byly předběžně stanoveny. |2006/0090 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],vzhledem k těmto důvodům:1.  Evropský úřad pro dohled nad GNSS (dále jen „úřad“) byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 1321/2004[3], aby zajistil správu veřejného zájmu ve vztahu k evropským programům GNSS a aby byl regulačním orgánem v průběhu zaváděcí a provozní fáze programu Galileo.2.  Úkoly, kterými je úřad pověřen, jsou taxativně vymezeny v článku 2 nařízení (ES) č. 1321/2004.3.  Společný podnik Galileo byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 876/2002[4], aby úspěšně dokončil fázi vývoje a připravil následující fáze programu Galileo. Při současném stavu tohoto programu nebude fáze vývoje ukončena do konce roku 2008.4.  Protože úřad je schopen v průběhu roku 2006 převzít, a poté úspěšně dokončit veškeré činnosti, které v současné době vykonává společný podnik Galileo, prodlužování existence společného podniku Galileo až do ukončení fáze vývoje je zbytečné a nákladné. Bude tedy třeba ukončit existenci společného podniku Galileo a převést jeho činnosti na úřad před dokončením fáze vývoje.5.  Správa fáze vývoje namísto společného podniku Galileo však není podle článku 2 nařízení (ES) č. 1321/2004 uvedena mezi úkoly, kterými je úřad pověřen. Nejsou zde uvedeny další činnosti nebo výzkumné práce, které Úřad bude muset podniknout nebo financovat, a to jak při fázi vývoje tak v průběhu zaváděcí a provozní fáze programu.6.  Aby byla zajištěna kontinuita programu Galileo a odpovídající přesun činností společného podniku Galileo na úřad , následkem toho je nutné změnit znění článku 2 nařízení (ES) č. 1321/2004. Je třeba přidat k taxativnímu výčtu úkolů úřadu úkoly, které jsou svěřeny společnému podniku Galileo až do jeho zániku a případně i úkoly, které má dokončit, a po rozhodnutí správní rady společného podniku Galileo, operace a likvidace společného podniku po 31. prosinci 2006. Kromě toho je nezbytné svěřit úřadu úkol provádět veškeré výzkumné činnosti, které jsou užitečné pro rozvoj evropských programů GNSS.7.  Kromě toho je třeba v zájmu koherence stanovit, že úřad se stává vlastníkem hmotného a nehmotného majetku, který je v držení společným podnikem Galileo v okamžiku jeho zániku, a nikoliv na konci fáze vývoje. Je třeba také stanovit, že musí být vlastníkem hmotného i nehmotného majetku, který bude vytvořen nebo vyvinut před jeho zánikem v průběhu fáze vývoje po zániku společného podniku.8.  Aby se zabránilo jakémukoli nebezpečí rozdílného výkladu o dosahu ustanovení nařízení (ES) č. 1321/2004, je dále rovněž nutné upřesnit, že hmotný a nehmotný majetek vytvořený či vyvinutý v průběhu zaváděcí a provozní fáze držitelem koncese zahrnuje majetek vytvořený nebo vyvinutý jeho smluvními partnery, nebo podniky pod jeho kontrolou nebo jejich smluvními partnery. Také je nutné upřesnit, že vlastnictví majetku zahrnuje práva k ochranným známkám i ke všem dalším právům duševního vlastnictví, jak jsou definována v čl. 1 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 772/2004 ze dne 27. dubna 2004 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod o převodu technologií[5].9.  V důsledku toho je žádoucí změnit nařízení (ES) č. 1321/2004,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1321/2004 se mění takto:1) V čl. 2 odst. 1 se doplňují nová písmena k) a l), která znějí:„k) aby byla dokončena fáze vývoje programu Galileo, nejpozději ke konci existence společného podniku Galileo převezme úkoly, které byly tomuto společnému podniku svěřeny články 2, 3 a 4 stanov společného podniku, které jsou uvedeny v příloze nařízení Rady (ES) č. 876/2002(*). V takovém případě a po rozhodnutí správní rady společného podniku Galileo se zabývá operacemi týkajícími se likvidace společného podniku po 31. prosinci 2006;l) podnikne veškeré výzkumné činnosti, které jsou užitečné pro rozvoj a podporu evropských programů GNSS“._________________________________(*) Úř. věst. L 138, 28.5.2002, s. 1. “2) V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Po uplynutí doby existence společného podniku Galileo , uvedené v článku 20 jeho stanov, je úřad vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v průběhu celé fáze vývoje, včetně majetku, který společný podnik Galileo vlastnil podle článku 6 svých stanov a majetku vytvořeného nebo vyvinutého Evropskou kosmickou agenturou a subjekty, které jsou pověřeny touto agenturou nebo společnými podnikem Galileo činnostmi spojenými s vývojem programu.Úřad je vlastníkem veškerého hmotného a nehmotného majetku vytvořeného či vyvinutého v průběhu zaváděcí a provozní fáze držitelem koncese včetně majetku vytvořeného nebo vyvinutého jeho smluvními partnery, nebo podniky pod jeho kontrolou nebo smluvními partnery těchto podniků.Vlastnické právo zahrnuje všechna práva duševního vlastnictví podle čl. 1 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 772/2004(*), a zejména práva na ochranné známky.____________________________(*) Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 11. “Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost [dvacátým] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyně[…]LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZOblast(i) politiky: ENERGIE A DOPRAVA Činnost(i): Fáze vývoje a ověřování programu GALILEO |NÁZEV AKCE: NÁVRH NAřÍZENÍ RADY KTERÝM SE MěNÍ NAřÍZENÍ (ES) č. 1321/2004 O ZřÍZENÍ řÍDÍCÍCH STRUKTUR PRO EVROPSKÉ DRUžICOVÉ NAVIGAčNÍ PROGRAMY |1. ROZPOČTOVÁ(É) LINIE + OKRUH(Y)060209/01060209/022. SOUHRNNÉ ÚDAJE2.1 Rozpočet akce: 82 milionů EUR2.2 Doba použitelnosti:Akce bude mít neomezenou dobu trvání (roční příspěvek).2.3 Víceletý odhad výdajů:a) Přehled položek závazků / položek plateb (finanční intervence)v milionech EURNepov. | Rozl. | NE | NE | NE | č. 3 |4. PRÁVNÍ ZÁKLADNařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy5. POPIS A DŮVODY5.1 Potřeba intervence ze strany Společenství5.1.1 Sledované cíleAby byla zajištěna kontinuita programu GALILEO a vhodný převod činností společného podniku Galileo na úřad pro dohled je třeba změnit nařízení (ES) č. 1321/2004, kterým byl úřad pro dohled zřízen.5.1.2 Opatření přijatá v souvislosti s hodnocením předem (ex-ante)Navrhovaná opatření vyplývají z četných diskusí a souhlasného stanoviska všech zúčastněných subjektů, kterých se programem GALILEO týká (správní rada společného podniku, správní rada úřadu pro dohled).5.2 Plánované akce a rozpočtové intervenční režimyPokud jde o rozpočet, převod činností společného podniku Galileo na úřad pro dohled ovlivní zejména provozní náklady úřadu pro dohled, neboť v roce 2006 a letech následujících bude muset úřad pro dohled plnit další úkoly. Proto se tedy počítá s navýšením jeho rozpočtu.5.3 Prováděcí opatřeníPrávní forma úřadu pro dohled mu umožňuje, aby při plnění svých úkolů jednal jako právnická osoba. Úřad pro dohled bude plnit své úkoly v souladu s pravidly a postupy uvedenými v jeho jednacím řádu.6. FINANČNÍ DOPADY6.1 Způsob výpočtu celkových nákladů na akci (určí GŘ BUDG a GŘ ADMIN)Roční náklady úřadu pro dohled budou uhrazeny z příspěvků Společenství. Různé druhy výdajů jsou tyto:Náklady na zaměstnanceNavrhovaný rozpočet je určen na 45 zaměstnanců, kteří budou postupně přijati[6] v letech 2006 až 2009. Od konce roku 2006 bude mít úřad pro dohled 39 zaměstnanců. Tento odhad se zakládá na porovnání se společným podnikem GALILEO.Odhad nákladů na zaměstnance vychází z ročních nákladů na třídy A*14, A*13, A*11, A*10, A*9,A*8, A*7, A*6, B*6, B*3, C*5 a C*2. Velký podíl zaměstnanců třídy A odráží vysokou úroveň vědeckých schopností, kterou úřad vyžaduje pro řádné plnění svých úkolů.TABULKA Odhad lidských zdrojů |TŘÍDY | A | B | C | CELKEM |Ředitel úřadu pro dohled | 1 | 1 |Vědečtí pracovníci | 37 | 37 |Administrativní pracovníci | 2 | 5 | 7 |CELKEM | 38 | 2 | 5 | 45 |Celkové roční výdaje na zaměstnance se odhadují tak, že se za průměrné náklady považují náklady na zaměstnance Evropské komise, což je 0,108 milionů EUR za rok. V těchto nákladech nejsou zahrnuty výdaje na nábor zaměstnanců a budovy, jakož i související administrativní výdaje.Náklady na vybaveníVýdaje spojené s nabýváním movitého majetku a související výdaje, jakož i nákup počítačového materiálu se odhadují na 600 000 EUR na rok 2006. Na uhrazení dodatečných potřeb je stanovena rezerva ve výši 200 000 EUR/rok.Provozní nákladyTyto náklady jsou určeny na schůze, studie, překlady, publikace a vztahy s veřejností. Podle prvního odhadu provozní náklady dosáhnou 3,2 milionů EUR na rok 2006, 3,1 milionů EUR na rok 2007, 4,1 milionů EUR na rok 2008, 4,3 milionů EUR na rok 2009, 5,4 milionů na rok 2010, 6,4 milionů na roky 2011/2012/2013.Výdaje na služební cestyPlnění úkolů úřadu pro dohled bude vyžadovat cestování uvnitř Evropské unie i mimo ni (cestovní výdaje a výdaje na ubytování). Rozpočet výdajů na služební cesty se odhaduje na 200 000 EUR na první tři roky a 300 000 EUR na roky následující. Tyto odhady byly stanoveny na základě skutečných průměrných nákladů na výdaje na služební cesty vynaložené GŘ TREN.6.2 Rozdělení podle jednotlivých prvků činnostiPoložky závazků v eurech (v běžných cenách)Rok 2006 a následující |8 |8 |9 |10 |11 |12 |12 |12 | |Celkem |8 |8 |9 |10 |11 |12 |12 |12 | | 7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ7.1 Monitorovací systémČlánek 14 se týká kontrol, které má, pokud jde o správu prostředků svěřených úřadu pro dohled, provést interní auditor Komise, Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) a Účetní dvůr.7.2 Podmínky a pravidelnost plánovaného hodnoceníČlánek 5 zřizuje správní radu úřadu pro dohled, která provádí úkoly uvedené v článku 6, a zejména:Roční pracovní program;Roční rozpočet;Finanční nařízení.8. OPATŘENÍ PROTI PODVODŮMViz výše uvedený bod 7.1.[1] Úř. věst. C […], […], s. […].[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 1.[4] Úř. věst. L 138, 28.5.2002, s. 1.[5] Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 11.[6] V souladu s pravidly pro zaměstnance Komise budou zaměstnanci přijati jako dočasní zaměstnanci.


