				|

		52013PC0327

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví pravidla pro řízení výdajů v oblasti potravinového řetězce, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin, kterým se mění směrnice Rady 98/56/ES, 2000/29/ES a 2008/90/ES, nařízení (ES) č. 178/2002, (ES) č. 882/2004 a (ES) č. 396/2005, směrnice 2009/128/ES a nařízení (ES) č. 1107/2009 a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 66/399/EHS, 76/894/EHS a 2009/470/ES /* COM/2013/0327 final - 2013/0169 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
·
Obecné souvislosti
Dne 29. června 2011 předložila
Evropská komise návrh na víceletý finanční rámec na období 2014–2020[1], který byl dne
6. července 2012 změněn[2].
S přihlédnutím k závěrům Evropské rady ze 7.–8. února 2013
navrhuje Komise maximální částku na výdaje v oblasti potravin a krmiv ve
výši 1 891,936 milionu EUR na celé období 2014–2020. Cílem tohoto
nařízení je modernizovat finanční ustanovení pro tuto oblast.
Hlavním stávajícím finančním právním rámcem
používaným při financování těchto oblastí je pro veterinární programy
eradikace a veterinární nouzová opatření rozhodnutí Rady 2009/470/ES, pro
rostlinolékařská opatření směrnice Rady 2000/29/ES a pro
financování opatření týkajících se úředních kontrol nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004. Další zvláštní finanční
ustanovení jsou obsažena v nařízení (ES) č. 396/2005
o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech
rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu, v nařízení
(ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu
rostlin na trh, ve směrnici 2009/128/ES, kterou se stanoví rámec pro
činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání
pesticidů, jakož i v řadě jiných směrnic Rady týkajících se
zdraví zvířat a rostlin.
Tento roztříštěný rámec není v souladu s
některými ustanoveními finančního nařízení a je
poměrně složitý. Vyvíjel se v průběhu času a je
třeba jej racionalizovat.
To představuje příležitost k nahrazení
stávajících finančních ustanovení obsažených v několika právních
základech jediným, jasným a moderním finančním rámcem, který
optimalizuje provádění a fungování finančního řízení výdajů
v oblasti potravin a krmiv. Na základě jednoznačných cílů a
ukazatelů se zejména zjednoduší struktury finančního řízení.
Jasnější a jednodušší budou rovněž míry financování.
Tento návrh je součástí souboru opatření
s názvem „Zdravější zvířata a rostliny pro bezpečnější
potravinový řetězec“, který zahrnuje návrhy týkající se:
–
politiky v oblasti zdraví zvířat, jejímž cílem
je ochrana a zlepšení nákazového statusu a životních podmínek zvířat v EU,
zejména u zvířat určených k produkci potravin,
a současně umožnění obchodu uvnitř EU a dovozu
zvířat a živočišných produktů v souladu s příslušnými
zdravotními standardy a mezinárodními závazky,
–
systému rostlinolékařské péče, jehož
cílem je chránit zemědělství a lesnictví EU prevencí zavlékání a
rozšiřování nepůvodních organismů škodlivých rostlinám,
–
režimu produkce a uvádění rozmnožovacího
materiálu rostlin zemědělských, zeleninových, lesních, ovocných a
okrasných druhů rostlin a vinné révy na trh, který zajišťuje
dodržování kritérií EU týkajících se zdraví, identity a kvality,
–
pravidel, která upravují úřední kontroly a
další oficiální činnosti prováděné s cílem zajistit uplatňování
právních předpisů v oblasti potravin a krmiv, pravidel týkajících se
zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a
rozmnožovacího materiálu rostlin, přípravků na ochranu rostlin a
pesticidů.
·
Zaměření opatření/výdajů
Veterinární programy eradikace jsou nezbytné k
postupnému vymýcení řady nákaz zvířat uvedených na seznamu, které se
vyskytují endemicky v určitých oblastech Unie, a to prostřednictvím
široké škály opatření, včetně očkování, vyšetření
zvířat a odškodnění za ztráty v případě porážky a utracení.
Financování EU na podporu těchto opatření upřednostňuje
nákazy, které jsou důležité pro veřejné zdraví, a nákazy, jež mají
velké hospodářské dopady kvůli důsledkům pro obchod a
ztrátám příjmů u zemědělců, širšího odvětví chovu
hospodářských zvířat a rovněž souvisejících odvětví.
Systém rostlinolékařské péče v EU a
režim EU pro rozmnožovací materiál rostlin stanoví jako prioritu ochranu
zemědělství a lesnictví EU prevencí zavlékání a rozšiřování
nepůvodních organismů škodlivých rostlinám a dostupnost a
používání zdravého rozmnožovacího materiálu rostlin na začátku
řetězce rostlinné výroby.
Výdaje na úřední kontroly zahrnují
financování programu „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“,
který prosazuje harmonizovaný přístup k fungování kontrolních
systémů Unie a vnitrostátních kontrolních systémů, a sítě
referenčních laboratoří EU, které poskytují vědecké a technické
odborné znalosti v oblastech, v nichž účinnost úředních kontrol
závisí na kvalitě, jednotnosti a spolehlivosti metod rozboru nebo zkoušek
používaných úředními laboratořemi a jejich výsledků. Tyto výdaje
zahrnují rovněž další činnosti, které mají zvýšit účinnost
úředních kontrol prováděných členskými státy a obecně
prosazování acquis týkajícího se zemědělsko-potravinového
řetězce.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
·
Konzultace se zúčastněnými stranami
Jelikož tyto politiky byly určitou dobu
předmětem přezkumu, jsou jednotlivě podpořeny
vlastními posouzeními dopadů a podrobné informace o těchto politikách
byly se zúčastněnými stranami rozsáhle projednány v rámci
různých konzultačních fór.
·
Zrychlené posouzení dopadů
Posouzení
dopadů provedlo v srpnu a září 2012 Generální ředitelství
pro zdraví a spotřebitele. Uváženy byly čtyři možnosti:
–
Možnost č. 1: žádná změna. Stávající
právní rámec nebude v souladu s víceletým finančním rámcem. Nebylo by
možno zvýšit výdaje na zdraví rostlin.
–
Možnost č. 2: spojení stávajících
právních předpisů do jednoho legislativního nástroje. To podpoří
jednodušší a srozumitelnější právní předpisy, neumožní to však
přizpůsobení finančního rámce.
–
Možnost č. 3a: vytvoření jednoho
soudržného finančního programu, do značné míry s využitím stávajících
finančních ustanovení, avšak se zdokonalením. Zjednodušení systému a harmonizace
měr financování sníží administrativní zátěž Komise a členských
států. Nové nástroje finančního řízení, jako jsou
jednoznačné cíle a ukazatele, budou účinněji využívat dostupné
zdroje.
–
Možnost č. 3b: zavedení aspektů
systémů pro sdílení nákladů a odpovědnosti. Tato možnost
předpokládá participativní přístup, kdy orgány veřejné moci
sdílejí se soukromým sektorem zátěž související se vzniklými ztrátami a
rovněž odpovědnost za fungování systému. Administrativní zátěž
by se podle očekávání v krátkodobém horizontu zvýšila a systém by bylo
obtížné řídit.
–
Možnost č. 4: ukončení veškerých
opatření EU. Tato možnost nebyla považována za vhodnou, jelikož by
ohrozila cíle jednotlivých oblastí politiky a měla by velmi negativní
dopad na obchod.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Návrh je založen na čl. 43 odst. 2
a čl. 168 odst. 4 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské
unie (dále jen „SFEU“). Opatření přijatá podle čl. 43
odst. 2 by měla být nezbytná pro sledování cílů společné
zemědělské politiky. Opatření přijatá podle čl. 168
odst. 4 písm. b) by měla mít za cíl vysokou úroveň ochrany
lidského zdraví. Tento návrh se zavazuje finančně podporovat
opatření EU a členských států, která mají zajistit vysokou
úroveň ochrany zdraví lidí, zvířat a rostlin v potravinovém
řetězci a vysokou úroveň ochrany a informování
spotřebitelů v potravinovém řetězci. Výběr
čl. 43 odst. 2 a čl. 168 odst. 4 písm. b)
SFEU je tudíž odůvodněn jak cílem, tak i obsahem návrhu. Tento návrh
má být přijat řádným legislativním postupem po konzultaci Evropského
hospodářského a sociálního výboru a Výboru regionů.
4.           ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY
Dne 29. června 2011 předložila
Evropská komise svůj návrh na víceletý finanční rámec na
období 2014–2020[3],
který byl dne 6. července 2012 změněn[4]. S přihlédnutím
k závěrům Evropské rady ze 7.–8. února 2013 navrhuje Komise maximální
částku na výdaje v oblasti potravin a krmiv ve výši 1 891,936 milionu
EUR na celé období 2014–2020. V souladu s nařízením Rady (ES)
č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví
statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy
programů Společenství, pověřila Komise prováděním
úkolů týkajících se správy programu v oblasti potravin a krmiv
od roku 2008 Výkonnou agenturu pro zdraví a spotřebitele. Na
základě analýzy nákladů a přínosů může Komise využít
stávající výkonnou agenturu i při provádění tohoto programu.
5.           SHRNUTÍ OBSAHU NAŘÍZENÍ
Toto nařízení stanoví oblast působnosti
a cíle výdajů v oblasti potravin a krmiv v maximální výši 1 891,936 milionu
EUR v běžných cenách. Cílem je vysoká úroveň bezpečnosti
potravin a systémů produkce potravin, lepší nákazový status a lepší
životní podmínky zvířat, zjišťování a eradikace škodlivých
organismů a zajištění účinného provádění úředních
kontrol. Tyto cíle doprovázejí příslušné ukazatele.
Toto nařízení stanoví rovněž
způsobilá opatření a náklady.
U grantů jsou zracionalizovány míry
financování. Běžná míra financování je stanovena na 50 %
způsobilých nákladů. Tato míra se může za určitých podmínek
zvýšit až na 75 % a 100 %. Aby se zamezilo administrativní
zátěži spojené s řízením malých programů, stanoví toto
nařízení minimální částku grantů ve výši 50 000 EUR.
Toto nařízení umožňuje za určitých
okolností rovněž přístup k rezervě na krize
v zemědělství.
