				|

		52011PC0934

			Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o mechanismu civilní ochrany Unie /* KOM/2011/0934 v konečném znění - 2011/0461 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.
SOUVISLOSTI NÁVRHU

Odůvodnění a cíle návrhu
Tento návrh má nahradit rozhodnutí Rady
o mechanismu civilní ochrany,[1]
který umožňuje posílit spolupráci mezi členskými státy a Unií
v oblasti civilní ochrany, a o finančním nástroji civilní
ochrany,[2]
který poskytuje finanční prostředky na opatření v rámci mechanismu
k zajištění ochrany před přírodními a člověkem
způsobenými katastrofami.
Po komplexním vyhodnocení právních
předpisů civilní ochrany na období 2007–2009[3] a s přihlédnutím
k poznatkům získaným z předchozích mimořádných
situací, tento návrh spojuje dvě rozhodnutí Rady do jediného právního
aktu. Finanční ustanovení je třeba vnímat v souvislosti s návrhy
týkajícími se finančního výhledu 2014–2020, jak jsou nastíněny ve
sdělení Komise „Rozpočet – Evropa 2020“[4] ze dne 29. června 2011.
Na základě článku 196 nové Smlouvy
pojednávajícího o politice civilní ochrany je cílem mechanismu podpora,
koordinace a doplňování činností členských států
v oblasti civilní ochrany při zlepšování účinnosti systémů
pro prevenci, přípravě a reakci na přírodní a člověkem
způsobené katastrofy všech druhů v rámci Unie i mimo ni.
Mezi specifické cíle patří (a) dosáhnout vysoké úrovně ochrany
před katastrofami, a to prostřednictvím prevence nebo omezením
jejich účinků a rozvíjením kultury prevence, (b) zvyšovat stav
připravenosti Unie v oblasti reakce na katastrofy, (c) usnadnit
rychlé a účinné zásahy reakce na mimořádné situace v případě
závažných katastrof.
Návrh vychází ze sdělení Komise „Na
cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha
civilní ochrany a humanitární pomoci“[5]
z roku 2010 a ze sdělení o „přístupu
Společenství v oblasti prevence přírodních a člověkem
způsobených katastrof“[6]
z roku 2009.
Tento návrh přispívá k dosahování
cílů strategie Evropa 2020 a ke zvýšení bezpečnosti
občanů EU a posílení odolnosti vůči přírodním
a člověkem způsobeným katastrofám, což jsou důležité
součásti Stockholmského programu[7]
a Strategie vnitřní bezpečnosti EU[8]. Podporou opatření pro
předcházení katastrofám by politika civilní ochrany EU navíc snížila
náklady pro hospodářství EU vyplývající z katastrof a znamenající
překážku růstu. Vyšší úroveň ochrany občanů, hmotného
majetku a životního prostředí by minimalizovala nepříznivé
sociální, ekonomické a enviromentální dopady katastrof, které by mohly mít
vliv na nejzranitelnější regiony a obyvatelstvo, a tím by
přispěla k udržitelnému růstu podporujícímu
začlenění.
Návrh rovněž významně přispívá
ke zjednodušení. Nové rozhodnutí slučuje do jednoho textu ustanovení
týkající se fungování mechanismu a ustanovení související s financováním
jeho činnosti, která byla v minulosti začleněna do
samostatných rozhodnutí. To také zjednodušuje stávající postupy pro sdružování
a spolufinancování dopravy pomoci (např. vyloučením systematických
náhrad ve výši 50 % využívaných v rámci současných pravidel
a jmenováním vedoucího státu v dopravních operacích, do kterých je
zapojeno několik členských států), čímž se výrazně
sníží administrativní zátěž Komise a členských států. Návrh
rovněž zavádí zjednodušená pravidla pro aktivaci mechanismu v případě
mimořádných situací ve třetích zemích.
Posílený mechanismus přispěje
k provádění doložky solidarity, na niž Evropská komise a vysoký
představitel předloží návrh v roce 2012.
Platné předpisy vztahující se na
oblast návrhu
Spolupráci v oblasti civilní ochrany na
úrovni EU řídí dva právní nástroje: (1) Rozhodnutí Rady 2007/779/ES,
Euratom ze dne 8. listopadu 2007 o vytvoření mechanismu
civilní ochrany Společenství (přepracované znění)[9] a (2) Rozhodnutí Rady
2007/162/ES, Euratom ze dne 5. března 2007 o zřízení
finančního nástroje pro civilní ochranu[10],
z nichž obě budou zrušena tímto Rozhodnutím.
Soulad s ostatními politikami a cíli
Unie
Zvláštní pozornost byla věnována
zajištění úzké koordinace mezi civilní ochranou a humanitární pomocí,
jakož i souladu s akcemi prováděnými v rámci jiných politik
a nástrojů EU, zejména v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnostní
politiky, včetně konzulární podpory a ochrany kritické
infrastruktury, životního prostředí, především řízení
povodňových rizik a kontroly nebezpečí závažných havárií,
přizpůsobení se změně klimatu, zdraví, znečištění
moří, vnějších vztahů a rozvojové pomoci.
Soulad s ostatními finančními
nástroji EU je zajištěn řadou ustanovení, která jasně vymezují
oblast působnosti nástroje a vylučují dvojí financování.

2.
KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ

Pro přezkoumání možností politiky a jejich
dopadů, včetně všech významných aspektů
předběžného hodnocení (ex-ante), byla vypracována zpráva z posouzení
dopadů.[11]
Proces posouzení dopadů, který byl sledován řídící skupinou pro
posouzení dopadu zahrnující 21 útvarů Komise, využíval vstupní informace
z externí studie.
Konzultace zúčastněných stran
Kromě řady setkání se
zúčastněnými stranami předcházejících sdělení Komise
o reakcích na katastrofy z roku 2010 byly uskutečněny
tři cílené konzultace[12]
se zúčastněnými stranami.[13]
Dalšími zainteresovanými stranami jsou
subjekty působící v oblasti řízení mimořádných situací,
v humanitárních společenstvích, orgánech OSN, v oblasti výzkumu,
vnitřní bezpečnosti, životního prostředí, zahraniční
politiky a v dalších souvisejících oblastech politiky.
Všechny připomínky zúčastněných
stran byly pečlivě zváženy a promítnuty do zprávy o posouzení
dopadů.
Posouzení dopadů
Hlavními zjištěnými problémy jsou: (1)
omezení účinnosti, efektivnosti a soudržnosti evropské reakce na
katastrofy v důsledku mechanismu spolupráce v oblasti civilní
ochrany EU, který je reaktivní a vytvářený „ad hoc“, (2) nedostupnost
kritické kapacity pro reakci (nedostatečné kapacity), (3) omezená
řešení dopravy a těžkopádné postupy bránící optimální reakci, (4) omezená připravenost
v oblasti školení a cvičení, a (5) nedostatečná
integrace politik v oblasti prevence.
Posouzení dopadů vyhodnotilo několik
možností politiky
Dostupnost pomoci:
(1) dobrovolný společný soubor bez financování ze strany EU, (2)
dobrovolný společný soubor s omezeným spolufinancováním ze strany EU,
a (3) dobrovolný společný soubor s vyšší mírou spolufinancování
EU i širší škálou možností (od přerušení po jednotku civilní ochrany
EU).
Řešení nedostatečných kapacit: (1) žádné opatření na úrovni EU, (2) podpora členských
států při rozvoji nedostatkových kapacit, (3) odstranění
nedostatků využitím kapacit na úrovni EU.
Řešení omezených logistických a finančních
zdrojů na dopravu: (1) přerušení režimu, (2)
žádná změna politiky, (3) zvýšení maximální výše spolufinancování pro
nejnaléhavější prioritní potřeby a (4) zvýšení maximální
úrovně spolufinancování ve všech oblastech.
Zjednodušení ustanovení týkajících se
dopravy: (1) žádná změna politiky, (2)
zjednodušení stávajících ustanovení týkajících se dopravy.
Připravenost:
(1) žádné nové právní předpisy, žádné zvýšení financování ze strany EU,
(2) obecný rámec politiky připravenosti EU bez závazných ustanovení
společně s dodatečným financováním ze strany EU, (3)
financování EU pro vnitrostátní odbornou přípravu podmíněné
splněním určitých minimálních požadavků ze strany center odborné
přípravy.
Prevence: (1)
žádné nové právní předpisy EU a žádné zvýšení financování ze strany
EU, (2) obecný rámec politiky prevence EU bez závazných ustanovení
společně s dodatečným financováním ze strany EU, (3)
dokončení vnitrostátních plánů řízení rizika katastrof k určitému
datu.
Posouzení dopadů se předkládá
s tímto návrhem.

3.
PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

Shrnutí navrhovaného opatření
Text sleduje strukturu vycházející ze
čtyř hlavních bloků politiky civilní ochrany, kterými jsou:
prevence, připravenost, reakce a vnější rozměr
společně s kapitolou o finančních ustanoveních.
(a)
Cíle, předmět a oblast
působnosti
Jednou ze změn je uvedení
předmětu mechanismu do souladu s novým článkem 196 Smlouvy,
který se zasazuje o integrovaný přístup k zvládání katastrof.
Obecným cílem se zabývá článek 1, jehož další upřesnění je
obsaženo ve specifických cílech a který je podporován ukazateli pro
měření pokroku (článek 3).
Oblast působnosti (Článek 2) pro
opatření na podporu reakce na katastrofy se uplatní v rámci Evropské
unie i mimo ni. Opatření prevence a připravenosti se týkají
Unie a některých třetích zemí uvedených v článku 28.
(b)
Prevence
Návrh zavádí novou kapitolu v oblasti
prevence s cílem posílit význam rámce politiky prevence EU a efektivně
jej navázat na opatření připravenosti a reakce.
Článek 5 stanoví úkoly Komise, které
vycházejí ze sdělení o prevenci z roku 2009 a ze
závěrů Rady.
V návaznosti na probíhající práce na
posouzení rizik a za účelem zajištění efektivní spolupráce
v rámci mechanismu jsou členské státy povinny sdělit své plány
řízení rizik do konce roku 2016 (článek 6). Plány řízení rizik
jsou důležité plánovací nástroje, které přispívají k soudržné
politice řízení rizik, nastíněné ve strategii vnitřní
bezpečnosti EU[14].
(c)
Připravenost
Hlavní důraz je kladen na opatření
v oblasti připravenosti s cílem zlepšit plánování reakce, zvýšit
kapacitu EU pro reakci a celkovou úroveň připravenosti na
katastrofy velkého rozsahu. Ustanovení vycházejí z návrhů obsažených
ve sdělení o reakci na katastrofy z roku 2010 a ze
závěrů Rady o evropské odborné přípravě v oblasti
zvládání katastrof[15].
Mezi hlavní změny patří:
·
vytvoření a řízení střediska
reakce na mimořádné situace („ERC“). Středisko reakce na
mimořádné situace bude navazovat na stávající monitorovací a informační
středisko (MIC), které by mělo být posíleno, aby zajistilo provozní
kapacitu 24 hodin denně a sedm dní v týdnu, (čl. 7
písm. a)),
·
vytvoření soudržného plánovacího rámce pro
operace reakce vypracováním referenčních scénářů, mapováním
stávajících kapacit a vytvořením pohotovostních plánů pro jejich
nasazení. Návrh rovněž usiluje o součinnost mezi věcnou
pomocí a humanitární pomocí (článek 10),
·
zřízení Evropské kapacity pro reakci na
mimořádné situace ve formě dobrovolného společného souboru
předem určených kapacit, které dají členské státy k dispozici
pro operace v rámci mechanismu. Důraz byl rovněž položen na
potřebu zvýšení viditelnosti kapacit (článek 11),
·
zjišťování a odstraňování
nedostatků v kapacitách pro reakci, a to podporou rozvoje
doplňkových kapacit financovaných z EU, pokud to bude považováno
efektivnější z hlediska nákladů než jednotlivé investice
členských států. Za tímto účelem se předpokládá
uplatnění zvláštního monitorovacího postupu, podle něhož musí Komise
Radě a Evropskému parlamentu každé dva roky podávat zprávu o pokroku
(článek 12),
·
rozšíření působnosti stávajících
opatření pro připravenost EU v oblasti odborné přípravy,
mimo jiné vytvořením sítě pro odbornou přípravu a diverzifikací
vzdělávacího programu. Komise může také poskytnout pokyny pro
odbornou přípravu civilní ochrany na úrovni EU i na mezinárodní úrovni
(článek 13),
·
vyslání odborných týmů, které budou poskytovat
poradenství v oblasti opatření pro prevenci a připravenost
na žádost postiženého státu nebo OSN a jejích agentur (čl. 13
odst. 2),
·
zajištění možnosti pomáhat členským
státům v předběžném umístění kapacit pro reakci na
mimořádné situace v logistických střediscích uvnitř EU
(čl. 7 písm. f)).
(d)
Reakce
Navrhované změny se zaměřují na
zajištění efektivnější a rychlejší reakce, a to:
·
dočasným předběžným umístěním
kapacit v situacích se zvýšeným rizikem (čl. 15 odst. 2),
·
návrhem plánu reakce na mimořádné situace
a žádostí o nasazení kapacit (čl. 15 odst. 3
písm. c)),
·
požadavkem, aby členské státy zajistily
podporu hostitelského státu pro příchozí pomoc, jak bylo požadováno
v závěrech Rady o podpoře hostitelského státu[16] (čl. 13
odst. 6).
(e)
Vnější rozměr operací civilní ochrany:
U operací mimo Unii návrh podporuje
soulad v práci mezinárodní civilní ochrany, a to:
·
poskytováním pomoci prostřednictvím mechanismu
na žádost Organizace spojených národů a jejích agentur nebo
příslušné mezinárodní organizace, (čl. 16 odst. 1),
·
informováním Evropské služby pro vnější
činnost (EEAS) Komisí s cílem umožnit soulad mezi činností
civilní ochrany a celkovými vztahy EU s postiženou zemí
(čl. 16 odst.3),
·
objasněním případů, kdy lze
poskytovat pomoc při konzulární podpoře s ohledem na
připravovaný návrh směrnice Rady o opatřeních pro
koordinaci a spolupráci týkajících se konzulární ochrany nezastoupených
občanů EU (čl. 16 odst. 7).
(f)
Ustanovení o finanční podpoře
Finanční ustanovení jsou
začleněna do nové kapitoly. Způsobilá opatření (články
20–23) jsou setříděna do skupin obecné, prevence a připravenost
a reakce a doprava, a zahrnují podporu pro nová opatření
navržená výše. Ustanovení týkající se podpory dopravy v rámci
současného nástroje se mění a zjednodušují a zavádějí
se v nich revidované podmínky pro financování zvyšující míru
spolufinancování až do výše 85 % celkových způsobilých nákladů
a až 100 % v omezených případech při splnění
určitých kritérií.
Nová ustanovení umožňují jednomu
členskému státu, aby se ujal vedení při žádání finanční podpory
od EU pro operace zahrnující několik členských států, a dávají
možnost dotčenému členskému státu žádajícímu o pomoc požádat i
o spolufinancování nákladů na dopravu.
Byly také zavedeny změny týkající se druhů finančních
zásahů s cílem umožnit náhradu nákladů a vytvoření
svěřeneckých fondů. V případě grantů a veřejných
zakázek nebude nutné do ročního pracovního programu Komise zahrnout
operace související s reakcemi na mimořádné situace (článek 25).
Finanční ustanovení tohoto rozhodnutí by se měla použít od 1. ledna 2014,
protože souvisejí s víceletým finančním rámcem 2014–2020.
(g)
Právní základ
Právním základem tohoto návrhu je
článek 196 Smlouvy o fungování Evropského společenství.
(h)
Zásada subsidiarity
Cílů návrhu nemůže být
uspokojivě dosaženo na úrovni členských států jednajících
samostatně.
Mechanismus byl vytvořen, protože závažné
katastrofy mohou přesáhnout schopnosti reakce každého členského
státu, který je již nemůže zvládnout sám. Opatření EU v této
oblasti zahrnuje řízení situací s výraznou nadnárodní/mezinárodní
složkou, které nezbytně vyžadují celkovou koordinaci a společné
opatření přesahující vnitrostátní úroveň. Společná práce
v oblasti prevence a řízení rizik může postupovat rychleji
díky výměně zkušeností a posílení soudržnosti na úrovni EU.
Návrh přináší jasnou přidanou
hodnotu EU, pokud jde o přínosy v oblasti snížení ztrát na
lidských životech, ekologických, hospodářských a materiálních škod.
Umožňuje členským státům, aby účinněji přispívaly
k pomoci EU v rámci mechanismu a těžily z lepší
koordinace a spolupráce. Návrh by zvýšil úroveň připravenosti na
katastrofy velkého rozsahu a vytvořil soudržnější politiku
řízení rizik katastrof. Soudržná a účinná reakce by byla
zajištěna prostřednictvím kapacity pro rychlou reakci,
připravené pomoci všude tam, kde je jí potřeba.
Návrh navíc usiluje o úspory z rozsahu,
dosahovanými např. nákladově efektivní logistikou a dopravou,
soudržnou a účinnou reakcí s využitím dobrovolného společného
souboru kapacit, a lepším využíváním omezených zdrojů sdílením
kapacit financovaných ze strany EU.
(i)
Zásada proporcionality
Návrh nepřekračuje rámec toho, co je
pro dosažení těchto cílů nezbytné. Zaměřuje se na
nedostatky, které byly zjištěny při minulých zásazích, a vychází
z mandátů udělených Radou a Evropským parlamentem.
Administrativní zátěž dopadající na Unii
a členské státy je omezená a nepřekračuje rámec toho,
co je nezbytné pro dosažení cílů této revize. Certifikační a registrační
postup pro kapacity je jednoduchý a bude se provádět
prostřednictvím společného komunikačního a informačního
systému pro případy mimořádných událostí (CECIS)[17]. Členské státy jsou
povinny pouze informovat Komisi o splnění plánů řízení
rizik za účelem zajištění souladu při práci na
předběžném plánování a tvorbě scénářů.
Pro předkládání žádostí o financování
není zapotřebí žádný specifický formát kromě toho, který stanoví
finanční nařízení. Zvláštní pozornost byla věnována tomu, aby
postupy, které je třeba dodržet v případě závažných
katastrof, poskytovaly potřebnou flexibilitu a umožňovaly
přijetí naléhavých opatření.
(j)
Volba nástroje
Návrh směrnice Evropského Parlamentu
a Rady