title: Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o vypracování programu na podporu hospodářského oživení prostřednictvím finanční pomoci Společenství pro projekty v oblasti energetiky

text:
Důležité právní upozornění

|

52009PC0035

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 28.1.2009KOM(2009) 35 v konečném znění2009/0010 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo vypracování programu na podporu hospodářského oživení prostřednictvím finanční pomoci Společenství pro projekty v oblasti energetikyDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhu-  Odůvodnění a cíle návrhuNávrh reaguje na prudký pokles, kterému čelí evropské hospodářství v důsledku finanční krize, a na nedostatky v zabezpečení dodávek energie ve Společenství, na něž poukázala krize v oblasti zemního plynu. Provádí Plán evropské hospodářské obnovy (KOM(2008) 800) schválený Evropskou radou na zasedání ve dnech 11. až 12. prosince 2008. Společně s návrhy v oblasti širokopásmových technologií a rozvoje venkova konkrétně reaguje na žádost Evropské rady týkající se vypracování podrobného a objektivního seznamu opatření.-  Obecné souvislostiFinanční krize se do reálné ekonomiky začala promítat na podzim roku 2008. Krize v oblasti zemního plynu, týkající se nedostatku dodávek plynu vyprodukovaného v Rusku do Společenství, se objevila v prosinci roku 2008. Jak hospodářská krize, tak i krize v oblasti zemního plynu, která poukázala na nedostatečnost energetického propojení v Evropě, představují strukturální problémy pro evropské hospodářství a prosperitu evropských občanů. Je potřeba vypracovat ucelený plán oživení, který se v současnosti zavádí; tento návrh na finanční stimul pro klíčové součásti odvětví energetiky představuje základní prvek plánu.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuČást programu pro transevropské sítě zaměřená na energetickou infrastrukturu si klade za cíl podnítit vybudování propojení přeshraničních plynárenských a elektrizačních soustav; stejný cíl mají i tři podprogramy v rámci tohoto návrhu. Seznam projektů uvedený v tomto nařízení doplňuje hlavní směry pro transevropské energetické sítě (rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1364/2006 ze dne 6. září 2006).-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNávrh napomáhá projektům v oblasti energetické politiky a je klíčovou součástí širšího cíle EU týkajícího se podpory ekonomického pokroku a udržitelného rozvoje. Je v souladu s cíli energetické politiky EU stanovenými v Druhém strategickém přezkumu energetické politiky, a to zejména se zvyšováním zabezpečení dodávek energie a snižováním emisí skleníkových plynů.Při výběru projektů vzala Komise v úvahu řadu kritérií týkajících se především propracovanosti projektů, souvislého zeměpisného rozložení, evropských zájmů, jakož i přidané hodnoty pro Evropu a technologického vývoje. Všechna tato kritéria jsou v souladu s energetickou politikou vypracovanou Evropskými společenstvími během posledních let i se současnou situací v oblasti probíhajících finančních výhledů. V budoucích finančních výhledech bude tento přístup s největší pravděpodobností podpořen.2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů-  Konzultace zúčastněných stranNaléhavost hospodářské krize vyžaduje co nejrychlejší opatření ve věci vyslání signálu směrem k investorům. To znamená, že proces konzultací z časových důvodů neproběhl.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíExterní odborné konzultace nebyly využity.-  Posouzení dopadůNaléhavost hospodářské krize vyžaduje co nejrychlejší opatření, což je v souladu se závěry Evropské rady.To znamená, že posouzení dopadů nebylo z časových důvodů vypracováno.3. Právní stránka návrhu-  Shrnutí navrhovaných opatřeníNavrhuje se provádět v letech 2009 a 2010 program investičních opatření zahrnující podprogramy v těchto odvětvích:- projekty zaměřené na propojení plynárenských a elektrizačních soustav (finanční rámec: 1 750 milionů EUR);- projekty zaměřené na větrnou energii na moři (500 milionů EUR);- zachycování a ukládání uhlíku (1 250 milionů EUR).-  Právní základPrávní základ pro podprogram týkající se projektů zaměřených na propojení plynárenských a elektrizačních soustav tvoří článek 156 Smlouvy a pro zbývající opatření článek 175 Smlouvy.-  Zásada subsidiarityZásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné pravomoci Společenství.Členské státy nemohou dostatečným způsobem dosáhnout cílů návrhu z těchto důvodů:-  Jednotná a účinná reakce na hospodářskou krizi vyžaduje koordinovaný přístup k investicím na úrovni EU, přičemž je třeba zahrnout jak EU, tak i zdroje jednotlivých států.-  Mnoho projektů uvedených v nařízení je nadnárodní povahy, zejména pokud jde o podprogramy týkající se větrné energie na moři a propojení soustav.-  Podpora propojení soustav, energie z obnovitelných zdrojů a zachycování a ukládání uhlíku byla nedávno potvrzena jako společný cíl Unie.-  Všechny podprogramy, a to zejména podprogram pro zachycování a ukládání uhlíku, jsou navrženy tak, aby maximalizovaly příležitosti k jejich zopakování v dalších členských státech.-  Pokud by členské státy postupovaly samostatně, nebylo by dosaženo koordinovaného přístupu. Ke splnění cílů Unie je nezbytné, aby byly dokončeny projekty nadnárodního významu.Cílů návrhu lze lépe dosáhnout opatřeními přijatými na úrovni Společenství, a to z těchto důvodů:-  Opatření na úrovni EU umožní dosažení uvedených cílů.-  Vzhledem k nadnárodnímu charakteru hospodářské krize a úkolu týkajícího se zabezpečení dodávek energie mohou opatření na úrovni EU za účelem dosažení globálních cílů Unie doplnit opatření na úrovni jednotlivých států.-  Oblast působnosti návrhu je omezena na takové projekty.Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů:-  Vzhledem k tomu, že se v návrhu stanoví program finanční podpory, může mít jedině podobu nařízení.-  Finanční zátěž je přiměřená cíli zavedení výrazných pobídek pro evropské hospodářství a řešení úkolu týkajícího se zabezpečení dodávek energie.-  Administrativní zátěž se minimalizuje rozhodnutím zaměřit se pouze na několik rozsáhlých projektů.-  Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů:-  Vzhledem k tomu, že se v návrhu stanoví program finanční podpory, může mít jedině podobu nařízení.4. Rozpočtové důsledkyCelkový finanční rámec pro všechny tři podprogramy má činit 3 500 milionů EUR, přičemž v roce 2009 se poskytne částka 1 500 milionů EUR a v roce 2010 částka 2 000 milionů EUR.Hlavní objem plateb proběhne mezi lety 2009 až 2012, udělení poslední platby určené zejména na projekty zaměřené na zachycování a ukládání uhlíku se předpokládá v roce 2014/2015.2009/0010 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo vypracování programu na podporu hospodářského oživení prostřednictvím finanční pomoci Společenství pro projekty v oblasti energetikyEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 156 a čl. 175 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[2],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[3],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[4],vzhledem k těmto důvodům:(1) Evropské hospodářství čelí prudkému poklesu způsobenému finanční krizí.(2) Současně je zřejmé, že z dlouhodobého pohledu záleží síla a udržitelnost evropského hospodářství na tom, aby došlo k jeho změně, tak aby mohlo čelit požadavkům na zabezpečení dodávek energie a na potřebu snížit emise skleníkových plynů. K tomuto závěru přispívají i sílící obavy o zajištění spolehlivých dodávek plynu.(3) Na základě těchto obav schválila Evropská rada na svém zasedání ve dnech 11. a 12. prosince 2008[5] Plán evropské hospodářské obnovy[6], který stanoví, jakým způsobem mohou členské státy a Evropská unie koordinovat své politiky a poskytnout evropskému hospodářství nový stimul zaměřený na dlouhodobé cíle Společenství.(4) Důležitou součástí plánu obnovy byl návrh na zvýšení výdajů Společenství ve vymezených strategických odvětvích, a zaměřit se tak na řešení problému nedostatečné důvěry investorů a na pomoc při hledání cesty pro silnější ekonomiku do budoucna. Evropská rada požádala Komisi o předložení seznamu konkrétních projektů zohledňujícího odpovídající zeměpisnou rovnováhu, aby mohly být posíleny zejména investice do rozvoje projektů zaměřených na infrastrukturu.(5) Zejména je třeba financovat opatření, která se urychleně zaměří na řešení jak hospodářské krize, tak naléhavých energetických potřeb Společenství.