Co se týká zdraví rostlin, v zájmu ochrany EU před
škodlivými organismy v souvislosti mimo jiné s globalizací obchodu a
změnou klimatu se bude finanční příspěvek Unie vztahovat
rovněž na programy průzkumů zaměřených na
zjišťování výskytu škodlivých organismů a rostlinolékařská
podpůrná opatření pro nejvzdálenější oblasti členských
států.
Toto nařízení umožňuje podpořit
referenční laboratoře Unie a projekty, jejichž cílem je zvýšení
účelnosti a účinnosti úředních kontrol.
V zájmu srozumitelnosti a transparentnosti
toto nařízení stanoví postupy pro předkládání a posuzování
ročních a víceletých programů kontrol a postup pro vypracování nebo
aktualizaci seznamu nákaz zvířat nebo organismů škodlivých rostlinám,
které jsou způsobilé pro spolufinancování.
Postupy pro financování těchto oblastí jsou
zjednodušeny. Významně se sníží zejména počet rozhodnutí, která bude
muset Komise přijmout. Komise již nebude přijímat například
rozhodnutí o náhradě nákladů.
2013/0169 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY,
kterým se stanoví pravidla pro řízení
výdajů v oblasti potravinového řetězce, zdraví a dobrých
životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu
rostlin, kterým se mění směrnice Rady 98/56/ES, 2000/29/ES a 2008/90/ES,
nařízení (ES) č. 178/2002, (ES) č. 882/2004 a (ES)
č. 396/2005, směrnice 2009/128/ES a nařízení (ES) č. 1107/2009
a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 66/399/EHS, 76/894/EHS a 2009/470/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 a čl. 168
odst. 4 písm. b) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise[5],
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[6],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7],
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Právní předpisy Unie
stanoví požadavky týkající se potravin a bezpečnosti potravin a krmiv
a bezpečnosti krmiv ve všech fázích výroby, včetně pravidel,
která mají zaručovat poctivé jednání při obchodování a poskytování
informací spotřebitelům. Stanoví rovněž požadavky na prevenci a
tlumení přenosných chorob zvířat a zoonóz a požadavky
týkající se dobrých životních podmínek zvířat, vedlejších produktů živočišného
původu, zdraví rostlin a reprodukčního materiálu rostlin, ochrany
odrůd rostlin, geneticky modifikovaných organismů a uvádění na
trh a používání přípravků na ochranu rostlin a udržitelného používání
pesticidů. Právní předpisy Unie stanoví rovněž úřední
kontroly a další kontrolní činnosti, které mají zajistit účinné
uplatňování a dodržování těchto požadavků.
(2)       Obecným cílem právních
předpisů Unie v těchto oblastech je přispět k vysoké
úrovni ochrany zdraví lidí, zvířat a rostlin v potravinovém
řetězci, vysoké úrovni ochrany a informování spotřebitelů
a vysoké úrovni ochrany životního prostředí při současné
podpoře konkurenceschopnosti a vytváření pracovních
příležitostí.
(3)       Sledování tohoto obecného
cíle vyžaduje odpovídající finanční zdroje. Je proto nezbytné, aby Unie
přispěla k financování opatření, která jsou prováděna v
různých oblastech týkajících se tohoto obecného cíle. V zájmu
účelného zaměření vynakládaných výdajů je třeba
stanovit specifické cíle a ukazatele, aby bylo možno posoudit dosažení
těchto cílů.
(4)       Financování Unie určené
na výdaje týkající se potravin a krmiv mělo v minulosti podobu
grantů, veřejných zakázek a plateb pro mezinárodní organizace
působící v této oblasti. Je vhodné pokračovat ve financování stejným
způsobem.
(5)       Z důvodů
rozpočtové kázně je nutné stanovit v tomto nařízení seznam
způsobilých opatření, která mohou využít příspěvek Unie, a
rovněž způsobilé náklady a použitelné míry financování.
(6)       Dne
29. června 2011 předložila Evropská komise návrh na
víceletý finanční rámec na období 2014–2020[8], který byl dne 6. července 2012[9] změněn.
S přihlédnutím k závěrům Evropské rady ze 7.–8. února 2013
Komise navrhuje na celé období 2014–2020 maximální částku na výdaje v
oblasti potravin a krmiv ve výši 1 891,936 milionu EUR.
(7)       Ve svém návrhu na víceletý
finanční rámec na období 2014–2020 Komise navrhuje rovněž
vytvoření mechanismu pro mimořádné události s cílem reagovat na
krizové situace. Za výjimečných okolností, jako jsou mimořádné
situace související se zdravím zvířat a rostlin, by měly být
v případě, že prostředky v rámci rozpočtového
okruhu 3 nepostačují, jsou však nezbytná nouzová opatření,
převedeny finanční prostředky z rezervy na krize v
zemědělství v souladu s interinstitucionální dohodou ze dne… mezi
Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových
záležitostech a o řádném finančním řízení[10].
(8)       Právní předpisy, které jsou
v současnosti platné, stanoví, že některé způsobilé náklady
jsou hrazeny podle pevných sazeb, zatímco u jiných nákladů se
nepředpokládá žádné omezení. V zájmu racionalizace a zjednodušení systému by
měla být stanovena pevná maximální sazba náhrady nákladů. Je vhodné
tuto sazbu stanovit v obvyklé výši uplatňované u grantů. Je
rovněž nezbytné umožnit za určitých okolností zvýšení této běžné
maximální sazby.
(9)       Vzhledem k významu dosažení
cílů tohoto nařízení je vhodné financovat u některých
opatření způsobilé náklady v plné výši, má-li provedení těchto
opatření za následek rovněž vznik nákladů, které nejsou
způsobilé.
(10)     Unie nese odpovědnost za
zajištění toho, aby byly finanční prostředky řádně
vynakládány, avšak rovněž za přijetí opatření, která reagují na
potřebu zjednodušit výdajové programy v zájmu snížení administrativní
zátěže a nákladů u příjemců finančních
prostředků i u všech účastníků, a to v souladu se sdělením
Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a
sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem Inteligentní regulace
v Evropské unii[11].
Z důvodů nákladové efektivnosti, a to na úrovni Komise i
členských států, by již neměly být poskytovány granty pod
určitou hranicí.
(11)     Právní předpisy Unie
vyžadují, aby v případě výskytu a vývoje některých nákaz
zvířat nebo zoonóz členské státy provedly určitá opatření.
Unie by proto měla poskytnout finanční příspěvek na tato nouzová
opatření.
(12)     Je rovněž nutné snížit
počet ohnisek nákaz zvířat a zoonóz, které představují riziko
pro zdraví lidí a zvířat, a sice prostřednictvím náležitých
opatření v oblasti eradikace, tlumení a sledování a rovněž zamezit
jejich výskytu. Vnitrostátní programy eradikace, tlumení a sledování
těchto nákaz a zoonóz by proto měly mít možnost využít financování
Unie.
(13)     Z organizačních
důvodů a z důvodu účinnosti při správě
finančních prostředků v oblasti zdraví zvířat a
rostlin je vhodné stanovit pravidla týkající se obsahu, předkládání,
posuzování a schvalování vnitrostátních programů, včetně
programů prováděných v nejvzdálenějších regionech Unie uvedených
v článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie. Z týchž
důvodů by měly být stanoveny rovněž lhůty pro podávání
zpráv a předkládání žádostí o platby.
(14)     Směrnice Rady 2000/29/ES
ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti
zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do
Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství[12] vyžaduje, aby členské
státy přijaly určitá nouzová opatření k eradikaci organismů
škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům (dále jen „škodlivé
organismy“). Unie by měla poskytnout finanční příspěvek na
eradikaci těchto škodlivých organismů. Za určitých podmínek by
měl být finanční příspěvek Unie dostupný rovněž pro
nouzová opatření, která jsou zaměřena na omezení výskytu
škodlivých organismů, jež mají na Unii nejvážnější dopady
a jejichž eradikace není možná, v určitých zónách, a na preventivní
opatření týkající se těchto škodlivých organismů.
(15)     Nouzová opatření, která
jsou přijata proti škodlivým organismům, by měla být
způsobilá pro spolufinancování Unie, mají-li tato opatření
přidanou hodnotu pro celou Unii. Z tohoto důvodu by měl být
finanční příspěvek Unie poskytnut s ohledem na škodlivé
organismy uvedené v seznamu ve směrnici 2000/29/ES jako škodlivé
organismy, o nichž není známo, že se v Unii vyskytují. Je-li známo, že se
škodlivé organismy v Unii vyskytují, měla by být pro finanční
příspěvek Unie způsobilá pouze opatření týkající se
škodlivých organismů, které mají na Unii nejvážnější dopady. Pro
finanční příspěvek Unie by měla být způsobilá
rovněž opatření týkající se škodlivých organismů, na něž se
vztahují nouzová opatření Unie pro jejich eradikaci.
(16)     Je nutné zjistit výskyt
určitých škodlivých organismů včas. Průzkumy provedené
členskými státy za účelem zjištění výskytu jsou nezbytné k
zajištění okamžité eradikace ohnisek výskytu těchto škodlivých
organismů. Průzkumy provedené jednotlivými členskými státy jsou
nezbytné k ochraně území všech ostatních členských států. Unie
by proto měla přispět na financování uvedených
průzkumů.
(17)     Nejvzdálenější regiony
členských států se setkávají s problémy, které jsou způsobeny
jejich odlehlostí a závislostí na omezeném počtu produktů. Je vhodné,
aby Unie poskytla členským státům finanční příspěvek
na programy, které v těchto nejvzdálenějších regionech provádějí
za účelem ochrany proti škodlivým organismům v souladu s cíli
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 ze dne 13. března
2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství
ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie a zrušuje
nařízení Rady (ES) č. 247/2006[13].
(18)     Úřední kontroly
prováděné členskými státy jsou nezbytným nástrojem k
ověření a sledování uplatňování, dodržování a prosazování
příslušných požadavků Unie. Účelnost a účinnost
systémů úředních kontrol je zásadní pro zachování vysoké úrovně
bezpečnosti pro člověka, zvířata a rostliny v potravinovém
řetězci při současném zajištění vysoké úrovně
ochrany životního prostředí. Na tato kontrolní opatření by měla
být poskytnuta finanční podpora Unie. Finanční příspěvek by
měl být dostupný zejména pro referenční laboratoře Unie s cílem pomoci
jim uhradit náklady vyplývající z provádění pracovních programů,
které byly schváleny Komisí. Jelikož účinnost úředních kontrol závisí
rovněž na tom, zda mají kontrolní orgány k dispozici náležitě
vyškolené pracovníky, kteří mají odpovídající znalosti právních
předpisů Unie, měla by Unie přispět na programy
školení a výměn, které organizují příslušné orgány.
