               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 17.8.2021
            COM(2021) 478 final
            2021/0271(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na 15. valném shromáždění Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí, kterým se stanoví postoj, jenž má být zaujat jménem Unie na 15. zasedání valného shromáždění Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF) v souvislosti se zamýšleným přijetím nařízení o volbě a služebních podmínkách generálního sekretáře a dalších rozhodnutí týkajících se: změny jednacího řádu valného shromáždění, návrhu dlouhodobé strategie pro organizaci OTIF, sledování a hodnocení právních nástrojů a práce skupiny odborníků na sjednocení železničního práva pod záštitou Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN).

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Úmluva o mezinárodní železniční přepravě (COTIF)

               Úmluva COTIF upravuje fungování organizace OTIF, její cíle, kompetence, vztahy s jejími členy a její činnosti obecně. Smluvními stranami úmluvy COTIF je 51 zemí, včetně 25 členských států EU (všech států kromě Kypru a Malty). Od 1. července 2011 je smluvní stranou úmluvy COTIF i Evropská Unie. Úmluva COTIF se skládá z hlavní úmluvy a sedmi přípojků, které jsou nedílnou součástí úmluvy a stanovují jednotné železniční právo, tj. technické funkční požadavky a vzorové smlouvy pro přepravu osob a zboží (přípojek A: Smlouva o mezinárodní železniční přepravě osob – CIV; přípojek B: Smlouva o mezinárodní železniční přepravě zboží – CIM; přípojek C: Řád pro mezinárodní železniční přepravu nebezpečných věcí – RID; přípojek D: Smlouva o používání vozů v mezinárodní železniční přepravě – CUV; přípojek E: Smlouva o používání infrastruktury v mezinárodní železniční přepravě – CUI; přípojek F: Vyhlašování technických norem za závazné a přijímání jednotných technických předpisů pro železniční materiál, který je určen k používání v mezinárodní dopravě – APTU; přípojek G: Technická admise železničního materiálu, který se používá v mezinárodní dopravě – ATMF).

               2.2.Dohoda mezi Evropskou unií a Mezivládní organizací pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF)

               Dne 16. června 2011 přijala Rada rozhodnutí 2013/103/EU o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Mezivládní organizací pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF) o přistoupení Evropské unie k Úmluvě o mezinárodní železniční přepravě (COTIF) ze dne 9. května 1980 ve znění Vilniuského protokolu ze dne 3. června 1999. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. července 2011. Rozhodnutí Rady 2013/103/EU obsahuje prohlášení Unie ohledně výkonu pravomocí (příloha I) a interní ujednání Rady, členských států a Komise o postupech v rámci OTIF (příloha III).

               2.3.Valné shromáždění OTIF

               Valné shromáždění je nejvyšší rozhodovací orgán OTIF. Řádné zasedání se koná každé tři roky. Rovněž může uspořádat mimořádná zasedání. Valné shromáždění přijímá rozhodnutí o návrzích na změny úmluvy. Přijetí změn musí v závislosti na daném případě schválit dvě třetiny nebo polovina smluvních stran. Poslední řádné zasedání valného shromáždění se uskutečnilo v září 2018.

               Unie a/nebo její členské státy se na tomto postupu podílejí v souladu se svými příslušnými pravomocemi, jednacím řádem valného shromáždění a ustanoveními Dohody o přistoupení Unie k úmluvě COTIF.

               Valné shromáždění je usnášeníschopné, je-li v době hlasování zastoupena většina (nebo dvě třetiny) smluvních stran OTIF, jež požívají hlasovacího práva.

               2.4.Zamýšlený akt valného shromáždění OTIF

               Očekává se, že valné shromáždění na svém 15. zasedání přijme určité právní akty a správní rozhodnutí, které by mohly mít vliv na činnosti organizace OTIF.

               Valné shromáždění:

               –projedná návrh generálního sekretáře připravit dlouhodobou strategii OTIF a může rozhodnout o dalších krocích a činnostech,

               –posoudí příležitost a může rozhodnout o sloučení činností poradní pracovní skupiny právních odborníků a výboru ad hoc pro spolupráci do jediného výboru ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci,

               –posoudí a může přijmout návrh rozhodnutí o sledování a hodnocení právních nástrojů OTIF,

               –může rozhodnout o vyjádření postojů organizace OTIF k iniciativě EHK OSN týkající se sjednocení železničního práva, zejména pokud jde o dva alternativní přístupy ke sjednocení železničního práva na celosvětové úrovni,

               –očekává se, že přijme návrh nařízení o volbě a služebních podmínkách generálního sekretáře,

               –posoudí a může přijmout návrhy na změnu jednacího řádu valného shromáždění.

               Valné shromáždění rovněž rozhodne o volbě generálního sekretáře OTIF, o volbě členů správního výboru a o rozpočtovém rámci.

               3.Postoj, který má být jménem Unie zaujat

               Bod 7 pořadu jednání – dlouhodobá strategie OTIF

               Valné shromáždění bude informováno generálním sekretářem o návrhu na přípravu dlouhodobé strategie OTIF jako doplňku dvouletého pracovního programu.

               Dne 25. ledna 2021 zaslal generální sekretář členům OTIF (včetně EU) oběžník s žádostí o konzultaci k „předběžnému návrhu dlouhodobé strategie OTIF“. Původním záměrem bylo představit výrazněji revidovaný návrh, zohledňující výsledky konzultace, k přijetí na 15. zasedání valného shromáždění, které se bude konat v září 2021.

               Příspěvek EU předložila Komise sekretariátu OTIF dne 17. března 2021. EU iniciativu uvítala, ale upozornila, že navrhovaná strategie není dostatečně propracovaná a není pro přijetí na 15. valném shromáždění zralá. Unie poukázala na to, že k vypracování spolehlivého, smysluplného a dlouhodobého strategického dokumentu pro OTIF je zapotřebí více podkladových analýz a diskusí na odborné úrovni. Výchozím bodem by měla být analýza stávající situace v mezinárodní železniční přepravě včetně mapování stávajících i nově vznikajících výzev a posouzení příslušných právních, ekonomických, environmentálních a technologických skutečností.

               Příspěvky z konzultace jsou shrnuty v dokumentu pro zasedání 15. valného shromáždění, který vypracoval generální sekretář. Je v něm mimo jiné uvedeno, že by v tuto chvíli bylo příliš brzy na to, přijmout konečné rozhodnutí ohledně návrhu dlouhodobé strategie, a navrhuje pokračovat v diskusi v rámci organizace OTIF i mimo ni a zintenzivnit ji. Nový revidovaný předběžný návrh dlouhodobé strategie by pak byl předložen k přijetí na následujícím valném shromáždění, které je plánováno na podzim 2024.

               Návrh rozhodnutí pro 15. valné shromáždění je v souladu s obecnými připomínkami, které předložila Unie během konzultačního procesu, a měl by tudíž být podpořen.

               Postoj Unie během dalších jednání v této záležitosti v rámci organizace OTIF by měl zajistit, aby:

               –dlouhodobá strategie OTIF byla v souladu se strategií EU pro propojení Evropy a Asie a příslušnými cíli politiky EU pro železniční přepravu, včetně souladu s probíhajícím a budoucím vývojem v železničním odvětví pod vlivem hospodářských a společenských změn (např. zelená a digitální transformace, globalizace)
                  1
               ,

               –formulace dlouhodobých strategických cílů organizace OTIF přiměřeně pokrývala cíle této organizace, jak jsou stanoveny v článku 2 úmluvy COTIF, a nevedla k přidávání nových cílů organizaci OTIF a/nebo k formulování výkladu stávajících cílů, jenž by znamenal rozšíření pravomocí organizace OTIF,

               –byl potenciální dopad dlouhodobé strategie na organizaci a zdroje OTIF vyhodnocen a zdokumentován jako součást návrhu revidovaného předběžného návrhu,

               –po svém přijetí valným shromážděním byla strategie především prováděna s použitím stávajících nástrojů a postupů, jak je stanoveno v úmluvě COTIF (pracovní program, rozpočet, zprávy o řízení, činnosti úřadů atd.).

               Bod 8 písm. a) pořadu jednání – zpráva o činnosti výboru ad hoc pro spolupráci a pracovní skupiny právních odborníků

               Valné shromáždění bude informováno o činnostech výboru ad hoc pro spolupráci a pracovní skupiny právních odborníků za období 2019–2021 (SG-21018-AG 15/8.1). Posoudí návrh generálního sekretáře sloučit činnosti těchto dvou orgánů do jediného výboru ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci.

               Institucionální rámec organizace OTIF je stanoven v oddíle III úmluvy COTIF (Struktura a činnost organizace). Článek 13 Úmluvy COTIF určuje orgány včetně valného shromáždění, správního výboru, revizní komise, Odborné komise pro přepravu nebezpečných věcí (Odborná komise RID), Komise pro usnadňování železniční přepravy, Odborné komise pro technické otázky a generálního sekretáře. Odstavec 2 uvedeného článku rovněž stanoví, že „Valné shromáždění může rozhodnout o časově omezeném zřízení dalších výborů (komisí) pro zvláštní úkoly.“ Z toho vyplývá, že návrh generálního sekretáře dočasně zřídit výbor ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci by nezměnil institucionální rámec OTIF.

               Ve zprávě předložené generálním sekretářem je uvedeno, že výbor ad hoc pro spolupráci a pracovní skupina právních odborníků účinně splnily své mandáty a prokázaly svoji hodnotu v kontextu rozvoje právních předpisů organizace OTIF a posílení mezinárodní spolupráce. Na svém 4. zasedání, které se konalo v dubnu 2021, se tyto dva orgány dohodly na společném návrhu reorganizovat v budoucnu svoji práci a snížit tak administrativní zátěž zřízením jediného výboru ad hoc.