(6) Aby byl dopad hmotný a podstatný, měla by se tato investice zaměřit na několik konkrétních odvětví. Mělo by se jednat o odvětví, v nichž:a) dané opatření zřetelně přispěje k cílům zabezpečení dodávek energie a ke snížení emisí skleníkových plynů;b) existují velké a propracované projekty, které jsou schopny účinně a efektivně využít značné částky finanční pomoci a podnítit významné investice z jiných zdrojů, včetně Evropské investiční banky; ac) může opatření na evropské úrovni představovat přidanou hodnotu.Tato kritéria splňují odvětví propojení plynárenských a elektrizačních soustav, větrné energie na moři a zachycování a ukládání uhlíku.(7) Pokud jde o propojení plynárenských a elektrizačních soustav, objevila se v průběhu posledních let řada úkolů. Nedávné krize v dodávkách plynu (v zimě roku 2006 a 2009) a zvyšování ceny ropy do poloviny roku 2008 ukázaly, jak moc je Evropa zranitelná. Vlastních zdrojů energie – plynu a ropy – ubývá, takže je Evropa ve svých dodávkách energie stále více závislá na dovozu. V této souvislosti bude hrát zásadní úlohu energetická infrastruktura.(8) Uskutečňování projektů zaměřených na energetickou infrastrukturu však ovlivňuje současná hospodářská a finanční krize. Při provádění některých důležitých projektů – včetně projektů v zájmu Společenství – může vzhledem k nedostatečnému financování dojít ke značnému zpoždění. Je proto vhodné přijmout naléhavě opatření na podporu investic do propojování energetických soustav. Vzhledem k tomu, že plánování a uskutečňování takovýchto projektů vyžaduje nemálo času, je třeba, aby Společenství neprodleně investovalo do této infrastruktury, aby mohly být vypracovány zejména projekty, které jsou zvláště důležité pro zabezpečování dodávek energie ve Společenství. To bude rozhodující při zabezpečování dodávek energie ve Společenství za konkurenceschopné ceny, až dojde k oživení ekonomiky a vzroste celosvětová poptávka po energii.(8a) Mezi projekty zabývajícími se energetickou infrastrukturou je třeba vybrat projekty, které jsou důležité pro fungování vnitřního trhu s energií a pro zabezpečení dodávek energie a které rovněž přispějí k oživení hospodářství.(9) Pokud jde o zachycování a ukládání uhlíku a větrnou energii na moři, vychází toto nařízení ze strategického plánu pro energetické technologie[7], který vyžadoval společný a strategický plán zaměřený na úsilí vynakládané na výzkum a inovace v oblasti energií ve spojení s politickými cíli EU v této oblasti a současně obsahoval závazek vypracovat šest evropských průmyslových iniciativ, a to zejména v uvedených dvou odvětvích. Evropská rada vyzvala na svém zasedání dne 16. října 2008[8] Komisi, aby provádění plánu pro energetické technologie výrazným způsobem urychlila. Tímto programem se zahajuje financování zachycování a ukládání uhlíku a větrné energie na moři, aniž je přitom dotčeno šest průmyslových iniciativ zaměřených na demonstrační projekty v energetice, které navrhl Evropský strategický plán pro energetické technologie.(10) Aby byl dopad tohoto nařízení na hospodářskou krizi okamžitý, je třeba, aby v něm byly uvedeny projekty, které mohou získat okamžitou finanční pomoc, s tím, že musí splňovat kritéria na zajištění účinnosti a efektivnosti a limity dané finančním rámcem.(11) Pokud jde o projekty propojení plynárenských a elektrizačních soustav, je tento seznam sestaven podle toho, do jaké míry projekt přispívá k cílům zabezpečení a diverzifikace dodávek stanoveným v nedávno vydaném Druhém strategickém přezkumu energetické politiky[9], který schválil Evropský parlament a Rada[10]. Základem pro výběr projektů je to, zda uskutečňují priority stanovené v uvedeném přezkumu, zda jsou dostatečně propracované a zda přispívají k:a) zabezpečení a diverzifikaci zdrojů a dodávek energie;b) optimalizaci kapacity sítě a dotvoření vnitřního trhu s energií, zejména pokud jde o projekty týkající se přeshraničních úseků;c) rozvoji sítě s cílem posílit hospodářskou a sociální soudržnost snížením izolace znevýhodněných a ostrovních regionů Společenství;d) napojení obnovitelných zdrojů energie ae) bezpečnosti, spolehlivosti a interoperabilitě propojených sítí;f) solidaritě mezi členskými státy.Realizace těchto projektů bude vyžadovat, aby se orgány na státní, regionální a místní úrovni zavázaly urychlit administrativní postupy a schvalování. U mnoha projektů nebude podpora ve stanoveném časovém rámci poskytnuta, pokud k tomuto urychlení nedojde.(12) Pokud jde o větrnou energii na moři, obsahuje seznam projekty, u nichž lze na základě informací od zúčastněných stran v rámci Evropské technologické platformy pro větrnou energii, průmyslových a jiných zdrojů zvážit, zda je možno je schválit a připravit k uskutečnění; zda jsou inovativní a zároveň vycházejí ze zavedených koncepcí; zda je možné je prostřednictvím finančního stimulu urychlit; zda mají přeshraniční význam; zda jsou rozsáhlé a zda mohou prokázat, jakým způsobem budou výsledky technického rozvoje efektivně šířeny z hlediska cílů a struktur schválených v Evropském strategickém plánu pro energetické technologie. Finanční pomoc by měla směřovat k těm projektům, které jsou schopny výrazně postoupit kupředu s vývojem projektu v letech 2009 a 2010.(13) Pokud jde o zachycování a ukládání uhlíku, měl by být tento seznam sestaven na základě informací od zúčastněných stran v rámci Fóra pro fosilní paliva, Evropské technologické platformy pro elektrárny na fosilní paliva s nulovými emisemi a jiných zdrojů. Finanční pomoc by měla směřovat k těm projektům, které jsou schopny výrazně postoupit kupředu s vývojem projektu v letech 2009 a 2010.(14) To bylo mělo být posuzováno podle toho, zda existuje propracovaná a proveditelná koncepce pro elektrárnu, a to včetně komponenty na zachycování uhlíku; zda existuje propracovaná a proveditelná koncepce pro přepravu a ukládání CO2; a zda existuje jasný závazek místních orgánů, že projekt podpoří. Projekty budou rovněž muset prokázat, že výsledky technického rozvoje budou rozšiřovány efektivně a jak urychlí dosažení cílů stanovených v Evropském strategickém plánu pro energetické technologie.(15) Mezi způsobilými projekty bude třeba vybírat. Výběr by měl mimo jiné zajistit, že v každém členském státě bude podporován nejvýše jeden projekt zaměřený na zachycování a ukládání uhlíku, aby se zajistil průzkum celého spektra podmínek geologického ukládání a podpořil cíl, jímž je podnítit oživení ekonomiky v Evropě.(16) Financování Společenství by nemělo nevhodně narušovat hospodářskou soutěž nebo fungování vnitřního trhu, a to zejména s ohledem na pravidla o přístupu třetích stran a možné výjimky z těchto pravidel. Veškeré další finanční prostředky poskytované členskými státy, které doplní toto financování Společenství, budou muset brát v úvahu pravidla pro státní podpory.Bez ohledu na formu by měla být finanční pomoc Společenství poskytována v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[11] („finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[12], s výjimkou případů, kdy se toto nařízení od uvedených pravidel výslovně odchyluje.(17) Vzhledem k tomu, že je třeba urgentně řešit hospodářskou krizi a naléhavé energetické potřeby Společenství, a vzhledem k podrobnosti tohoto nařízení může být finanční pomoc odchylně od čl. 75 odst. 2 a článku 110 finančního nařízení poskytnuta, aniž by byl předem přijat pracovní program nebo jiná forma finančního rozhodnutí.(18) Článek 160a finančního nařízení umožňuje dát ve výjimečných případech znovu k dispozici prostředky, které byly uvolněny ze závazku v důsledku úplného nebo částečného neuskutečnění projektu. Toto ustanovení se však vztahuje pouze na výzkumné projekty. Aby bylo zajištěno, že prostředky z předpokládaného rozpočtu podle tohoto nařízení budou správně vynaloženy a přispějí k jeho cílům, je třeba poskytnout tuto možnost také v souvislosti s tímto nařízením.(19) Při provádění opatření financovaných na základě tohoto nařízení by měly být finanční zájmy Společenství chráněny použitím opatření k předcházení podvodům, korupci a jiným nezákonným činnostem, a to prostřednictvím účinných kontrol a zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek, a v případě zjištění nesrovnalostí prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[13], nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[14] a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[15].(20) Protože cílů tohoto nařízení, kterými je pomoc hospodářskému oživení ve Společenství a splnění požadavků na zabezpečení dodávek energie a na snížení emisí skleníkových plynů prostřednictvím financování vymezených strategických odvětví, nemohou uspokojivě dosáhnout členské státy, a může jich být proto z důvodů rozsahu tohoto nařízení a charakteru vybraných odvětví a projektů lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy přijmout opatření. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.