(19)     Účinné řízení
úředních kontrol závisí na rychlé výměně údajů a informací
týkajících se těchto kontrol. Náležité a harmonizované uplatňování příslušných
pravidel závisí mimoto na zřízení účinných systémů za
účasti příslušných orgánů členských států. Pro
finanční příspěvek by proto mělo být způsobilé
rovněž vytvoření a provozování databází
a počítačových systémů pro správu informací za uvedeným
účelem.
(20)     Unie by měla poskytnout
finanční prostředky na technické, vědecké, koordinační
a komunikační činnosti, které jsou nezbytné k zajištění
řádného uplatňování právních předpisů Unie a k
přizpůsobení právních předpisů vědeckému,
technologickému a společenskému vývoji. Finanční prostředky
by měly být poskytnuty rovněž na projekty, které mají zvýšit
účelnost a účinnost úředních kontrol.
(21)     Podle článku 3
nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Evropského parlamentu a Rady
ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla
o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES,
Euratom) č. 1605/2002[14],
musí být ve všech návrzích předložených legislativnímu orgánu jasně
vyznačena ustanovení obsahující odchylky od ustanovení uvedeného
nařízení a musí být uvedeny konkrétní důvody těchto odchylek.
Vzhledem ke specifičnosti některých cílů, na něž se
vztahuje toto nařízení, a s ohledem na skutečnost, že
činnosti spojené s těmito cíli mohou nejlépe provádět
příslušné orgány členských států, by tyto orgány měly být
považovány pro účely čl. 128 odst. 1 nařízení (EU,
Euratom) č. 966/2012 za označené příjemce. Těmto
orgánům by proto mělo být možné udělit granty bez
předchozího zveřejnění výzvy k podávání návrhů.
(22)     Odchylně od ustanovení
článku 86 a jako výjimka podle článku 130 nařízení
(EU, Euratom) č. 966/2012 by náklady na nouzová opatření, na
něž se vztahují články 7 a 17 tohoto nařízení,
měly být způsobilé ode dne ohlášení výskytu nákazy nebo
přítomnosti škodlivého organismu Komisi ze strany členského státu, a
to kvůli naléhavé a nepředvídatelné povaze těchto opatření.
Komise by měla přijmout odpovídající rozpočtové závazky a po
posouzení žádostí o platbu podaných členskými státy proplatit
způsobilé výdaje a v případě, že je to vhodné a nezbytné, použít
rezervu na krize v zemědělství.
(23)     Je nanejvýš důležité, aby
tato nouzová opatření byla zavedena bezodkladně. Bylo by proto
kontraproduktivní vyloučit z financování náklady, které vznikly před
podáním žádosti o grant, jelikož to by členské státy vybízelo k tomu, aby
své úsilí bezprostředně zaměřily na vypracování žádosti o
grant místo na zavedení nouzových opatření.
(24)     Vzhledem k rozsahu
platných právních předpisů Unie týkajících se provádění
opatření v oblasti eradikace a dozoru a technickým omezením, pokud jde o
dostupné odborné znalosti, je nutné zavést opatření, na něž se
vztahuje toto nařízení, u velké části příslušných orgánů
členských států. V určitých případech je proto nezbytné
spolufinancovat náklady na mzdy pracovníků vnitrostátních správních orgánů.
(25)     Programování umožňuje
koordinaci a stanovení priorit, a přispívá tudíž k účinnému využívání
finančních zdrojů Unie. Komise by proto měla být zmocněna k
přijímání pracovních programů pro provádění některých
opatření, která jsou stanovena v tomto nařízení.
(26)     K zajištění
odpovědného a účinného využívání finančních zdrojů Unie by
Komise měla mít možnost ověřit, zda je při provádění
způsobilých opatření využíváno financování Unie efektivně, a to
prostřednictvím kontrol na místě nebo kontrol dokladů.
(27)     Finanční zájmy Unie by
měly být chráněny v celém výdajovém cyklu, včetně prevence,
odhalování a vyšetřování nesrovnalostí a zpětného získávání
ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých
finančních prostředků.
(28)     Za účelem zajištění
jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi
svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o vypracování a
změny seznamů nákaz zvířat a zoonóz, které jsou způsobilé
pro financování Unie, a rovněž vypracování pracovních programů.
Při změně seznamu nákaz zvířat, které jsou způsobilé
pro financování nouzových opatření, by Komise měla vzít v úvahu
nákazy zvířat, jež musí být hlášeny v souladu se směrnicí Rady
82/894/EHS ze dne 21. prosince 1982 o hlášení chorob zvířat ve
Společenství[15].
Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne
16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady
způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
prováděcích pravomocí[16].
(29)     K přijetí
počátečních seznamů nákaz zvířat a zoonóz, které jsou
způsobilé pro financování v oblasti zdraví zvířat, by se měl
použít poradní postup, jelikož tyto počáteční seznamy by měly
obsahovat bez jakýchkoli úprav pouze nákazy zvířat a zoonózy, které
již jsou způsobilé pro takovéto financování na základě rozhodnutí
Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých
výdajích ve veterinární oblasti[17].
(30)     Právní předpisy Unie by
měly být spravovány a prováděny způsobem, který zajišťuje
dosažení zamýšleného přínosu na základě zkušeností. Je proto vhodné,
aby Komise posoudila fungování a účinnost tohoto nařízení a
sdělila výsledky ostatním orgánům.
(31)     Při uplatňování
pravidel Unie, na něž se vztahuje toto nařízení, jsou Komisi
nápomocny různé výbory, zejména výbory zřízené rozhodnutím Rady
66/399/EHS ze dne 14. července 1966 o zřízení Stálého
výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví[18], rozhodnutím Rady 76/894/EHS
ze dne 23. listopadu 1976, kterým se zřizuje Stálý
rostlinolékařský výbor[19],
směrnicí Rady 98/56/ES ze dne 20. července 1998 o uvádění
rozmnožovacího materiálu okrasných rostlin na trh[20], směrnicí Rady 2008/90/ES
ze dne 29. září 2008 o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu
ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce[21] a nařízením Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002,
kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje
se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající
se bezpečnosti potraviny[22].
Je vhodné racionalizovat postup projednávání ve výborech v této oblasti a pověřit
úkolem spočívajícím v napomáhání Komisi při výkonu jejích
prováděcích pravomocí s ohledem na výdaje vzniklé v příslušných
oblastech výbor zřízený článkem 58 nařízení (ES)
č. 178/2002 a upravit jeho název, aby zohledňoval jeho rozšířené
úkoly. Rozhodnutí 66/399/EHS a 76/894/EHS by proto měla být zrušena a
směrnice 98/56/ES a 2008/90/ES a nařízení (ES) č. 178/2002
by měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(32)     Toto nařízení nahrazuje
ustanovení rozhodnutí 2009/470/ES. Toto nařízení nahrazuje rovněž
čl. 13c odst. 5 a články 22 až 26 směrnice
2000/29/ES, článek 66 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách
za účelem ověření dodržování právních předpisů
týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých
životních podmínkách zvířat[23],
články 36 a 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech
reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného
původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady
91/414/EHS[24],
článek 22 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze
dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost
Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů[25], a článek 76
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne
21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu
rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS[26]. Směrnice 2000/29/ES,
nařízení (ES) č. 882/2004 a (ES) č. 396/2005,
směrnice 2009/128/ES a nařízení (ES) č. 1107/2009 by proto
měly být odpovídajícím způsobem změněny,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A CÍLE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví pravidla pro
řízení výdajů ze souhrnného rozpočtu Evropské unie
v oblastech, na něž se vztahují pravidla Unie:
(a)
upravující potraviny a bezpečnost potravin v
kterékoli fázi výroby, zpracování, distribuce a likvidace potravin,
včetně pravidel, která mají zaručovat poctivé jednání při
obchodování, chránit zájmy spotřebitelů a zajistit jejich
informování, a výrobu a používání materiálů a předmětů
určených pro styk s potravinami;
(b)
upravující krmiva a bezpečnost krmiv ve všech
fázích výroby, zpracování, distribuce a likvidace krmiv a jejich
používání, včetně pravidel, která mají zaručovat poctivé jednání
při obchodování, chránit zájmy spotřebitelů a zajistit jejich
informování;
(c)
stanovující veterinární požadavky;
(d)
stanovující požadavky, které se týkají se dobrých
životních podmínek zvířat;
(e)
týkající se ochranných opatření proti
zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům
podle směrnice 2000/29/ES (dále jen „škodlivé organismy“);
(f)
týkající se produkce za účelem uvádění na
trh a uvádění rozmnožovacího materiálu rostlin na trh;
(g)
stanovující požadavky na uvádění
přípravků na ochranu rostlin na trh a udržitelné používání
pesticidů;
(h)
zaměřující se na prevenci a minimalizaci
rizik pro veřejné zdraví a zdraví zvířat, která vyplývají z
vedlejších produktů živočišného původu a odvozených
produktů;
(i)
upravující záměrné uvolňování geneticky
modifikovaných organismů do životního prostředí;
(j)
týkající se ochrany práv duševního vlastnictví ve
vztahu k odrůdám rostlin a ochrany a výměny rostlinných
genetických zdrojů.
Článek 2
Cíle
1.           Výdaje
uvedené v článku 1 mají dosáhnout:
a)      obecného
cíle spočívajícího v přispění k vysoké úrovni ochrany zdraví
lidí, zvířat a rostlin v potravinovém řetězci a v souvisejících
oblastech a vysoké úrovni ochrany spotřebitele a životního prostředí
a současně umožnění, aby potravinářský a krmivářský
průmysl v Unii fungoval v prostředí, které podporuje
konkurenceschopnost a vytváření pracovních příležitostí;
b)      těchto specifických cílů:
i)        přispět k vysoké úrovni
bezpečnosti potravin a systémů produkce potravin a ostatních
produktů, které mohou ovlivnit bezpečnost potravin, a
současně zlepšit udržitelnost produkce potravin;
ii)       přispět k lepšímu nákazovému
statusu v Unii a podporovat zlepšování životních podmínek zvířat;
iii)      přispět k včasnému
zjištění výskytu škodlivých organismů a jejich eradikaci, pokud byly
tyto škodlivé organismy zavlečeny do Unie;
iv)      přispět k zvýšení
účinnosti, účelnosti a spolehlivosti úředních kontrol
a ostatních činností prováděných za účelem účinného
uplatňování a dodržování pravidel Unie uvedených v
článku 1.