               Návrh na reorganizaci je relevantní a přiměřený. Během čtyř zasedání pořádaných výborem ad hoc pro spolupráci a pracovní skupinou právních odborníků bylo shledáno, že obou zasedání se obvykle účastní stejní zástupci členů OTIF. Pokud jde o činnosti organizace OTIF, má navíc většina otázek, které vyžadují spolupráci na mezinárodní úrovni, silný právní rozměr. Vytvoření nového výboru ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci by fakticky snížilo administrativní zátěž sekretariátu OTIF, ale také by posílilo schopnost organizace OTIF zlepšit uplatňování úmluvy COTIF a přispívat k řešení vznikajících výzev týkajících se mezinárodní železniční přepravy na celosvětové úrovni (viz např. bod 8 písm. d) pořadu jednání).

               Návrh by tudíž měl být podpořen, s výhradou následujících poznámek.

               Navrhovaný mandát nového výboru ad hoc přiměřeně pokrývá mandáty výboru ad hoc pro spolupráci a pracovní skupiny právních odborníků
                  2
               , vyjma jednoho prvku. Třinácté valné shromáždění rozhodlo, že výbor ad hoc pro spolupráci má povinnost koordinovat své činnosti s orgány stanovenými v čl. 13 odst. 1 úmluvy COTIF (tj. s valným shromážděním, správním výborem, revizní komisí, Odbornou komisí pro přepravu nebezpečných věcí, Komisí pro usnadňování železniční přepravy, Odbornou komisí pro technické otázky a generálním sekretářem). Tento prvek ve znění návrhu rozhodnutí chybí. Generální sekretář navrhuje pověřit Odbornou komisi pro přepravu nebezpečných věcí a Odbornou komisi pro technické otázky, a to výhradně v rámci jejich příslušné pravomoci, aby přijímaly rozhodnutí o spolupráci s jinými mezinárodními organizacemi a sdruženími a aby informovaly výbor ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci o svých činnostech v oblasti mezinárodní spolupráce a v případě potřeby s ním tyto činnosti koordinovaly. Tento prvek může Unie podpořit. Nicméně je rovněž důležité a potřebné, aby i sám výbor ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci koordinoval své činnosti s ostatními stálými orgány organizace OTIF.

               Jelikož výbor ad hoc může být ustaven pouze na časově omezeném základě, je potřebné určit časové období mandátu, které má být uděleno 15. valným shromážděním (buď tři roky, nebo šest let). Aby se usnadnilo sledování jeho činností valným shromážděním, zdá se vhodnější, aby byl nový výbor ad hoc zřízen na první období tří let, které by bylo možné podle potřeby prodloužit.

               Unie by měla přijetí návrhu rozhodnutí podpořit za předpokladu, že mandát výboru ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci bude stanoven pro první období nejvýše tří let a bude zahrnovat požadavek na koordinaci činností tohoto výboru s orgány stanovenými v čl. 13 odst. 1 úmluvy COTIF.

               Bod 8 písm. b) pořadu jednání – sledování a hodnocení právních nástrojů

               Poradní pracovní skupina právních odborníků připravila návrh rozhodnutí o sledování a hodnocení právních nástrojů a průvodní vysvětlivky. Navrhované rozhodnutí obsahuje právní ustanovení pro organizování a provádění politiky sledování a hodnocení právních nástrojů OTIF (rozsah, plánování a stanovování priorit, spolupráce, sběr údajů, hodnocení a další postup) v souladu s cíli pracovního programu OTIF na období 2020–2021
                  3
               . Pracovní skupina právních odborníků v souladu se svým pracovním plánem posoudila různé otázky důležité pro stanovení politiky sledování a hodnocení právního rámce úmluvy COTIF. Vypracovala předběžná právní ustanovení, která jsou založena na návrhu připraveném sekretariátem, a projednala jednotlivé články. Návrh rozhodnutí a průvodní vysvětlivky dokončila na svém 4. zasedání, aby je předložila k přijetí na 15. zasedání valného shromáždění.

               Navrhované rozhodnutí stvrzuje a provádí úkol organizace OTIF stanovený v čl. 2 odst. 1 písm. e) úmluvy COTIF, kterým je dohlížet na používání a provádění všech právních předpisů a doporučení (právních nástrojů) stanovených v rámci organizace. Za tímto účelem návrh rozhodnutí stanoví zvláštní požadavky na generálního sekretáře OTIF a členy OTIF, zejména: generální sekretář systematicky provádí sledování a hodnocení provádění úmluvy (čl. 2 odst. 1 návrhu rozhodnutí); orgány OTIF jsou oprávněny zahájit sledování a hodnocení uplatňování určitého právního nástroje v rámci rozsahu své pravomoci nebo jeho konkrétních ustanovení. Generální sekretář může zahájit sledování a hodnocení jakéhokoliv právního nástroje (čl. 1 odst. 2 návrhu rozhodnutí); členové OTIF spolupracují s generálním sekretářem a poskytují mu všechny informace, které jsou důležité pro provádění sledování a hodnocení právních nástrojů (čl. 4 odst. 1 návrhu rozhodnutí).

               Unie by měla podpořit přijetí rozhodnutí o sledování a hodnocení právních nástrojů valným shromážděním a schvaluje vysvětlivky.

               Bod 8 písm. c) pořadu jednání – změna jednacího řádu valného shromáždění ohledně účasti a zastoupení (pověření)

               Pracovní skupina právních odborníků připravila ke zvážení a přijetí valným shromážděním návrhy na změnu ustanovení jednacího řádu valného shromáždění (článků 4 až 7) ohledně pověření, které je mají zlepšit a vyjasnit.

               Navrhované změny jsou striktně administrativní povahy a jejich cílem je zlepšit postup týkající se pověření a plných mocí pro zastoupení a hlasovací práva členů OTIF, kteří se účastní valného shromáždění.

               Unie by měla podpořit přijetí změn článků 4 až 7 jednacího řádu valného shromáždění valným shromážděním a schválit příslušné vysvětlivky.

               Bod 8 písm. d) pořadu jednání – iniciativa EHK OSN ohledně sjednocení železničního práva

               Předmětem je harmonizace a sjednocení železničního práva pro mezinárodní přepravu v Eurasii, která se v současně době řídí podle dvou různých právních režimů:

               –úmluvy COTIF spravované Mezivládní organizací pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF), která zahrnuje 51 států, včetně 25 členských států EU, a od roku 2011 Evropskou unii,

               –Dohody o mezinárodní železniční přepravě zboží (SMGS) spravované Organizací pro spolupráci železnic (OSJD), která zahrnuje 29 států, včetně 9 členských států EU z východní Evropy.

               Pravidla OTIF pokrývají všechny typy smluv v oblasti mezinárodní železniční přepravy, včetně přepravy zboží, přepravy osob, přepravy nebezpečného zboží, používání infrastruktury, používání vozů. Pravidla OTIF rovněž zahrnují požadavky na bezpečnost a interoperabilitu. Ruská federace, Čína a většina zemí střední Asie jsou členy OSJD, která byla založena v roce 1956, a všechny smlouvy pro mezinárodní přepravu zboží po železnici projíždějící jednou z těchto zemí musí splňovat pravidla OSJD. V důsledku toho musí přepravci a železniční společnosti provozující služby v železniční nákladní přepravě mezi Evropou a Čínou vystavit dvě odlišné smlouvy podle dvou odlišných právních režimů a režimů odpovědnosti. To je považováno za překážku růstu železniční přepravy mezi Evropou a Asií a konkurenceschopnosti železniční přepravy u tohoto typu služby. Iniciativa EHK OSN týkající se sjednocení železničního práva si klade za cíl tyto otázky vyřešit. Byla zahájena v roce 2011 v podobě skupiny odborníků na sjednocení železničního práva, která byla pověřena vypracováním přístupu pro sjednocení železničního práva s cílem zlepšit konkurenceschopnost služeb v euroasijské železniční nákladní přepravě. Skupina čítala odborníky z: Ruské federace, Švýcarska, Turecka, některých členských států EU, Evropské komise (pozorovatel) a z příslušných mezinárodních organizací, sdružení a železničních podniků (např. OTIF, OSJD, CIT, Ruských železničních drah, Deutsche Bahn, PKP Cargo).

               Během svého posledního mandátu (2018–2021) měla tato skupina odborníků za cíl vyvinout právně závazný nástroj, s přihlédnutím k návrhu právních ustanovení týkajících se sjednocení železničního práva pro smlouvu o přepravě zboží, který byl vypracován během předchozích mandátů. Nicméně skupině se nepodařilo dosáhnout shody kvůli přetrvávajícímu rozporu mezi dvěma odlišnými a opačnými přístupy:

               Odborníci EU zastávají pragmatický a postupný přístup, jehož prvním krokem je přijetí „úmluvy o právně sjednocené přepravní smlouvě“ (podobné Úmluvě o přepravní smlouvě v mezinárodní silniční nákladní dopravě (CMR)), která by mohla existovat souběžně s příslušnými pravidly OTIF a OSJD; na podporu tohoto přístupu předložila Komise v dubnu 2019 analytický dokument
                  4
               , který uvítala a podpořila většina odborníků. Na druhé straně Ruská federace podporuje přijetí „globální rámcové úmluvy“, která má pokrývat celé spektrum práva v oblasti železniční dopravy, tj. celý současný rozsah pravidel OTIF, jakož i několik oblastí acquis EU týkajících se železniční dopravy; tento přístup předpokládá rozpuštění obou organizací, OTIF i OSJD, ve prospěch nové specializované agentury OSN, která má být teprve definována/organizována.

               Ve zprávě, která bude předložena jejímu mateřskému orgánu, Pracovní skupině pro železniční dopravu, v listopadu 2021, je skupina odborníků toho názoru, že její mandát byl dokončen poté, co uspořádala dvě další zasedání v září 2020 a lednu 2021.