4.
ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Sdělení Komise o „rozpočtu pro
Evropu 2020“[18]
předpokládá rozpočtové závazky pro politiku civilní ochrany EU ve
výši 513 milionů EUR v běžných cenách, a to takto: 276 milionů
EUR v rámci Unie a 237 milionů EUR pro operace mimo Unii.
2011/0461 (COD)
Návrh
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
o mechanismu civilní ochrany Unie
(text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ
PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na článek 196 této smlouvy
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
S ohledem na výrazné zvýšení počtu
a závažnosti přírodních a člověkem způsobených
katastrof v posledních letech a v situaci, kdy zejména v důsledku
změny klimatu a potenciální interakce mezi několika
přírodními a technologickými riziky mohou být budoucí katastrofy
ještě horší a složitější a přinášet dalekosáhlejší
a dlouhodobější důsledky, je stále důležitější
integrovaný přístup k zvládání katastrof. Unie by měla
podporovat, koordinovat a doplňovat činnost členských
států v oblasti civilní ochrany s cílem zvýšit účinnost
systémů pro předcházení přírodním a člověkem
způsobeným katastrofám a pro přípravu a reakci na ně.
(2)
Mechanismus civilní ochrany byl vytvořen
rozhodnutím Rady 2001/792/ES, Euratom ze dne 23. října 2001
o vytvoření mechanismu Společenství na podporu zesílené
spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany[19], přepracovaného
rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom o vytvoření mechanizmu civilní
ochrany Společenství[20].
Financování tohoto mechanismu bylo zajištěno rozhodnutím Rady 2007/162/ES,
Euratom ze dne 5. března 2007 o zřízení
finančního nástroje pro civilní ochranu[21],
který stanovil poskytovanou finanční pomoc, a to jako
příspěvek ke zlepšení účinnosti reakce na závažné mimořádné
situace, jakož i pro posílení preventivních opatření a opatření
připravenosti na všechny druhy mimořádných situací, včetně
pokračování opatření, jež byla dříve přijata v rámci
rozhodnutí Rady 1999/847/ES ze dne 9. prosince 1999 o zavedení
akčního programu Společenství v oblasti civilní ochrany[22]. Tento finanční nástroj
pozbývá platnosti dnem 31. prosince 2013.
(3)
Ochrana, která má být zajišťována v rámci
mechanismu civilní ochrany Unie, by se měla týkat především ochrany
osob, ale také životního prostředí a majetku, včetně
kulturního dědictví, před všemi přírodními a člověkem
způsobenými katastrofami, včetně teroristických činů
a technologických, radiačních nebo ekologických havárií,
znečištění moří a akutních zdravotních mimořádných
situací, ke kterým by došlo uvnitř nebo vně Evropské unie. Při
všech těchto katastrofách je možné vyžádat pomoc civilní ochrany a další
pomoc pro mimořádné situace, která doplní schopnost reakce postižené
země.
(4)
Mechanismus civilní ochrany představuje
viditelný projev evropské solidarity zajišťující praktický a včasný
příspěvek k prevenci katastrof a připravenosti na
ně a k reakci na závažné katastrofy a jejich hrozbu. Toto
rozhodnutí by se tedy nemělo dotýkat vzájemných práv a povinností
členských států zakotvených ve dvoustranných nebo mnohostranných
smlouvách, které souvisejí se záležitostmi, na něž se vztahuje toto
rozhodnutí, ani povinnosti členských států chránit obyvatelstvo,
životní prostředí a majetek na svém území.
(5)
Mechanismus by měl brát v úvahu
příslušné právní předpisy Unie a mezinárodní závazky a využívat
součinnost s příslušnými iniciativami Unie, například
s Evropským programem monitorování Země (GMES), Evropským programem
na ochranu kritické infrastruktury (EPCIP) a se společným
prostředím pro sdílení informací (CISE).
(6)
Mechanismus by měl obsahovat obecný politický
rámec opatření Unie pro prevenci rizika katastrof zaměřený na
dosažení vysoké úrovně ochrany před katastrofami a odolnosti
vůči nim, a to předcházením nebo omezením jejich
účinků a podporou kultury prevence. Pro zajištění
integrovaného přístupu k zvládání katastrof propojujícího
opatření pro prevenci rizik, připravenost a reakci jsou nezbytné
plány řízení rizik. Mechanismus by měl proto obsahovat obecný rámec
pro jejich sdělování a provádění.
(7)
Prevence má klíčový význam pro ochranu
před katastrofami a vyžaduje další opatření, jak bylo požadováno
v závěrech Rady ze dne 30. listopadu 2009 a v usnesení
Evropského parlamentu ze dne 21. září 2010 o sdělení
Komise o „přístupu Společenství v oblasti prevence
přírodních a člověkem způsobených katastrof“[23].
(8)
Přehled rizik prováděný na úrovni EU
a opírající se o snahy o vypracování vnitrostátních posouzení
rizik bere v úvahu přidanou hodnotu v podobě
pokročilých scénářů a pohotovostního plánování s ohledem
na optimální koordinaci evropské reakce, připravenosti a preventivních
opatření.
(9)
Svým přispíváním k dalšímu rozvoji
systémů detekce a včasného varování by Unie měla pomoci
členským státům minimalizovat čas potřebný k reakci na
katastrofy a upozornění občanů Unie. Uvedené systémy by
měly brát ohled na stávající a budoucí informační zdroje a systémy
a vycházet z nich.
(10)
Mechanismus by měl zahrnovat obecný rámec
politiky, jehož cílem je neustálé zlepšování úrovně připravenosti
systémů civilní ochrany, pracovníků a občanů v rámci
Evropské unie. Do tohoto rámce patří programy odborné přípravy
a síť odborné přípravy na úrovni Unie a členských
států v oblasti prevence katastrof, připravenosti a reakce,
jak bylo požadováno v závěrech Rady ze dne 14. listopadu 2008
o mechanismu evropské odborné přípravy v oblasti zvládání
katastrof.
(11)
Další přípravná opatření zahrnují
shromažďování informací o nezbytných zdravotnických prostředcích
a podporu využívání nových technologií. V souladu s článkem
346 Smlouvy by neměl být žádný členský stát povinen poskytovat údaje,
jejichž zpřístupnění podle jeho názoru odporuje podstatným
zájmům jeho bezpečnosti.
(12)
Za účelem rozvoje schopnosti rychlé reakce
v oblasti civilní ochrany je na úrovni Unie prováděn vývoj
modulů asistenčního zásahu civilní ochrany sestávajících ze
zdrojů jednoho nebo více členských států, které si kladou za cíl
být plně interoperabilní. Moduly by měly být organizovány na úrovni
členských států a podléhat jejich vedení a velení.
(13)
Mechanismus by měl umožňovat mobilizaci
asistenčních zásahů a jejich snazší koordinaci. Posílená
spolupráce by měla vycházet ze struktury Unie, která zahrnuje
středisko reakce na mimořádné situace, Evropskou kapacitu pro reakci
na mimořádné situace v podobě dobrovolného společného
souboru kapacit předem vyčleněných členskými státy,
vyškolené odborníky, společný komunikační a informační
systém pro mimořádné situace řízený Komisí a kontaktní místa
v členských státech. Měla by poskytovat rámec pro
shromažďování ověřených informací o mimořádných
situacích za účelem jejich šíření v členských státech
a předávání zkušeností z provedených zásahů.
(14)
Pro zlepšení plánování operací reakce na katastrofy
a zajištění dostupnosti klíčových kapacit je nezbytné
vytvořit referenční scénáře pro hlavní druhy katastrof, zmapovat
stávající klíčové kapacity, které jsou v členských státech
k dispozici, vypracovat pohotovostní plány pro nasazení kapacit a vytvořit
evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace v podobě
dobrovolného společného souboru kapacit předem vyčleněných
členskými státy. Pohotovostní plánování by mohlo být rovněž použito
ke zjištění případných nedostatků v kapacitě pro
reakci na mimořádné situace, která je v členských státech
k dispozici, jež mohou být odstraněny kapacitami, které se mají
vyvíjet s podporou Unie, a které by se sdílely v celé Unii.
(15)
S ohledem na asistenční zásahy při
reakci na katastrofy za hranicemi Unie by měl mechanismus usnadňovat
a podporovat opatření přijatá členskými státy i Unií
jako celkem s cílem podpořit soulad prací v oblasti mezinárodní
civilní ochrany. Pokud je přítomna, má Organizace spojených národů
celkovou koordinační úlohu při záchranných operacích ve třetích
zemích. Pomoc poskytovaná v rámci mechanismu by se měla koordinovat
s OSN a jinými příslušnými mezinárodními subjekty s cílem maximalizovat
využívání dostupných zdrojů a vyhnout se zbytečnému zdvojování
úsilí. Zlepšená koordinace pomoci v oblasti civilní ochrany
prostřednictvím mechanismu je předpokladem podpory celkového
koordinačního úsilí a zabezpečení komplexního
příspěvku Unie k celkovému záchrannému úsilí. Při závažných
katastrofách, kde se pomoc poskytuje v rámci mechanismu i nařízení
Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární
pomoci[24],
Komise zajišťuje účinnost, soudržnost a doplňkovost celkové
reakce Unie, pokud se týká Evropského konsensu o humanitární pomoci[25].
(16)
Je třeba zlepšit dostupnost vhodných
dopravních prostředků a tím podpořit rozvoj schopnosti
rychlých reakcí na úrovni EU. Unie by měla podporovat a doplňovat
úsilí členských států usnadněním sdružování dopravních
prostředků členských států a případně za
určitých kritérií přispět na financování dalších dopravních
prostředků.
(17)
Asistenční zásahy by měly podléhat plné
koordinaci na místě za účelem co největšího zvýšení
účinnosti a zajištění přístupu k trpícímu
obyvatelstvu. Komise by měla poskytovat přiměřenou
logistickou podporu vyslaným odborným týmům.
(18)
Mechanismus by se měl také využívat k podpoře
konzulární pomoci občanům Unie při závažných mimořádných
situacích ve třetích zemích, pokud o to pro své občany požádá
členský stát prostřednictvím konzulárních úřadů,
případně pro všechny občany Unie vedoucí stát či
členský stát koordinující pomoc. Koncepce vedoucího státu by se měla
vnímat ve shodě s obecnými pokyny Evropské unie k provádění
konzulární koncepce vedoucího státu[26].
(19)
V případech, ve kterých je považováno za
vhodné na podporu operací civilní ochrany využít vojenské kapacity, spolupráce
s ozbrojenými silami by měla probíhat v souladu se způsoby,
postupy a kritérii, které stanoví Rada nebo její příslušné útvary pro
zpřístupnění vojenských prostředků mechanismu relevantních
pro ochranu civilního obyvatelstva.
(20)
Měla by existovat možnost zapojit země
Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského
hospodářského prostoru (EHP), přistupující země, kandidátské
země a potenciální kandidátské země.
(21)
Za účelem zajištění jednotných podmínek
provádění tohoto rozhodnutí by měly být prováděcí pravomoci
svěřeny Komisi. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu
s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví
pravidla a obecné zásady mechanismů, kterými členské státy
kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí, zejména v souladu
s přezkumným řízením.[27]
(22)
Cíle tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě
dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být
s ohledem na rozsah nebo následky navrhovaného opatření
včetně užitku, jejž mechanismus přinese v souvislosti se
snižováním ztrát na lidských životech a škod, lépe dosaženo na úrovni
Unie. V případě, že požadavky na zvládnutí závažné
mimořádné situace přesahují schopnosti reakce postiženého
členského státu, měl by mít tento stát možnost využít mechanismus
k doplnění vlastních zdrojů v oblasti civilní ochrany
a dalších zdrojů reakce na mimořádné situace. Unie proto
může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity,
jak to stanoví článek 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se
zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí
nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení tohoto cíle nezbytné.
(23)
Tímto rozhodnutím nejsou dotčena opatření
spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1717/2006
Evropského parlamentu a Rady ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení
nástroje stability[28]
[po přijetí bude aktualizováno pro období 2014–2020], opatření
v oblasti veřejného zdraví přijatá na základě právních
předpisů Unie o akčních programech Unie v oblasti
zdraví ani opatření v oblasti ochrany spotřebitele přijatá
na základě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
č. 1926/2006/ES ze dne 18. prosince 2006, kterým se zavádí
akční program Společenství v oblasti spotřebitelské
politiky (2007–2013)[29]
[bude po přijetí aktualizován pro období 2014–2020].
(24)
Za účelem dosažení soudržnosti by se toto
rozhodnutí nemělo vztahovat na opatření, která spadají do oblasti
působnosti rozhodnutí Rady 2007/124/ES, Euratom ze dne 12. února 2007,
kterým se na období 2007–2013 [bude po přijetí aktualizováno pro období
2014–2020] zavádí zvláštní program „Prevence, připravenost a zvládání
následků teroristických útoků a jiných rizik spojených s bezpečností“
jakožto součást obecného programu Bezpečnost a ochrana svobod[30], nebo která souvisejí s udržováním
práva a pořádku a se zajištěním vnitřní
bezpečnosti. Toto rozhodnutí se netýká činností, na které se vztahuje
nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996
o humanitární pomoci[31].
(25)
Ustanovením tohoto rozhodnutí by nemělo být
dotčeno přijetí právně závazných aktů podle Smlouvy o Euratomu,
kterými se stanoví specifická mimořádná opatření v případě
mimořádných jaderných nebo radiačních situací.
(26)
Pokud jde o katastrofy způsobené
teroristickými akcemi, jadernými nebo radiačními haváriemi, mechanismus by
se měl vztahovat pouze na opatření připravenosti a reakce
v rámci působnosti civilní ochrany.
(27)
Toto rozhodnutí se vztahuje na opatření
v oblasti prevence znečištění moří, připravenosti
a reakce na ně, s výjimkou opatření spadajících do věcného
rozsahu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002 o zřízení
Evropské agentury pro námořní bezpečnost [po přijetí nového