(21) Vzhledem k povaze témat obsažených v podprogramech by měly být Komisi při výběru návrhů způsobilých k financování a při určování výše finanční částek udělovaných v rámci jednotlivých podprogramů nápomocny různé výbory.(22) Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[16].(23) Vzhledem k urgentní potřebě řešit hospodářskou krizi a naléhavé energetické potřeby Společenství by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:KAPITOLA IÚVODNÍ USTANOVENÍČlánek 1PředmětToto nařízení zavádí finanční nástroj Evropský program oživení energetiky, dále jen „program EEPR“, za účelem rozvoje projektů v oblasti energetiky ve Společenství, které přispějí k hospodářskému oživení, k zabezpečení dodávek energie a ke snížení emisí skleníkových plynů.Pro dosažení uvedených cílů zavádí podpogramy v těchto oblastech:a) propojení plynárenských a elektrizačních soustav;b) větrné energie na moři ac) zachycování a ukládání uhlíku.Určuje, které projekty mají být v rámci jednotlivých podprogramů financovány, a uvádí kritéria pro stanovení a provádění opatření nezbytných pro uskutečnění těchto projektů.Článek 2DefinicePro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:a) „zachycováním a ukládáním uhlíku“ se rozumí metoda umožňující zmírnění změny klimatu, která spočívá v zachycování a ukládání oxidu uhličitého (CO2) z průmyslových zařízení na výrobu energie, jeho přepravě na úložiště a jeho injektování do vhodné geologické formace za účelem trvalého uložení;b) „způsobilé náklady“ mají stejný význam jako v nařízení (ES) č. 2342/2002;c) „propojením plynárenských a elektrizačních soustav“ se rozumí:i) všechna vedení vysokého a velmi vysokého napětí, s výjimkou distribučních soustav a podmořských vedení, pokud se tato infrastruktura používá pro přenos či propojení mezi jednotlivými oblastmi nebo pro přenos či propojení mezinárodní;ii) veškerá vybavení nebo zařízení nutná pro řádné fungování uvedeného systému, včetně systémů ochrany, kontroly a regulace;iii) vysokotlaké a velmi vysokotlaké plynovody, s výjimkou distribučních soustav;iv) podzemní zásobníky napojené na vysokotlaké a velmi vysokotlaké plynovody uvedené v bodě iii);v) zařízení na příjem, skladování a znovuzplynování zkapalněného zemního plynu (LNG) avi) veškerá vybavení nebo zařízení nutná pro řádné fungování uvedeného systému, včetně systémů ochrany, kontroly a regulace;d) „částí projektu“ se rozumí jakákoli činnost, která je finančně, technicky a v čase nezávislá a přispívá k dokončení projektu;e) „investiční fází“ se rozumí fáze projektu, během níž dochází k výstavbě a jsou vynakládány kapitálové náklady;f) „větrnou energií na moři“ se rozumí elektrická energie vytvářená turbínami poháněnými větrem, které jsou instalovány na moři – v blízkosti pobřeží nebo dále od pobřeží;g) „plánovací fází“ se rozumí fáze projektu, která předchází investiční fázi a během níž se připravuje uskutečnění projektu, případně včetně posouzení proveditelnosti, přípravných a technických studií a získání licencí a povolení.Článek 3Rozpočet1. Finanční rámec provádění programu EEPR pro léta 2009 a 2010 představuje částka 3 500 milionů EUR rozdělená takto:a) projekty zaměřené na propojení plynárenských a elektrizačních soustav: 1 750 milionu EUR;b) projekty zaměřené na větrnou energii na moři: 500 milionů EUR;c) projekty zaměřené na zachycování a ukládání uhlíku: 1 250 milionů EUR.2. Prostředky na závazky odpovídající objemu závazků zrušených v důsledku úplného nebo částečného neuskutečnění projektů, na něž byly konkrétně určeny, mohou být ve výjimečných a řádně odůvodněných případech dány znovu k dispozici v roce 2010 a 2011, je-li nezbytné dosáhnout cíle programu EEPR.3. Pro účely odstavce 2 proto Komise na počátku každého rozpočtového roku přezkoumá položky zrušené během předcházejícího rozpočtového roku a na základě požadavků vyhodnotí, zda je třeba dát tyto prostředky znovu k dispozici. Na základě toto hodnocení může Komise předložit rozpočtovému orgánu do 15. února každého rozpočtového roku vhodné návrhy, přičemž pro každý rozpočtový bod uvede důvody, proč by měly být tyto prostředky dány znovu k dispozici.4. Rozpočtový orgán rozhodne o návrhu Komise ve lhůtě šesti týdnů. Pokud Evropský parlament v této lhůtě nerozhodne, považují se návrhy za schválené.5. Prostředky na závazky, jež byly znovu dány k dispozici, nesmí být převedeny. Právní závazky, jež se vztahují k prostředkům na závazky znovu daným k dispozici, musí být uzavřeny nebo přijaty do 31. prosince roku n . Koncem roku n příslušná schvalující osoba nevyužitý zůstatek prostředků na závazky znovu daných k dispozici s konečnou platností uvolní ze závazku.KAPITOLA IIPODPROGRAMYOddíl 1projekty zaměřené na propojení plynárenských a elektrizačních soustavČLÁNEK 4 CÍLESpolečenství podpoří projekty zaměřené na propojení plynárenských a elektrizačních soustav, které mají pro Společenství nejvyšší přidanou hodnotu a které přispívají k těmto cílům:a) k zabezpečení a diverzifikaci zdrojů a dodávek energie;b) k optimalizaci kapacity energetické sítě a dotvoření vnitřního trhu s energií, zejména pokud jde o projekty týkající se přeshraničních úseků;c) k rozvoji sítě s cílem posílit hospodářskou a sociální soudržnost snížením izolace znevýhodněných a ostrovních regionů Společenství;d) k napojení obnovitelných zdrojů energie ae) k bezpečnosti, spolehlivosti a interoperabilitě propojených energetických sítí.Článek 5 PriorityProgram EEPR slouží k naléhavě potřebné úpravě a rozvoji energetických sítí, které jsou ve Společenství obzvláště důležité pro podporu fungování vnitřního trhu s energií, a zejména pro řešení problémů se sníženou průchodností, zabezpečení a diverzifikaci dodávek a pro překonání environmentálních, technických a finančních překážek. Zvláštní podpora Společenství je nezbytná pro mnohem intenzivnější rozvoj energetických sítí a pro urychlení jejich budování.Článek 6 Seznam projektůSeznam projektů podle priorit stanovených v článku 5 je uveden v části A přílohy.Článek 7Poskytnutí finanční pomoci Společenství1. Finanční pomoc Společenství v rámci programu EEPR (dále jen „pomoc EEPR“) na projekty zaměřené na propojení plynárenských a elektrizačních soustav se poskytuje na opatření, jejichž prostřednictvím se uskuteční projekty uvedené v části A přílohy nebo jejich části.2. Komise vyzve k předložení návrhů na opatření uvedená v odstavci 1 a posoudí, zda tyto návrhy splňují kritéria způsobilosti uvedená v článku 8, kritéria pro výběr a kritéria pro poskytnutí finanční pomoci stanovená v článku 9. Komise informuje příjemce jakékoli pomoci EEPR o jejím poskytnutí.Článek 8Způsobilost1. Návrhy jsou způsobilé pro pomoc EEPR, pouze pokud uskutečňují projekty uvedené v části A přílohy a nepřekročí maximální výši pomoci EEPR stanovenou tamtéž.2. Návrhy mohou předkládat:a) jeden nebo několik členských států společně;b) se souhlasem členského státu / členských států, kterých se dotčený projekt bezprostředně týká, jeden nebo několik veřejných či soukromých podniků či subjektů jednajících společně;c) se souhlasem všech členských států, kterých se dotčený projekt bezprostředně týká, jedna nebo několik mezinárodních organizací jednajících společně; nebod) se souhlasem všech členských států, kterých se dotčený projekt bezprostředně týká, jeden společný podnik.3. Návrhy předložené fyzickými osobami nejsou způsobilé.Článek 9Kritéria pro výběr a poskytnutí finanční pomoci1. Při posuzování návrhů, které obdrží v rámci výzvy k předkládání návrhů podle čl. 7 odst. 2, použije Komise tato kritéria pro výběr:a) kvalitu a technicky adekvátní přístup;b) kvalitu finančního návrhu na celou investiční fázi opatření.2. Při posuzování návrhů, které obdrží v rámci výzvy k předkládání návrhů podle čl. 7 odst. 2, použije Komise tato kritéria pro poskytnutí finanční pomoci:a) propracovanost, zejména ve vztahu ke schopnosti zahájit brzy práce a k závazku ohledně financování do konce roku 2010;b) do jaké míry zdržuje provádění opatření nedostatečný přístup k financím;c) do jaké míry podnítí pomoc EEPR financování z veřejných a soukromých zdrojů;d) socioekonomický dopad;e) environmentální dopad;f) jak projekt přispívá ke kontinuitě a interoperabilitě energetické sítě a rovněž k optimalizaci její kapacity;g) jak projekt přispívá ke zlepšování kvality služeb, bezpečnosti a ochraně;h) závazek ze strany členských států, že podpoří projekt, zejména pokud jde o postupy a procesy uvedené v čl. 12 odst. 2.Článek 10Podmínky financování1. Pomoc EEPR se vztahuje pouze na výdaje spojené s projektem a vynaložené příjemci či třetími stranami, které odpovídají za provedení projektu.2. Pomoc EEPR nepřesáhne 50 % způsobilých nákladů.Článek 11Nástroje1. Na základě výzvy k předkládání návrhů uvedené v čl. 7 odst. 2 vybere Komise postupem podle čl. 27 odst. 2 návrhy na získání pomoci EEPR a určí výši poskytnuté pomoci EEPR. Komise upřesní podmínky a způsoby jejich provádění.2. Pomoc EEPR se poskytne na základě rozhodnutí Komise.