               Skupina odborníků se dohodla na předložení jednoho jediného výstupního dokumentu nazvaného „Úmluva o smlouvě pro mezinárodní přepravu zboží po železnici jako první úmluva systému úmluvy o sjednocení železničního práva“
                  5
               . I když tento dokument obsahuje ustanovení od úvodní části přes hmotněprávní ustanovení až po závěrečná ustanovení, která společně vytvářejí návrh „úmluvy o právně sjednocené přepravní smlouvě“, nebyla skupina odborníků schopna se na těchto ustanoveních plně shodnout, a tudíž je dokončit, neboť tato skupina odborníků nebyla s to překonat rozdíl v přístupech ke sjednocení železničního práva, jak je popsáno níže:

               „5. (…)

               Přístup A – vytvoření jednotných pravidel pro železniční přepravu v euroasijských koridorech v oblastech, kde je průmysl naléhavě potřebuje – tj. přepravní smlouva – přičemž zůstanou nedotčeny obě stávající železniční organizace a právní předpisy (zejména CIM a SMGS) použitelné pro přepravy zboží v rámci jejich příslušných území (právní rozhraní); ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 obsahuje právní režim pro smlouvu pro mezinárodní přepravu zboží po železnici, která je považována za sloužící svému účelu právního rozhraní. Mohla by být formálně rychle přijata jako úmluva a poté by usnadňovala přepravu zboží v euroasijských koridorech, neboť by byla odpovědí na potřeby železničních dopravců i příslušného odvětví; a

               Přístup B – vytvoření jediného souboru jednotných právních pravidel pro veškerou přeshraniční železniční přepravu v euroasijské oblasti, který by nahradil stávající systémy CIM a SMGS a vstoupil by v platnost až po projednání a přijetí všech příloh (např. infrastruktura, kolejová vozidla, zákon o nákladních vozech, přeprava nebezpečného zboží atd.). Průmysl nemá naléhavý požadavek na třetí právní režim, neboť nákladní list CIM/SMGS umožňuje bezproblémové železniční dodávky. ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 tomuto přístupu neodpovídá. (…).

               6. Pokud by byl dále rozvinut přístup A, byla by na základě dokumentu ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 sepsána úmluva o právně sjednocené přepravní smlouvě, která by sloužila jako mezinárodní právní rozhraní, které by mohly smluvní strany okamžitě používat na základě projevu vůle pro přepravu zboží po železnici v euroasijských přepravních koridorech, přičemž úmluva COTIF/CIM a dohoda SMGS by zůstaly nedotčeny.

               7. Pokud by byl dále rozvinut přístup B, mohlo by být vypracováno jednotné železniční právo jako jediný soubor právních pravidel pro euroasijské železniční přepravní operace, která by po svém přijetí nahradila CIM a SMGS. To by však bylo mimo rámec působnosti skupiny odborníků, který kromě dokončení úmluvy o přepravní smlouvě požaduje, aby skupina pouze určila další problémy související s mezinárodní železniční nákladní dopravou.

               8. S ohledem na výše uvedené skupina odborníků vyzývá Pracovní skupinu pro železniční přepravu (SC.2), aby oba přístupy posoudila.“

               Vzhledem k potenciálnímu dopadu na OTIF pověřilo 13. valné shromáždění OTIF pracovní skupinu právních odborníků, aby posoudila iniciativu EHK OSN týkající se sjednocení železničního práva. Pracovní skupina právních odborníků vzala na vědomí aktualizovanou verzi zprávy o sjednocení železničního práva, kterou připravil sekretariát OTIF
                  6
               , na svém 4. zasedání. Projednala oba přístupy popsané výše a došla k následujícímu závěru:

               „Právní rozhraní mezi úmluvou COTIF/CIM a dohodou SMGS by nebylo v rozporu s úmluvou COTIF ani by se s ní nepřekrývalo, pokud jeho cílem je vyhnout se konfliktu s Jednotnými právními předpisy pro CIM a dohodou SMGS a vyplnit mezeru v mezinárodních předpisech pro mezinárodní přepravu, když nelze pro celou trasu (přeprava mezi Evropou a Asií) použít ani Jednotné právní předpisy pro CIM, ani dohodu SMGS.

               Jediný soubor jednotných právních pravidel pro veškerou přeshraniční železniční přepravu v euroasijské oblasti nahrazující stávající právní systémy OTIF a OSJD je v rozporu s úmluvou COTIF a překrývá se s ní. Tento jediný režim by bylo možné vytvořit pouze s jasným politickým závazkem a účastí organizací OSJD a OTIF a jejich členů. Tento přístup by rovněž vedl k odmítnutí dvou osvědčených a důvěryhodných právních režimů, COTIF/CIM a SMGS, a k rozpuštění organizací OTIF a OSJD.

               Na tomto základě generální sekretář OTIF navrhuje, aby valné shromáždění:

               1)vzalo na vědomí zprávu generálního sekretáře a závěry pracovní skupiny právních odborníků o možných přístupech ke sjednocení železničního práva;

               2)podpořilo vytvoření a přijetí právního rozhraní mezi úmluvou COTIF/CIM a dohodou SMGS za účelem usnadnění mezinárodní železniční nákladní dopravy mezi Evropou a Asií s podmínkou, že toto právní rozhraní nesmí být v rozporu s Jednotnými právními předpisy pro CIM a dohodou SMGS;

               3)pověřilo generálního sekretáře, aby se i nadále účastnil prací EHK OSN na projektu sjednocení železničního práva, a výbor ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci sledováním projektu EHK OSN týkajícího se sjednocení železničního práva;

               4)zopakovalo rozhodnutí přijaté na svém 13. zasedání, kterým valné shromáždění uznává, že musí předem přijmout rozhodnutí s ohledem na účast na přípravě jakéhokoli nového textu o mezinárodním železničním právu, jehož oblast působnosti a cíle by mohly být v rozporu nebo se částečně překrývat s oblastí působnosti úmluvy COTIF a cíli organizace OTIF.

               S ohledem na 74. zasedání Pracovní skupiny EHK OSN pro železniční dopravu, které se koná v listopadu 2021, je důležité, aby organizace OTIF přijala k iniciativě týkající se sjednocení železničního práva jasné stanovisko.

               Prvky navrhovaného rozhodnutí jsou konvergentní a podporují přístup obhajovaný odborníky členských států EU ve skupině odborníků EHK OSN na sjednocení železničního práva. Proto by Unie měla podpořit všechny čtyři výše uvedené prvky navrhovaného rozhodnutí.

               Bod 9 pořadu jednání – pravidla týkající se volby a služebních podmínek generálního sekretáře

               Třinácté valné shromáždění pověřilo správní výbor, aby prozkoumal strukturální řešení jmenování dočasného generálního sekretáře a připravil podrobná pravidla, která se použijí na volbu generálního sekretáře.

               Na svém 130. zasedání konaném v únoru 2019 správní výbor požádal pracovní skupinu právních odborníků, aby záležitost jmenování dočasného generálního sekretáře a volby generálního sekretáře přezkoumala a předložila návrhy na úpravu těchto dvou záležitostí. Na základě osvědčených mezinárodních postupů a zkušeností získaných v rámci OTIF sekretariát navrhl, aby byl přijat právně závazný nástroj. O těchto pravidlech by mělo rozhodnout a přijmout je valné shromáždění. Pracovní skupina právních odborníků vypracovala návrh nařízení o volbě a služebních podmínkách generálního sekretáře spolu s průvodními vysvětlivkami a návrh na změnu jednacího řádu valného shromáždění (ohledně volby generálního sekretáře) s vysvětlivkami.

               Hlavní dokument, který má být posouzen v rámci tohoto bodu pořadu jednání, je „návrh nařízení o volbě a služebních podmínkách generálního sekretáře“ (příloha 1 dokumentu SG-21022-AG 15/9). Poskytuje ucelený právní rámec, který pokrývá všechny hlavní aspekty tohoto předmětu (volební zásady, kvalifikační kritéria, výzvu k podávání přihlášek, přihlášky, životopis, osvědčení o dobrém zdravotním stavu, podávání a posuzování přihlášek, transparentnost, hlasování, služební podmínky, uvolnění funkčního mandátu). Stanoví také „fórum kandidátů“, neboli neformální setkání za účelem představení kandidátů. Správní výbor svolá fórum kandidátů nejméně čtyři týdny před zasedáním valného shromáždění, na kterém se mají volby konat. Odůvodnění tohoto návrhu je možné najít ve vysvětlivkách: „1. Obecně platí, že o preferencích členských států, pokud jde o kandidáty, se rozhoduje před valným shromážděním, takže kandidátům i členům musí být poskytnuta příležitost setkat se před valným shromážděním. (…) 3. Fórum kandidátů poskytuje všem kandidátům příležitost, aby mohli představit sami sebe a své vize všem členům OTIF za rovných podmínek nejméně několik týdnů před konáním valného shromáždění. Nejen, že by to všem kandidátům umožnilo větší zviditelnění, ale také by to poskytlo členům čas na přemýšlení a konzultace před volbami. 4. Fórum by mělo sestávat z prezentací každého kandidáta, po nichž by měla následovat příležitost k otázkám a odpovědím. (…) 7. S ohledem na citlivou povahu procesu a za účelem respektování důstojnosti kandidátů, jakož i zajištění otevřenější interakce mezi kandidáty a členy je účast omezena na členy.“

               Navrhované nařízení by obecně zlepšilo účinnost a transparentnost volebního procesu generálního sekretáře OTIF.

               Během jednání pracovní skupiny právních odborníků však proběhla intenzivní diskuse týkající se ustanovení o jazykových požadavcích jako součásti kvalifikačních kritérií pro uchazeče o místo generálního sekretáře OTIF (čl. 5 písm. c) návrhu nařízení), které stanoví:

               „Znalost angličtiny a minimálně jednoho z dalších pracovních jazyků OTIF (francouzštiny nebo němčiny). Pro jeden jazyk jsou vyžadovány znalosti na úrovni zkušeného uživatele a pro druhý jazyk znalosti na úrovni samostatného uživatele v souladu s globální stupnicí společného evropského referenčního rámce pro jazyky (CEFR).“

               Na rozdíl od kvalifikačních kritérií, která byla u uchazečů o místo generálního sekretáře OTIF (znalost všech tří pracovních jazyků OTIF, se schopností v jednom z pracovních jazyků se jasně a plynně písemně vyjadřovat) používána dříve, navrhované nařízení výslovně klade důraz na znalost anglického jazyka. Kromě toho by byla vyžadována znalost pouze dvou ze tří pracovních jazyků OTIF. Vysvětlivky uvádějí: „Znalost dalších jazyků, a především třetího pracovního jazyka OTIF, je výhodou. Kromě toho je třeba poznamenat, že angličtina se používá převážně při externích setkáních (na rozdíl od interních setkání OTIF) a pro externí komunikaci.“

               Navzdory výše uvedenému vysvětlení se dotyčné ustanovení nezdá být v souladu s čl. 1 odst. 6 úmluvy COTIF, který stanoví, že: „Pracovními jazyky Organizace jsou francouzský, německý a anglický jazyk. Valné shromáždění může zavést další pracovní jazyky.“ Jak také dokazuje vysoká kvalita a různé národnosti pěti kandidátů (Francouz, Němec, Ital, Nizozemec, Rakušan) v předchozích volbách, které se konaly v roce 2019, nic nenasvědčuje tomu, že by dosud platná jazyková kritéria – znalost všech tří pracovních jazyků OTIF, se schopností v jednom z pracovních jazyků se jasně a plynně písemně vyjadřovat – představovala překážku pro vysoce kvalifikované odborníky ucházet se o post generálního sekretáře OTIF.