zákona bude aktualizováno].
(28)
K tomu, aby zajistila provádění tohoto
rozhodnutí, může Komise financovat takové činnosti související
s přípravou, monitorováním, kontrolou, auditem a hodnocením,
které jsou nezbytné pro řízení programu a dosahování jeho cílů.
(29)
Úhrada výdajů, zadávání veřejných zakázek
a udělování grantů v rámci finančního nástroje civilní
ochrany by měly být prováděny v souladu s nařízením
Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002,
kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu
Evropských společenství[32]
(dále jen finanční nařízení). Vzhledem ke zvláštní povaze
opatření v oblasti civilní ochrany je vhodné stanovit, že granty lze
poskytovat i osobám soukromého práva. Je rovněž důležité, aby
byla dodržována pravidla uvedeného nařízení, zejména pokud jde o jím
stanovené zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.
(30)
Finanční zájmy Unie by měly být
chráněny prostřednictvím přiměřených opatření
v celém cyklu výdajů, mimo jiné prevencí, odhalováním a vyšetřováním
nesrovnalostí, vymáháním ztracených, neoprávněně vyplacených nebo
nesprávně použitých prostředků a případně
sankcemi. Je nutné přijmout vhodná opatření k zamezení
nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné kroky k zpětnému
získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně
použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES,
Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně
finančních zájmů Evropských společenství[33], nařízením Rady (Euratom,
ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách
a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany
finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům
a jiným nesrovnalostem[34]
a nařízením (ES ) č. 1073/1999 Evropského parlamentu
a Rady ze dne 25. května 1999 o vyšetřování
prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[35].
(31)
V tomto rozhodnutí je pro období 2014-2020 stanoveno
finanční krytí představující prvotní referenci ve smyslu bodu 17
interinstitucionální dohody ze dne XX/YY/2012 mezi Evropským parlamentem, Radou
a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech
a o řádném finančním řízení pro rozpočtový orgán
při každoročním rozpočtovém procesu. Tato referenční částka
je financována částečně z okruhu 3 „Bezpečnost a občanství“
a částečně z okruhu 4 „Globální Evropa“
finančního rámce 2014–2020.
(32)
Finanční ustanovení tohoto rozhodnutí by se
měla použít od 1. ledna 2014, protože souvisejí s víceletým
finančním rámcem 2014–2020,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
Cíl, oblast
působnosti a definice
Článek 1
Obecný
cíl a předmět
1.
Cílem mechanismu civilní ochrany EU (dále jen mechanismus)
je podporovat, koordinovat a doplňovat činnosti členských
států v oblasti civilní ochrany při zlepšování účinnosti
systémů pro prevenci, přípravě a reakci na přírodní
a člověkem způsobené katastrofy.
2.
Ochrana, která má být zajišťována v rámci
mechanismu, se týká především ochrany osob, ale také životního
prostředí a majetku, včetně kulturního dědictví,
před všemi přírodními a člověkem způsobenými
katastrofami, včetně teroristických činů a technologických,
radiačních nebo ekologických havárií, znečištění moří
a akutních zdravotních mimořádných situací, ke kterým by došlo
uvnitř nebo vně Evropské unie.
3.
Zásah Unie zvyšuje prevenci, připravenost
a kapacitu reakce členských států pro zvládání závažných
katastrof při snížení lidských a materiálních ztrát na minimum. Cíle
tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni
členských států jednajících samostatně, a může jej být
lépe dosaženo na úrovni Unie z důvodu rozsahu či
účinků navrhovaného opatření.
4.
Toto rozhodnutí stanoví obecná pravidla a pravidla
pro poskytování finanční pomoci v rámci mechanismu.
5.
Mechanismus nemá vliv na odpovědnost
členských států za ochranu obyvatelstva, životního prostředí
a majetku na jejich území před katastrofami a za vybavení jejich
systémů řízení mimořádných situací dostatečnými kapacitami,
aby tyto systémy byly schopné odpovídajícím způsobem zvládnout katastrofy
takového rozsahu a povahy, které lze důvodně předpokládat,
a na něž je možné se připravit.
6.
Mechanismus se nedotýká povinností uložených
příslušnými platnými právními předpisy Unie nebo Evropského
společenství pro atomovou energii, případně platnými
mezinárodními dohodami.
7.
Toto rozhodnutí se nepoužije na opatření
prováděná v rámci nařízení (ES) č. 1717/2006,
nařízení Rady (ES) č. 1257/96, nařízení (ES)
č. 1406/2002 [a právních předpisů Unie o akčních
programech v oblasti zdraví, vnitřních věcí, spravedlnosti]
Článek 2
Oblast
působnosti
1.
Toto rozhodnutí se použije na opatření
prevence a připravenosti na všechny druhy katastrof na území Evropské
unie a v zemí uvedených v článku 28.
2.
Toto rozhodnutí se použije na opatření, která
mají pomoci s reakcí na bezprostřední negativní důsledky závažné
katastrofy, bez ohledu na její povahu, v rámci Unie nebo mimo ni, pokud je
podána žádost o pomoc v souladu s tímto rozhodnutím.
3.
Toto rozhodnutí vezme v úvahu zvláštní
potřeby odlehlých, nejvzdálenějších a jiných regionů nebo
ostrovů Unie v případě katastrofy.
Článek 3
Specifické
cíle
1.
Mechanismus podporuje, koordinuje nebo
doplňuje posílení spolupráce mezi Unií a členskými státy v zájmu
splnění těchto specifických cílů:
(a)
dosáhnout vysoké úrovně ochrany před
katastrofami prostřednictvím prevence nebo omezení jejich účinků
a rozvíjením kultury prevence;
(b)
zvyšovat stav připravenosti Unie v oblasti
reakce na katastrofy;
(c)
usnadnit rychlé a účinné zásahy reakce na
mimořádné situace v případě závažných katastrof nebo jejich
hrozby.
2.
Pokrok směrem ke splnění specifických
cílů stanovených v odstavci 1 se posuzuje pomocí ukazatelů,
které zahrnují mimo jiné:
(a)
pokrok při provádění rámce prevence
katastrof měřený počtem členských států, které
vypracovaly svůj plán zvládání katastrof uvedený v článku 4;
(b)
pokrok ve zvyšování úrovně připravenosti
na katastrofy měřený počtem kapacit pro reakci, které jsou
k dispozici pro zásahy při mimořádných situacích v rámci mechanismu,
a stupněm jejich interoperability;
(c)
pokrok ve zlepšování reakce na katastrofy
měřený rychlostí a stupněm koordinace zásahů v rámci
mechanismu a přiměřeností pomoci poskytované pro
potřeby v terénu.
Ukazatele se podle potřeby použijí pro
monitorování, hodnocení a přezkum výkonnosti.
Článek 4
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí
tyto definice:
1.
„katastrofou“ se rozumí jakákoli situace, která má
či může mít nepříznivý dopad na obyvatelstvo, životní
prostředí nebo majetek;
2.
„závažnou katastrofou“ se rozumí jakákoli situace,
která má či může mít nepříznivý dopad na obyvatelstvo, životní
prostředí nebo majetek, a která může vést k žádosti o pomoc
v rámci mechanismu;
3.
„reakcí“ se rozumí jakékoli opatření
přijaté v rámci mechanismu během závažné katastrofy nebo po ní
za účelem řešení jejích okamžitých nepříznivých
důsledků;
4.
„připraveností“ se rozumí stav pohotovosti
a způsobilosti lidských a materiálních prostředků
dosažený v důsledku předem přijatého opatření,
umožňující jim zajistit účinnou a rychlou reakci na
mimořádnou situaci;
5.
„prevencí“ se rozumí jakékoli opatření
zaměřené na snížení rizika nebo zabránění újmě osob, škodám
na životním prostředí nebo majetku v důsledku katastrof;
6.
„včasným varováním“ se rozumí včasné
a účinné poskytnutí informací, jež umožňují přijmout
opatření s cílem zabránit rizikům nebo je snížit a zajistit
připravenost na účinnou reakci;
7.
„modulem“ se rozumí soběstačné a nezávislé
uspořádání předem vymezených schopností členských států,
které vychází z úkolů a potřeb, nebo mobilní operační
tým členských států představující soubor lidských a materiálních
zdrojů, který může být popsán svou schopností pro zásah nebo úkolem
či úkoly, které je schopen vykonat;
8.
„posouzením rizik“ se rozumí celkový
meziodvětvový proces zjišťování rizik, analýzy rizik a hodnocení
rizik prováděný pro účely posouzení na vnitrostátní úrovni;
9.
„plánem řízení rizik“ se rozumí plánovací
nástroj připravený členským státem pro předjímání rizik a odhad
jejich dopadů a pro vývoj, výběr a provádění
opatření k nákladově efektivnímu omezování,
přizpůsobení se a zmírňování rizik a jejich
dopadů, jakož i k nastavení rámce pro začlenění
různých nástrojů řízení rizik specifických pro jednotlivá
odvětví či nebezpečí do společného celkového plánu;
10.
„podporou hostitelského státu“ se rozumí libovolné
kroky, které země přijímající pomoc a tranzitní země
provedou ve fázích připravenosti a reakce za účelem
odstranění předvídatelných překážek, které mohou stát v cestě
poskytování a využívání mezinárodní pomoci;
11.
„kapacitou reakce“ se rozumí pomoc, která může
být poskytnuta na vyžádání v rámci mechanismu a která zahrnuje mimo
jiné moduly, vybavení, humanitární dodávky, poradenství a služby.
KAPITOLA II
Prevence
Článek 5
Činnosti prevence
Ke splnění
cílů a činností prevence Komise:
(a)
přijímá opatření pro zlepšení znalostní
základny o rizikách katastrof a pro usnadnění sdílení znalostí,
osvědčených postupů a informací;
(b)
podporuje a prosazuje posouzení a mapování
rizik provedených jednotlivými členskými státy;
(c)
stanoví a pravidelně aktualizuje
přehled přírodních a člověkem způsobených rizik,
kterým může být Unie vystavena s ohledem na budoucí dopad změny
klimatu;
(d)
podporuje a přispívá k vypracování
a provádění plánů řízení rizik jednotlivých členských
států včetně pokynů pro jejich obsah a v případě
potřeby stanoví vhodné pobídky;
(e)
zvyšuje povědomí o významu prevence rizik
a podporuje členské státy při informování veřejnosti,
vzdělávání a zvyšování informovanosti;
(f)
podporuje členské státy a třetí
země, jak jsou uvedeny v článku 28, v prevenci závažných katastrof;
(g)
provádí další preventivní kroky nezbytné k dosažení
cíle uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a).
Článek 6
Plány řízení rizik
1.
V zájmu zajištění účinné spolupráce
v rámci mechanismu členské státy sdělují Komisi své plány
řízení rizik.
2.
Plány řízení rizik berou v úvahu
vnitrostátní posouzení rizik a další příslušná posouzení rizik
a jsou soudržné s dalšími příslušnými plány platnými v příslušném
členském státě.
3.
Členské státy zajistí, aby byly jejich plány
řízení rizik připraveny nejpozději do konce roku 2016 a jejich
nejaktuálnější forma odeslána Komisi.
KAPITOLA III
Připravenost
Článek 7
Obecné
činnosti připravenosti Komise
Komise provádí v souvislosti s připraveností
tyto činnosti:
(a)
zřídí a spravuje středisko reakce na
mimořádné situace (ERC), které zajišťuje provozní kapacitu 24 hodin
denně a sedm dní v týdnu a slouží členským státům
a Komisi pro účely mechanismu;
(b)
spravuje společný komunikační a informační
systém pro případy mimořádných událostí (CECIS), který umožňuje
komunikaci a sdílení informací mezi střediskem reakce na
mimořádné situace (ERC) a kontaktními místy členských
států;
(c)
přispívá k rozvoji systémů detekce
a včasného varování a upozornění v případě
katastrof, s cílem umožnit rychlou reakci a podporovat jejich
vzájemné propojení a napojení na ERC a CECIS. Tyto systémy berou
ohled na stávající i budoucí informační, monitorovací a detekční
zdroje a systémy a vycházejí z nich;
(d)
vytvoří a udržuje schopnost co
nejrychlejší mobilizace a vyslání týmů odborníků
odpovědných za:
–
posouzení potřeb ve státě žádajícím
o pomoc,
–
usnadnění koordinace asistenčních operací
při mimořádných událostech na místě události podle aktuální
potřeby a udržování kontaktů s příslušnými orgány
státu, který požádal o poskytnutí pomoci, je-li to nezbytné a vhodné,
–
poradenskou podporu žadatelského státu ohledně
opatření v oblasti prevence, připravenosti a reakce.
(e)
vytvoří a udržuje schopnost poskytovat
logistickou podporu a pomoc odborným týmům, modulům a dalším
kapacitám pro reakci nasazeným v rámci mechanismu, jakož i dalším
subjektům v terénu;
(f)
napomáhá členským státům při
předběžném umístění kapacit pro reakci na mimořádné situace
v logistických střediscích v rámci Unie;
(g)
přijímá veškerá další podpůrná a doplňková
opatření nezbytná v rámci mechanismu ke splnění cíle uvedeného
v čl. 3 odst. 1 písm. b).
Článek
8
Moduly
1.
Členské státy pracují na rozvoji modulů,
zejména za účelem uspokojení potřeb prioritního zásahu nebo podpory
v rámci mechanismu.
2.
Moduly jsou tvořeny ze zdrojů jednoho nebo
více členských států.
Moduly jsou schopny vykonávat předem vymezené
úkoly v oblastech reakce v souladu s uznávanými mezinárodními
pokyny, a proto mohou být vyslány ve velmi krátkém časovém horizontu
a pracovat soběstačně a nezávisle po určenou
dobu.
Moduly jsou interoperabilní s dalšími moduly.
Moduly procházejí školením a cvičením zajišťujícím splnění
požadavků interoperability a jsou podřízeny vedení osoby, která
je zodpovědná za jejich činnost.
Moduly jsou schopny poskytnout pomoc jiným
subjektům Unie a/nebo mezinárodním institucím, především Organizaci
spojených národů.
3.
Komise podporuje úsilí o zlepšování
interoperability modulů s ohledem na osvědčené postupy na
úrovni členských států i na mezinárodní úrovni.
Článek 9
Obecné
činnosti připravenosti členských států
1.
Členské státy určí v předstihu
moduly nebo jiné kapacity v rámci svých příslušných orgánů,
zejména útvarů civilní ochrany nebo jiných zásahových služeb, které by
mohly být k dispozici pro zásah nebo které by mohly být sestaveny ve velmi
krátkém časovém horizontu a vyslány na místo určení obvykle do
12 hodin od obdržení žádosti o poskytnutí pomoci. Přihlédnou k tomu,