2.           K změření
rozsahu, v jakém bylo dosaženo specifických cílů uvedených v
odst. 1 písm. b), se použijí tyto ukazatele:
a)      u specifického cíle uvedeného v
odst. 1 písm. b) bodu i) snížení počtu případů
onemocnění lidí v Unii v souvislosti s bezpečností potravin nebo
zoonózami;
b)      u specifického cíle uvedeného v
odst. 1 písm. b) bodě ii):
i)        zvýšení počtu členských
států nebo jejich regionů, které jsou prosté nákaz zvířat, pro
něž se poskytuje finanční příspěvek;
ii)       celkové snížení parametrů nákaz,
jako je incidence, prevalence a počet ohnisek;
c)      u specifického cíle uvedeného v
odst. 1 písm. b) bodě iii):
i)        pokrytí území Unie průzkumy
týkajícími se škodlivých organismů, zejména škodlivých organismů, o
nichž není známo, že se vyskytují na území Unie, a škodlivých organismů,
které se považují za nejnebezpečnější pro území Unie;
ii)       doba potřebná pro eradikaci
těchto škodlivých organismů a úspěšnost eradikace;
d)      u specifického cíle uvedeného v
odst. 1 písm. b) bodě iv) příznivá tendence
výsledků kontrol v konkrétních oblastech vyvolávajících obavy, jež byly
provedeny odborníky Komise v členských státech a o nichž byla podána
zpráva.
KAPITOLA II
FORMY FINANCOVÁNÍ A OBECNÁ FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 3
Formy financování
1.           Financování Unie určené
na výdaje uvedené v článku 1 se poskytuje v souladu
s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
2.           Jsou-li granty udělovány
příslušným orgánům členských států, považují se tyto orgány
za označené příjemce ve smyslu čl. 128 odst. 1
nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Tyto granty mohou být
uděleny bez výzvy k podávání návrhů.
3.           Finanční
příspěvek Unie na opatření uvedená v tomto nařízení
může mít rovněž podobu dobrovolných plateb pro mezinárodní organizace
působící v oblastech, na něž se vztahují pravidla uvedená v
článku 1, jejichž je Unie členem nebo na jejichž práci se
podílí.
Článek 4
Rozpočet
1.           Aniž je dotčen
článek 5, strop výdajů uvedených v článku 1
činí pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020
maximálně 1 891,936 milionu EUR v běžných cenách.
2.           Strop uvedený
v odstavci 1 může pokrývat rovněž výdaje související s
přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením vyžadovanými k
řízení výdajů uvedených v článku 1 a dosažení jejich
cílů, zejména se jedná o studie, setkání odborníků, výdaje na
sítě IT, jež se soustředí na spravování a výměnu informací,
a o veškeré ostatní výdaje na technickou a administrativní pomoc,
které Komisi vzniknou při řízení uvedených výdajů.
3.           Tento strop může
pokrývat rovněž výdaje na technickou a administrativní pomoc, která je
nezbytná k zajištění přechodu mezi dříve přijatými
opatřeními a opatřeními přijatými po vstupu tohoto nařízení
v platnost. V případě potřeby mohou být v rozpočtu po
roce 2020 zahrnuty prostředky na uhrazení podobných výdajů
s cílem umožnit řízení opatření, která nebyla dokončena do
31. prosince 2020.
Článek 5
Použití rezervy na krize v zemědělství
Příspěvek Unie na opatření pro mimořádné
situace, na něž se vztahuje oddíl 1 kapitoly I hlavy II a oddíl 1 kapitoly
II hlavy II tohoto nařízení, může být financován rovněž
v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. e) nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. XXX/201X o financování, řízení a sledování
společné zemědělské politiky.
Článek 6
Maximální sazby a minimální částka grantů
1.           Má-li
finanční příspěvek Unie podobu grantu, nepřesáhne 50 %
způsobilých nákladů.
2.           Maximální
sazbu uvedenou v odstavci 1 lze zvýšit až na 75 % způsobilých
nákladů v případě:
a)      přeshraničních činností
prováděných společně dvěma či více členskými
státy za účelem ochrany proti škodlivým organismům nebo jejich
eradikace či tlumení nebo eradikace nákaz zvířat;
b)      členských států, jejichž hrubý
národní důchod na obyvatele je podle posledních údajů Eurostatu nižší
než 90 % průměru Unie.
3.           Maximální sazbu uvedenou v
odstavci 1 lze zvýšit až na 100 % způsobilých nákladů,
pokud činnosti využívající příspěvek Unie:
a)      souvisejí s kontrolou vážných zdravotních
rizik pro Unii;
b)      představují zvláštní úkoly, jež mají
pro Unii obzvláštní význam, jak je výslovně uznáno Komisí v pracovním
programu přijatém podle čl. 35 odst. 1; nebo
c)      jsou vykonávány ve třetích zemích.
4.           Granty
s částkou nižší než 50 000 EUR nejsou udělovány.
HLAVA II
FINANČNÍ USTANOVENÍ
KAPITOLA I
ZDRAVÍ ZVÍŘAT
Oddíl 1
Nouzová opatření
Článek 7
Způsobilá opatření
1.           Členským státům
mohou být uděleny granty do maximální výše stanovené v čl. 6
odst. 1, 2 a 3 na opatření přijatá v případě
potvrzení výskytu některé z nákaz zvířat uvedených na seznamu podle
článku 8, pokud byla tato opatření provedena bezodkladně a
byla dodržena použitelná ustanovení obsažená v příslušných právních
předpisech Unie.
2.           Členským státům
mohou být uděleny granty, pokud v případě potvrzení výskytu
některé z nákaz zvířat uvedených na seznamu podle článku 8
dva nebo více členských států úzce spolupracuje za účelem
tlumení této nákazy.
3.           Členským státům,
třetím zemím a mezinárodním organizacím mohou být uděleny granty na
ochranná opatření přijatá v případě přímé hrozby pro
nákazový status Unie v důsledku výskytu nebo vývoje některé z nákaz
zvířat a zoonóz uvedených na seznamu podle článků 8
nebo 11 na území třetí země nebo členského státu.
4.           Členským státům
mohou být uděleny granty, pokud Komise na žádost určitého
členského státu rozhodne, že musí vytvořit zásoby biopreparátů
určených na tlumení nákaz zvířat a zoonóz uvedených na seznamech
podle článků 8 nebo 11.
5.           Finanční
příspěvek Unie lze poskytnout na vytvoření zásob
biopreparátů nebo na získání očkovacích látek, může-li výskyt
nebo vývoj některé z nákaz zvířat nebo zoonóz uvedených na seznamu
podle článků 8 nebo 11 ve třetí zemi nebo
členském státě představovat hrozbu pro Unii.
Článek 8
Seznam nákaz zvířat
1.           Komise prostřednictvím
prováděcího aktu stanoví seznam nákaz zvířat, které jsou
způsobilé pro financování podle článku 7. Tento seznam obsahuje
nákazy zvířat uvedené v čl. 3 odst. 1, čl. 4
odst. 1, čl. 6 odst. 2 a čl. 14 odst. 1
rozhodnutí 2009/470/ES. Uvedený prováděcí akt se přijme poradním
postupem podle čl. 39 odst. 2 tohoto nařízení.
2.           Komise může
prostřednictvím prováděcích aktů změnit seznam nákaz
zvířat vypracovaný podle odstavce 1 s přihlédnutím k nákazám,
které musí být hlášeny v souladu se směrnicí 82/894/EHS, a nákazám,
které pravděpodobně představují pro Unii novou hrozbu kvůli
jejich významnému dopadu na:
(a)
lidské zdraví;
(b)
zdraví nebo dobré životní podmínky zvířat;
nebo
(c)
zemědělskou produkci nebo produkci
akvakultury či související hospodářská odvětví.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným
postupem podle čl. 39 odst. 3 tohoto nařízení.
Článek 9
Způsobilé náklady
1.           Pro financování podle
čl. 7 odst. 1 mohou být způsobilé níže uvedené náklady,
které členským státům vzniknou při provádění opatření
uvedených ve zmíněném ustanovení:
(a)
náklady na odškodnění vlastníků za
hodnotu poražených nebo utracených zvířat v mezích tržní hodnoty
zvířat bezprostředně předtím, než byla poražena nebo
utracena;
(b)
náklady na odškodnění vlastníků za
hodnotu zničených produktů živočišného původu v mezích
tržní hodnoty těchto produktů bezprostředně před
jejich zničením;
(c)
náklady na čištění, dezinsekci a
dezinfekci hospodářství a zařízení;
(d)
náklady na zničení kontaminovaných krmiv a
kontaminovaného zařízení, pokud je nelze vydezinfikovat;
(e)
náklady na nákup a podání dávek očkovacích
látek, pokud o nich rozhodne nebo je schválí Komise;
(f)
případně náklady na přepravu
jatečně upravených těl do zpracovatelských zařízení;
(g)
ve výjimečných a řádně
odůvodněných případech jakékoli jiné náklady, které jsou
nezbytné k eradikaci nákazy, jak je stanoveno v rozhodnutí o financování podle
čl. 35 odst. 3 tohoto nařízení.
2.           Jako výjimka uvedená v čl. 130 odst. 1
nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 jsou náklady způsobilé
ode dne, kdy členské státy ohlásí Komisi výskyt nákazy.
Po posouzení žádostí o platby podaných
členskými státy přijme Komise odpovídající rozpočtové závazky a proplatí
způsobilé výdaje.
Oddíl 2
Programy eradikace, tlumení a sledování nákaz zvířat a zoonóz
Článek 10
Způsobilé programy
Členským státům mohou být
uděleny granty na roční nebo víceleté vnitrostátní programy
eradikace, tlumení a sledování nákaz zvířat a zoonóz uvedených na seznamu
podle článku 11 (dále jen „vnitrostátní programy“).
Článek 11
Seznam nákaz zvířat a zoonóz
1.           Komise prostřednictvím
prováděcího aktu stanoví seznam zvířecích nákaz a zoonóz, které jsou
způsobilé pro granty podle článku 10. Tento seznam obsahuje
nákazy zvířat a zoonózy uvedené v příloze I rozhodnutí
2009/470/ES. Uvedený prováděcí akt se přijme poradním postupem podle
čl. 39 odst. 2 tohoto nařízení.