               Komise se domnívá, že by Unie měla přijetí „nařízení o volbě a služebních podmínkách generálního sekretáře“ podpořit, ale požadovat, aby byl článek 5 (Kvalifikační kritéria) pozměněn tak, aby se předešlo jakékoli diskriminaci mezi třemi pracovními jazyky OTIF. Unie by měla rovněž podpořit schválení vysvětlivek ve znění upraveném v souvislosti s navrhovanou změnou článku 5 nařízení. Unie by také měla podpořit přijetí změn článků 10 a 22 jednacího řádu valného shromáždění, které se týkají volby a služebních podmínek generálního sekretáře, a schválení vysvětlivek.

               Bod 10 pořadu jednání – změna jednacího řádu valného shromáždění

               Jak je uvedeno výše v bodě 8 písm. c) a v bodě 9 pořadu jednání, valné shromáždění rozhodne o návrzích na změnu svého jednacího řádu. Podle článku 27 jednacího řádu valného shromáždění by mělo být konsolidované znění všech změn jednacího řádu předloženo valnému shromáždění k projednání a přijetí. Konsolidovaný návrh změny jednacího řádu valného shromáždění je představen v příloze 1 dokumentu pro zasedání SG-21024-AG 15/10. Obsahuje také několik redakčních oprav německého textu některých dokumentů (příloha 4 dokumentu SG-21022-AG 15/9) a navrhuje, aby byl článek 28 „Vstup v platnost“ jednacího řádu upraven tak, aby vstoupil v platnost prvním dnem po 15. zasedání valného shromáždění.

               V souladu s postoji uvedenými v rámci bodu 8 písm. c) a bodu 9 pořadu jednání by Unie měla podpořit přijetí změn článků 4 až 7, 10, 22 a 28 jednacího řádu valného shromáždění a schválení příslušných vysvětlivek.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  7
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Valné shromáždění OTIF je orgán zřízený dohodou, konkrétně Úmluvou o mezinárodní železniční přepravě (COTIF). Akty, které má valné shromáždění OTIF přijmout, představují akty s právními účinky, jak je vysvětleno v předchozím oddílu.

               Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká železniční dopravy.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 91 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 91 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Jelikož tento akt 15. valného shromáždění OTIF nezmění úmluvu COTIF ani její přípojky, není nutné jej po jeho přijetí zveřejňovat v Úředním věstníku Evropské unie.

               2021/0271 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na 15. valném shromáždění Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Unie přistoupila k Úmluvě o mezinárodní železniční přepravě ze dne 9. května 1980 ve znění Vilniuského protokolu ze dne 3. června 1999 (dále jen „COTIF“) rozhodnutím Rady 2013/103/EU
                  8
               .

               (2)Valné shromáždění OTIF bylo zřízeno podle čl. 13 odst. 1 písm. a) úmluvy COTIF.

               (3)Unie se účastní valného shromáždění v souladu s ustanoveními COTIF, jednacího řádu valného shromáždění a dohody o přistoupení Unie ke COTIF.

               (4)Očekává se, že valné shromáždění na svém 15. zasedání plánovaném na 28. a 29. září 2021 rozhodne o: přípravě dlouhodobé strategie OTIF; návrhu nařízení o volbě a služebních podmínkách generálního sekretáře; návrhu na sloučení činností pracovní skupiny právních odborníků a výboru ad hoc pro spolupráci do jediného výboru ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci; návrhu rozhodnutí o sledování a hodnocení právních nástrojů OTIF; návrzích na změnu jednacího řádu valného shromáždění.

               (5)Očekává se, že valné shromáždění na tomto zasedání rovněž vyjádří postoje organizace OTIF k iniciativě EHK OSN týkající se sjednocení železničního práva, zejména pokud jde o dva alternativní přístupy ke sjednocení železničního práva na celosvětové úrovni.

               (6)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie na 15. zasedání valného shromáždění OTIF, neboť Unie je členem OTIF a rozhodnutí, která má valné shromáždění přijmout, budou mít vliv na fungování a na strategii rozvoje organizace.

               (7)Patnácté valné shromáždění posoudí přijetí právně závazného nástroje, který by upravoval volbu a služební podmínky generálního sekretáře, který je jedním z orgánů OTIF stanovených v článku 13 Úmluvy COTIF. Nová úprava by poskytla ucelený rámec pokrývající všechny hlavní aspekty tohoto předmětu (volební zásady, kvalifikační kritéria, výzvu k podávání přihlášek, podávání a posuzování přihlášek, transparentnost, hlasování, služební podmínky atd.).

               (8)Pokud jde o strategický rozvoj OTIF, generální sekretář po konzultaci pořádané na začátku roku 2021 navrhuje pokračovat v diskusi o předběžném návrhu dlouhodobé strategie OTIF a zintenzivnit ji. Revidovaný předběžný návrh by pak byl předložen valnému shromáždění k posouzení a přijetí na dalším řádném zasedání. Očekává se, že valné shromáždění pověří generálního sekretáře, aby za tímto účelem podnikl potřebné kroky.

               (9)Valné shromáždění zváží příležitost sloučit činnosti výboru ad hoc pro spolupráci a pracovní skupiny právních odborníků do jediného výboru ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci. Je třeba poznamenat, že institucionální rámec OTIF je stanoven v oddíle III úmluvy COTIF. Článek 13 úmluvy COTIF stanoví orgány OTIF. Podle druhého odstavce uvedeného článku může valné shromáždění rozhodnout o časově omezeném zřízení dalších výborů (komisí) pro zvláštní úkoly. Návrh generálního sekretáře dočasně zřídit výbor ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci je tedy nutné posoudit ve stávajícím institucionálním rámci OTIF.

               (10)Aby bylo možné lépe sledovat a zlepšovat uplatňování úmluvy COTIF, očekává se, že valné shromáždění přijme interní rozhodnutí o sledování a hodnocení právního rámce úmluvy COTIF. Navrhované rozhodnutí provádí úkol organizace OTIF stanovený v čl. 2 odst. 1 písm. e) COTIF, kterým je dohlížet na používání a provádění všech právních předpisů a doporučení (právních nástrojů) stanovených v rámci organizace. Za tímto účelem návrh rozhodnutí stanoví konkrétní požadavky na generálního sekretáře OTIF a členy OTIF, zejména: generální sekretář systematicky provádí sledování a hodnocení provádění úmluvy; orgány OTIF jsou oprávněny zahájit sledování a hodnocení uplatňování určitého právního nástroje v rámci rozsahu své pravomoci nebo jeho konkrétních ustanovení; generální sekretář může zahájit sledování a hodnocení jakéhokoliv právního nástroje; členové OTIF spolupracují za účelem provádění sledování a hodnocení právních nástrojů s generálním sekretářem a poskytují všechny příslušné informace.

               (11)Valné shromáždění rovněž zváží nejnovější vývoj iniciativy Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN) týkající se sjednocení železničního práva a přijme k němu postoj. Valné shromáždění může zejména vyjádřit svou podporu vytvoření a přijetí právního rozhraní, jehož cílem je usnadnit mezinárodní železniční nákladní dopravu mezi Evropou a Asií, pokud toto právní rozhraní nebude v rozporu s pravidly úmluvy COTIF. Tento postoj by byl sdělen na 74. zasedání Pracovní skupiny EHK OSN pro železniční dopravu, což je příslušný stálý orgán pro rozhodování o dalších krocích iniciativy týkající se sjednocení železničního práva, které se bude konat v listopadu 2021.

               (12)Na tomto zasedání valné shromáždění rovněž rozhodne o několika změnách svého jednacího řádu. Bude přijata konsolidovaná verze jednacího řádu, která by měla vstoupit v platnost prvním dnem po 15. zasedání valného shromáždění.

               (13)Navrhovaná rozhodnutí jsou v souladu s právem a strategickými cíli Unie, a Unie by je proto měla podpořit,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na 15. zasedání valného shromáždění Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF), je stanoven v příloze.

               Zástupci Unie na valném shromáždění mohou schválit drobné změny postojů vyjádřených v příloze tohoto rozhodnutí bez dalšího rozhodnutí Rady.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Zejména jak bylo stanoveno ve sdělení Komise „Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu – nasměrování evropské dopravy do budoucnosti“, COM(2020) 789 final ze dne 9. prosince 2020.

                     (2)

                        Viz body 7.5 a 7.17 závěrečného dokumentu 13. valného shromáždění
                  SG-18088-AG13-e-final-document-Add.pdf (otif.org)
                  .

                     (3)

                  https://otif.org/fileadmin/new/5-Media/5D-WorkProgramme/2020-2021/WP_EN_20-21.pdf

                     (4)

                        SWD(2019) 152 final ze dne 27. března 2019: Příspěvek k 19. zasedání skupiny odborníků EHK OSN na sjednocení železničního práva, zasedání ve dnech 2.–4. dubna 2019: Možnosti dostupné pro přeměnu sjednoceného železničního práva v právně závazný nástroj – sjednocené železniční právo jako úmluva o přepravní smlouvě.

                     (5)

                        ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 – konsolidované znění návrhu „Úmluvy o smlouvě pro mezinárodní přepravu zboží po železnici jako první úmluvy systému úmluvy o sjednocení železničního práva“ (právní rozhraní).