Článek 12Finanční odpovědnost členských států1. Členské státy vykonávají v úzké spolupráci s Komisí technické sledování a finanční kontrolu projektů a potvrzují výši a soulad výdajů vynaložených v souvislosti s projekty nebo jejich částmi s tímto nařízením. Členské státy mohou požádat o účast Komise při kontrolách na místě.2. Členské státy uvědomí Komisi o opatřeních přijatých podle odstavce 1, zejména jí poskytnou popis systémů kontroly, řízení a sledování, které byly zavedeny pro zajištění úspěšného dokončení projektů, a o tom, zda jsou finanční prostředky vynakládány zákonně a řádně.Oddíl 2Projekty zaměřené na větrnou energii na mořiČLÁNEK 13 POSKYTNUTÍ POMOCI EEPR1. Pomoc EEPR na projekty zaměřené na větrnou energii na moři se poskytne na základě výzvy k předkládání návrhů omezených na opatření, jejichž prostřednictvím se realizují projekty uvedené v části B přílohy.2. Komise vyzve k předložení návrhů na provedení opatření uvedených v odstavci 1 a posoudí, zda tyto návrhy splňují kritéria způsobilosti podle článku 14 a kritéria pro výběr a kritéria pro poskytnutí finanční pomoci stanovená v článku 15.3. Komise informuje příjemce jakékoli pomoci EEPR o jejím poskytnutí.Článek 14Způsobilost1. Návrhy jsou způsobilé pro pomoc EEPR, pouze pokud uskutečňují projekty uvedené v části B přílohy, nepřekročí maximální výši pomoci EEPR stanovenou tamtéž a splňují tyto podmínky:a) harmonogram projektu zahrnuje hlavní kapitálové náklady v roce 2009 a 2010;b) projekt řídí obchodní podnik.2. Návrhy mohou předkládat jeden nebo několik podniků jednajících společně.3. Návrhy předložené fyzickými osobami nejsou způsobilé.Článek 15Kritéria pro výběr a poskytnutí finanční pomoci1. Při posuzování návrhů, které obdrží v rámci výzvy k předkládání návrhů podle čl. 13 odst. 1, použije Komise tato kritéria pro výběr:a) kvalitu a technicky adekvátní přístup;b) kvalitu finančního návrhu na celou investiční fázi projektu.2. Při posuzování návrhů, které obdrží v rámci výzvy k předkládání návrhů podle čl. 13 odst. 1, použije Komise tato kritéria pro poskytnutí finanční pomoci:a) do jaké míry projekt vylepší nebo zvětší zařízení a infrastruktury, které jsou již ve výstavbě nebo v plánovací fázi;b) do jaké míry projekt zahrne výstavbu velkých zařízení a infrastruktury průmyslového rozsahu a do jaké míry se zabývá zejména:i) vyvážením variability větrné energie prostřednictvím integračních systémů;ii) rozsáhlými zálohovacími systémy;iii) řízením větrných elektráren v rámci větrného parku jako virtuálních elektráren (nad 1 GW);iv) turbínami instalovanými dále od pobřeží nebo v hlubších vodách (20 až 50 m), než je běžný standard;v) novými projekty základů; nebovi) postupy při jejich montování, instalaci, uvádění do provozu a vyřazování z provozu a testování těchto postupů v projektech ve skutečné velikosti.c) inovační prvky projektu a do jaké míry se prokáže realizace těchto prvků;d) dopad projektu a jak přispívá k distribuční soustavě větrné energie na moři, včetně replikačního potenciálu;e) jak příjemci podpory prokáží závazek, že předají výsledky technického rozvoje, které projekt přinese, dalším subjektům v Evropě způsobem slučitelným s právem Společenství, a zejména s cíli a strukturami uvedenými v Evropském strategickém plánu pro energetické technologie.Článek 16Podmínky financování1. Pomoc EEPR přispěje na náklady spojené s výstavbou a uskutečněním projektů.2. Pomoc EEPR nepřesáhne 50 % nákladů uvedených v odstavci 1. Případná kumulace částek poskytnutých Společenstvím a členskými státy nepovede k nepřiměřené náhradě.Článek 17Nástroje1. Na základě výzvy k předkládání návrhů uvedené v čl. 13 odst. 1 vybere Komise postupem podle čl. 27 odst. 2 návrhy, které získají pomoc EEPR, a určí výši poskytnutých finančních prostředků. Komise upřesní podmínky a způsoby jejich provádění.2. Pomoc EEPR se poskytne na základě grantových dohod.Oddíl 3zachycování a ukládání uhlíkuČLÁNEK 18 POSKYTNUTÍ POMOCI EEPR1. Pomoc EEPR pro projekty zaměřené na zachycování a ukládání uhlíku se poskytuje na opatření, jejichž prostřednictvím se uskuteční projekty uvedené v části C přílohy.2. Komise vyzve k předložení návrhů na provedení opatření uvedených v odstavci 1 a posoudí, zda návrhy splňují kritéria způsobilosti podle článku 19 a kritéria pro výběr a kritéria pro poskytnutí finanční pomoci stanovená v článku 20.3. Pokud kritéria způsobilosti podle článku 19 a kritéria pro výběr podle čl. 20 odst. 1 splňuje několik návrhů týkajících se projektů ve stejném členském státě, vybere Komise na základě kritérií pro poskytnutí finanční pomoci podle čl. 20 odst. 2 z daných návrhů nejvýše jeden návrh na jeden členský stát.4. Pomoc EEPR se poskytne maximálně na pět projektů. Finanční prostředky nepřekročí 250 milionů EUR na jeden projekt.5. Komise informuje příjemce jakékoli pomoci EEPR o jejím poskytnutí.Článek 19Způsobilost1. Návrhy jsou způsobilé pro poskytnutí pomoci EEPR, pouze pokud se jejich prostřednictvím realizují projekty uvedené v části C přílohy a pokud splňují tyto podmínky:a) projekty prokáží, že mají schopnost zachycovat nejméně 85 % CO2 v zařízeních na výrobu energie s minimálním elektrickým výkonem 300 MW nebo jeho ekvivalentem a schopnost přepravovat a geologicky ukládat tento CO2 bezpečně pod zemí;b) harmonogram projektu zahrnuje hlavní kapitálové náklady v roce 2009 a 2010;c) navrhovatelé projektů učiní právně závazné prohlášení, že obecné poznatky získané prostřednictvím demonstračního zařízení budou dány k dispozici dalším podnikům a že přispějí k Evropskému strategickému plánu pro energetické technologie[17].2. Návrhy předkládá jeden nebo několik podniků jednajících společně.3. Návrhy předložené fyzickými osobami nejsou způsobilé.Článek 20Kritéria pro výběr a poskytnutí finanční pomoci1. Při posuzování návrhů, které obdrží v rámci výzvy k předkládání návrhů podle čl. 18 odst. 2, použije Komise tato kritéria pro výběr:a) kvalitu a technicky adekvátní přístup;b) kvalitu finančního návrhu na celou investiční fázi projektu;c) předložení seznamu všech povolení potřebných k výstavbě a fungování projektu na navrhovaném úložišti / navrhovaných úložištích, včetně strategie na získání uvedených povolení.2. Při posuzování návrhů, které obdrží v rámci výzvy k předkládání návrhů podle čl. 18 odst. 2, použije Komise tato kritéria pro poskytnutí finanční pomoci:a) požadované finanční prostředky na snížení emisí o jednu tunu CO2 v prvních pěti letech provozu (40% podíl);b) složitost projektu a míru inovací celého zařízení včetně dalších doprovodných výzkumných činností a toho, jak příjemci prokáží závazek, že předají výsledky technického rozvoje, které projekt přinese, dalším subjektům v Evropě v souladu s právem Společenství, a zejména s cíli a strukturami uvedenými v Evropském strategickém plánu pro energetické technologie (40% podíl);c) kvalitu a adekvátnost plánu řízení, zejména pokud jde o vědecké, konstrukční a technické údaje a informace v něm obsažené, které dokumentují, že díky navrhované koncepci může být projekt zahájen do 31. prosince 2015 (20% podíl).Článek 21Podmínky financováníPomoc EPPR přispěje na náklady těch prvků v investiční fázi projektu, které se týkají výhradně zachycování a ukládání uhlíku, se zohledněním možných provozních zisků. Nepřekročí 80 % celkových způsobilých investičních nákladů.Článek 22Nástroje1. Na základě výzvy k předkládání návrhů uvedené v čl. 18 odst. 2 vybere Komise postupem podle čl. 28 odst. 2 návrhy, které získají pomoc EEPR, a určí výši poskytnuté pomoci EEPR. Komise upřesní podmínky a způsoby provádění návrhů.2. Pomoc EEPR se poskytne na základě grantových dohod.KAPITOLA IIISPOLEČNÁ USTANOVENÍČlánek 23Další pomoc EEPR a nástroje1. Část pomoci Společenství na projekty uvedené v příloze může mít formu příspěvku k příslušnému nástroji v rámci zdrojů Evropské investiční banky. Uvedený příspěvek nepřekročí 500 milionů EUR.Úvěrová angažovanost Společenství v rámci nástroje pro úvěrové záruky nebo jiného finančního nástroje, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, je omezena na výši příspěvku Společenství k uvedenému nástroji, a souhrnný rozpočet Evropské unie proto nesmí být nijak dále zatížen.2. Komise rozhodne postupem podle čl. 28 odst. 2 o výši pomoci EEPR, která má být tomuto nástroji poskytnuta. Komise a Evropská investiční banka vypracují memorandum o porozumění, v němž budou uvedeny podmínky a způsoby provedení uvedeného rozhodnutí.