že složení modulů nebo jiných kapacit může záviset na druhu závažné
katastrofy a na zvláštních potřebách s ní spojených.
2.
Členské státy určí v předstihu
odborníky, kteří mohou být vysláni jako součást odborných týmů
uvedených v čl. 7 písm. d).
3.
Členské státy zváží podle potřeby
poskytování další formy podpory, kterou mohou zajistit příslušné útvary,
např. specializovaný personál a vybavení k řešení
konkrétních katastrof, mimo jiné pro účely čl. 16 odst. 7,
a využití zdrojů, které mohou být poskytnuty nevládními organizacemi
a dalšími příslušnými subjekty.
4.
Členské státy mohou s výhradou
odpovídajících bezpečnostních záruk poskytnout informace o příslušných
vojenských kapacitách, které by mohly být použity jako poslední možnost v rámci
pomoci prostřednictvím mechanismu, jako je např. doprava a logistická
a zdravotnická podpora.
5.
Členské státy poskytnou Komisi příslušné
informace o odbornících, modulech a další zásahové pomoci uvedené
v odstavcích 1 až 4, a neprodleně tyto informace v případě
potřeby aktualizují.
6.
Členské státy stanoví kontaktní místa a uvědomí
o nich odpovídajícím způsobem Komisi.
7.
Členské státy přijmou nezbytná
opatření k zajištění podpory hostitelského státu pro pomoc od
jiných členských států.
8.
Členské státy s podporou Komise, pokud
o ni požádají, přijmou nezbytná opatření k zajištění
včasné dopravy pomoci, kterou nabízejí.
Článek 10
Plánování
operací
1.
Komise a členské státy spolupracují
s cílem zlepšit plánování operací reakce v rámci mechanismu. Za tímto
účelem:
(a)
Komise ve spolupráci s členskými státy
vypracuje referenční scénáře pro katastrofy uvnitř i vně
Evropské unie, přičemž přihlíží k plánům řízení
rizik uvedeným v článku 6;
(b)
členské státy určí a zmapují hlavní
stávající kapacity, které by mohly být na základě těchto
scénářů vyčleněny na reakci v rámci mechanismu,
a uvědomí o tom Komisi;
(c)
Komise ve spolupráci s členskými státy
vypracuje pohotovostní plány pro nasazení těchto kapacit, a to
včetně dopravy, a přezkoumá je na základě zkušeností
získaných z mimořádných situací a cvičení.
2.
Komise a členské státy určí a zajistí
součinnost mezi věcnou a humanitární pomocí financovanou Unií
a členskými státy při plánování operací reakce mimo Evropskou
unii.
Článek 11
Evropská
kapacita pro reakci na mimořádné situace
1.
Zřizuje se Evropská kapacita pro reakci na
mimořádné situace v podobě dobrovolného společného souboru
kapacit pro reakci předem vyčleněných členskými státy.
2.
Komise ve spolupráci s členskými státy
stanoví na základě referenčních scénářů druhy a množství
kapacit potřebných pro Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné
situace (dále jen „cíle kapacity“).
3.
Komise stanoví požadavky na kvalitu kapacit, které
mají být vyčleněny na Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné
situace. Za zajištění jejich kvality odpovídají členské státy.
4.
Komise zřídí a spravuje proces
certifikace a registrace kapacit, které členské státy vyčlení na
Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace.
5.
Členské státy dobrovolně určí
a vypracují registrační soupis kapacit, které vyčlení na
Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace. Registrace
mezinárodních modulů poskytovaných dvěma nebo více členskými
státy bude provedena společně všemi dotčenými členskými
státy.
6.
Kapacity registrované v Evropské kapacitě
pro reakci na mimořádné situace jsou k dispozici pro operace reakce
na mimořádné situace v rámci mechanismu na žádost Komise
prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace (ERC).
Členské státy informují Komisi co nejdříve o všech závažných
důvodech, které jim brání zpřístupnit tyto kapacity v určité
mimořádné situaci.
7.
V případě nasazení podléhají
kapacity i nadále velení a vedení členských států.
Koordinaci mezi jednotlivými kapacitami zajišťuje Komise
prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace (ERC).
Pokud kapacity nejsou nasazeny do operací v rámci mechanismu,
zůstávají k dispozici pro vnitrostátní účely členských
států.
8.
Členské státy a Komise zajistí
odpovídající zviditelnění zásahů Evropské kapacity pro reakci na
mimořádné situace.
Článek 12
Řešení
nedostatečných kapacit
1.
Komise sleduje pokrok směrem k plnění
cílů kapacity a ve spolupráci s členskými státy
zjišťuje nedostatky Evropské kapacity pro reakci na mimořádné
situace.
2.
Komise podporuje členské státy při
řešení nedostatečné kapacity a při odstraňování
těchto nedostatků nejvhodnějším a nákladově
nejefektivnějším způsobem, mimo jiné:
a) podporou zúčastněných členských
států při vytváření kapacit pro reakci, které nejsou k dispozici
z Evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace nebo jsou z ní
k dispozici pouze v omezeném množství nebo
b) vytvořením kapacit pro reakci na úrovni
Unie, kde je toto vytvoření nákladově nejefektivnější a kde
tyto kapacity mohou sloužit jako společná nárazníková rezerva ochrany
před sdílenými riziky.
3.
Kontrolu a správu jakýchkoliv kapacit
vytvořených v souladu s tímto článkem provádí
zúčastněné členské státy. Komise vypracuje vzory dohod mezi
Komisí a zapojenými členskými státy. Členské státy spravující
příslušné kapacity odpovídají za jejich registraci v souladu s vnitrostátními
postupy.
4.
Tyto kapacity jsou součástí Evropské kapacity
pro reakci na mimořádné situace. Tyto kapacity jsou k dispozici pro
operace reakce na mimořádné situace v rámci mechanismu na žádost
Komise prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace
(ERC). V době, kdy se tyto kapacity nevyužívají v rámci mechanismu,
jsou k dispozici pro vnitrostátní účely členských států,
které je spravují.
5.
Členské státy a Komise zajistí přiměřenou
známost kapacit vytvořených v souladu s tímto článkem.
6.
Komise každé dva roky informuje Evropský parlament
a Radu o pokroku dosaženém při plnění kapacity
a o zbývajících nedostatcích Evropské kapacity pro reakci na
mimořádné situace.
7.
Komise může prostřednictvím
prováděcích aktů stanovit tyto postupy vývoje, správy, údržby a zpřístupnění
těchto kapacit všem členským státům prostřednictvím mechanismu:
(a)
postupy pro podporu členských států
při vytváření kapacit pro reakci, které nejsou jinak k dispozici
z Evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace nebo jsou z ní
k dispozici pouze v omezeném množství;
(b)
postupy pro vytváření kapacity pro reakci na
úrovni Unie, které budou sloužit jako společná nárazníková rezerva ochrany
před sdílenými riziky;
(c)
postupy pro dobrovolnou správu a údržbu
kapacit uvedených v bodech a) a b);
(d)
postupy pro zpřístupnění kapacit
uvedených v bodech a) a b) všem členským státům
prostřednictvím mechanismu.
8.
Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu
s přezkumným postupem podle čl. 31 odst. 2.
Článek 13
Školení,
poučení ze zkušeností a šíření znalostí
1.
Komise plní tyto úkoly v oblasti školení,
poučení ze zkušeností a šíření znalostí:
(a)
vytvoření programu odborné přípravy
a sítě odborné přípravy pro pracovníky civilní ochrany a další
pracovníky řízení mimořádných situací v oblasti prevence
katastrof, připravenosti a reakce na tyto katastrofy, za účelem
zlepšení koordinace, slučitelnosti a doplňkovosti mezi moduly
a dalšími kapacitami podle čl. 8, 9 a 11 a zvyšování
odborné způsobilosti odborníků podle čl. 7 písm. d).
Program bude zahrnovat společné kurzy, cvičení a systém
výměny odborníků, v jehož rámci mohou být jednotlivci
dočasně vysláni do jiných členských států;
(b)
vypracování pokynů k odborné
přípravě v oblasti civilní ochrany včetně prevence,
připravenosti a reakce, a to na úrovni Unie i na
mezinárodní úrovni;
(c)
pořádání a podpora pracovních setkání,
seminářů a pilotních projektů k nejdůležitějším
aspektům prevence, připravenosti a reakce;
(d)
vytvoření programu vycházejícího ze zkušeností
získaných při zásazích, školeních a cvičeních vedených v rámci
mechanismu, zahrnujících příslušné aspekty prevence a připravenosti,
šíření těchto zkušeností a jejich provádění podle
potřeby;
(e)
podněcování a podpora zavádění
a využívání nových technologií pro účely mechanismu.
2.
Na žádost členského státu, třetí
země, Organizace spojených národů nebo její agentury může Komise
podpořit poskytování poradenství o opatřeních prevence a připravenosti
prostřednictvím nasazení odborného týmu na místě.
KAPITOLA IV
Reakce
Článek 14
Oznamování
závažných katastrof uvnitř Unie
1.
V případě závažné katastrofy v rámci
Unie nebo bezprostřední hrozby takové katastrofy, která má nebo může
mít přeshraniční dopady, členský stát, v němž ke
katastrofě došlo nebo může pravděpodobně dojít, to neprodleně
oznámí Komisi a potenciálně ohroženým členským státům.
První pododstavec se nepoužije, pokud již byla
ohlašovací povinnost splněna na základě příslušných právních
předpisů Unie nebo Evropského společenství pro atomovou energii,
případně platných mezinárodních dohod.
2.
V případě závažné katastrofy v rámci
Unie nebo bezprostřední hrozby takové katastrofy, která může vést
k žádosti o pomoc ze strany jednoho nebo více členských
států, členský stát, ve kterém došlo nebo může
pravděpodobně dojít k mimořádné situaci, to neprodleně
oznámí Komisi, pokud lze případnou žádost o poskytnutí pomoci
prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace (ERC)
předvídat, s cílem umožnit Komisi, aby v případě
potřeby uvědomila ostatní členské státy a aktivovala své
příslušné útvary.
3.
Oznámení uvedená v odstavcích 1 a 2
jsou šířena prostřednictvím společného komunikačního
a informačního systému pro případy mimořádných událostí
(CECIS).
Článek 15
Reakce
na závažné katastrofy uvnitř Unie
1.
V případě závažné katastrofy v rámci
Unie nebo v případě bezprostřední hrozby takové katastrofy
může členský stát požádat o pomoc prostřednictvím
střediska reakce na mimořádné situace (ERC). Žádost je formulována co
nejkonkrétnějším způsobem.
2.
V situacích zvýšeného rizika může
členský stát požádat také o pomoc ve formě dočasného
předběžného umístění kapacit pro reakci.
3.
Po obdržení žádosti o pomoc Komise podle
požadavků situace a neprodleně:
(a)
odešle žádost kontaktním místům ostatních
členských států;
(b)
shromáždí ověřené informace o katastrofě
a rozešle je členským státům;
(c)
navrhne plán reakce podle potřeb v terénu
a na základě předem vytvořených pohotovostních plánů
a vyzve členské státy, aby v souladu s plánem nasadily
určité kapacity z Evropské kapacity pro reakci na mimořádné
situace;
(d)
pomůže mobilizovat jiné týmy, odborníky,
moduly a zásahovou pomoc než z Evropské kapacity pro reakci na
mimořádné situace;
(e)
provádí další kroky nezbytné k dosažení cíle
uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. c).
4.
Každý členský stát, jemuž je určena
žádost o poskytnutí pomoci, neprodleně určí, zda je schopen
požadovanou pomoc poskytnout, uvědomí o svém rozhodnutí žadatelský
členský stát prostřednictvím společného komunikačního
a informačního systému pro případy mimořádných událostí
(CECIS) a uvede rozsah a podmínky pomoci, kterou je schopen
poskytnout. Středisko reakce na mimořádné situace (ERC)
průběžně informuje členské státy.
5.
Žadatelský členský stát je odpovědný za
řízení asistenčních zásahů. Orgány žadatelského státu stanoví
obecné zásady a v případě potřeby vymezí hranice pro
plnění úkolů svěřených zásahovým modulům nebo jiným
kapacitám. O podrobnostech způsobu plnění uvedených úkolů
rozhoduje odpovědná osoba pověřená členským státem, který
pomoc poskytuje. Žadatelský členský stát může rovněž požádat
o nasazení odborných týmů pro podporu svého posouzení, usnadnění
koordinace na místě (mezi týmy členských států), poskytování
odborného poradenství nebo pomoc s prováděním libovolného jiného
úkolu podle potřeby.
6.
Žadatelský členský stát přijme nezbytná
opatření k zajištění podpory hostitelského státu pro
příchozí pomoc.
Článek 16
Podpora
souladu reakce na závažné katastrofy mimo Unii
1.
V případě závažné katastrofy mimo
Unii nebo bezprostřední hrozby takové katastrofy může postižená
země, Organizace spojených národů a její agentury nebo
příslušné mezinárodní organizace požádat o pomoc prostřednictvím
střediska reakce na mimořádné situace (ERC).
2.
Komise bude podporovat soulad při poskytování
pomoci prostřednictvím těchto opatření:
(a)
udržování nepřetržitého dialogu s kontaktními
místy členských států za účelem zajištění efektivního
a soudržného příspěvku evropské reakce na mimořádné situace
v rámci mechanismu k celkovému úsilí o záchranu, a to zejména:
–
okamžitým informováním členských států
o úplných žádostech o pomoc,
–
podporou společného posouzení situace a potřeb,
poskytováním odborného poradenství a/nebo usnadněním koordinace na
místě pomoci prostřednictvím přítomnosti odborného týmu na
místě,
–
sdílením příslušných posouzení a analýz
se všemi příslušnými subjekty,
–
poskytováním přehledu pomoci nabízené
členskými státy a dalšími subjekty,
–
poradenstvím o druhu nutné pomoci s cílem
zajistit, že poskytnutá pomoc je v souladu s posouzením potřeb,
–
pomocí při překonávání veškerých
praktických obtíží při poskytování pomoci v oblastech, jako je
tranzit a cla;
(b)
okamžité navržení plánu reakce podle potřeb
v terénu a na základě předem vytvořených
pohotovostních plánů, a výzva členským státům, aby v souladu
s plánem nasadily určité kapacity z Evropské kapacity pro reakci
na mimořádné situace;
(c)
spolupráce s postiženou třetí zemí na
technických podrobnostech, například v otázce konkrétní potřeby
pomoci, přijímání nabídek a praktických opatření pro místní
přijímání a distribuci pomoci;
(d)
udržování spojení nebo spolupráce s Úřadem
OSN pro koordinaci humanitární pomoci (UN OCHA) a s ostatními