                     (6)

                        LAW-21058-GTEJ 4 „Iniciativa EHK OSN týkající se sjednocení železničního práva – zpráva o sjednocení železničního práva“, příloha dokumentu SG-21021-AG 15/8.4.

                     (7)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (8)

                        Rozhodnutí Rady 2013/103/EU ze dne 16. června 2011 o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Mezivládní organizací pro mezinárodní železniční přepravu o přistoupení Evropské unie k Úmluvě o mezinárodní železniční přepravě (COTIF) ze dne 9. května 1980 ve znění Vilniuského protokolu ze dne 3. června 1999 (Úř. věst. L 51, 23.2.2013, s. 1).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 17.8.2021
            COM(2021) 478 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na 15. valném shromáždění Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF)

               PŘÍLOHA

               1.Úvod

               Patnácté zasedání valného shromáždění Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF) se uskuteční ve dnech 28. a 29. září 2021. Dokumenty týkající se pořadu jednání jsou k dispozici na internetové stránce OTIF na adrese:

                  http://extranet.otif.org/fr/?page_id=140

               .

               2.Postoj Unie k určitým bodům pořadu jednání

               Bod 1 pořadu jednání – volba předsedy a místopředsedy

                        Dokument(y):

                        žádné

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        členské státy

                        Postoj:

                        žádný

               Bod 2 pořadu jednání – přijetí pořadu jednání

                        Dokument(y):

                        SG-21009-AG 15/2

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená a výlučná)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        Unie

                        Postoj:

                        Za přijetí návrhu pořadu jednání

               Bod 3 pořadu jednání – vytvoření mandátového výboru

                        Dokument(y):

                        žádné

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        členské státy

                        Postoj:

                        žádný

               Bod 4 pořadu jednání – organizace práce a určení výborů považovaných za nezbytné

                        Dokument(y):

                        žádné

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        členské státy

                        Postoj:

                        žádný

               Bod 5 pořadu jednání – stav úmluvy a členství v OTIF

                        Dokument(y):

                        SG-21010-AG15/5

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        nevztahuje se

                        Postoj:

                        žádný

               Bod 6 pořadu jednání – volba generálního sekretáře na období od 1. ledna 2022 do 31. prosince 2024

                        Dokument(y):

                        omezené použití

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        členské státy

                        Postoj:

                        žádný

               Bod 7 pořadu jednání – dlouhodobá strategie OTIF

                        Dokument(y):

                        SG-21017-AG 15/7

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená a výlučná)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        Unie

                        Postoj:

                        Podpořit iniciativu generálního sekretáře vytvořit dlouhodobou strategii OTIF.

                        Vzít na vědomí zprávu generálního sekretáře a ocenit, že připomínky, které EU poskytla během konzultačního procesu, byly účinně zohledněny.

                        Podpořit návrh rozhodnutí valného shromáždění:

                        -pověřit generálního sekretáře, aby připravil revidovaný předběžný návrh dlouhodobé strategie, který by měl vycházet z návrhu zaslaného v oběžníku SG-21001 (viz příloha 1) a aktualizovaného v souladu s odpovědí generálního sekretáře na zpětnou vazbu obdrženou během konzultace (část D dokumentu SG-21017-AG 15/7) a s výsledky diskusí na 15. valném shromáždění, a

                        -pověřit generálního sekretáře, aby po konzultaci s orgány OTIF připravil dlouhodobou strategii OTIF a předložil ji k přijetí na příštím řádném zasedání valného shromáždění, které je naplánováno na podzim 2024.

                        Během dalších diskusí ohledně této záležitosti v rámci OTIF má Unie usilovat o zajištění toho, aby byla dlouhodobá strategie OTIF v souladu se strategií EU pro propojení Evropy a Asie a příslušnými cíli politiky EU pro železniční přepravu, aby formulace dlouhodobých strategických cílů OTIF přiměřeně pokrývala cíle organizace a nevedla k přidávání nových cílů OTIF a/nebo k formulování výkladu stávajících cílů, jenž by znamenal rozšíření pravomocí OTIF, aby byl jako součást návrhu revidovaného předběžného návrhu vyhodnocen a zdokumentován potenciální dopad dlouhodobé strategie na organizaci a zdroje OTIF, aby tato strategie, jakmile bude přijata, byla v prvé řadě prováděna s využitím stávajících nástrojů a postupů, jak jsou stanoveny v COTIF (pracovní program, rozpočet, zprávy o řízení, činnosti orgánů atd.).

                        Poznámky:

                        Příspěvek EU ke konzultaci organizované k předběžnému návrhu dlouhodobé strategie OTIF byl předložen sekretariátu OTIF dne 17. března 2021 a je uveden v příloze SG-21017-AG 15/7. EU iniciativu uvítala, ale uvedla, že navrhovaná strategie není dostatečně propracovaná. Je zapotřebí hlubší podkladová analýza a diskuse na odborné úrovni. Výchozím bodem by měla být analýza stávající situace v mezinárodní železniční přepravě včetně mapování stávajících i nově vznikajících výzev a posouzení příslušných právních, ekonomických, environmentálních a technologických skutečností.

               Bod 8 písm. a) pořadu jednání – zpráva o činnosti výboru ad hoc pro spolupráci a pracovní skupiny právních odborníků

                        Dokument(y):

                        SG-21018-AG 15/8.1

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená a výlučná)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        Unie

                        Postoj:

                        Vzít na vědomí zprávu o činnostech výboru ad hoc pro spolupráci a pracovní skupiny právních odborníků a uznat, že je důležité, aby práce těchto dvou orgánů pokračovala a byla zefektivňována.

                        Podpořit rozhodnutí valného shromáždění sloučit výbor ad hoc pro spolupráci a pracovní skupinu právních odborníků do jediného výboru ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci.

                        Schválit navrhovaný mandát výboru ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci pro první tříleté období, pokud bude zahrnovat požadavek na koordinování činností tohoto výboru s orgány stanovenými v čl. 13 odst. 1 úmluvy COTIF. Pokud by tento požadavek nebyl valným shromážděním přijat, měla by Unie učinit jednostranné prohlášení, ve kterém bude uvedeno, že Evropská unie má za to, že tento výbor ad hoc by měl koordinovat své činnosti s orgány stanovenými v čl. 13 odst. 1 úmluvy COTIF.

                        Poznámky:

                        Ve zprávě předložené generálním sekretářem je uvedeno, že výbor ad hoc pro spolupráci a pracovní skupina právních odborníků účinně splnily své mandáty a prokázaly svoji hodnotu v kontextu rozvoje práva OTIF a posílení mezinárodní spolupráce. Na svém 4. zasedání, které se konalo v dubnu 2021, se tyto dva orgány dohodly na společném návrhu reorganizovat v budoucnu svoji práci a snížit administrativní zátěž zřízením jediného výboru ad hoc.

               Bod 8 písm. b) pořadu jednání – sledování a hodnocení právních nástrojů

                        Dokument(y):

                        SG-21019-AG 15/8.2

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená a výlučná)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        Unie

                        Postoj:

                        Podpořit přijetí návrhu rozhodnutí o sledování a hodnocení právních nástrojů.

                        Podpořit schválení vysvětlivek k návrhu rozhodnutí o sledování a hodnocení právních nástrojů.

                        Poznámky:

                        Navrhované rozhodnutí obsahuje potřebná právní ustanovení pro organizování a provádění politiky sledování a hodnocení právních nástrojů OTIF (rozsah, plánování a stanovování priorit, spolupráce, sběr údajů, hodnocení a další postup) v souladu s cíli pracovního programu OTIF.

               Bod 8 písm. c) pořadu jednání – změna jednacího řádu valného shromáždění ohledně účasti a zastoupení (pověření)

                        Dokument(y):

                        SG-21020-AG 15/8.3

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená a výlučná)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        Unie

                        Postoj:

                        Podpořit přijetí změn článků 4 až 7 jednacího řádu valného shromáždění.

                        Podpořit přijetí vysvětlivek k článkům 4 až 7 jednacího řádu valného shromáždění.

                        Poznámky:

                        Pracovní skupina právních odborníků připravila návrhy na změnu ustanovení jednacího řádu valného shromáždění týkajících se pověření s cílem je zlepšit a vyjasnit.

               Bod 8 písm. d) pořadu jednání – iniciativa EHK OSN ohledně sjednocení železničního práva

                        Dokument(y):

                        SG-21021-AG 15/8.4

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená a výlučná)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        Unie

                        Postoj:

                        Vzít na vědomí zprávu generálního sekretáře a závěry pracovní skupiny právních odborníků o možných přístupech ke sjednocení železničního práva;

                        souhlasit s návrhem rozhodnutí valného shromáždění za účelem:

                        -podpory vytvoření a přijetí právního rozhraní mezi úmluvou COTIF/CIM a dohodou SMGS k usnadnění mezinárodní železniční nákladní dopravy mezi Evropou a Asií s podmínkou, že toto právní rozhraní nesmí být v rozporu s Jednotnými právními předpisy pro CIM a dohodou SMGS,

                        -pověření generálního sekretáře, aby se i nadále účastnil prací EHK OSN na projektu sjednocení železničního práva, a pověření výboru ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci sledováním projektu EHK OSN týkajícího se sjednocení železničního práva;

                        zopakovat rozhodnutí přijaté na 13. zasedání, kterým valné shromáždění uznává, že musí předem přijmout rozhodnutí týkající se účasti na přípravě jakéhokoli nového textu o mezinárodním železničním právu, jehož oblast působnosti a cíle by mohly být v rozporu nebo se částečně překrývat s oblastí působnosti úmluvy COTIF a cíli organizace OTIF.