Článek 24Programová a prováděcí pravidla1. Odchylně od čl. 75 odst. 2 a článku 110 finančního nařízení zveřejní Komise výzvy k předkládání návrhů na základě rozpočtové dostupnosti podle čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení a na základě kritérií způsobilosti a kritérií pro výběr a pro poskytnutí finanční pomoci uvedených v kapitole II tohoto nařízení.2. Pomoc EEPR se vztahuje pouze na výdaje spojené s projektem a vynaložené příjemci, kteří odpovídají za uskutečnění projektu. Výdaje mohou být způsobilé od data uvedeného v článku 31.3. DPH, s výjimkou DPH bez nároku na odpočet, se nepovažuje za způsobilý výdaj.4. Projekty a opatření financované podle tohoto nařízení se provádějí v souladu s právem Společenství a zohledňují veškeré příslušné politiky Společenství, zejména ty, které se týkají hospodářské soutěže, včetně platných pravidel státní podpory, ochrany životního prostředí, zdraví, udržitelného rozvoje a zadávání veřejných zakázek.Článek 25RezervaAž 0,1 % rozpočtu uvedeného v tomto nařízení se vyhrazuje na provádění a hodnocení Komise.Článek 26 Obecné povinnosti členských států1. Členské státy vynaloží v oblasti své působnosti veškeré úsilí na uskutečnění projektů, které obdrží pomoc EEPR. Zejména usilují o urychlení administrativních postupů a postupů při udělování povolení, licencí a osvědčení, které musí dodržet navrhovatelé projektů.2. Členské státy uvědomí Komisi každoročně do 31. března o opatřeních přijatých podle odstavce 1 během předchozího roku.Článek 27Ochrana finančních zájmů Evropských společenství1. Komise zajistí, aby při provádění opatření financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Společenství chráněny použitím preventivních opatření proti podvodu, korupci a jiným nezákonným činnostem, a to prostřednictvím účinných kontrol a zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek a v případě zjištění nesrovnalostí prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících pokut v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 a (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999.2. Pokud se jedná o činnosti Společenství financované na základě toho nařízení, rozumí se „nesrovnalostí“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 jakékoli porušení práva Společenství nebo jakékoli nesplnění smluvního závazku vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jí spravované, a to formou neoprávněného výdaje.3. Veškerá prováděcí opatření vyplývající z tohoto nařízení musejí především stanovit dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo ze strany zástupce pověřeného Komisí a prostřednictvím auditů evropského Účetního dvora, případně i kontroly na místě.KAPITOLA IV PROVÁDĚCÍ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍČlánek 28Výbory1. Komisi jsou nápomocny tyto výbory:a) pro projekty týkající se zachycování a ukládání uhlíku výbor zřízený podle článku 8 rozhodnutí Rady 2006/971/ES[18];b) pro projekty týkající se větrné energie na moři výbor zřízený podle článku 8 rozhodnutí 2006/971/ES;c) pro projekty týkající se propojení plynárenských a elektrizačních soustav výbor zřízený podle článku 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007.2. Odkazuje-li se na tento článek, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.Období stanovené v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.Článek 29Hodnocení1. Komise provádí hodnocení programu EEPR, aby bylo možné posoudit jeho přínos pro cíle energetické politiky Společenství a efektivní využití rozpočtových prostředků.2. Komise může požádat přijímající členský stát, aby předložil konkrétní hodnocení projektů financovaných podle kapitoly II oddílu 1 tohoto nařízení, nebo jí při hodnocení těchto projektů případně poskytl informace a potřebnou pomoc.3. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů hodnotící zprávu o výsledcích dosažených programem EEPR.Článek 30Předkládání zpráv Evropskému parlamentu a RaděKomise sleduje provádění tohoto nařízení. Každý rok při předkládání předběžného návrhu rozpočtu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění programu.Článek 31Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dnem následujícím po dni vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyněPŘÍLOHA Způsobilé projektyA. PŘESHRANIČNÍ PROPOJENÍ1. Propojení plynárenských soustavProjekt | Umístění podporovaných projektů | Předpokládaný příspěvek Společenství (v milionech EUR) |Jižní koridor pro přepravu plynu NABUCCO[19] ITGI – Poseidon | Rakousko, Maďarsko, Bulharsko, Německo, Rumunsko Itálie, Řecko | 250 100 |Propojení Pobaltí Skanled | Polsko, Dánsko, Švédsko | 150 |Soustava zplyňovacích zařízení Terminál LNG na polské pobřeží v přístavu Świnoujście | Polsko | 80 |Střední a jihovýchodní Evropa Přeshraniční propojení plynovodem mezi Slovenskem a Maďarskem (Veľký Krtíš – Balassagyarmat) Přepravní soustava zemního plynu ve Slovinsku mezi rakouskou hranicí a Ljubljanou (kromě úseku Rogatec-Kidričevo) Propojení mezi Bulharskem a Řeckem (Haskovo-Komotini) Propojovací plynovod mezi Rumunskem a Maďarskem Rozšíření kapacity pro skladování plynu v českém rozbočovači Infrastruktura a vybavení umožňující, aby plyn proudil v případě krátkodobého přerušení dodávek | Slovensko-Maďarsko Slovinsko Bulharsko, Řecko Rumunsko, Maďarsko Česká republika Všechny členské státy | 25 40 20 30 25 20 |Středozemí Posílení francouzské plynárenské sítě na ose Afrika-Španělsko-Francie | Francie | 150 |Oblast Severního moře Plynovod Německo-Belgie-Spojené království Spojení Francie a Belgie | Belgie Francie, Belgie | 35 100 |CELKEM | 1025 |2. Propojení elektrizačních soustavProjekt | Umístění podporovaných projektů | Předpokládaný příspěvek Společenství (v milionech EUR) |Propojení Pobaltí Estlink-2 Propojení Švédska a pobaltských zemí a posílení elektrizační soustavy v pobaltských zemích | Estonsko, Finsko Švédsko, Lotyšsko, Litva | 100 175 |Střední a jihovýchodní Evropa Halle/Saale – Schweinfurt | Německo | 50 |Středozemí Posílení propojení mezi Portugalskem a Španělskem Propojení mezi Francií a Španělskem (Baixas – Sta Llogaia) Nový 380kV střídavý podmořský kabel mezi Sicílií a pevninskou Itálií (Sorgente – Rizziconi) | Portugalsko Francie, Španělsko Itálie | 30 150 100 |Oblast Severního moře Propojení Irské republiky a Walesu | Irsko, Spojené království | 100 |CELKEM | 705 |3. Projekty týkající se malých ostrovních státůIniciativy týkající se malých izolovaných ostrovů | Kypr, Malta | 20 |B. Projekty zaměřené na větrnou energii na mořiProjekt | Kapacita | Umístění podporovaných projektů | Předpokládaný příspěvek Společenství (v milionech EUR) |1) Integrace větrné energie na moři do elektrizační soustavy |1.1.Baltic I a II - Kriegers Flak I, II, III Práce na připravovaných projektech. Financování zaměřené na zajištění zvláštních nákladů na zabezpečení společného propojení. | 1,5 GW | Dánsko, Švédsko, Německo, Polsko | 150 |1.2. Distribuční síť v Severním moři Modulový rozvoj elektrizační soustavy na moři, demonstrace virtuální elektrárny na moři | 1 GW | Spojené království, Nizozemsko, Německo, Irsko, Dánsko | 150 |2) Nové turbíny, struktury a komponenty, optimalizace výrobních kapacit |2.1 Alpha Ventus/Bard Offshore 1 Práce na již připravovaných projektech. Nová generace 6–7MW turbin a inovačních struktur, umístěných daleko od pobřeží (až 100 km) v hlubších vodách (až 40 m). | 0,5 GW | Německo, Polsko | 150 |2.2 Větrná elektrárna na moři u Aberdeenu (Evropské testovací středisko) Práce na již připravovaných projektech – testování multi-MW turbín. Rozvoj inovačních struktur a substruktur včetně optimalizace výrobních kapacit zařízení na výrobu větrné energie na moři. Předpokládané zvýšení je 100 MW. | 0,25 GW | Spojené království | 40 |2.3 Thornton Bank Práce na již připravovaných projektech. Získání poznatků z projektu Downvind (spolufinancovaného prostřednictvím 6. rámc. programu). Zvětšení turbín v zařízeních Downvind (velikost 5 MW) v hlubokých vodách (až 30 m) s nízkým vizuálním dopadem (až 30 km). | 90MW | Belgie | 10 |CELKEM | 500 |C. PROJEKTY ZAMĚŘENÉ NA ZACHYCOVÁNÍ A UKLÁDÁNÍ UHLÍKUNázev/ umístění projektu | Předpokládaný příspěvek Společenství (v milionech EUR) | Palivo | Kapacita | Technika zachycování | Koncepce ukládání |Huerth | Německo | 250 | uhlí | 450 MW | IGCC | hlubinný zásobník slané vody |Jaenschwalde | uhlí | 500 MW | Oxyfuel | ložiska ropy/plynu |Eemshaven | Nizozemsko | 250 | uhlí | 1200 MW | IGCC | ložiska ropy/plynu |Rotterdam | uhlí | 1080 MW | PC | ložiska ropy/plynu |Rotterdam | uhlí | 800 MW | PC | ložiska ropy/plynu |Belchatow | Polsko | 250 | uhlí | 858 MW | PC | hlubinný zásobník slané vody |Compostella | Španělsko (s Portugalskem) | 250 | uhlí | 500 MW | Oxyfuel | hlubinný zásobník slané vody |Kingsnorth | Spojené království | 250 | uhlí | 800 MW | PC | ložiska ropy/plynu |Longannet | uhlí | 3390 MW | PC | hlubinný zásobník slané vody |Tilbury | uhlí | 1600 MW | PC | ložiska ropy/plynu |Hatfield (Yorkshire) | uhlí | 900 MW | IGCC | ložiska ropy/plynu |CELKEM 1 250 |FINANČNÍ LEGISLATIVNÍ VÝKAZTento dokument doprovází a doplňuje důvodovou zprávu. Při vyplňování tohoto legislativního finančního výkazu je třeba dbát na to, aby se neopakovaly informace, které jsou již obsaženy v důvodové zprávě; nemělo by to však být na úkor jeho srozumitelnosti. Před vyplněním tohoto vzoru se seznamte s pokyny, které byly vypracovány s cílem poskytnout návod a vysvětlení k níže uvedeným položkám.1. NÁZEV NÁVRHU:Nařízení Evropského parlamentu a Rady o vypracování programu pro udělení finanční pomoci Společenství pro projekty v oblasti energetiky na podporu hospodářského oživení2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:06: Energie a doprava06 09: Projekty v oblasti energetiky na podporu hospodářského oživení3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:06 09 01: Projekty v oblasti energetiky na podporu hospodářského oživení: energetické sítě06 09 02: Projekty v oblasti energetiky na podporu hospodářského oživení: zachycování a ukládání uhlíku06 09 03: Projekty v oblasti energetiky na podporu hospodářského oživení: evropská distribuční soustava větrné energie na moři06 01 04 13: Projekty v oblasti energetiky na podporu hospodářského oživení: výdaje na správu a řízení3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:Zahájení: 2009 Ukončení: 20103.3. Rozpočtové charakteristiky ( v případě potřeby doplňte řádky ):Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |06 09 01 | Nepov. | Rozl. | ANO | NE | NE | 1a |06 09 02 | Nepov. | Rozl. | ANO | NE | NE | 1a |06 09 03 | Nepov. | Rozl. | ANO | NE | NE | 1a |06 01 04 13 | Nepov. | Nerozl. | ANO | NE | NE | 1a |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)f |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f |4.1.2. Soulad s finančním plánem( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.x Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[20] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3. Finanční dopady na straně příjmůx Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:Pozn.: Veškeré podrobnosti a poznámky ke způsobu výpočtu účinku na příjmy je třeba uvést v samostatné příloze.v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí (Rok n-1) | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLEPodrobné souvislosti návrhu jsou vyžadovány v důvodové zprávě. Tato část legislativního finančního výkazu by měla obsahovat následující doplňující informace:5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuNávrh reaguje na prudký pokles, jemuž čelí evropské hospodářství v důsledku finanční krize, a na krizi v oblasti zemního plynu, ke které došlo v zimě. Provádí Plán evropské hospodářské obnovy (KOM(2008) 800) schválený Evropskou radou na zasedání ve dnech 11. až 12. prosince 2008.Finanční krize se do reálné ekonomiky začala promítat na podzim roku 2008. Krize v oblasti zemního plynu, týkající se nedostatku dodávek plynu vyprodukovaného v Rusku do Společenství, se objevila v prosinci roku 2008. Jak hospodářská krize, tak i krize v oblasti zemního plynu představují strukturální problémy pro evropské hospodářství. Je potřebný ucelený plán oživení, který se v současnosti zavádí; tento návrh na finanční stimul pro klíčové součásti odvětví energetiky představuje základní prvek plánu.Komise již předložila k projednání návrh na přezkoumání víceletého finančního rámce na období 2007–2013 za účelem zpřístupnění dodatečného financování v rámci okruhu 1A, přičemž by se respektovaly celkové částky stanovené v interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení ze dne 17. května 2006[22]. S ohledem na první diskuze s rozpočtovým orgánem Komise nyní navrhuje převod zdrojů, které nejsou potřeba v rámci stropu okruhu 2 na rok 2008, do okruhu 1A za účelem financování částky 3,5 miliard EUR navržené pro projekty v oblasti energetiky (1,5 miliard EUR v roce 2009 a 2,0 miliardy EUR v roce 2010).- Aby mohly být příspěvky na řešení hospodářské krize přiděleny okamžitě, je třeba, aby byly projekty schváleny co nejdříve.- V tomto nařízení tedy musí být uveden seznam projektů způsobilých pro získání podpory na základě splnění kritérií, které zajistí jejich účinnost a efektivitu, a limitů stanovených ve finančním rámci.- Pokud jde o zachycování a ukládání uhlíku, měl by být tento seznam sestaven na základě informací v rámci Pracovní skupiny pro fosilní paliva, Evropské technologické platformy pro elektrárny na fosilní paliva s nulovými emisemi a jiných zdrojů. Finanční pomoc by v rámci tohoto seznamu měla směřovat k projektům, které mohou být zahájeny v letech 2009/2010, zatímco ostatní projekty by měly být zařazeny na rezervní seznam. To bylo mělo být posuzováno podle toho, zda existuje propracovaná a proveditelná koncepce pro elektrárnu, a to včetně komponenty na zachycování uhlíku; zda existuje propracovaná a proveditelná koncepce pro přepravu a ukládání CO2 a jasného závazku místních orgánů, že projekt podpoří. Aby byla zajištěna co největší možnost urychleného rozvoje projektů, měly by být pro každý z nich uvolněny zdroje v maximální výši 250 milionů EUR. Za tímto účelem bude nezbytné provést výběr mezi projekty, které jsou připraveny k zahájení v letech 2009/2010. Tento výběr by měl mimo jiné zajistit, že v každém členském státě bude podporován nejvýše jeden projekt, aby se zajistil průzkum celého spektra podmínek geologického ukládání a podpořil cíl podnítit oživení ekonomiky v Evropě.V případě větrné energie na moři by tento seznam měl zahrnovat pouze projekty, které jsou připraveny pro provedení, je možné je prostřednictvím finančního stimulu urychlit, mají přeshraniční dosah a jsou rozsáhlé.Pokud jde o projekty propojení plynárenských a elektrizačních soustav, měl by být tento seznam sestaven podle toho, je-li projekt propracován, a do jaké míry projekt přispívá k cílům zabezpečení a diverzifikace dodávek stanoveným v nedávno vydaném Druhém strategickém přezkumu energetické politiky, který schválil Evropský parlament a Rada.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieEnergie se pro Evropu stala jedním z hlavních zájmů. Evropská unie přijala v prosinci řadu klíčových rozhodnutí o opatřeních spojených s budoucím nakládáním s energií v Evropě. Patří mezi ně opatření, které odvětví energie umožní snížit emise skleníkových plynů, opatření, díky nimž se energie z obnovitelných zdrojů stane hlavní součástí skladby zdrojů energie v Evropě a opatření, s jejichž pomocí bude možné uspokojit poptávku po energii v Evropě prostřednictvím zvýšení energetické účinnosti.Tyto změny vyžadují velké úsilí a velké investice. V důsledku hospodářského poklesu však hrozí zpoždění těchto investic, nebudou-li nyní provedena dodatečná opatření. Nedostatek finančních prostředků má přímý dopad na rychlost, kterou se v Evropě provádějí potřebné změny. Rychlost a technologický náskok jsou v ohrožení a za zpoždění dnes se v budoucnu zaplatí vyššími náklady. Z těchto důvodů klade plán hospodářské obnovy zvláštní důraz na potřebu „chytrého investování“, stimulu pro hospodářství zaměřeného na jasné strategické cíle.Aby byl dopad hmotný a podstatný, měla by se tato investice zaměřit na několik konkrétních odvětví. Mělo by se jednat o odvětví, v nichž může opatření na evropské úrovni představovat přidanou hodnotu; v nichž existují velké a propracované projekty, které jsou schopny zpracovat značné částky finanční pomoci a jejichž vývoj zřetelně přispěje k cílům zabezpečení dodávek energie a ke snížení emisí skleníkových plynů. Tato kritéria splňují odvětví zachycování a ukládání uhlíku, větrné energie na moři a propojení plynárenských a elektrizačních soustav.V případě zachycování a ukládání uhlíku a větrné energie na moři tvoří základ Evropský strategický plán pro energetické technologie, který vyzval k vypracování evropských průmyslových iniciativ v těchto odvětvích. Evropská rada vyzvala dne 16. října 2008 Komisi, aby provádění plánu pro energetické technologie výrazným způsobem urychlila.Pokud jde o propojení plynárenských a elektrizačních soustav, objevila se v průběhu posledních let v oblasti energie řada úkolů. Nedávné krize v dodávkách plynu (v zimě roku 2006 a 2009) a zvyšování ceny ropy do poloviny roku 2008 ukázaly, jak moc je Evropa zranitelná. Vlastních zdrojů energie – plynu a ropy – ubývá, takže je Evropa ve svých dodávkách energie stále více závislá na dovozu. V této souvislosti bude hrát zásadní úlohu energetická infrastruktura. Uskutečňování projektů zaměřených na energetickou infrastrukturu však ovlivňuje současná hospodářská a finanční krize. Při provádění některých důležitých projektů – včetně projektů v evropském zájmu – může vzhledem k nedostatečnému financování dojít ke značnému zpoždění. Je proto vhodné přijmout naléhavě opatření na podporu investic do propojování energetických soustav. Vzhledem k tomu, že plánování a uskutečňování takovýchto projektů vyžaduje nemálo času, je třeba, aby nyní Společenství investovalo do této infrastruktury, aby mohly být rozvíjeny zejména projekty, které jsou zvláště důležité pro zabezpečování dodávek energie v Evropské unii. To bude rozhodující pro zlepšení pozice EU při zabezpečování dodávek energie, až dojde k oživení ekonomiky a vzroste celosvětová poptávka po energii.