příslušnými subjekty přispívajícími k celkovému záchrannému
úsilí, s cílem maximalizovat součinnost, hledat doplňkovost
a zabránit zdvojování a nedostatkům;
(e)
udržování spojení se všemi příslušnými
subjekty, zejména v závěrečné fázi asistenčních zásahů
v rámci mechanismu, s cílem usnadnit hladké předání.
3.
Aniž je dotčena úloha Komise, jak je
definována v odstavci 2, a při dodržení požadavku na okamžitou
operativní reakci prostřednictvím mechanismu, Komise při aktivaci
uvědomí Evropskou službu pro vnější činnost, aby brala v úvahu
soulad mezi činností civilní ochrany a celkovými vztahy Unie s postiženou
zemí.
4.
Na místě je pro delegaci Unie podle
potřeby zajištěna styčná osoba, která této delegaci
usnadňuje navázání kontaktů s vládou postižené země. V případě
potřeby poskytuje delegace Unie logistickou podporu odborným týmům
civilní ochrany uvedeným v odst. 2 písm. a) druhé odrážce.
5.
Každý členský stát, jemuž je určena
žádost o poskytnutí pomoci, neprodleně určí, zda je schopen
požadovanou pomoc poskytnout, uvědomí o tom středisko reakce na
mimořádné situace (ERC) prostřednictvím společného
komunikačního a informačního systému pro případy
mimořádných událostí (CECIS) a uvede rozsah a podmínky pomoci,
kterou je schopen poskytnout. Středisko reakce na mimořádné situace
(ERC) průběžně informuje členské státy.
6.
Zásahy podle tohoto článku se mohou
provádět formou autonomního asistenčního zásahu nebo jako
součást zásahu vedeného mezinárodní organizací. Koordinace Unie je
plně začleněna do celkové koordinace zajišťované Úřadem
OSN pro koordinaci humanitární pomoci (UN OCHA), pokud je přítomen,
a respektuje jeho vedoucí úlohu.
7.
Mechanismus může rovněž podporovat
konzulární pomoc občanům Unie při závažných katastrofách ve
třetích zemích, pokud je vyžádána:
(a)
konzulárními úřady členského státu pro
jeho občany,
(b)
vedoucím státem nebo členským státem
koordinujícím pomoc pro všechny občany Unie.
Tato podpora může být vyžádána zejména
tehdy, pokud je jí zapotřebí pro nezastoupené občany Unie podle
směrnice Rady 2012/X/EU[36].
8.
V případě potřeby může
Komise na základě individuálního posouzení provést další kroky pro
zajištění souladu při poskytování pomoci.
9.
Koordinací v rámci mechanismu nejsou
dotčeny dvoustranné kontakty mezi členskými státy a postiženou
zemí ani spolupráce mezi členskými státy a Organizací spojených
národů. Tyto dvoustranné kontakty mohou být rovněž využity jako
příspěvek ke koordinaci prostřednictvím mechanismu.
10.
Rolí Komise uvedenou v tomto článku
nejsou dotčeny pravomoci členských států a odpovědnost
za jejich týmy, moduly a jinou podporu, včetně vojenských
kapacit. Z podpory souladu nabízené Komisí zejména nevyplývá, že Komise
bude dávat příkazy týmům členských států, modulům
a další podpoře, která je nasazena dobrovolně v souladu
s koordinací na úrovni ústředí a na místě.
11.
Úsilí o součinnost zahrnuje i jiné
nástroje Unie, zejména opatření financovaná v rámci nařízení
(ES) č. 1257/96.
12.
Členské státy poskytující pomoc při
mimořádných situacích uvedenou v odstavci 1 průběžně
informují ERC o svých činnostech.
13.
Týmy a moduly členských států, které
se na místě podílejí na zásahu prostřednictvím mechanismu, udržují
úzké spojení se střediskem reakce na mimořádné situace (ERC) a odbornými
týmy na místě podle odst. 2 písm. a) druhé odrážky.
Článek
17
Podpora
na místě
1.
Komise může vybrat, jmenovat a vyslat
odborný tým složený z odborníků poskytnutých členskými státy,
Komisí a jinými útvary a agenturami Unie, úřadem UN OCHA nebo
jinými mezinárodními organizacemi, v závislosti na specifičnosti mise
v případě závažné katastrofy v rámci Unie v souladu
s čl. 15 odst. 5 nebo na základě žádosti o poradenství
v oblasti prevence a připravenosti, jak je uvedeno v čl. 13
odst. 2.
2.
Odstavec 1 se vztahuje i na případy, kdy
Komise podporuje společné posouzení situace a potřeb a/nebo
usnadňuje koordinaci na místě pomoci vysláním odborného týmu na
místo, jak je uvedeno v čl. 16 odst. 2 písm. a) druhé
odrážce .
3.
Výběr a jmenování odborníků se
řídí tímto postupem:
(a)
Členské státy jmenují na vlastní
odpovědnost odborníky, kteří mohou být vysláni v rámci odborných
týmů.
(b)
Komise vybírá odborníky a vedoucího
těchto týmů podle jejich kvalifikace a zkušeností, mimo jiné na
základě úrovně absolvovaných školení v rámci mechanismu,
předchozích zkušeností z misí uskutečněných v rámci mechanismu
a jiné mezinárodní záchranné práce. Výběr je založen také na jiných
kritériích, mimo jiné na kritériu jazykových schopností, aby se zajistilo, že
tým jako celek má k dispozici schopnosti nezbytné v konkrétní
situaci.
4.
Pokud jsou vysílány odborné týmy, usnadňují
koordinaci mezi zásahovými týmy členských států a udržují
kontakty s příslušnými orgány žadatelského státu. Středisko
reakce na mimořádné situace (ERC) bude udržovat úzké styky s odbornými
týmy a poskytovat jim pokyny a logistickou a jinou podporu.
5.
V případě potřeby může
Komise vyslat logistickou podporu a pomoc na podporu odborných týmů,
modulů členských států a dalších kapacit pro reakci
nasazených v rámci mechanismu.
Článek 18
Doprava
1.
Komise může podporovat členské státy
při získávání přístupu k vybavení a dopravním
prostředkům, a to:
(a)
poskytováním a sdílením informací o vybavení
a dopravních prostředcích, které mohou být zpřístupněny
členskými státy, s cílem usnadnit sdružování tohoto vybavení nebo
dopravních prostředků;
(b)
podporou členských států při
určování dopravních prostředků, jež mohou být dostupné z jiných
zdrojů včetně obchodního trhu, a usnadňováním
přístupu k nim;
(c)
podporou členských států při
určování vybavení, které může být dostupné z jiných zdrojů
včetně obchodního trhu.
2.
Komise může doplnit dopravní prostředky
poskytované členskými státy poskytnutím dodatečných dopravních
prostředků nezbytných k zajištění rychlé reakce na závažné
katastrofy.
KAPITOLA V
Finanční
ustanovení
Článek 19
Rozpočtové zdroje
1.
Finanční referenční částka pro
provádění tohoto rozhodnutí na období let 2014 až 2020 se stanoví na 513 000 milionů
EUR v běžných cenách.
EUR 276 000 000 v běžných
cenách pochází z okruhu 3 „Bezpečnost a Občanství“
finančního rámce a částka 237 000 000 v běžných
cenách z okruhu 4 „Globální Evropa“.
2.
Prostředky plynoucí z náhrady
nákladů vynaložených příjemci na opatření reakce na
mimořádné situace představují účelově vázané příjmy ve
smyslu čl. 18 odst. 2 finančního nařízení.
3.
Příděl finančních
prostředků uvedený v odstavci 1 může také pokrývat výdaje související
s činnostmi přípravy, monitorování, kontroly, auditu a hodnocení,
které jsou nutné k řízení programu a k dosahování jeho
cílů.
Takové výdaje mohou zahrnovat zejména studie,
setkání odborníků, informační a komunikační činnosti
včetně firemní komunikace politických priorit Evropské unie, pokud
souvisí s obecnými cíli tohoto rozhodnutí, výdaje spojené s informačními
sítěmi zaměřenými na zpracování a výměnu informací
(včetně jejich propojení se stávajícími nebo budoucími systémy,
určenými k podpoře výměny dat napříč
odvětvími, a souvisejícím zařízením), jakož i veškeré
náklady na technickou a administrativní pomoc vynaložené Komisí na správu
programu.
Článek 20
Obecná způsobilá opatření
Pro finanční pomoc
jsou způsobilá tato obecná opatření:
(a)
studie, průzkumy, modelování a vytváření
scénářů pro usnadnění sdílení znalostí, osvědčených
postupů a informací a pro posílení prevence, připravenosti
a účinné odezvy;
(b)
školení, cvičení,
semináře, výměna zaměstnanců a odborníků,
vytváření sítí, demonstrační projekty a přenos
technologií pro posílení prevence, připravenosti a účinné
odezvy;
(c)
opatření v oblasti monitorování,
posuzování a hodnocení;
(d)
informování veřejnosti, vzdělávání
a zvyšování informovanosti a související činnosti šíření
informací, které minimalizují dopady katastrof na občany Unie a které
pomáhají občanům Unie se účinněji chránit;
(e)
zavedení programu zkušeností získaných ze
zásahů a cvičení v rámci mechanismu, včetně
zkušeností z oblastí týkajících se prevence a připravenosti;
(f)
komunikační činnosti a opatření
na podporu zviditelnění práce evropské civilní ochrany v oblasti
prevence, připravenosti a reakce.
Článek 21
Způsobilá opatření prevence a připravenosti
Pro finanční pomoc
jsou způsobilá tato opatření prevence a připravenosti:
(a)
příprava plánů řízení rizik a přehledu
rizik v rámci celé Unie;
(b)
udržování funkcí poskytovaných střediskem
reakce na mimořádné situace (ERC) v souladu s čl. 7
písm. a) za účelem zajištění rychlé reakce v případě
závažné katastrofy;
(c)
vytvoření a udržování nouzové kapacity
prostřednictvím sítě školených odborníků z členských
států, kteří mohou být v krátkém časovém horizontu k dispozici
pro pomoc při monitorovacích, informačních a koordinačních
krocích ERC;
(d)
zřízení a udržování společného
komunikačního a informačního systému pro případy
mimořádných událostí (CECIS) a nástrojů umožňujících
komunikaci a sdílení informací mezi ERC a kontaktními místy
členských států a dalšími účastníky v rámci mechanismu;
(e)
přispívání k rozvoji systémů detekce
a včasného varování a upozornění v případě
katastrof, s cílem umožnit rychlou reakci a podporovat jejich
vzájemné propojení a napojení na ERC a CECIS. Tyto systémy berou
ohled na stávající i budoucí informační, monitorovací nebo
detekční zdroje a systémy a vycházejí z nich;
(f)
plánování operací reakce v rámci mechanismu,
včetně vývoje referenčních scénářů, mapování kapacit
a pohotovostních plánů;
(g)
vytvoření a udržování Evropské kapacity
pro reakci na mimořádné situace uvedené v článku 11.
Finanční příspěvek Unie na
opatření v rámci tohoto bodu má podobu jednotkových nákladů
určených podle druhu kapacity a nepřekročí 25 %
celkových způsobilých nákladů;
(h)
zjišťování a odstraňování
nedostatků Evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace v souladu
s článkem 12.
Opatření přijatá v souladu s tímto
bodem musí vycházet z pečlivé analýzy potřeb a nákladů
a přínosů jednotlivých druhů kapacity, s přihlédnutím
k pravděpodobnosti a dopadu rizika. Finanční
příspěvek Unie na opatření v rámci tohoto bodu
nepřekročí 85 % celkových způsobilých nákladů;
(i)
zajištění dostupnosti potřebné logistické
kapacity pro poskytování technické pomoci a podpory Evropské kapacitě
pro reakci na mimořádné situace, odborným týmům a jiným
modulům a kapacitám pro reakci vyslaným v rámci mechanismu,
jakož i dalším subjektům v terénu;
(j)
pomoc členským státům při
předběžném umístění kapacit pomoci pro mimořádné situace
v logistických střediscích v rámci Unie.
Článek 22
Způsobilá
opatření reakce
Pro finanční pomoc
jsou způsobilá tato opatření reakce:
(a)
vyslání odborných týmů spolu s nezbytným
vybavením, v souladu s článkem 17;
(b)
nasazení kapacit uvedených v čl. 21
písm. g), h) a i) v případě závažných katastrof na
žádost Komise prostřednictvím střediska reakce na mimořádné
situace (ERC);
(c)
podpora členských států při
získávání přístupu k vybavení, dopravním prostředkům
a související logistice, jak je uvedeno v článku 23;
(d)
veškerá další podpůrná a doplňková
opatření nezbytná v rámci mechanismu k dosažení cíle uvedeného
v čl. 3 odst. 1 písm. c).
Článek 23
Způsobilá
opatření spojená s vybavením, dopravními prostředky a související
logistikou
1.
Pro finanční pomoc za účelem
umožnění přístupu k vybavení, dopravním prostředkům
a související logistice v rámci mechanismu jsou způsobilá tato
opatření:
(a)
poskytování a sdílení informací o vybavení
a dopravních prostředcích, které mohou být zpřístupněny
členskými státy, s cílem usnadnit sdružování tohoto vybavení nebo
dopravních prostředků;
(b)
podporou členských států při
určování dopravních prostředků, jež mohou být dostupné z jiných
zdrojů včetně obchodního trhu, a usnadňováním
přístupu k nim;
(c)
podpora členských států při
určování vybavení, které může být dostupné z jiných zdrojů
včetně obchodního trhu;
(d)
financování dopravních prostředků a související
logistiky potřebné pro zajištění rychlé reakce na závažné katastrofy.
Tato opatření jsou způsobilá pro finanční podporu, pouze pokud
jsou splněny tyto podmínky:
·
žádost o pomoc byla podána v rámci mechanismu
v souladu s články 15 a 16,
·
tyto další dopravní prostředky jsou nezbytné
pro zajištění účinnosti reakce na mimořádné situace v rámci
mechanismu,
·
pomoc odpovídá potřebám určeným ERC
a je poskytována podle doporučení stanovených ERC souvisejících
s technickými specifikacemi, kvalitou, časem a způsobem
poskytování,
·
pomoc byla schválena žadatelskou zemí, Organizací
spojených národů nebo jejími agenturami nebo příslušnou mezinárodní
organizací v rámci mechanismu,
·
pomoc doplňuje celkovou humanitární reakci
Unie na katastrofy ve třetích zemích, pokud je zde přítomna.
2.
Výše finanční podpory EU na dopravní
prostředky a související logistiku nepřekročí 85 %
celkových způsobilých nákladů. Finanční podpora Unie na dopravní
prostředky a související logistiku může pokrývat maximálně
100 % celkových způsobilých nákladů, pokud je splněno jedno
z následujících kritérií:
(a)
náklady souvisejí s logistickými operacemi
v dopravních centrech (patří sem mimo jiné nakládání nebo vykládání
nákladu a pronájem skladových prostor);
(b)
 náklady souvisejí s místní dopravou a jsou
nutné k usnadnění sdružování kapacit nebo koordinovanému poskytování
pomoci;
(c)
 náklady souvisejí s přepravou kapacit
uvedených v čl. 21 písm. g), h) a i).
3.
V případě, že se do dopravních
operací a související logistiky zapojuje několik členských
států, může se některý členský stát ujmout vedení v oblasti
žádosti o finanční podporu Unie pro celou operaci.
4.
Pokud členský stát požádá o pomoc