                        Poznámky:

                        Předmětem je harmonizace a sjednocení železničního práva pro mezinárodní přepravu v Eurasii, která se v současně době řídí podle dvou různých právních režimů: 1) úmluvou COTIF spravovanou organizací OTIF, včetně jejího přípojku B „Jednotné právní předpisy pro smlouvu o mezinárodní železniční přepravě zboží (CIM)“; 2) Dohodou o mezinárodní železniční přepravě zboží (SMGS) spravovanou Organizací pro spolupráci železnic (OSJD). Cílem iniciativy EHK OSN týkající se sjednocení železničního práva je vypracovat přístup pro sjednocení železničního práva, a zlepšit tak účinnost a konkurenceschopnost služeb v euroasijské železniční nákladní přepravě. Odborníci z členských států a Komise, kteří se podíleli na této činnosti v EHK OSN, prosazovali pragmatický a postupný přístup, počínaje v prvním kroku možným přijetím „úmluvy o právně sjednocené přepravní smlouvě“, která by mohla existovat společně s příslušnými pravidly OTIF a OSJD. Takové právní rozhraní mezi úmluvou COTIF/CIM a dohodou SMGS by vyplnilo mezeru v mezinárodních předpisech pro mezinárodní přepravu, když nelze pro celou trasu (přeprava mezi Evropou a Asií) použít ani Jednotné právními předpisy pro CIM, ani dohodu SMGS.

               Bod 9 pořadu jednání – pravidla týkající se volby a služebních podmínek generálního sekretáře

                        Dokument(y):

                        SG-21022-AG 15/9

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená a výlučná)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        Unie

                        Postoj:

                        Podpořit přijetí návrhu nařízení o volbě a služebních podmínkách generálního sekretáře, ale požadovat, aby se článek 5 (Kvalifikační kritéria) změnil takto: „znalost všech tří pracovních jazyků OTIF, se schopností v jednom z pracovních jazyků se jasně a plynně písemně vyjadřovat“.

                        Podpořit schválení vysvětlivek k návrhu nařízení, v případě potřeby upravených během zasedání tak, aby odrážely výše uvedený návrh na změnu článku 5 navrhovaného nařízení.

                        Podpořit přijetí změn článků 10 a 22 jednacího řádu valného shromáždění a podpořit schválení vysvětlivek k článkům 10 a 22 jednacího řádu valného shromáždění.

                        Podpořit přijetí změn článků 10 a 22 jednacího řádu valného shromáždění a schválení vysvětlivek k článkům 10 a 22 jednacího řádu valného shromáždění, které se týkají volby a služebních podmínek generálního sekretáře.

                        Poznámky:

                        Na rozdíl od kvalifikačních kritérií dříve používaných u uchazečů o místo generálního sekretáře OTIF (znalost všech tří pracovních jazyků OTIF, se schopností v jednom z pracovních jazyků se jasně a plynně písemně vyjadřovat) navrhované nařízení výslovně klade důraz na znalost anglického jazyka. Kromě toho by byla vyžadována znalost pouze dvou z pracovních jazyků OTIF.

               Bod 10 pořadu jednání – změna jednacího řádu valného shromáždění

                        Dokument(y):

                        SG-21024-AG 15/10

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená a výlučná)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        Unie

                        Postoj:

                        Podpořit přijetí změn článků 4 až 7, 10, 22 a 28 jednacího řádu valného shromáždění a nahradit jednací řád konsolidovanou verzí uvedenou v příloze 1 dokumentu SG-21024-AG 15/10.

                        Podpořit schválení poznámek k článkům 4 až 7, 10 a 22 jednacího řádu valného shromáždění a nahradit vysvětlivky konsolidovanou verzí uvedenou v příloze 2 dokumentu SG-21024-AG 15/10.

                        Poznámky:

                        Jak je uvedeno v bodě 8 písm. c) a v bodě 9 pořadu jednání, valné shromáždění rozhodne o návrzích na změnu jednacího řádu valného shromáždění. Konsolidovaná verze všech změn by měla být předložena valnému shromáždění k posouzení a přijetí.

               Bod 11 pořadu jednání – rozpočtový rámec

                        Dokument(y):

                        omezené použití

                        Pravomoc:

                        členské státy

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        členské státy

                        Postoj:

                        žádný

                        Poznámky:

                        V článku 4 dohody mezi EU a OTIF o přistoupení se stanoví, že „Unie nepřispívá do rozpočtu OTIF a nepodílí se na rozhodnutích týkajících se tohoto rozpočtu“.

               Bod 12 pořadu jednání – zpráva o činnostech správního výboru v období od 1. října 2018 do 30. září 2021

                        Dokument(y):

                        omezené použití

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        členské státy

                        Postoj:

                        žádný

               Bod 13 pořadu jednání – volba správního výboru na období od 1. října 2018 do 30. září 2021 (složení a předseda)

                        Dokument(y):

                        omezené použití

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        členské státy

                        Postoj:

                        žádný

               Bod 18 pořadu jednání – přijetí rozhodnutí, mandátů, doporučení a jiných dokumentů valného shromáždění (závěrečný dokument)

                        Dokument(y):

                        omezené použití

                        Pravomoc:

                        Unie (sdílená a výlučná)

                        Uplatnění hlasovacích práv:

                        Unie

                        Postoj:

                        Jak je uvedeno v příslušných bodech pořadu jednání.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 16.5.2022
            COM(2022) 205 final
            2022/0150(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody a protokolu 32 o finančních postupech pro provádění článku 82 (InvestEU)
            (Text s významem pro EHP)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru EHP v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí Smíšeného výboru o změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody a protokolu 32 o finančních postupech pro provádění článku 82.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Dohoda o EHP

               Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) zaručuje občanům a hospodářským subjektům v EHP stejná práva a povinnosti na vnitřním trhu. Stanoví začlenění právních předpisů EU, které se vztahují na čtyři svobody, ve všech 30 státech EHP tvořených členskými státy EU, Norskem, Islandem a Lichtenštejnskem. Dohoda o EHP se kromě toho vztahuje na spolupráci v dalších důležitých oblastech, jako je výzkum a vývoj, vzdělávání, sociální politika, životní prostředí, ochrana spotřebitele, cestovní ruch a kultura, které jsou společně označovány jako „vedlejší a horizontální“ politiky. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994. Evropská unie je spolu se svými členskými státy smluvní stranou dohody.

               2.2.Smíšený výbor EHP

               Za správu Dohody o EHP odpovídá Smíšený výbor EHP. Jedná se o fórum pro výměnu názorů v souvislosti s fungováním Dohody o EHP. Jeho rozhodnutí jsou přijímána na základě konsensu.

               2.3.Zamýšlený akt Smíšeného výboru EHP

               Očekává se, že Smíšený výbor EHP přijme rozhodnutí Smíšeného výboru EHP (dále jen „zamýšlený akt“), pokud jde o změnu protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody a protokolu 32 o finančních postupech pro provádění článku 82.

               Účelem zamýšleného aktu je rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala účast států ESVO EHP na Programu InvestEU. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017
                  1
               , by proto mělo být začleněno do Dohody o EHP.

                  Jelikož Lichtenštejnsko neprojevilo zájem účastnit se Programu InvestEU, návrh rozhodnutí Smíšeného výboru EHP se týká jen Norska a Islandu. Státy ESVO EHP se rovněž rozhodly neúčastnit se Poradenského centra InvestEU a mohou se rozhodnout, že se budou účastnit jednoho nebo více finančních produktů v rámci složky EU Fondu InvestEU. S cílem umožnit přiměřený finanční příspěvek států ESVO EHP bude tento příspěvek založen na rizikovém profilu finančních produktů, jichž se rozhodnou účastnit. Příspěvek od států ESVO EHP zvyšuje záruku EU.

               Pro účely výpočtu finančního příspěvku států ESVO EHP do Fondu InvestEU nemusí činitel úměrnosti stanovený v čl. 82 odst. 1 Dohody o EHP pro rozpočtové položky přesně odrážet podíl účasti ve Fondu InvestEU prostřednictvím příslušných finančních produktů. Proto v souladu s článkem 8 protokolu 32 uzavřou státy ESVO dohody o příspěvcích s EU zastoupenou Komisí. Vzhledem k tomu, že finanční příspěvek se uskutečňuje prostřednictvím vybraných finančních produktů, musí být stanovení výše finančního příspěvku států ESVO na záruku EU, stanovení podmínek pro použití tohoto příspěvku, stanovení četnosti a výše plateb příspěvku a stanovení pravidel pro navracení nevyužitých prostředků a výnosů daným státům ESVO ponecháno na dohodách o příspěvku.

               V souladu s rozpočtovou politikou EU je jakákoliv účast na opatřeních EU možná, pouze pokud je uhrazen odpovídající finanční příspěvek. Tato platba však může být provedena až poté, co bude tento návrh rozhodnutí Rady přijat a následná výzva EU k poskytnutí příspěvků, kterou stanoví Evropská komise, bude předložena státům ESVO EHP.

               Aby bylo možné překlenout období od 1. ledna 2022 do přijetí příslušné platby, má návrh rozhodnutí Smíšeného výboru také zpětnou působnost od 1. ledna 2022. Zpětná působnost se nedotýká práv a povinností dotčených osob a je v souladu se zásadou legitimního očekávání.

                  Zamýšlený akt se pro smluvní strany stane závazným v souladu s články 103 a 104 Dohody o EHP.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Komise předkládá návrh rozhodnutí Smíšeného výboru EHP Radě, aby jej Rada přijala jako postoj Unie. Komise doufá, že bude moci tento postoj předložit Smíšenému výboru EHP co nejdříve.

               Obsah a povaha návrhu připojeného rozhodnutí Smíšeného výboru EHP překračují rámec úprav, které lze považovat za úpravy pouze technické povahy ve smyslu čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2894/94. Postoj Unie proto zaujme Rada.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“
                  2
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Smíšený výbor EHP je orgán zřízený dohodou, konkrétně Dohodou o EHP. Akt, který má Smíšený výbor EHP přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazným podle mezinárodního práva v souladu s články 103 a 104 Dohody o EHP.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec Dohody o EHP. Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 1 odst. 3 nařízení Rady č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               Pokud jde o zamýšlený akt, který sleduje najednou několik cílů nebo který má několik složek, jež jsou nerozlučně spjaty, aniž je jedna vůči druhé vedlejší, musí se hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU výjimečně zakládat na různých odpovídajících právních základech.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí odpovídá hmotněprávnímu základu právního aktu, který začleňuje do Dohody o EHP.