2.           Komise může
prostřednictvím prováděcích aktů změnit seznam vypracovaný
podle odstavce 1 s přihlédnutím k
(a)
situaci s ohledem na nákazy zvířat, které mají
významný dopad na živočišnou výrobu nebo obchod;
(b)
vývoji zoonóz, které představují hrozbu pro
člověka; nebo
(c)
novému vědeckému nebo epizootologickému
vývoji.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným
postupem podle čl. 39 odst. 3 tohoto nařízení.
Článek 12
Způsobilé náklady
Pro granty podle článku 10 mohou být
způsobilé níže uvedené náklady, které členským státům vznikly
při provádění vnitrostátních programů:
(a)
náklady na odběr vzorků od zvířat;
(b)
náklady na testy, pokud jsou omezeny na:
i)       náklady na zkušební soupravy,
činidla a veškerý spotřební materiál, který je určen a používán
speciálně pro provádění těchto testů;
ii)       náklady na pracovníky, v jakékoli
funkci, přímo se podílející na provádění těchto testů;
(c)
náklady na odškodnění vlastníků za
hodnotu zvířat poražených či utracených na základě
vnitrostátního programu v mezích tržní hodnoty zvířat
bezprostředně předtím, než byla poražena či utracena;
(d)
náklady na odškodnění vlastníků za hodnotu
zničených produktů živočišného původu v mezích tržní
hodnoty těchto produktů bezprostředně před jejich
zničením;
(e)
náklady na nákup a skladování dávek očkovacích
látek nebo očkovací látky a návnad pro zvířata, jež jsou použity
v rámci programů;
(f)
náklady na podání dávek očkovacích látek
domácím zvířatům;
(g)
náklady na distribuci očkovacích látek a
návnad pro volně žijící zvířata;
(h)
náklady na čištění, dezinfekci,
dezinsekci hospodářství a zařízení na základě epizootologické
situace a vlastností patogenu;
(i)
ve výjimečných a řádně
odůvodněných případech náklady, které vznikly při
provádění jiných nezbytných opatření, než jsou opatření uvedená
v písmenech a) až h), pokud jsou tato opatření uvedena v rozhodnutí
o grantu podle čl. 14 odst. 2.
Pro účely odst. 1 písm. c) se
od odškodnění odečte případná zbytková hodnota zvířat.
Pro účely odst. 1 písm. d) se
od odškodnění odečte zbytková hodnota tepelně ošetřených
neinkubovaných vajec.
Článek 13
Obsah a předkládání vnitrostátních programů
1.           Každý rok nejpozději do
31. května předloží členské státy Komisi vnitrostátní
programy začínající následující rok, pro které žádají o grant.
Vnitrostátní programy předložené po
31. květnu nejsou způsobilé pro financování v následujícím
roce.
2.           Vnitrostátní programy
obsahují alespoň:
a)      popis epizootologické situace nákazy
zvířat nebo zoonózy přede dnem zahájení programu;
b)      popis a vymezení zeměpisných a
správních oblastí, ve kterých se má program provádět;
c)      dobu trvání programu;
d)      opatření, která mají být provedena;
e)      odhadovaný rozpočet;
f)       cíle, jichž má být dosaženo do dne
ukončení programu, a předpokládané přínosy;
g)      vhodné ukazatele k měření
dosažení cílů programu.
V každém víceletém vnitrostátním programu jsou pro
každý rok, jehož se program týká, poskytnuty informace uvedené v prvním
pododstavci písm. a) až g).
3.           Pokud výskyt nebo vývoj
některé z nákaz zvířat nebo zoonóz uvedených na seznamu podle
článku 11 pravděpodobně představuje hrozbu pro
nákazový status Unie, mohou členské státy za účelem ochrany Unie
před zavlečením některé z těchto nákaz a zoonóz zahrnout do
svých vnitrostátních programů opatření, která mají být provedena na
území sousedních třetích zemí ve spolupráci s orgány těchto zemí.
Článek 14
Posouzení a schválení vnitrostátních programů
1.           Vnitrostátní programy jsou posouzeny
s přihlédnutím k prioritám a kritériím stanoveným v ročních nebo
víceletých pracovních programech uvedených v čl. 35 odst. 1 a
případně prioritám a kritériím uvedeným v ročních nebo
víceletých pokynech zmíněných v odstavci 5 tohoto článku.
2.           Roční vnitrostátní programy a
související financování jsou schváleny do 31. ledna každého roku
prostřednictvím rozhodnutí o grantu ve vztahu k provedeným opatřením
a vzniklým nákladům v období od 1. ledna do 31. prosince
daného roku. Po předložení průběžných zpráv podle
článku 15 může Komise tato rozhodnutí v případě
potřeby pozměnit s ohledem na celé období způsobilosti.
3.           Víceleté vnitrostátní programy a
související financování jsou schváleny do 31. ledna prvního roku provádění
prostřednictvím rozhodnutí o grantu ve vztahu k provedeným opatřením
a vzniklým nákladům v období od 1. ledna prvního roku
provádění do konce období provádění.
4.           V případě schválení
víceletých vnitrostátních programů podle odstavce 3 mohou být
rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky. Jsou-li
rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky, přidělí
Komise roční splátky s přihlédnutím k pokroku programů,
odhadovaným potřebám a dostupnému rozpočtu.
5.           Komise může přijmout
roční nebo víceleté pokyny obsahující priority a kritéria ve veterinární
oblasti, která se použijí při posuzování vnitrostátních programů.
Článek 15
Podávání zpráv
Do 31. března každého roku
předloží členské státy Komisi pro každý schválený roční nebo
víceletý vnitrostátní program podrobnou výroční technickou a finanční
zprávu za předchozí rok, včetně dosažených výsledků, jež
byly změřeny na základě ukazatelů uvedených v
čl. 13 odst. 2 písm. g), a podrobného vyúčtování
vzniklých způsobilých nákladů.
Do 31. července každého roku
předloží mimoto členské státy Komisi pro každý schválený víceletý
vnitrostátní program průběžné technické a finanční zprávy.
Článek 16
Platby
Členské státy předloží Komisi žádost
o platbu za daný rok s ohledem na vnitrostátní program nejpozději do
31. března následujícího roku.
Komise vyplatí finanční
příspěvek Unie na způsobilé náklady po příslušném
ověření zpráv uvedených v článku 15.
KAPITOLA II
ZDRAVÍ ROSTLIN
Oddíl 1
Nouzová opatření
Článek 17
Způsobilá opatření
1.           Členským státům mohou být
uděleny granty do maximální výše stanovené v čl. 6 odst. 1,
2 a 3 na níže uvedená opatření proti škodlivým organismům s
výhradou podmínek stanovených v článku 18:
a)      opatření k eradikaci škodlivého
organismu v zamořené oblasti přijatá příslušnými orgány podle
čl. 16 odst. 1 a 2 směrnice 2000/29/ES nebo na
základě opatření Unie přijatých v souladu s čl. 16
odst. 3 uvedené směrnice;
b)      opatření k omezení výskytu
škodlivého organismu, proti němuž byla přijata opatření Unie k
zamezení šíření podle čl. 16 odst. 3 směrnice
2000/29/ES, v zamořené oblasti, v níž není možná eradikace tohoto
škodlivého organismu, pokud jsou tato opatření nezbytná k ochraně
Unie před dalším rozšiřováním tohoto škodlivého organismu. Tato
opatření se týkají výhradně eradikace dotyčného škodlivého
organismu v nárazníkové zóně v případě, je-li zjištěn jeho
výskyt v této zóně;
c)      dodatečná ochranná opatření
přijatá proti rozšiřování škodlivého organismu, proti němuž byla
přijata opatření Unie podle čl. 16 odst. 3
směrnice 2000/29/ES, jiná než opatření k eradikaci uvedená
v písmeni a) a opatření k omezení výskytu uvedená v
písmeni b), jsou-li tato opatření nezbytná k ochraně Unie
před dalším rozšiřováním tohoto škodlivého organismu.
2.           Granty uvedené v odstavci 1
mohou být uděleny rovněž členskému státu, na jehož území se
škodlivé organismy uvedené v odstavci 1 nevyskytují, pokud byla na
území tohoto členského státu přijata opatření proti zavlékání
těchto škodlivých organismů z důvodu jejich výskytu v
sousedním členském státě nebo třetí zemi
v bezprostřední blízkosti jeho hranic.
Článek 18
Podmínky
Opatření uvedená v článku 17
mohou být způsobilá pro granty, pokud byla provedena bezodkladně a
byla dodržena použitelná ustanovení obsažená v příslušných právních
předpisech Unie a za předpokladu, že je splněna nejméně
jedna z níže uvedených podmínek:
(a)
týkají se škodlivých organismů uvedených v
oddíle I části A přílohy I a v oddíle I
části A přílohy II směrnice 2000/29/ES;
(b)
vztahuje se na ně opatření přijaté
Komisí podle čl. 16 odst. 3 směrnice 2000/29/ES.
U opatření, která splňují podmínku
stanovenou v prvním pododstavci písm. b), nepokrývá grant náklady vzniklé
po skončení platnosti opatření, které Komise přijala podle
čl. 16 odst. 3 směrnice 2000/29/ES.
Článek 19
Způsobilé náklady
1.           Pro granty podle článku 17
mohou být způsobilé níže uvedené náklady, které členským státům
vznikly při provádění opatření stanovených v uvedeném
článku:
(a)
náklady na pracovníky, v jakékoli funkci,
přímo se podílející na opatřeních a rovněž náklady na
pronájem vybavení, spotřební materiál a jiné potřebné materiály,
ošetřující přípravky a laboratorní zkoušky;
(b)
náklady na zakázky na služby zadané třetím
stranám za účelem provedení části opatření;
(c)
náklady na odškodnění dotčených
hospodářských subjektů za zničení a následné
odstranění rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů
a náklady na čištění a dezinfekci prostor, pozemků, vody,
půdy, pěstebních substrátů, zařízení, strojů a
vybavení;
(d)
ve výjimečných a řádně
odůvodněných případech náklady, které vznikly při
provádění jiných nezbytných opatření, než jsou opatření uvedená
v písmenech a) až c), pokud jsou tato opatření uvedena v
rozhodnutí o financování podle čl. 35 odst. 3.