prostřednictvím mechanismu, může také požádat o finanční
podporu Unie pro přepravu kapacit umístěných mimo jeho území.
5.
Pokud členský stát požaduje, aby Komise zadala
zakázku na dopravu a související logistické služby, může Komise
požádat o částečnou úhradu nákladů v souladu s mírami
financování uvedenými v předchozích odstavcích.
Článek 24
Příjemci
Granty podle tohoto rozhodnutí lze poskytnout
právnickým osobám, ať se řídí právem soukromým či veřejným.
Článek 25
Druhy finančních opatření a prováděcí
postupy
1.
Komise provádí finanční pomoc Evropské unie
v souladu s finančním nařízením.
2.
Finanční pomoc na základě tohoto
rozhodnutí může být poskytnuta v některé z forem
stanovených finančním nařízením, zejména ve formě grantů,
náhrady výdajů, zadávání veřejných zakázek či
příspěvků do svěřeneckých fondů.
3.
Za účelem provádění tohoto rozhodnutí
přijme Komise roční pracovní programy v souladu s postupem
uvedeným v čl. 31 odst. 2, s výjimkou opatření,
na která se vztahuje reakce na mimořádné situace z kapitoly IV,
které nelze předvídat předem. Tyto roční pracovní programy
stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provedení a celkovou
částku programu. Obsahují také popis financovaných opatření,
určení částky přidělené na každé opatření a orientační
harmonogram provádění. U grantů tyto programy zahrnují priority,
základní hodnotící kritéria a maximální míru spolufinancování.
Článek 26
Komplementarita a soudržnost opatření Unie
1.
Opatření, která obdrží finanční podporu
na základě tohoto rozhodnutí, neobdrží pomoc z jiných finančních
nástrojů Unie.
Komise zajistí, aby jí žadatelé o finanční
podporu v rámci tohoto rozhodnutí a příjemci takové pomoci
poskytli informace o finanční pomoci obdržené z jiných
zdrojů, včetně souhrnného rozpočtu Unie, a informace
o podaných žádostech o poskytnutí takové pomoci.
2.
Úsilí o součinnost a doplňkovost
zahrnuje i jiné nástroje Unie. V případě reakce ve
třetích zemích zajistí Komise doplňkovost a soudržnost akcí
financovaných na základě tohoto rozhodnutí a akcí financovaných na
základě nařízení (ES) č. 1257/96.
3.
Pokud pomoc v rámci mechanismu přispívá
k širší humanitární reakci Unie, musí být opatření, na něž je
poskytována finanční pomoc na základě tohoto nařízení, v souladu
s humanitárními zásadami uvedenými v Evropském konsensu o humanitární
pomoci.
Článek 27
Ochrana finančních zájmů Unie
1.
Komise přijme vhodná opatření, kterými
zajistí, že při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí
jsou finanční zájmy Evropské unie chráněny uplatněním preventivních
opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným protiprávním
činnostem prostřednictvím účinných kontrol a v případě
zjištění nesrovnalostí vymáháním veškerých neoprávněně
vyplacených částek a případně prostřednictvím
účinných, přiměřených a odrazujících sankcí.
2.
Komise nebo její zástupci a Účetní
dvůr mají auditní pravomoc na základě dokumentů a kontrol
na místě nad všemi příjemci grantů, dodavateli a subdodavateli,
kteří obdrželi finanční prostředky EU na základě tohoto
rozhodnutí.
Evropský úřad pro boj proti podvodům
(OLAF) může provádět kontroly na místě a inspekce
hospodářských subjektů přímo nebo nepřímo dotčených
tímto financováním v souladu s postupy stanovenými v nařízení
(Euratom, ES) č. 2185/96 za účelem zjištění, zda nedošlo
k podvodu, korupci nebo jakékoli jiné protiprávní činnosti
poškozující finanční zájmy Unie v souvislosti s grantovou
dohodou, rozhodnutím o poskytnutí grantu nebo se zakázkou týkající se
financování prováděného Unií.
Aniž je dotčen odstavec 1 a 2, dohody
o spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními
organizacemi, grantové dohody a rozhodnutí o poskytnutí grantu
a zakázky vyplývající z provádění tohoto rozhodnutí
výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění
auditů, kontrol na místě a inspekcí.
KAPITOLA VI
Obecná ustanovení
Článek 28
Účast
třetích zemí a mezinárodních organizací
1.         Mechanismus je otevřen
účasti:
(a)
zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO),
které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), a to
v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP,
a dalších evropských zemí, pokud to dohody a postupy umožňují;
(b)
přistupujících zemí, kandidátských zemí
a potenciálních kandidátských zemí v souladu s obecnými zásadami
a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech
Unie stanovených příslušnými rámcovými dohodami a rozhodnutími Rady
přidružení nebo obdobnými dohodami.
2.         Finanční pomoc uvedená v článku
20 a čl. 21 písm. a) až f) může být poskytnuta
rovněž zemím spadajícím do působnosti evropské politiky sousedství,
jakož i potenciálním kandidátským zemím, které se neúčastní mechanismu.
3.         Mezinárodní nebo regionální
organizace mohou spolupracovat na činnostech v rámci mechanismu,
pokud to umožňují dvoustranné nebo mnohostranné dohody mezi těmito
organizacemi a Unií.
Článek 29
Příslušné
orgány
Pro účely použití tohoto rozhodnutí
určí členské státy příslušné orgány a uvědomí o nich
odpovídajícím způsobem Komisi.
Článek 30
Prováděcí
akty
1.
Komise přijímá prováděcí akty týkající
se:
(a)
fungování střediska reakce na mimořádné
situace (ERC) podle čl. 7 písm. a);
(b)
fungování společného komunikačního
a informačního systému pro případy mimořádných událostí
(CECIS) podle čl. 7 písm. b);
(c)
postupů pro odborné týmy podle článku 17,
včetně podmínek pro výběr odborníků;
(d)
podmínek pro určení modulů podle
článku 8;
(e)
podmínek pro prostředky využitelné pro asistenční
zásah podle článku 9;
(f)
fungování kapacity pro reakci na mimořádné
situace v podobě dobrovolného souboru kapacit podle článku 11;
(g)
postupů pro zjišťování a odstraňování
nedostatků Evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace podle
článku 12;
(h)
postupů pro program odborné přípravy
podle článku 13;
(i)
postupů použitelných pro zásahy v rámci
Evropské unie podle článku 15, jakož i zásahů mimo Unii podle
článku 16;
(j)
postupů pro dopravu podle článků 18
a 23.
2.
Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu
s přezkumným postupem uvedeným v čl. 31 odst. 2.
Článek 31
Postup
projednání ve výboru
1.
Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem
ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se
článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor žádné
stanovisko nezaujme, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije
se třetí pododstavec čl. 5 odst. 4 nařízení Rady (EU)
č. 182/2011.
Článek 32
Hodnocení
1.
Opatření, která obdrží finanční podporu,
se pravidelně monitorují za účelem sledování jejich provádění.
2.
Komise vyhodnotí uplatňování tohoto rozhodnutí
a předloží Evropskému parlamentu a Radě:
(a)
do 30. června 2017 zprávu o prozatímním
hodnocení získaných výsledků a o kvalitativních a kvantitativních
aspektech provádění tohoto rozhodnutí;
(b)
do 31. prosince 2018 sdělení o pokračujícím
provádění tohoto rozhodnutí;
(c)
do 31. prosince 2021 zprávu o následném
hodnocení (ex post).
K závěrům případně
přiloží návrhy na změny tohoto rozhodnutí.
KAPITOLA VII
Závěrečná
ustanovení
Článek 33
Přechodné
ustanovení
1.
Opatření, která byla zahájena před 1.
lednem 2014 na základě rozhodnutí 2007/162/ES, Euratom[37], jsou v příslušných
případech nadále vyřizována v souladu s uvedeným
rozhodnutím.
2.
Členské státy zajistí na vnitrostátní úrovni
hladký přechod mezi opatřeními prováděnými v rámci
předchozího finančního nástroje civilní ochrany a opatřeními,
která mají být provedena v rámci nových ustanovení uvedených v tomto
rozhodnutí.
Článek 34
Zrušení
Zrušují se rozhodnutí 2007/162/ES, Euratom
a 2007/779/ES, Euratom. Aniž je dotčen čl. 33 odst. 1,
články 1 až 14 rozhodnutí 2007/162/ES, Euratom se budou nadále používat do
31. prosince 2013 včetně.
Odkazy na zrušená rozhodnutí se považují za
odkazy na toto rozhodnutí a budou vykládány v souladu se srovnávací
tabulkou uvedenou v příloze.
Článek 35
Vstup
v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Články 19 až 27 (finanční
ustanovení) se však použijí až ode dne 1. ledna 2014.
Článek 36
Příjemci
Toto rozhodnutí
je určeno členským státům v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
PŘÍLOHA 1
Srovnávací
tabulka
 Rozhodnutí Rady 2007/162/ES, Euratom || Rozhodnutí Rady 2007/779/ES, Euratom || Toto rozhodnutí
 Čl. 1 odst. 1 ||   || _
 Čl. 1 odst. 2 ||   || Čl. 1 odst. 4
 Čl. 1 odst. 3 ||   || _
 Čl. 1 odst. 4 ||   || Čl. 2 odst. 3
   || Čl. 1 odst. 1 || _
   || Čl. 1 odst. 2 první pododstavec || Čl. 1 odst. 2
   || Čl. 1 odst. 2 druhý pododstavec || Čl. 1 odst. 6
 Čl. 2 odst. 1 ||   || Čl. 2 odst. 1
 Čl. 2 odst. 2 ||   || Čl. 2 odst. 2
 Čl. 2 odst. 3 ||   || Čl. 1 odst. 7
   || Čl. 2 odst. 1 || _
   || Čl. 2 odst. 2 || Čl. 13 odst. 1 písm. a)
   || Čl. 2 odst. 3 || Čl. 13 odst. 1 písm. c)
   || Čl. 2 odst. 4 || Čl. 7 písm. d)
   || Čl. 2 odst. 5 || Čl. 7 písm. a)
   || Čl. 2 odst. 6 || Čl. 7 písm. b)
   || Čl. 2 odst. 7 || Čl. 7 písm. c)
   || Čl. 2 odst. 8 || Čl. 18 odst. 1
   || Čl. 2 odst. 9 || Čl. 18 odst. 2
   || Čl. 2 odst. 10 || Čl. 16 odst. 7
   || Čl. 2 odst. 11 || _
 Článek 3 || Článek 3 || Článek 4
 Čl. 4 odst. 1 ||   || Článek 20
 Čl. 4 odst. 2 písm. a) ||   || Čl. 22 písm. a)
 Čl. 4 odst. 2 písm. b) ||   || Čl. 22 písm. c) a Čl. 23 odst. 1 písm. a), b) a c)
 Čl. 4 odst. 2 písm. c) ||   || Čl. 23 odst. 1 písm. d)
 Čl. 4 odst. 3 ||   || Čl. 23 odst. 2
 Čl. 4 odst. 4 ||   || Čl. 30 odst. 1 písm. j)
   || Čl. 4 odst. 1 || Čl. 9 odst. 1
   || Čl. 4 odst. 2 || Čl. 9 odst. 2
   || Čl. 4 odst. 3 || Čl. 8 odst. 1 a 2
   || Čl. 4 odst. 4 || Čl. 9 odst. 3
   || Čl. 4 odst. 5 || Čl. 9 odst. 4
   || Čl. 4 odst. 6 || Čl. 9 odst. 5
   || Čl. 4 odst. 7 || Čl. 9 odst. 8
   || Čl. 4 odst. 8 || Čl. 9 odst. 6
 Článek 5 ||   || Článek 24
   || Čl. 5 odst. 1 || Čl. 7 písm. a)
   || Čl. 5 odst. 2 || Čl. 7 písm. b)
   || Čl. 5 odst. 3 || Čl. 7 písm. c)
   || Čl. 5 odst. 4 || Čl. 7 písm. d)
   || Čl. 5 odst. 5 || Čl. 13 odst. 1 písm. a)
   || Čl. 5 odst. 6 || _
   || Čl. 5 odst. 7 || Čl. 13 odst. 1 písm. d)
   || Čl. 5 odst. 8 || Čl. 13 odst. 1 písm. e)
   || Čl. 5 odst. 9 || Článek 18
   || Čl. 5 odst. 10 || Čl. 7 písm. e)
   || Čl. 5 odst. 11 || Čl. 7 písm. g)
 Čl. 6 odst. 1 ||   || Čl. 25 odst. 1
 Čl. 6 odst. 2 ||   || Čl. 25 odst. 2
 Čl. 6 odst. 3 ||   || Čl. 25 odst. 3 druhá a třetí věta
 Čl. 6 odst. 4 ||   || Čl. 25 odst. 3 druhá a třetí věta
 Čl. 6 odst. 5 ||   || Čl. 25 odst. 3 první věta
 Čl. 6 odst. 6 ||   || _
   || Článek 6 || Článek 14
 Článek 7 ||   || Čl. 28 odst. 1
   || Čl. 7 odst. 1 || Čl. 15 odst. 1
   || Čl. 7 odst. 2 || Čl. 15 odst. 3
   || Čl. 7 odst. 2 písm. a) || Čl. 15 odst. 3 písm. a)
   || Čl. 7 odst. 2 písm. c) || Čl. 15 odst. 3 písm. b)
   || Čl. 7 odst. 2 písm. b) || Čl. 15 odst. 3 písm. d)
   || Čl. 7 odst. 3 první a třetí věta || Čl. 15 odst. 4 a čl. 16 odst. 5
   || Čl. 7 odst. 4 || Čl. 15 odst. 5
   || Čl. 7 odst. 5 || _
   || Čl. 7 odst. 6 || Čl. 17 odst. 4 první věta
 Článek 8 ||   || Článek 26
   || Čl. 8 odst. 1 první pododstavec || Čl. 16 odst. 1
   || Čl. 8 odst. 1 druhý pododstavec || Čl. 16 odst. 6 první věta
   || Čl. 8 odst. 1 třetí pododstavec || _
   || Čl. 8 odst. 1 čtvrtý pododstavec || _
   || Čl. 8 odst. 2 || Čl. 16 odst. 3
   || Čl. 8 odst. 3 || _
   || Čl. 8 odst. 4 písm. a) || Čl. 16 odst. 2 písm. a)
   || Čl. 8 odst. 4 písm. b) || Čl. 16 odst. 2 písm. c)
   || Čl. 8 odst. 4 písm. c) || Čl. 16 odst. 2 písm. d)
   || Čl. 8 odst. 4 písm. d) || Čl. 16 odst. 2 písm. e)
   || Čl. 8 odst. 5 || Čl. 16 odst. 8
   || Čl. 8 odst. 6 první pododstavec || Čl. 17 odst. 1 a čl. 3 písm. b)
   || Čl. 8 odst. 6 druhý pododstavec || Čl. 17 odst. 4 druhá věta
   || Čl. 8 odst. 7 první pododstavec || _
   || Čl. 8 odst. 7 druhý pododstavec || Čl. 16 odst. 6 druhá věta
   || Čl. 8 odst. 7 třetí pododstavec || Čl. 16 odst. 9
   || Čl. 8 odst. 7 čtvrtý pododstavec || Čl. 16 odst. 11
   || Čl. 8 odst. 7 pátý pododstavec || _
   || Čl. 8 odst. 8 || Čl. 16 odst. 10
   || Čl. 8 odst. 9 písm. a) || Čl. 16 odst. 12
   || Čl. 8 odst. 9 písm. b) || Čl. 16 odst. 13
 Článek 9 ||   || Čl. 16 odst. 6
   || Článek 9 || Článek 18
 Článek 10 ||   || Čl. 19 odst. 3
   || Článek 10 || Článek 28
 Článek 11 ||   || _
   || Článek 11 || Článek 29
 Čl. 12 odst. 1 ||   || Čl. 27 odst. 1
 Čl. 12 odst. 2 ||   || _
 Čl. 12 odst. 3 ||   || _
 Čl. 12 odst. 4 ||   || _
 Čl. 12 odst. 5 ||   || _
   || Čl. 12 odst. 1 || Čl. 30 odst. 1 písm. e)
   || Čl. 12 odst. 2 || Čl. 30 odst. 1 písm. a)
   || Čl. 12 odst. 3 || Čl. 30 odst. 1 písm. b)
   || Čl. 12 odst. 4 || Čl. 30 odst. 1 písm. c)
   || Čl. 12 odst. 5 || Čl. 30 odst. 1 písm. h)
   || Čl. 12 odst. 6 || Čl. 30 odst. 1 písm. d)
   || Čl. 12 odst. 7 || _
   || Čl. 12 odst. 8 || _
   || Čl. 12 odst. 9 || Čl. 30 odst. 1 písm. i)
 Článek 13 || Článek 13 || Článek 31
 Článek 14 ||   || Článek 19
 Článek 15 || Článek 14 || Článek 32
   || Článek 15 || Článek 34
 Článek 16 ||   || Čl. 35 odst. 2
 Článek 17 || Článek 16 || Článek 36
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ
VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název
návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle
              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro monitorování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodům a nesrovnalostem
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové
linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný
dopad na operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Návrh směrnice Evropského parlamentu
a Rady o mechanismu civilní ochrany Unie