               „Program InvestEU“ je založen na hlavách Smlouvy o fungování EU „Průmysl“ a „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ (článek 173 a čl. 175 třetí pododstavec).

               Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí proto tvoří následující ustanovení: článek 173 a čl. 175 třetí pododstavec Smlouvy o fungování EU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 173 a čl. 175 třetí pododstavec Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a čl. 1 odst. 3 nařízení Rady č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.

               5.Rozpočtové důsledky

                  Norsko a Island budou finančně přispívat do rozpočtu Unie. Přesná částka bude stanovena v souladu s ustanoveními Dohody o EHP, jakmile bude přijat tento návrh rozhodnutí Rady.

               6.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Jelikož akt Smíšeného výboru EHP mění protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody a protokol 32 o finančních postupech pro provádění článku 82, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2022/0150 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody a protokolu 32 o finančních postupech pro provádění článku 82

                  (InvestEU)

               (Text s významem pro EHP)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 173 a čl. 175 třetí pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru
                  3
               , a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o Evropském hospodářském prostoru
                  4
                (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.

               (2)Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody a protokolu 32 o finančních postupech pro provádění článku 82.

               (3)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523
                  5
                má být začleněno do Dohody o EHP.

               (4)Protokol 31 (o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody) a protokol 32 (o finančních postupech pro provádění článku 82) k Dohodě o EHP by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

               (5)Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by měl vycházet z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP uvedeného v příloze tohoto rozhodnutí,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně protokolu 31 (o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody) a protokolu 32 (o finančních postupech pro provádění článku 82) k Dohodě o EHP, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30.

                     (2)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (3)

                        Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (4)

                        Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 16.5.2022
            COM(2022) 205 final

            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody a protokolu 32 o finančních postupech pro provádění článku 82 (InvestEU)

               PŘÍLOHA

               ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

               č. […]

               ze dne […]

               o změně protokolu 31 (o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody) a protokolu 32 (o finančních postupech pro provádění článku 82) k Dohodě o EHP

               SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

               s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017
                  1
               .

               (2)Podle článku 5 nařízení (EU) 2021/523 jsou povoleny příspěvky na záruku EU od států ESVO za účelem účasti na konkrétních finančních produktech v rámci složky EU Fondu InvestEU. Příspěvky států ESVO na tvorbu rezerv záruky EU mohou být doprovázeny zárukou „back-to-back“, která kryje příslušný podmíněný závazek ve vztahu k záruce EU. Případně mohou rovněž poskytnout hotovostní příspěvek do Fondu InvestEU v plné výši.

               (3)Podmínky účasti států ESVO a jejich orgánů, podniků, organizací a státních příslušníků na programech Evropské unie jsou stanoveny v Dohodě o EHP, a zejména v článku 81 uvedené dohody.

               (4)Nařízení Rady (EU) 2020/2094 ze dne 14. prosince 2020, kterým se zřizuje Nástroj Evropské unie na podporu oživení, jehož účelem je podpořit oživení po krizi COVID-19
                  2
               , přiděluje na Program InvestEU zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 dodatečné vnější účelově vázané příjmy. V protokolu 32 o finančních postupech pro provádění článku 82 Dohody o EHP je vhodné upřesnit, že pro účely výpočtu finančních příspěvků států ESVO na Program InvestEU by měl být základ pro výpočet v souvislosti s jejich účastí na tomto programu navýšen o prostředky odpovídající vnějším účelově vázaným příjmům podle čl. 3 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2020/2094.

               (5)Protokoly 31 a 32 k Dohodě o EHP by proto měly být změněny tak, aby umožňovaly tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2022,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Za článek 19 (Snížení hospodářských a sociálních nerovností) protokolu 31 k Dohodě o EHP se doplňuje nový článek, který zní:

               „Článek 20

               Zlepšování konkurenceschopnosti a sociálně-ekonomické konvergence a soudržnosti v rámci Programu InvestEU

               1.Státy ESVO se od 1. ledna 2022 podílejí na činnostech, které mohou vyplynout z tohoto aktu Unie:

               –32021 R 0523: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30).

               2.Státy ESVO se neúčastní Poradenského centra InvestEU.

               3.Státy ESVO se mohou rozhodnout, že se budou účastnit jednoho nebo více finančních produktů v rámci složky EU Fondu InvestEU. Příspěvek států ESVO EHP bude založen na rizikovém profilu finančních produktů, jichž se rozhodnou účastnit. Příspěvek od států ESVO zvyšuje záruku EU.

               4.Pro účely výpočtu finančního příspěvku států ESVO do Fondu InvestEU se nepoužije činitel úměrnosti stanovený v čl. 82 odst. 1 Dohody o EHP pro rozpočtové položky. V souladu s článkem 8 protokolu 32 uzavřou státy ESVO dohody o příspěvcích s EU zastoupenou Komisí. Stanovení výše finančního příspěvku států ESVO na záruku EU, stanovení podmínek pro použití tohoto příspěvku, stanovení četnosti a výše plateb příspěvku a stanovení pravidel pro vracení nevyužitých prostředků a výnosů daným státům ESVO se stanoví v dohodách o příspěvku.

               5.Pokud příspěvek států ESVO na záruku EU neposkytuje hotovostní rezervy v plné výši, tj. je-li tvorba rezervy stanovena na méně než 100 %, státy ESVO se zavazují, že příslušný podmíněný závazek pokryjí neodvolatelnou, bezpodmínečnou a na požádání splatnou zárukou „back-to-back“. Záruka „back-to-back“ se poskytuje současně s podpisem dohody o příspěvku.

               6.Výjimka se uděluje Lichtenštejnsku, jež se programu neúčastní ani na něj finančně nepřispívá.“

               Článek 2

               V článku 1 protokolu 32 k Dohodě o EHP se odstavec 10 nahrazuje tímto:

               „10. Pro účely výpočtu operačního příspěvku podle čl. 82 písm. a) a b) dohody se prostředky na závazky a platby zapsané v rozpočtu Evropské unie, který byl s konečnou platností přijat pro příslušný rok, pro účely financování programu Horizont Evropa (zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695), Programu InvestEU (zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523) a mechanismu civilní ochrany Unie (řízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU) zvyšují o prostředky odpovídající vnějším účelově vázaným příjmům přiděleným na tyto činnosti podle čl. 3 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2020/2094 ze dne 14. prosince 2020, kterým se zřizuje Nástroj Evropské unie na podporu oživení, jehož účelem je podpořit oživení po krizi COVID-19
                  3
               .“

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP
                  4*.

               Použije se ode dne 1. ledna 2022.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí se zveřejní v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne […].

                  Za Smíšený výbor EHP

                  předseda/předsedkyně

                  […]

                  tajemníci

                  Smíšeného výboru EHP

                  […]

                     (1)

                        Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30.

                     (2)

                        Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 23.

                     (3)

                        Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 23.

                     (4)
                  *
                        [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 16.5.2022
            COM(2022) 215 final
            2022/0153(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve specializovaném obchodním výboru pro celní spolupráci a pravidla původu, pokud jde o konzultace podle čl. 63 odst. 3 Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu plánuje přijmout rozhodnutí o konzultacích podle čl. 63 odst. 3 Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé. Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který se má v této záležitosti v rámci specializovaného obchodního výboru pro celní spolupráci a pravidla původu zaujmout jménem EU.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Dohoda o obchodu a spolupráci mezi EU a Spojeným královstvím

               Dohodou o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé (dále jen „dohoda“) se dovozům s původem ve smluvní straně uděluje bezcelní a bezkvótový přístup v druhé straně za předpokladu, že splňují požadavky týkající se pravidel původu. Článek 63 dohody stanoví postup ověřování původu produktů. Rovněž stanoví, že strany musí vést konzultace, pokud jedna strana odepře preferenční zacházení s produktem druhé strany, přestože vyvážející strana předložila kladné stanovisko potvrzující původ produktu.

               2.2.Specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu

               Podle čl. 8 odst. 1 písm. c) dohody se oblast působnosti specializovaného obchodního výboru vztahuje na:

               – část druhou díl první hlavu I kapitoly 2 a 5 dohody,

               – Protokol o vzájemné správní pomoci v celních otázkách a

               – ustanovení o vymáhání práv duševního vlastnictví celními orgány, poplatcích a platbách, určení celní hodnoty a opraveném zboží.

               Podle čl. 121 odst. 2 písm. d) dohody může specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu přijmout rozhodnutí nebo doporučení o postupech konzultace podle článku 63. Může rovněž přijmout rozhodnutí nebo doporučení o jakýchkoli technických nebo správních záležitostech týkajících se provádění hlavy I kapitoly 2. To zahrnuje výkladové poznámky s cílem zajistit jednotné uplatňování pravidel původu.

               2.3.Zamýšlený akt specializovaného obchodního výboru pro celní spolupráci a pravidla původu

               Zamýšlený akt má stanovit pravidla pro konzultace mezi stranami, pokud jedna strana odepře preferenční zacházení produktu druhé strany, přestože vyvážející strana předložila kladné stanovisko potvrzující původ produktu.

               Zamýšlený akt se v souladu s článkem 10 a čl. 121 odst. 2 písm. d) dohody stane pro strany závazným. Bude provádět čl. 63 odst. 3 dohody. Podle tohoto článku musí specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu stanovit postupy konzultací, které musí strany vést, pokud se neshodnou na použití pravidel původu. Toto je konkrétně případ, kdy jedna strana odepře preferenční zacházení produktu druhé strany, přestože vyvážející strana po ověření předložila kladné stanovisko potvrzující původ produktu. Podle navrhovaných pravidel musí strany vést konzultace flexibilně, napomáhat komunikaci mezi oběma stranami a zdůvodnit odepření preferenčního zacházení.

               Pravidlo 1 stanoví způsob, jak může strana požádat o konzultace s druhou stranou. Jako kontaktní místo rovněž jmenuje sekretariát specializovaného obchodního výboru.

               Pravidlo 2 stanoví lhůty pro svolání a ukončení konzultačních zasedání. Navrhuje rovněž několik možností, jak mohou být tato zasedání vedena.