2.           Jako výjimka uvedená v
čl. 130 odst. 1 nařízení (EU, Euratom)
č. 966/2012 jsou náklady způsobilé ode dne, kdy členské
státy ohlásí Komisi přítomnost škodlivého organismu.
Po posouzení žádostí o platby podaných
členskými státy přijme Komise odpovídající rozpočtové závazky a
proplatí způsobilé výdaje.
Oddíl 2
Programy průzkumů zaměřených na zjišťování výskytu
škodlivých organismů
Článek 20
Způsobilé programy průzkumů
Členským státům mohou být
uděleny granty na roční a víceleté programy průzkumů, které
provádějí s ohledem na výskyt škodlivých organismů (dále jen
„programy průzkumů“), pokud tyto programy průzkumů
splňují alespoň jednu z níže uvedených podmínek:
(a)
týkají se škodlivých organismů uvedených v
oddíle I části A přílohy I a v oddíle I
části A přílohy II směrnice 2000/29/ES;
(b)
vztahuje se na ně opatření přijaté
Komisí podle čl. 16 odst. 3 směrnice 2000/29/ES.
U škodlivých organismů uvedených v prvním
pododstavci písm. a) jsou programy průzkumů založeny na
posouzení rizika zavlékání, usazování a rozšiřování těchto škodlivých
organismů na území dotčeného členského státu a
zaměřují se minimálně na škodlivé organismy, které
představují hlavní rizika, a hlavní odrůdy rostlin, které jsou
těmto rizikům vystaveny.
U opatření, která splňují podmínku
stanovenou v prvním pododstavci písm. b), nepokrývá grant náklady vzniklé
po skončení platnosti opatření, které Komise přijala podle
čl. 16 odst. 3 směrnice 2000/29/ES.
Článek 21
Způsobilé náklady
Pro granty podle článku 20 mohou být
způsobilé níže uvedené náklady, které členským státům vznikly
při provádění programů průzkumů stanovených
v uvedeném článku:
(a)
náklady na odběr vzorků;
(b)
náklady na testy, pokud jsou omezeny na:
i)       náklady na zkušební soupravy,
činidla a veškerý spotřební materiál, který je určen a používán
speciálně pro provádění těchto testů;
ii)       náklady na pracovníky, v jakékoli
funkci, přímo se podílející na odběru vzorků a provádění
těchto testů.
(c)
ve výjimečných a řádně
odůvodněných případech náklady vzniklé při provádění
jiných nezbytných opatření, než jsou opatření uvedená
v písmenech a) a b), pokud jsou tato opatření uvedena v
rozhodnutí o grantu podle čl. 23 odst. 2.
Článek 22
Obsah a předkládání programů průzkumů
1.           Každý rok nejpozději do
31. května předloží členské státy Komisi programy
průzkumů začínající následující rok, pro které žádají o grant.
Programy průzkumů předložené po
31. květnu nejsou způsobilé pro financování v následujícím
roce.
2.           Programy průzkumů obsahují
alespoň:
(a)
škodlivé organismy zahrnuté v programu;
(b)
popis a vymezení zeměpisných a správních
oblastí, ve kterých se má program provádět, a popis statusu těchto
oblastí, pokud jde o výskyt dotčených škodlivých organismů;
(c)
dobu trvání programu;
(d)
počet naplánovaných vizuálních prohlídek,
vzorků a testů u dotyčných škodlivých organismů a rostlin,
rostlinných produktů a jiných předmětů;
(e)
odhadovaný rozpočet;
(f)
cíle, jichž má být dosaženo do dne ukončení
programu, a předpokládané přínosy;
(g)
vhodné ukazatele k měření dosažení
cílů programu.
V každém víceletém programu průzkumů
jsou pro každý rok, jehož se program týká, poskytnuty informace uvedené v
prvním pododstavci písm. a) až g).
Článek 23
Posouzení a schválení programů průzkumů
1.           Programy průzkumů jsou
posouzeny s přihlédnutím k prioritám a kritériím stanoveným v ročních
nebo víceletých pracovních programech uvedených v čl. 35 odst. 1
a případně prioritám a kritériím uvedeným v ročních nebo
víceletých pokynech zmíněných v odstavci 5 tohoto článku.
2.           Roční programy
průzkumů a související financování jsou schváleny do 31. ledna
každého roku prostřednictvím rozhodnutí o grantu ve vztahu k provedeným
opatřením a vzniklým nákladům v období od 1. ledna do
31. prosince daného roku. Po předložení průběžných zpráv
podle článku 15 může Komise tato rozhodnutí
v případě potřeby pozměnit s ohledem na celé období
způsobilosti.
3            Víceleté programy průzkumů
a související financování jsou schváleny do 31. ledna prvního roku
provádění prostřednictvím rozhodnutí o grantu ve vztahu k provedeným
opatřením a vzniklým nákladům v období od 1. ledna prvního
roku provádění do konce období provádění.
4.           V případě schválení
víceletých programů průzkumů podle odstavce 3 mohou být
rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky. Jsou-li
rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky, přidělí
Komise roční splátky s přihlédnutím k pokroku programů,
odhadovaným potřebám a dostupnému rozpočtu.
5.           Komise může přijmout
roční nebo víceleté pokyny obsahující priority
v rostlinolékařské oblasti, zejména včetně škodlivých
organismů, o nichž není známo, že se vyskytují na území Unie, a škodlivých
organismů, které se považují za nejnebezpečnější pro území Unie,
a kritéria, která se použijí při posuzování programů
průzkumů.
Článek 24
Podávání zpráv a platby
Pro programy průzkumů se použijí
obdobně články 15 a 16.
Oddíl 3
Programy ochrany proti škodlivým organismům v nejvzdálenějších
regionech Unie
Článek 25
Způsobilá opatření a náklady
1.           Členským státům mohou být
uděleny granty na programy, které provádějí
v nejvzdálenějších regionech Unie, jež jsou uvedeny v
článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie, za účelem
ochrany proti škodlivým organismům v souladu s cíli stanovenými
v článku 2 nařízení (EU) č. 228/2013 (dále jen
„programy pro nejvzdálenější regiony“). Uvedené granty se týkají
činností nezbytných k tomu, aby bylo v uvedených regionech
zajištěno řádné uplatňování pravidel týkajících se ochrany proti
škodlivým organismům, která jsou platná v těchto regionech.
2.           Pro finanční
příspěvek Unie mohou být způsobilé níže uvedené náklady, které
členským státům vznikly při provádění programů pro
nejvzdálenější regiony:
(a)
náklady na pracovníky, v jakékoli funkci,
přímo se podílející na provádění opatření a rovněž náklady
na pronájem vybavení, spotřební materiál, ošetřující přípravky;
(b)
náklady na zakázky na služby zadané třetím
stranám za účelem provedení části opatření;
(c)
náklady na odběr vzorků;
(d)
náklady na testy, pokud jsou omezeny na:
i)        náklady na zkušební soupravy,
činidla a veškerý spotřební materiál, který je určen a používán
speciálně pro provádění těchto testů;
ii)       náklady na pracovníky, v jakékoli
funkci, přímo se podílející na odběru vzorků a provádění
těchto testů.
Článek 26
Obsah a předkládání programů pro nejvzdálenější regiony
1.           Každý rok nejpozději do
31. května předloží členské státy Komisi programy pro
nejvzdálenější regiony začínající následující rok, pro které žádají o
grant.
Programy pro nejvzdálenější regiony
předložené po 31. květnu nejsou způsobilé pro financování v
následujícím roce.
2.           Programy pro nejvzdálenější
regiony obsahují alespoň:
(a)
škodlivé organismy zahrnuté v programu;
(b)
popis a vymezení zeměpisných a správních
oblastí, ve kterých se má program provádět, a popis statusu těchto
oblastí, pokud jde o výskyt dotčených škodlivých organismů;
(c)
technickou analýzu regionální rostlinolékařské
situace;
(d)
dobu trvání programu;
(e)
činnosti zahrnuté v programu a
případně počet naplánovaných vizuálních prohlídek, vzorků a
testů u dotčených škodlivých organismů a rostlin, rostlinných
produktů a jiných předmětů;
(f)
odhadovaný rozpočet;
(g)
cíle, jichž má být dosaženo do dne ukončení
programu, a předpokládané přínosy;
(h)
vhodné ukazatele k měření dosažení
cílů programu.
V každém víceletém programu pro
nejvzdálenější regiony jsou pro každý rok, jehož se program týká,
poskytnuty informace uvedené v prvním pododstavci písm. a) až h).
Článek 27
Posouzení a schválení programů pro nejvzdálenější regiony
1.           Programy pro nejvzdálenější
regiony jsou posouzeny s přihlédnutím k prioritám a kritériím
stanoveným v ročních nebo víceletých pracovních programech uvedených v
čl. 35 odst. 1.
2.           Roční programy pro
nejvzdálenější regiony a související financování jsou schváleny do
31. ledna každého roku prostřednictvím rozhodnutí o grantu ve vztahu
k provedeným opatřením a vzniklým nákladům v období od
1. ledna do 31. prosince daného roku. Po předložení
průběžných zpráv podle článku 15 může Komise tato
rozhodnutí v případě potřeby pozměnit s ohledem na
celé období způsobilosti.
3.           Víceleté programy pro
nejvzdálenější regiony a související financování jsou schváleny do
31. ledna prvního roku provádění prostřednictvím rozhodnutí o
grantu ve vztahu k provedeným opatřením a vzniklým nákladům v období
od 1. ledna prvního roku provádění do konce období provádění.
4.           V případě schválení
víceletých programů pro nejvzdálenější regiony podle odstavce 3
mohou být rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky. Jsou-li
rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky, přidělí
Komise roční splátky s přihlédnutím k pokroku programů,
odhadovaným potřebám a dostupnému rozpočtu.
Článek 28
Podávání zpráv a platby
Pro programy pro nejvzdálenější regiony
se použijí obdobně články 15 a 16.
KAPITOLA III
fINANČNÍ pODPORA na ÚŘEDNÍ
KONTROLY A OSTATNÍ ČINNOSTI
Článek 29
Referenční laboratoře Evropské unie
1.           Referenčním
laboratořím Evropské unie uvedeným v článku 32 nařízení
(ES) č. 882/2004 mohou být uděleny granty na náklady, které jim
vzniknou při provádění pracovních programů schválených Komisí.