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[38]

Dotčená oblast politiky a související
činnost/činnosti:
23 03 – Finanční nástroj pro civilní
ochranu

1.3.
Povaha návrhu/podnětu

¨ Návrh/podnět
se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu/přípravné akci[39]
ü Návrh/podnět se
týká prodloužení stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Tímto rozhodnutím se zřizuje mechanismus civilní
ochrany Unie (dále jen mechanismus) s cílem podporovat, koordinovat
a doplňovat opatření členských států v oblasti
civilní ochrany při zlepšování účinnosti systémů pro prevenci,
přípravu a reakci na přírodní a člověkem
způsobené katastrofy.

1.4.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity
ABM/ABB

Specifický cíl č. 1
dosáhnout
vysoké úrovně ochrany před katastrofami prostřednictvím prevence
nebo omezení jejich účinků a rozvíjením kultury prevence;
Specifický cíl č. 2
ZVYŠOVAT
STAV PŘIPRAVENOSTI UNIE V OBLASTI REAKCE NA KATASTROFY;
Specifický cíl č. 3
USNADNIT
RYCHLÉ A ÚČINNÉ ZÁSAHY REAKCE NA MIMOŘÁDNÉ SITUACE V PŘÍPADĚ
ZÁVAŽNÝCH KATASTROF NEBO JEJICH HROZBY.
Příslušné aktivity ABM/ABB
23 03
Finanční nástroj pro civilní ochranu

1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte
dopady, které by návrh/podnět měl mít na příjemce/cílové
skupiny.
Cílem návrhu je:
– umožnit Unii podporovat, koordinovat
a doplňovat opatření členských států v oblasti
civilní ochrany prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie (mechanismus)
v rámci víceletého finančního rámce pro roky 2014–2020, a to
zejména:
a) opatření k předcházení
nebo snížení účinků katastrofy a
b) opatření určené k posílení
připravenosti EU reagovat na katastrofy, včetně opatření
pro zvyšování informovanosti občanů EU;
c) opatření v oblasti
asistenčních zásahů při katastrofách v rámci mechanismu;
Tento návrh umožní pokračování činností
v oblasti prevence katastrof, připravenosti a reakce na ně,
kterých se týká rozhodnutí Rady 2007/779/ES, Euratom a které jsou
financovány prostřednictvím finančního nástroje pro civilní ochranu
(2007/162/ES, Euratom). To zahrnuje vytvoření Evropské
kapacity pro reakci na mimořádné situace založené na
předem vyčleněných kapacitách členských států, vývoj evropského střediska reakce na mimořádné situace,
posílení a zefektivnění dopravních opatření a podporu
členským státům v rozvoji národních plánů řízení
rizik.

1.4.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
Specifický cíl: Dosáhnout
vysoké úrovně ochrany před katastrofami prostřednictvím prevence
nebo omezení jejich účinků a rozvíjením kultury prevence
1. Počet členských států
s vypracovaným národním hodnocením rizik a plánem řízení rizika
katastrof;
2. Počet a typ studií a projektů
zaměřených na zlepšení znalostní základny;
3. Zavádění nových technologií.
Specifický cíl: Zvyšovat stav připravenosti Unie
v oblasti reakce na katastrofy
1. Počet kvalifikovaných
odborníků na požadované úrovni;
2. Počet školení a cvičení
a typy kurzů zařazených do programu učebního plánu školení;
3. Počet výměn v rámci
vzdělávací sítě EU;
4. Počet a typ kapacit vyčleněných
na dobrovolný soubor kapacit (kapacita pro reakci na mimořádné situace);
5. Počet členských států
vyčleňujících kapacity do dobrovolného souboru;
6. Částky spolufinancování ze strany EU pro
prostředky v dobrovolném souboru;
7. Počet a typ zjištěných kritických
nedostatků kapacity;
8. Počet a typ odstraněných
nedostatků se spolufinancováním EU a bez něj;
9. Scénáře reakce na mimořádné události v rámci
EU i mimo ni, vytvořené Komisí s podporou členských
států a pokrývající celou škálu potenciálních závažných katastrof;
10. Souhrnný popis prostředků dostupných
v členských státech, jakož i analýza nedostatků,
vytvořené Komisí s podporou členských států.
Specifický cíl: Usnadnit rychlé a účinné
zásahy reakce na mimořádné situace v případě závažných
katastrof nebo jejich hrozby
1. Rychlost operací: čas mezi žádostí o pomoc
a nasazení na místě pomoci, jakož i plná provozuschopnost
týmů zabývajících se posouzením/koordinací;
2. Poměr mezi kapacitami nasazenými ze souboru
a dalšími nabídkami ad hoc od členských států;
3. Míra splnění nejnaléhavějších prioritních
potřeb;
4. Počet a rozsah grantů a služeb
v oblasti dopravy;
5. Čas potřebný pro zpracování jednotlivých
žádostí o grant/službu, jakož i celkový čas vynaložený na
zpracování finančních operací;
6. Částky na spolufinancování dopravních operací
ze strany EU (včetně průměrné ceny na operaci);
7. Podíl spolufinancování dopravy ze strany EU
vůči celkové částce nákladů na dopravu;
8. Počet grantů/služeb a celková
částka spolufinancování dopravy ze strany EU poskytnutá dotčeným
členským státům.

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém
nebo dlouhodobém horizontu

Politika
civilní ochrany EU vychází z časově neomezeného rozhodnutí Rady
2007/779/ES, Euratom a z rozhodnutí Rady 2007/162/ES, Euratom. Druhé
z nich zajišťuje financování opatření v rámci mechanismu
a jeho platnost vyprší koncem roku 2013.
V zájmu
zjednodušení byly oba výše uvedené legislativní návrhy sloučeny do
jediného legislativního návrhu, jehož cílem je zlepšení a další posílení
mechanismu civilní ochrany EU v rámci víceletého finančního rámce pro
období 2014–2020.
Tento
návrh navazuje na dva existující právní předpisy, které společně
se sdělením „Na cestě k důraznější evropské reakci na
katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci“ z roku 2010
upravují civilní ochranu, a přihlíží k nedostatkům
zjištěným při komplexním hodnocení právních předpisů
v oblasti civilní ochrany pro období 2007–2009.
Cílem
tohoto návrhu je podporovat opatření k odstranění
nedostatků zjištěných při tomto hodnocení. Hlavní opatření
jsou:
(1)
vytvoření střediska reakce na mimořádné situace (ERC), které
zajišťuje provozní kapacitu 24 hodin denně a sedm dní v týdnu
a slouží členským státům a Komisi pro účely mechanismu;
(2)
přechod od spolupráce, která byla doposud reaktivní a „ad hoc“,
na systém předem plánované, předem dohodnuté a předvídatelné
civilní ochrany EU;
(3)
zjišťování a odstraňování kritických nedostatků kapacity
pro reakci;
(4)
zlepšení finanční a dopravně logistické podpory a dosažení
efektivnějších dopravních operací a (5) vypracování národních
plánů řízení rizik a přehledu rizik v celé EU.

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Přidaná hodnota EU se může projevovat ve
formě:
– snižování ztrát na lidských životech, ekologických,
hospodářských a hmotných škod,
– lepší koordinace činností civilní ochrany,
neboť všechny nabídky pomoci jsou shromažďovány v monitorovacím
a informačním středisku, kde je mohou přejímat orgány
dotčeného státu,
– efektivnosti nákladů, protože pomoc
přijímanou dotčeným státem lze dopravními postupy sdružovat s pomocí
od ostatních zemí,
– zlepšení účinnosti v důsledku vyšší
úrovně připravenosti a soudržnější politiky řízení
rizik katastrof,
– koherentní a účinné reakce díky
vytvoření kapacity pro rychlou reakci připravené v případě
potřeby pomoci kdekoli v EU i ve třetích zemích,
– lepší zviditelnění reakce EU na katastrofy,
– lepšího využívání omezených zdrojů díky sdílení
prostředků financovaných EU.

1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností
v minulosti

Tyto návrhy vycházejí ze:
– zkušeností získaných z mimořádných situací
řešených mechanismem od doby jeho vytvoření v roce 2001,
– zkušeností získaných z projektů
financovaných v rámci výzev zveřejněných od roku 2007 v oblasti
připravenosti a prevence,
– zkušeností získaných z pilotního projektu
financovaného v rámci výzvy s názvem„Výzva k předkládání
návrhů na pilotní projekt na posílení spolupráce mezi členskými státy
v boji proti lesním požárům“, zveřejněné v roce 2008,
– zkušeností získaných ze 17 projektů a 3
zakázek financovaných v rámci přípravné akce na schopnost rychlé
reakce EU,
–
usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. září 2007 o přírodních
katastrofách letošního léta,
– sdělení o posílení schopnosti Unie
reagovat na katastrofy (KOM(2008) 130),
–
prohlášení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2008 o včasném
varování občanů při závažných mimořádných událostech,
–
usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. června 2008 o posílení
schopnosti Unie reagovat na katastrofy,
– sdělení o „přístupu Společenství
v oblasti prevence přírodních katastrof a katastrof způsobených
člověkem“ (KOM(2009) 82),
– sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě
„Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha
civilní ochrany a humanitární pomoci“ (KOM(2010) 600 v konečném
znění) ze dne 26. října 2010, jakož i ze sdělení
„o posílení schopnosti Unie reagovat na katastrofy“ (KOM(2008) 130 v konečném
znění),
– vyhodnocení uplatňování mechanismu civilní
ochrany a finančního nástroje pro civilní ochranu v letech
2007–2009 (Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě SEK(2011) 1311
v konečném znění), zahrnující rovněž přípravnou akci
na schopnost rychlé reakce EU, přijatou dne 10. listopadu 2011
(KOM(2011) 696).

1.5.4.
Provázanost a možná součinnost s dalšími
finančními nástroji

Soulad s těmito nařízeními:
– nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne
20. června 1996 o humanitární pomoci,
– nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se
zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost,
– nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze
dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské
unie,
– nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení
nástroje stability.

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

ü Časově neomezený návrh/podnět
Časově omezená finanční
ustanovení:
–
ü Rozpočtové příděly pokrývají období 1.1.2014–31.12.2020
–
ü  Finanční dopad od 1.1.2014 do 31.12.2020 (platby do 31.12.2022)

1.7.
Předpokládané způsoby řízení[40]

ü Přímé centralizované řízení prováděné Komisí
¨ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny:
–
¨  výkonným agenturám
–
¨  subjektům zřízeným Společenstvími[41]
–
¨  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům/subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a určeným v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
¨ Sdílené řízení s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
X Společné řízení s mezinárodními
organizacemi orgány OSN
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části
„Poznámky“.
Poznámky
Nelze použít

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro monitorování a podávání zpráv

Upřesněte
četnost a podmínky.
Akce a opatření, které obdrží finanční
podporu v rámci těchto rozhodnutí, jsou pravidelně monitorovány.
Komise připraví a předloží Evropskému
parlamentu a Radě:
– zprávu o prozatímním hodnocení do 30. června 2017,
– sdělení o pokračujícím provádění
tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2018,
– zprávu o následném hodnocení do 31. prosince 2021.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

Pokud nebudou zajištěna žádná pracovní místa,
nedostatek zaměstnanců může vést k riziku nemožnosti:
– reagovat na všechny úkoly, které vyplývají z nárůstu
počtu operací civilní ochrany, a to zejména vzhledem k nové
širší roli připadající středisku reakce na mimořádné situace a
k naléhavým politickým potřebám,
– vytvářet/přidávat činnosti,
– využívat/vyvíjet nové technologické systémy zajišťující
nepřetržitou dostupnost,
– vhodně reagovat na hrozící mimořádné
situace v civilní ochraně.