               Pravidlo 3 vyžaduje, aby strany před každým zasedáním oznámily zamýšlené složení svých delegací.

               Pravidlo 4 stanoví jazykový režim konzultací a příslušných dokumentů, které mají být předem rozeslány.

               Pravidlo 5 stanoví postupy a lhůty pro vypracování zápisů ze zasedání.

               Pravidlo 6 vyžaduje, aby se strany pokusily dosáhnout vzájemně uspokojivého řešení. Rovněž objasňuje, kdy se bude mít za to, že uplynula lhůta pro konzultace, a uvádí, že lhůta se nebude považovat za uplynutou, pokud se konzultace neuskutečnila z důvodů přičitatelných jedné ze stran.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem EU

               Rada by měla stanovit postoj, který musí EU v rámci specializovaného obchodního výboru pro celní spolupráci a pravidla původu zaujmout k přijetí jednacího řádu pro konzultace podle čl. 63 odst. 3 dohody. Výsledkem bude zlepšení právní úpravy a větší transparentnost.

               Navrhovaným postupem není dotčena podstata pravidel původu podle dohody.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) umožňuje přijímat rozhodnutí, jimiž se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se dotyčný orgán řídí.

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Dohodou se zřídil specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu. Jedná se tedy o orgán zřízený dohodou.

               Akt, který má specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu přijmout, je aktem s právními účinky. Pro strany se stane závazným v souladu s článkem 10 a čl. 121 odst. 2 písm. d) dohody.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dotčené dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem EU zaujímá. Zamýšlený akt může mít dva cíle nebo dvě složky, z nichž jednu lze označit za hlavní a druhou za čistě vedlejší. V tomto případě musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který se týká hlavního nebo převažujícího cíle či složky.

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Hlavním cílem a obsahem zamýšleného aktu je stanovení postupů konzultací v případě, že jedna strana odepře preferenční zacházení produktu druhé strany podle čl. 63 odst. 3 dohody.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.

               2022/0153 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve specializovaném obchodním výboru pro celní spolupráci a pravidla původu, pokud jde o konzultace podle čl. 63 odst. 3 Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o obchodu a spolupráci, kterou se zakládá vztah mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé (dále jen „dohoda“), byla uzavřena rozhodnutím Rady 2020/2252 ze dne 29. prosince 2020 a vstoupila v platnost dne 1. května 2021.

               (2)Dohoda zahrnuje v čl. 63 odst. 3 postup konzultace v případě odepření preferencí. Podle čl. 121 odst. 2 písm. d) dohody o obchodu a spolupráci může specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu (dále jen „výbor“) zřízený podle čl. 8 odst. 1 písm. c) dohody přijmout rozhodnutí nebo doporučení o postupech konzultace stanovených v čl. 63 odst. 3 dohody. Podle článku 10 dohody o obchodu a spolupráci jsou rozhodnutí výboru pro strany závazná.

               (3)Je vhodné stanovit rozhodnutím Rady postoj, který má být zaujat jménem EU ve výboru, neboť rozhodnutí výboru o pravidlech pro konzultace podle čl. 63 odst. 3 dohody o obchodu a spolupráci bude mít právní účinky.

               (4)Stanovení pravidel pro postupy konzultace podle čl. 63 odst. 3 dohody o obchodu a spolupráci přinese jasnost a zajistí transparentnost v případě, že se strana rozhodne odepřít preferenční sazební zacházení produktu druhé strany navzdory kladnému stanovisku druhé strany potvrzujícímu jeho status původu.

               (5)Postoj Unie ve výboru by proto měl vycházet z návrhu rozhodnutí výboru uvedeného v příloze tohoto rozhodnutí,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie ve specializovaném obchodním výboru pro celní spolupráci a pravidla původu zřízeném dohodou, vychází z návrhu rozhodnutí tohoto výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 16.5.2022
            COM(2022) 215 final

            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve specializovaném obchodním výboru pro celní spolupráci a pravidla původu, pokud jde o konzultace podle čl. 63 odst. 3 Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé

               PŘÍLOHA

               Návrh

               ROZHODNUTÍ Č. ... SPECIALIZOVANÉHO OBCHODNÍHO VÝBORU EU A SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ

               pro celní spolupráci a pravidla původu

               zřízeného Dohodou o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé, pokud jde o postup konzultací v případě odepření preferencí

               SPECIALIZOVANÝ OBCHODNÍ VÝBOR pro celní spolupráci a pravidla původu,

               s ohledem na Dohodu o obchodu a spolupráci, kterou se zakládá vztah mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 63 odst. 3 této dohody, kterým se stanoví postup konzultací v případě odepření preferencí,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)
                     Dohoda o obchodu a spolupráci, kterou se zakládá vztah mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé (dále jen „dohoda“), byla uzavřena rozhodnutím Rady 2020/2252 ze dne 29. prosince 2020 a vstoupila v platnost dne 1. května 2021.

               (2)
                     V čl. 121 odst. 2 písm. d) dohody se stanoví, že specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu (dále jen „výbor“) může přijmout rozhodnutí nebo doporučení ohledně postupů konzultace stanovených v čl. 63 odst. 3 dohody.

               (3)
                     V čl. 63 odst. 3 dohody se stanoví, že pokud celní orgán dovážející strany oznámí celnímu orgánu vyvážející strany svůj záměr odepřít preferenční sazební zacházení poté, co obdrží stanovisko vyvážející strany potvrzující původ produktu, uskuteční se na žádost jedné ze stran do tří měsíců ode dne uvedeného oznámení konzultace, která může probíhat v souladu s postupem stanoveným výborem.

               (4)
                     V souladu s čl. 63 odst. 3 dohody se stanoví pravidla pro postup, která usnadní dohodu mezi stranami v případě odepření preferencí navzdory stanovisku druhé strany potvrzujícímu původ produktu.

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Konzultace podle čl. 63 odst. 3 dohody se uskuteční v souladu s jednacím řádem uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               Použije se od téhož dne.

               V...

                  Za specializovaný obchodní výbor

               spolupředseda za EU a spolupředseda za Spojené království

               PŘÍLOHA

               POSTUP KONZULTACÍ

               V SOULADU S ČL. 63 ODST. 3 DRUHÝM PODODSTAVCEM DOHODY O OBCHODU A SPOLUPRÁCI MEZI EU A SPOJENÝM KRÁLOVSTVÍM

               Pravidlo 1

               1.Poté, co celní orgán dovážející strany oznámí celnímu orgánu vyvážející strany svůj záměr odepřít preferenční sazební zacházení, může strana podat druhé straně žádost o konzultace podle čl. 63 odst. 3 druhého pododstavce dohody o obchodu a spolupráci mezi EU a Spojeným královstvím (dále jen „dohoda“).

               2.Žádost podává člen sekretariátu specializovaného obchodního výboru pro celní spolupráci a pravidla původu (dále jen „výbor“) žádající strany členovi sekretariátu druhé strany elektronickou poštou nebo v příslušných případech jiným způsobem [tele]komunikace, který poskytuje záznam o odeslání. Není-li prokázáno jinak, taková žádost se považuje za doručenou v den odeslání.

               Pravidlo 2

               1.Konzultace se svolávají a uzavírají do tří měsíců ode dne oznámení záměru uvedeného v pravidle 1, pokud se strany nedohodnou na prodloužení lhůty pro konzultace. Strany se během tohoto období mohou setkat jednou nebo vícekrát.

               2.Konzultace se konají prostřednictvím osobního setkání nebo jiných komunikačních prostředků, na kterých se strany dohodnou. Pokud se konzultace konají osobně, uskuteční se na území strany, jíž jsou požadované konzultace určeny, nedohodnou-li se strany jinak.

               Pravidlo 3

               Unie a Spojené království informují patnáct kalendářních dnů před každým konzultačním zasedáním prostřednictvím sekretariátu druhou stranu o zamýšleném složení svých delegací a upřesní jméno a funkci každého člena delegace.

               Pravidlo 4

               1.Konzultace se konají v angličtině.

               2.Písemné dokumenty relevantní pro konzultace se prostřednictvím sekretariátu rozešlou druhé straně. Mohou být v kterémkoli úředním jazyce EU.

               Pravidlo 5

               1.Návrh zápisu z každého konzultačního zasedání vypracuje úředník jednající jako člen sekretariátu odpovídající strany, která zasedání pořádá, do osmi kalendářních dnů. Návrh zápisu z jednání se předá k vyjádření členovi sekretariátu druhé strany. Ten může do osmi kalendářních dnů předložit připomínky.

               2.Zápis z jednání shrne konzultační zasedání a případně uvede:

               a)předložené dokumenty;

               b)veškerá prohlášení, o jejichž zařazení do zápisu požádala jedna ze stran, a

               c)dosažené závěry, které mohou zahrnovat prodloužení doby trvání konzultací.

               3.Zápis v příloze obsahuje seznam účastníků, v němž jsou za každou delegaci uvedena jména a funkce všech osob, které se zasedání zúčastnily.

               4.Sekretariát upraví návrh zápisu na základě obdržených připomínek. Strany schválí návrh zápisu z jednání ve znění změn do 28 dnů od konce zasedání, nebo do dne, na kterém se strany dohodnou. Po schválení zápisu z jednání nabude dosažená dohoda mezi stranami účinku na konzultačním zasedání, na němž byl tento závěr přijat.

               5.V případě, že se konzultace konají písemně, je jejich výsledek zaznamenán v zápisu z následujícího zasedání výboru. Dohoda dosažená během konzultací nabude účinku mezi stranami na zasedání, na němž byl tento závěr přijat.

               Pravidlo 6

               1.Strany se vynasnaží dosáhnout oboustranně uspokojivého řešení věci ve lhůtě pro konzultace uvedené v pravidle 2. Pokud strany dosáhnou dohody, je tato dohoda pro strany závazná.

               2.Pro účely čl. 63 odst. 3 třetího pododstavce dohody se má za to, že lhůta pro konzultaci uvedená v pravidle 2 uplynula, jakmile je tato konzultace uzavřena, a strany se nedohodnou na jejím prodloužení, s výjimkou případů, kdy se konzultace neuskutečnila z důvodů přičitatelných dovážející straně.