2.           Pro
granty uvedené v odstavci 1 mohou být způsobilé tyto náklady:
(a)
náklady na pracovníky, v jakékoli funkci,
přímo se podílející na činnostech laboratoří, které jsou
v nich prováděny jakožto v referenčních laboratořích Unie;
(b)
náklady na vybavení;
(c)
náklady na spotřební materiál;
(d)
náklady spojené se zásilkami vzorků,
služebními cestami, schůzemi, školeními.
Článek 30
Školení
1.           Unie může financovat školení
pro pracovníky příslušných orgánů odpovědných za úřední
kontroly, jak je uvedeno v článku 51 nařízení (ES)
č. 882/2004, k rozvoji harmonizovaného přístupu k úředním
kontrolám a dalším oficiálním činnostem v zájmu zajištění vysoké
úrovně ochrany zdraví lidí, zvířat a rostlin.
2.           Komise vypracuje programy školení,
které určují priority zásahu, a to na základě zjištěných rizik
pro veřejné zdraví, zdraví a dobré životní podmínky zvířat a zdraví
rostlin.
3.           Aby byly způsobilé pro
financování Unie podle odstavce 1, zajistí příslušné orgány nezbytné
šíření znalostí získaných prostřednictvím školení podle uvedeného
odstavce a jejich náležité použití ve vnitrostátních programech školení.
4.           Pro finanční
příspěvek uvedený v odstavci 1 mohou být způsobilé tyto
náklady:
(a)
náklady na uspořádání školení nebo výměn;
(b)
cestovní výdaje a výdaje na pobyt pracovníků
příslušných orgánů, kteří se účastní školení.
Článek 31
Odborníci z členských států
Finanční příspěvek Unie lze
poskytnout na cestovní výdaje a výdaje na pobyt, které vzniknou odborníkům
členských států v důsledku toho, že je Komise jmenovala, aby
byli nápomocni odborníkům Komise, jak je stanoveno v čl. 45
odst. 1 a čl. 46 odst. 1 nařízení (ES)
č. 882/2004.
Článek 32
Koordinované plány kontrol a sběr údajů
1.           Členským státům mohou být
uděleny granty na náklady vzniklé při provádění koordinovaných
plánů kontrol uvedených v článku 53 nařízení (ES) č.
882/2004 a při sběru údajů.
2.           Způsobilé mohou být tyto
náklady:
(a)
náklady na laboratorní zkoušky,
(b)
náklady na vybavení potřebné pro
provádění úkolů souvisejících s úředními kontrolami a
sběrem údajů.
KAPITOLA IV
OSTATNÍ OPATŘENÍ
Článek 33
Informační systémy
1.           Unie financuje vytvoření a
provozování databází a počítačových systémů pro správu
informací, které jsou zapotřebí pro účelné a účinné
uplatňování pravidel uvedených v článku 1 a které spravuje
Komise.
2.           Finanční příspěvek
Unie lze poskytnout na vytvoření a řízení databází a
počítačových systémů pro správu informací třetích stran,
včetně mezinárodních organizací, pokud tyto nástroje:
(a)
mají prokázanou přidanou hodnotu pro celou
Unii a jsou v celé Unii přístupné všem dotčeným uživatelům; a
(b)
jsou nezbytné pro účelné a účinné
uplatňování pravidel uvedených v článku 1.
Článek 34
Uplatňování a přizpůsobení pravidel
1.           Unie může financovat technickou
a vědeckou práci, včetně studií a koordinačních
činností, která je nezbytná k zajištění řádného uplatňování
pravidel uvedených v článku 1 a přizpůsobení
těchto pravidel vědeckému, technologickému a společenskému
vývoji.
Finanční příspěvek Unie lze
poskytnout rovněž členským státům nebo mezinárodním organizacím
působícím v oblastech uvedených v článku 1 za účelem
provádění činností na podporu vypracování a uplatňování pravidel
uvedených v článku 1.
2.           Granty mohou být uděleny na
projekty organizované jedním či více členskými státy za účelem
zlepšení účinného provádění úředních kontrol používáním
inovativních technik a protokolů.
3.           Finanční příspěvek
Unie lze poskytnout rovněž na podporu iniciativ v oblasti informování a
zvyšování povědomí, jež mají zajistit lepší, vyhovující a udržitelné
jednání při uplatňování pravidel uvedených v článku 1.
HLAVA III
PROGRAMOVÁNÍ, PROVÁDĚNÍ A KONTROLA
Článek 35
Pracovní programy
1.           Komise prostřednictvím
prováděcích aktů přijme společné nebo zvláštní roční
nebo víceleté pracovní programy pro provádění opatření uvedených v
hlavě II s výjimkou oddílu 1 kapitoly I a oddílu 1
kapitoly II. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným
postupem podle čl. 39 odst. 3.
2.           Pracovní programy uvedené v
odstavci 1 stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob
provedení a celkovou částku. Obsahují rovněž popis opatření,
která mají být financována, výši finančních částek
přidělených na jednotlivá opatření a orientační harmonogram
jejich provádění. U grantů uvádějí priority, základní hodnotící
kritéria a míru financování.
3.           Při provádění
opatření uvedených v oddíle 1 kapitoly I hlavy II a v
oddíle 1 kapitoly II hlavy II nebo v případě, že je
nutné reagovat na nepředvídatelný vývoj, přijme Komise rozhodnutí o
financování ad hoc v souladu s čl. 84 odst. 2
nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 36
Kontroly Komise na místě
Komise může organizovat kontroly na
místě v členských státech a v prostorách příjemců zejména
za účelem ověření:
(a)
účinného provádění opatření
využívajících finanční příspěvek Unie;
(b)
souladu správních postupů s pravidly Unie;
(c)
existence potřebných podkladů a jejich
vzájemného vztahu s opatřeními, která využívají finanční
příspěvek Unie.
Článek 37
Přístup k informacím
Členské státy a příjemci poskytují
Komisi veškeré informace nezbytné k ověření provádění
opatření a přijímají veškerá vhodná opatření usnadňující
kontroly, které Komise považuje za užitečné v rámci řízení
financování Unií, včetně kontrol na místě.
Článek 38
Ochrana finančních zájmů Unie
1.           Komise přijme vhodná
opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí
financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny
prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými
kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním
neoprávněně vyplacených částek a případně
účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2.           Komise nebo její zástupci a
Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly
dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců
grantů, prováděcích subjektů, dodavatelů nebo poskytovatelů
a subdodavatelů, kteří podle tohoto nařízení obdrželi
finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům
(OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u
hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo
nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[27] s cílem zjistit, zda v
souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou
o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu
jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec,
musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními
organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z
provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF
k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě
výslovně zmocňovat.
HLAVA IV
OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 39
Postup projednávání ve výboru
1.           Komisi je nápomocen Stálý výbor pro
rostliny, zvířata, potraviny a krmiva zřízený čl. 58
odst. 1 nařízení (ES) č. 178/2002. Tento výbor je výborem
ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2.           Odkazuje-li se na tento odstavec,
použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud má být stanovisko výboru získáno písemným
postupem, ukončí se tento postup bez výsledku, jestliže o tom ve
lhůtě pro podání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo o to
požádá prostá většina členů výboru.
3.           Odkazuje-li se na tento odstavec,
použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud má být stanovisko výboru získáno písemným
postupem, ukončí se tento postup bez výsledku, jestliže o tom ve
lhůtě pro podání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo o to
požádá prostá většina členů výboru.
Článek 40
Hodnocení
1.           Do 31. prosince 2018
vypracuje Komise hodnotící zprávu o dosažení cílů stanovených v
čl. 2 odst. 1 ve vztahu k opatřením uvedeným v
kapitole I a kapitole II hlavy I a v článcích 29
a 30 kapitoly III (výsledky a dopady), pokud jde o účinné
využívání zdrojů a přidanou hodnotu na úrovni Unie. Hodnocení posoudí
rovněž prostor pro zjednodušení, to, zda jsou nadále relevantní všechny cíle,
jakož i míru, v jaké opatření přispívají k plnění priorit
Unie spočívajících v inteligentním a udržitelném růstu
podporujícím začlenění. Zohlední také výsledky hodnocení dlouhodobých
dopadů předešlých opatření.
2.           Do 30. června 2022
provede Komise v úzké spolupráci s členskými státy následné hodnocení
opatření uvedených v odstavci 1. Toto následné hodnocení
opatření uvedených v odstavci 1 posoudí účelnost a účinnost
výdajů uvedených v odstavci 1 a jejich dopad.
3.           Při hodnoceních uvedených v
odstavcích 1 a 2 se vezme v úvahu pokrok, jehož bylo dosaženo, a to
pomocí ukazatelů uvedených v čl. 2 odst. 2.
4.           Komise sdělí závěry
hodnocení uvedených v odstavcích 1 a 2 Evropskému parlamentu,
Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru
regionů.
Článek 41
Informace, komunikace a publicita
1.           Příjemci a dotčené
členské státy případně zajistí, aby se finančním
příspěvkům poskytnutým podle tohoto nařízení dostalo
náležité publicity s cílem informovat veřejnost o úloze Unie při
financování opatření.
2.           Komise uspořádá k
financovaným opatřením a jejich výsledkům komunikační
a informační akce. Z rozpočtu vyčleněného na
komunikaci podle tohoto nařízení se nadto uhradí rovněž komunikace
orgánů EU o politických prioritách Unie.
Článek 42
Zrušení
1.           Rozhodnutí 66/399/EHS,
76/894/EHS a 2009/470/ES se zrušují.
2.           Odkazy na rozhodnutí
66/399/EHS a 76/894/EHS se považují za odkazy na čl. 58 odst. 1
nařízení (ES) č. 178/2002.
Článek 43
Přechodná ustanovení
Pro vnitrostátní programy eradikace, tlumení a
sledování nákaz zvířat a zoonóz na rok 2013, které využívají
financování Unie na základě finančního opatření stanoveného v
článku 27 rozhodnutí 2009/470/ES, se nadále použijí odstavce 7
a 8 uvedeného článku.