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMa) přispět k cílům EU v oblasti změny klimatu prostřednictvím podniknutí podstatného kroku směrem k cíli Evropské rady vybudovat 12 demonstračních zařízení pro udržitelné technologie spalování fosilních paliv do roku 2015, aby se ze zachycování a ukládání uhlíku stala do roku 2020 obchodně životaschopná technologie;b) vybudovat moderní a plně integrovanou distribuční soustavu větrné energie na moři, která výrazně posílí podíl větrné energie na cíli EU týkajícím se energie z obnovitelných zdrojů a podpoří vedoucí postavení průmyslu EU v oblasti větrné energie;c) upravit a rozvíjet energetické sítě, aby se podpořilo fungování vnitřního trhu s energií, a zejména aby se vyřešily problémy se sníženou průchodností, zabezpečení a diverzifikace dodávek a překonaly environmentální, technické a finanční překážky.5.4. Způsob provádění (orientační)Uveďte způsob[23] realizace akce.X Centralizované řízeníX přímo ze strany Komisenepřímo na základě pověření pro:výkonné agenturysubjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízenívnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službouSdílené nebo decentralizované řízeníspolu s členskými státyspolu se třetími zeměmiSpolečné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte, s kterými)6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémPoskytnutí financování pro tyto druhy činností bude vycházet ze standardní smlouvy o podpoře Evropského společenství. Různá ustanovení této smlouvy týkající se monitorování, informací a auditu se použijí v plném rozsahu.Zejména pokud jde o projekty zaměřené na propojení, vykonávají členské státy v úzké spolupráci s Komisí technické monitorování a finanční kontrolu projektů a potvrzují skutečný stav a soulad výdajů vynaložených v souvislosti s projekty nebo jejich částmi. Členské státy mohou požádat o účast Komise při kontrolách na místě.Členské státy informují Komisi o opatřeních, k nimž přistoupily při urychlování administrativních postupů a postupů při udělování povolení, licencí a osvědčení, které musí dodržet navrhovatelé projektů zaměřených na propojení, a zejména poskytnou popis systémů kontroly, řízení a monitorování, které byly zavedeny za účelem zajištění úspěšného dokončení projektů.6.2. Hodnocení6.2.1. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Komise provádí hodnocení programu, aby bylo možné posoudit jeho přínos pro cíle energetické politiky Společenství a efektivní využití rozpočtových prostředků.Komise může požádat přijímající členský stát, aby předložil konkrétní hodnocení projektů financovaných podle kapitoly II oddílu 3 tohoto nařízení, nebo jí při hodnocení těchto projektů případně poskytl informace a potřebnou pomoc.Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů hodnotící zprávu o výsledcích dosažených programem.6.2.2. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníNevztahuje se na tento návrh.7. OPATŘENÍ PROTI PODVODŮM-  Jelikož smlouvy na plánované akce budou standardními smlouvami o podpoře, použijí se obecně použitelná opatření proti podvodům.-  Výstup bude jasně viditelný a měřitelný ve všech typech akcí. Druhy financování budou jasné: investiční výdaje a náklady vyplývající z provozu. Tyto položky lze podrobně ověřit a existuje dostatek materiálů a poznatků z projektů pro informované posouzení nebezpečí podvodu.-  V případě všech projektů budou možné návštěvy na místě.-  V závislosti na složitosti projektů budou zvláštní úkoly při monitorování svěřeny specializovaným pracovníkům nebo externím poradcům. .8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[25] (XX 01 01) | A*/AD | 6 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |B*, C*/AST | 1 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |Zaměstnanci financovaní[26] podle čl. XX 01 02 | 3 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |Ostatní zaměstnanci[27] financovaní podle čl. XX 01 04/05 |CELKEM | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 |8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce-  Vymezení a koordinace programu-  Finanční řízení projektů-  Monitorování projektů-  Zastoupení Komise ve výboru pro program a předložení opatření, která mají být přijata, Komisi, uplatňuje-li se postup projednávání ve výborech-  Provedení konzultací mezi útvary Komise-  Strategická hodnocení8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)Potřeby lidských a administrativních zdrojů budou pokryty v rámci přídělů, které lze poskytnout řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly v důsledku omezení rozpočtu.8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté do referenční částkyv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Rok 2014 a násl. | CELKEM |- interní (intra muros) |- externí (extra muros) – údržba IT |Technická a administrativní pomoc | 1,2 | 1,2 | 2,4 |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 a násl. |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanciPřípadně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1.Rok 2009 a následující: 7 úředníků (122 000 EUR/úředníka/rok) a 3 externí pracovníci: 2 GFIV (62 500 EUR/rok), 1 GFII (34 500 EUR/rok)Rok 2010 a následující: 15 úředníků (122 000 EUR/úředníka/rok) a 7 externích pracovníků:4 GFIV (62 500 EUR/rok), 2 GFII (34 500 EUR/rok) a 1 SNE (51 000 EUR/rok)Potřeby lidských a administrativních zdrojů budou pokryty v rámci přídělů, které lze poskytnout řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly v důsledku omezení rozpočtu.8.2.6 Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 a násl. | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 1,7 |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference |XX 01 02 11 03 – Výbory[28] | 0,108 | 0,108 | 0,216 |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1 |XX 01 02 11 05 – Informační systémy | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,36 |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,468 | 0,468 | 0,610 | 0,610 | 0,610 | 0,510 | 3,276 |Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částkySlužební cesty: 100 000 EUR podle druhu projektuJeden výbor za rok na tematickou oblast = 4*27*1000 EUR = 108 000 EURKonzultace výsledků monitorování od roku 2011: 250 000 EUR/rok0,5 plného pracovního úvazku (konzultace) pro monitorovací systém: 60 000 EUR/rokPotřeby administrativních zdrojů budou pokryty v rámci přídělů, které lze poskytnout řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly v důsledku omezení rozpočtu.[1] Úř. věst. C,., s. [vložit kompletní odkazy!][2] Úř. věst. C ,., s. .[3] Úř. věst. C ,., s. .[4] Úř. věst. C ,., s. .[5] Závěry předsednictví Evropské rady na zasedání v Bruselu ve dnech 11. a 12. prosince 2008, 17271/08, bod 9[6] KOM(2008) 800[7] „Evropský strategický plán pro energetické technologie (Plán SET) – Směřování k budoucnosti s nízkými emisemi uhlíku“ (KOM(2007) 723)[8] Závěry předsednictví Evropské rady na zasedání v Bruselu dne 16. prosince 2008, [přesný odkaz][9] KOM(2008) 781[10] [odkazy][11] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.[12] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1[13] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1[14] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2[15] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1[16] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[17] KOM(2007) 723.[18] Úř. věst. L 162, 22.6.2007.[19] Tato podpora může být poskytnuta vedle podpory Evropské investiční banky[20] Viz body 19 a 21 až 23 interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení ze dne 17. května 2007, Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.[21] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[22] KOM (2008) 859, 10.12.2008.[23] Zvolíte-li více než jeden způsob, uveďte další podrobnosti v části „příslušné poznámky“ tohoto bodu.[24] Jak je popsáno v bodě 5.3.[25] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[26] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[27] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[28] Koordinační skupina a výbor (komitologie) uvedený v návrzích právních předpisů.