2.2.2.
Předpokládané kontrolní metody

 Informace o uspořádání systému vnitřní kontroly V návrhu právního předpisu se předpokládá použití existujícího systému vnitřní kontroly jako záruky, že se finanční prostředky dostupné v rámci nového nástroje budou využívat správně a v souladu s příslušnými právními předpisy.   Současný systém je uspořádán takto: 1. Vnitřní kontrolní systém v rámci GŘ ECHO (3 osoby) zaměřený na dodržování platných správních postupů a právních předpisů platných v oblasti civilní ochrany. Pro tento účel se používají standardy vnitřní kontroly; 2. audit grantů a zakázek poskytnutých v rámci nástroje prováděný auditory GŘ ECHO (6 auditorů); 3. hodnocení činnosti externími partnery.   Audit opatření mohou provádět rovněž externí subjekty 1. OLAF (případy podvodů); 2. Účetní dvůr. Plánuje se zachování současného systému kontroly. V souvislosti se zvýšeným dostupného financování prostřednictvím nástroje lze předpokládat zvýšené zaměření na civilní ochranu za účelem řádné kontroly vynakládání finančních prostředků z nástroje.   Odhad nákladů a přínosů U interního auditu odhadované náklady na činnosti související s návrhem právního předpisu činí odhadem 19 000 EUR (127 000 EUR*3*0,05), pokud se 5 % dostupné pracovní doby věnuje civilní ochraně. Pro GŘ ECHO pracuje v současné době 6 externích auditorů. Pokud věnují 5 % své pracovní doby na transakce spolufinancované/financované novým finančním nástrojem civilní ochrany, bude to znamenat náklady na externí audit ve výši cca. 38 000 EUR Zkušenosti z minulosti ukazují, že přínosy kontroly by měly převážit nad náklady a poskytovat lepší soulad se současnými předpisy. Výsledky auditů provedených v minulosti vykázaly snížení celkového příspěvku EU po odečtení nákladů, které nejsou způsobilé ke spolufinancování.   Posouzení očekávané úrovně rizika nesouladu Jak ukázaly předchozí audity projektu spolufinancovaného ze současného nástroje, hrozí riziko nesprávného použití finančních prostředků. Z tohoto důvodu je rozumné navrhnout stávající systém pro budoucí opatření. S ohledem na větší množství volných finančních prostředků lze předpokládat zvýšení počtu externích auditorů. Odhadovaná míra souladu by měla dosáhnout 98 % (úroveň chyb nižší než 2 %).

2.3.
Opatření k zamezení podvodům a nesrovnalostem

Uveďte stávající
nebo plánovaná opatření k prevenci a ochraně.
ECHO dále vypracuje vlastní strategii boje proti
podvodům v souladu s novou strategií Komise pro boj proti
podvodům (CAFS) přijatou dne 24. června 2011, jejímž
cílem mimo jiné je zajistit, aby:
vnitřní kontroly v rámci ECHO týkající se
boje proti podvodům byly plně v souladu s CAFS;
se přístup ECHO k boji proti podvodům
na základě řízení rizik zaměřil na zjištění oblastí
rizika podvodu a vhodné reakce na ně;
systémy používané pro vynakládání finančních
prostředků EU ve třetích zemích umožňovaly vyhledání
důležitých údajů s cílem poskytnout je jako podklad pro
řízení rizik podvodu (např. dvojí financování);
mohly být v případě potřeby
zřízeny skupiny pro vytváření sítí a odpovídající nástroje IT
určené k analýze případů podvodu týkajících se odvětví
vnější pomoci.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené
výdajové rozpočtové linie

·      Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí podle
okruhů a rozpočtových linií víceletého finančního rámce.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo a název || RP/NP[42] || ze zemí ESVO[43] || z kandidátských zemí[44] || ze třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. a) finančního nařízení
 3 || 23 03 01 Civilní ochrana v rámci Unie   || RP || ANO || ANO* || ANO* || NE
 3 || 23 01 04 02 Civilní ochrana – Výdaje na správu a řízení || NP || ANO || NE || NE || NE
 4 || 23 03 06 Zásahy civilní ochrany ve třetích zemích || RP || ANO || ANO* || ANO* || NE
*
Nástroj je
otevřen účasti kandidátských zemí a zemí EHP (Island,
Lichtenštejnsko a Norsko).
·      Nové vyžádané rozpočtové linie
V pořadí podle okruhů a rozpočtových
linií víceletého finančního rámce.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo [Okruh………………………………………] || RP/NP || ze zemí ESVO || z kandidátských zemí || ze třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. a) finančního nařízení
   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo || Okruh 3 Bezpečnost a občanství
 GŘ: ECHO – humanitární pomoc a civilní ochrana ||   ||   || 2014[45] || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 a následující roky || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 23 03 01 Civilní ochrana v rámci Unie || Závazky || 36,4 || 37,4 || 38,4 || 38,4 || 39,4 || 40,4 || 41,4 || Nelze použít || 271,8
 Platby || 30 || 34 || 34 || 34 || 35 || 35 || 35 || 34,8 || 271,8
 Prostředky správní povahy financované z finančního krytí pro zvláštní programy[46] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 23 01 04 02 – Výdaje na správu a řízení ||   || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || Nelze použít || 4,2
 CELKEM prostředky z OKRUHU 3 víceletého finančního rámce || Závazky || 37 || 38 || 39 || 39 || 40 || 41 || 42 || Nelze použít || 276
 Platby || 30,6 || 34,6 || 34,6 || 34,6 || 35,6 || 35,6 || 35,6 || 34,8 || 276
 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo || Okruh 4 Globální Evropa
 GŘ: ECHO – humanitární pomoc a civilní ochrana ||   ||   || 2014[47] || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 a následující roky || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 23 03 06 Zásahy civilní ochrany ve třetích zemích || Závazky || 32 || 33 || 33 || 34 || 34 || 35 || 36 || Nelze použít || 237
 Platby || 25 || 30 || 30 || 31 || 31 || 32 || 33 || 25 || 237
 CELKEM prostředky z OKRUHU 4 víceletého finančního rámce || Závazky || 32 || 33 || 33 || 34 || 34 || 35 || 36 ||   || 237
 Platby || 25 || 30 || 30 || 31 || 31 || 32 || 33 || 25 || 237
  CELKEM operační prostředky || Závazky || 69 || 71 || 72 || 73 || 74 || 76 || 78 || Nelze použít || 513
 Platby || 55 || 64 || 64 || 65 || 66 || 67 || 68 || 64 || 513
  CELKEM prostředky správní povahy financované z finančního krytí pro zvláštní programy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || 69 || 71 || 72 || 73 || 74 || 76 || 78 || Nelze použít || 513
 Platby || 55 || 64 || 64 || 65 || 66 || 67 || 68 || 64 || 513
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 GŘ: ECHO – humanitární pomoc a civilní ochrana ||
  Lidské zdroje || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 48,314
  Ostatní správní výdaje || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 4,2
 CELKEM GŘ ECHO – humanitární pomoc a civilní ochrana || Prostředky ||   7,502   || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 52,514
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 7,502   || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 52,514
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 a následující roky || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 76,502 || 78,502 || 79,502 || 80,502 || 81,502 || 83,502 || 85,502 || Nelze použít || 565,514
 Platby || 62,502 || 71,502 || 71,502 || 72,502 || 73,502 || 74,502 || 75,502 || 64,000 || 565,514

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační prostředky

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
–
ü  Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[48] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Celkem náklady
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1 – Prevence[49]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Počet financovaných projektů pro prevenci || Grantové dohody || 0,3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 70 || 21
 Studie || Počet zakázek || 0,1 || 5 || 0,5 || 5 || 0,5 || 5 || 0,5 || 5 || 0,5 || 5 || 0,5 || 5 || 0,5 || 5 || 0,5 || 35 || 3,5
 Mezisoučet pro specifický cíl č. 1 || 15 || 3,5 || 15 || 3,5 || 15 || 3,5 || 15 || 3,5 || 15 || 3,5 || 15 || 3,5 || 15 || 3,5 || 105 || 24,5
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2 – Připravenost ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Počet financovaných projektů pro připravenost (vč. školení a cvičení) || Grantové dohody a zakázky || 0,5 || 50 || 25 || 54 || 27 || 56 || 28 || 58 || 29 || 60 || 30 || 64 || 32 || 62 || 31 || 404 || 202
 Systémy včasného varování || Počet správních ujednání || 0,4 || 5 || 2 || 5 || 2 || 5 || 2 || 5 || 2 || 5 || 2 || 5 || 2 || 5 || 2 || 35 || 14
 Kapacita pro reakci na mimořádné situace || Počet grantových dohod + zakázek || 1 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 19 || 19 || 115 || 115
 Mezisoučet pro specifický cíl č. 2 || 71 || 43 || 75 || 45 || 77 || 46 || 79 || 47 || 81 || 48 || 85 || 50 || 86 || 52 || 554 || 331
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 3 – Reakce[50]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Nasazení odborníků || Počet zakázek || 0,005 || 200[51] || 1 || 200 || 1 || 200 || 1 || 200 || 1 || 200 || 1 || 200 || 1 || 200 || 1 || 1 400 || 7
  Počet dopravních operací v rámci EU || Grantová dohoda/zakázka na služby || 0,250 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 14 || 3,5
  Počet dopravních operací mimo EU || Grantová dohoda/zakázka na služby || 0,3 || 70[52] || 21 || 70 || 21 || 70 || 21 || 70 || 21 || 70 || 21 || 70 || 21 || 70 || 21 || 490 || 147
 Mezisoučet pro specifický cíl č. 3 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 1 904 || 157,5
 NÁKLADY CELKEM || 358 || 69 || 362 || 71 || 364 || 72 || 366 || 73 || 368 || 74 || 372 || 76 || 373 || 78 || 2 563 || 513
   ||

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–
ü  Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || 2014 [53] || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 48,314
 Ostatní správní výdaje || 0,550 || 0,550 || 0,550 || 0,550 || 0,550 || 0,550 || 0,550 || 3,85
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 7,452   || 7,452   || 7,452   || 7,452   || 7,452   || 7,452   || 7,452   || 52,164
 Mimo OKRUH 5[54] víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 4,2
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 8,052   || 8,052   || 8,052   || 8,052   || 8,052   || 8,052   || 8,052   || 56,364

3.2.3.2.
Odhadované potřeby v oblasti lidských
zdrojů
3.2.3.3.
¨      Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů

–
ü  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále:
Odhad
vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1
desetinné místo)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (úředníci a dočasní zaměstnanci)
 23 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 35 || 35 || 35 || 35 || 35 || 35 || 35
 XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE – Full-Time Equivalent)[55]
 23 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 36 || 36 || 36 || 36 || 36 || 36 || 36
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [56] || – v ústředí[57] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 71 || 71 || 71 || 71 || 71 || 71 || 71
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ a případně doplněny
z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ
poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem
na rozpočtová omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Správa grantových dohod a zakázek, provádění politiky a sledování jejího fungování, administrativní podpora.
 Externí zaměstnanci || Zajištění provozu střediska reakce na mimořádné situace 24 hodin denně a sedm dní v týdnu, nezbytná práce v terénu, administrativní podpora.

3.2.4.
Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

–
ü  Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým
finančním rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové linie a odpovídající částky.
Nový
víceletý finanční rámec 2014–2020 podle sdělení „Rozpočet –
Evropa 2020“ (KOM(2011) 500 v konečném znění)
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo
změnu víceletého finančního rámce[58].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.

3.2.5.
Příspěvky třetích stran

–
Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
podle následujícího odhadu:
Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na
3 desetinná místa)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkem
 Příspěvky zemí ESVO na rozpočtové linie 230301 + 230306[59] || 0,650 || 0,650 || 0,650 || 0,650 || 0,650 || 0,650 || 0,650 || 4,550
 Třetí země platící poplatky za účast v mechanismu civilní ochrany[60] || 0,126 || 0,126 || 0,126 || 0,126 || 0,126 || 0,126 || 0,126 || 0,882
 CELKEM spolufinancovaných prostředků || 0,776 || 0,776 || 0,776 || 0,776 || 0,776 || 0,776 || 0,776 || 5,432

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

–
ü  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
¨  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
¨         dopad na vlastní zdroje
¨         dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[61]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
Určete způsob
výpočtu dopadu na příjmy.
[1]               Úř. věst. L 314, 1.12.2007, s. 9.
[2]               Úř. věst. L 71, 10.3.2007, s. 9.
[3]               KOM(2011) 696 v konečném znění.
[4]               KOM(2011) 500 v konečném znění.
[5]               KOM(2010) 600 v konečném znění.
[6]               KOM(2009) 82 v konečném znění.
[7]               C 115/1, 4.5.2010.
[8]               KOM(2010) 673 v konečném znění.
[9]               Úř. věst. L 314, 1.12.2007, s. 9.
[10]             Úř. věst. L 71/9, 10.3.2007, s. 9.
[11]             Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.
[12]             Generální zasedání zúčastněných stran se konala
dne 6. dubna a 17. června 2011, každé z nich se
600 pozvanými zúčastněnými stranami a přibližně 120
účastníky. Setkání generálních ředitelů CP se konalo
v Budapešti ve dnech 23–25 května 2011.
[13]             KOM(2010) 600 v konečném znění.
[14]             KOM(2010) 673 v konečném znění.
[15]             15520/08
[16]             15874/10.
[17]             CECIS usnadňuje komunikaci mezi monitorovacím
a informačním střediskem (MIC) a vnitrostátními orgány
a umožňuje tím rychlejší a efektivnější reakci na
katastrofy.
[18]             KOM(2011) 500 v konečném znění.
[19]             Úř. věst. L 297, 15.11.2001, s. 7.
[20]             Úř. věst. L 314, 1.12.2007, s. 9.
[21]             Úř. věst. L 71, 10.3.2007, s. 9.
[22]             Úř. věst. L 327, 21. 12. 1999, s. 53.
[23]             KOM(2009) 82 v konečném znění.
[24]             Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s.1.
[25]             Úř. věst. L 25, 30.1.2008, s.1.
[26]             Úř. věst. C 317, 12.12.2008, s. 6.
[27]             Úř. věst. L 55, 16.2.2003, s. 13.
[28]             Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 1.
[29]             Úř. věst. L 404, 30.12.2006, s. 39.
[30]             Úř. věst. L 58, 24.2.2007, s. 1.
[31]             Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 1.
[32]             Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
[33]             Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
[34]             Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s.2
[35]             Úř. věst. L 136, 31.05.1999, s.1
[36]             Úř. věst.
[37]             Úř. věst. L 71,
10.3.2007, s. 9–17.
[38]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(Activity-Based Budgeting).
[39]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a)
nebo b) finančního nařízení.
[40]             Vysvětlení způsobů řízení spolu
s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na
stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[41]             Uvedené v článku 185 finančního
nařízení.
[42]             RP = Rozlišené prostředky / NP = Nerozlišené položky
[43]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[44]             Kandidátské země a případně
potenciální kandidátské země ze západního Balkánu.
[45]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět.
[46]             Technická a/nebo správní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů EU a/nebo akcí (bývalých linií „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[47]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět.
[48]             Výstupy jsou výrobky a služby, které mají být dodány
(např.: počet financovaných studentských výměn, počet
vybudovaných kilometrů silnic atd.).
[49]             Jak je uvedeno v oddílu 1.4.2. „Specifické cíle…“
[50]             Jak je uvedeno v oddílu 1.4.2. „Specifické cíle…“
[51]             Na základě odhadovaného počtu 20 katastrof za
rok a odhadovaného průměru 10 odborníků na katastrofu.
[52]             Na základě odhadovaného počtu 7 letů na
katastrofu mimo EU a odhadovaného průměru 10 katastrof
ročně.
[53]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět.
[54]             Technická a/nebo správní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů EU a/nebo akcí (bývalých linií „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[55]             SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.
[56]             Dílčí strop na externí pracovníky
z operačních prostředků (bývalé linie „BA“).
[57]             V podstatě na strukturální fondy, Evropský
zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský
rybářský fond.
[58]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[59]             Na základě poplatků zaplacených v roce
2011.
[60]             Na základě poplatků zaplacených v roce 2011
(v té době pouze Chorvatsko)
[61]             Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky
z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé
částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.