Článek 44
Změna směrnice 98/56/ES
Směrnice 98/56/ES[28] se mění takto:
V článku 17 se první odstavec
nahrazuje tímto:
„1.          Komisi je nápomocen Stálý výbor pro
rostliny, zvířata, potraviny a krmiva zřízený čl. 58
odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 178/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU)
č. 182/2011.“
V článku 18 se první odstavec
nahrazuje tímto:
„1.          Komisi je nápomocen Stálý výbor pro
rostliny, zvířata, potraviny a krmiva zřízený čl. 58
odst. 1 nařízení (ES) č. 178/2002. Tento výbor je výborem
ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.“
Článek 45
Změna směrnice 2000/29/ES
Směrnice 2000/29/ES se mění takto:
1)           V článku 13c se zrušuje
odstavec 5.
2)           Články 22 až 26 se
zrušují.
Článek 46
Změna nařízení (ES) č. 178/2002
1.           V článku 58
nařízení (ES) č. 178/2002 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1.     Komisi je nápomocen Stálý výbor pro
rostliny, zvířata, potraviny a krmiva (dále jen „výbor“). Tento výbor je
výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. 182/2011[29].
Výbor pracuje v sekcích, které se zabývají všemi významnými záležitostmi.“
2.           Veškeré odkazy na Stálý výbor
pro potravinový řetězec a zdraví zvířat v právních
předpisech Unie se považují za odkazy na výbor uvedený v čl. 58
odst. 1. nařízení (ES) č. 178/2002.
Článek 47
Změna nařízení (ES) č. 882/2004
Článek 66 nařízení (ES) č. 882/2004
se zrušuje.
Článek 48
Změna nařízení (ES) č. 396/2005
Články 36 a 37 nařízení
(ES) č. 396/2005 se zrušují.
Článek 49
Změna směrnice 2008/90/ES
V článku 19 směrnice 2008/90/ES
se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1.          Komisi je nápomocen Stálý výbor pro
rostliny, zvířata, potraviny a krmiva zřízený čl. 58
odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 178/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení
Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011.“
Článek 50
Změna směrnice 2009/128/ES
Článek 22 směrnice 2009/128/ES
se zrušuje.
Článek 51
Změna nařízení (ES) č. 1107/2009
Článek 76 nařízení (ES)
č. 1107/2009 se zrušuje.
Článek 52
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto
nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech
členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Časově
omezený návrh/podnět
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ
DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové
položky
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný
dopad na operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název návrhu/podnětu
Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro
řízení výdajů v oblasti potravinového řetězce, zdraví
a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a rostlinného
rozmnožovacího materiálu (dále jen „výdaje v oblasti potravin a krmiv“)
1.2.        Příslušné oblasti
politik podle členění ABM/ABB[30]
17
04 Bezpečnost potravin a krmiv, zdraví zvířat, dobré životní podmínky
zvířat a rostlinolékařský stav
1.3.        Povaha návrhu/podnětu
¨ Návrh/podnět
se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[31]
¨ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
P       Návrh/podnět se týká akce
přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem
Výdaje,
na něž se vztahuje toto nařízení, mají zajistit vysokou úroveň
ochrany zdraví lidí, zvířat a rostlin v potravinovém
řetězci a v souvisejících oblastech a vysokou úroveň
ochrany spotřebitele a životního prostředí a současně
umožnit potravinářskému průmyslu EU, aby působil
v prostředí podporujícím konkurenceschopnost a vytváření
pracovních příležitostí.
1.4.2.     Specifické cíle a
příslušné aktivity ABM/ABB
Specifický
cíl č. 1
Přispět
k vysoké úrovni bezpečnosti potravin a systémů produkce potravin a
ostatních produktů, které mohou ovlivnit bezpečnost potravin, a
současně zlepšit udržitelnost produkce potravin
Specifický
cíl č. 2
Přispět
k lepšímu nákazovému statusu v Unii a podporovat zlepšování životních podmínek
zvířat
Specifický
cíl č. 3
Přispět
k včasnému zjištění škodlivých organismů a jejich eradikaci,
pokud byly tyto škodlivé organismy zavlečeny do Unie
Specifický
cíl č. 4
Přispět
k zvýšení účinnosti, účelnosti a spolehlivosti úředních kontrol
a ostatních činností prováděných za účelem účinného
uplatňování a dodržování pravidel Unie uvedených v nařízení,
kterým se stanoví pravidla pro řízení výdajů v oblasti potravin
a krmiv
1.4.3.     Očekávané výsledky a
dopady
Finanční
rámec na období 2007–2013 se týká především členských států
a jejich příslušných orgánů, jelikož jsou hlavními příjemci
finančního příspěvku. Existují rovněž nepřímé dopady
na zúčastněné strany, jako jsou prvovýrobci (zemědělci
atd.), ostatní hospodářské subjekty a veterinární lékaři, tyto
jsou však vedlejší. Stejně tomu bude u návrhu nařízení na
období 2014–2020.
Celkovým
očekávaným výsledkem je, že prostřednictvím spolufinancování ze
strany EU:
–
budou rychleji eradikovány nákazy zvířat a organismy škodlivé rostlinám
v případě ohniska,
–
bude zamezeno výskytu nákaz zvířat a organismů škodlivých rostlinám,
–
budou právní předpisy EU týkající se bezpečnosti potravin a krmiv
uplatňovány v celé EU harmonizovanějším způsobem.
Výše
uvedené skutečnosti přispějí rovněž k hladšímu
fungování vnitřního trhu a rychlejšímu přístupu na trhy třetích
zemí, což může mít kladný dopad na zaměstnanost v EU.
Ukazatele
výsledků a dopadů
Cíl
č. 1: Přispět k vysoké úrovni bezpečnosti potravin a
systémů produkce potravin a ostatních produktů, které mohou ovlivnit
bezpečnost potravin, a současně zlepšit udržitelnost produkce
potravin
Dosažení
tohoto cíle se bude měřit snížením počtu případů
onemocnění lidí v Unii v souvislosti s bezpečností
potravin nebo zoonózami.
Cíl
č. 2: Přispět k lepšímu nákazovému statusu v Unii a
podporovat zlepšování životních podmínek zvířat
Dosažení
tohoto cíle se bude měřit zvýšením počtu členských
států nebo jejich regionů, které jsou prosté nákaz zvířat, pro
něž se poskytuje finanční příspěvek, a snížením
parametrů nákaz, jako je incidence, prevalence a počet ohnisek.
Cíl
č. 3: Přispět k včasnému zjištění škodlivých
organismů a jejich eradikaci, pokud byly tyto škodlivé organismy
zavlečeny do Unie

Dosažení
tohoto cíle se bude měřit prostřednictvím těchto
ukazatelů:
–
pokrytí území Unie průzkumy týkajícími se škodlivých organismů,
zejména škodlivých organismů, o nichž není známo, že se vyskytují na území
Unie, a škodlivých organismů, které se považují za
nejnebezpečnější pro území Unie; a
–
doba potřebná pro eradikaci těchto škodlivých organismů a
úspěšnost eradikace;
Cíl
č. 4: Přispět k zvýšení účinnosti, účelnosti a
spolehlivosti úředních kontrol a ostatních činností prováděných
za účelem účinného uplatňování a dodržování pravidel Unie
uvedených v článku 1 návrhu nařízení
Dosažení
tohoto cíle se bude měřit prostřednictvím příznivé tendence
výsledků kontrol v konkrétních oblastech vyvolávajících obavy, jež
byly provedeny odborníky Komise v členských státech a o nichž byla
podána zpráva.
1.5.        Odůvodnění
návrhu/podnětu
1.5.1.     Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
Soukromý
sektor je třeba chránit před závažnými nežádoucími dopady nákaz a
škodlivých organismů, a ten tudíž přispěje k podpoře
růstu a vytváření pracovních příležitostí v EU. Ustanovení
tohoto nařízení by měla podpořit politické cíle stanovené pro
každou oblast, jež mají podpořit dobré zdraví zvířat, zdraví rostlin,
zdraví rostlinného rozmnožovacího materiálu a úřední kontroly.
Nařízení
bude od roku 2014 nadále podporovat provádění opatření EU
v oblasti politiky bezpečnosti potravin. Navazuje na výsledky, jichž
bylo dosaženo prostřednictvím stávajících právních předpisů, a
vychází ze zrychleného posouzení dopadů připojeného k tomuto
návrhu.
1.5.2.     Přidaná hodnota ze
zapojení EU
V souladu
s přístupem k bezpečnosti potravin a krmiv založeným na
zásadě „z pole na stůl“ je cílem této akce zajištění
zlepšení v celém potravinovém řetězci. Toto odvětví je na
úrovni EU harmonizováno a mezi členskými státy existuje významný obchod.
Potravinářský a nápojový průmysl v EU je největším výrobním
odvětvím v Evropě s ročním obratem
v roce 2009 ve výši 954 miliard EUR; toto odvětví
vyváží do třetích zemí potraviny a nápoje v hodnotě
přibližně 54 miliard EUR, přispívá ke kladné obchodní
bilanci ve výši zhruba 10 miliard EUR a zaměstnává okolo
4,2 milionu osob. (Zdroj: Konfederace výrobců potravin a nápojů
v EU).
Ohniska
závažných nákaz zvířat a chorob rostlin mohou způsobit velké
přímé ztráty zemědělství a potenciálně ohromné nepřímé
ztráty evropskému hospodářství. Tyto problémy se mohou mezi členskými
státy rychle šířit a postihnout celý trh EU. Nedávný výskyt katarální
horečky ovcí ve velké části Evropy, který způsobil značné
ztráty, je důležitou připomínkou nepředvídatelnosti a závažnosti
ohnisek nákaz zvířat.
Cílem
zásahu EU je prostřednictvím preventivních opatření a řízení
krizí minimalizovat dopad na zdraví lidí a zvířat a na trhy a snížit
rizika v celém potravinovém řetězci.
Příspěvek
EU se poskytuje na vnitrostátní programy, které mají zlepšit zdraví zvířat
nebo zajistit eradikaci nákaz, jež se dotýkají člověka nebo jejichž
výskyt může mít významné sociální, hospodářské a politické dopady.
Programy eradikace, dozoru a sledování jsou nezbytné k snížení tohoto
rizika pro veřejné zdraví a/nebo zdraví zvířat na přijatelnou
úroveň. Dozor v rámci celé EU se provádí rovněž u nákaz jako
influenza ptáků a přenosné spongiformní encefalopatie (TSE).
Finanční
příspěvek na nouzová opatření (fond na mimořádné události)
je poskytována s cílem napomoci členským státům při
zvládání krizí v souvislosti s nákazami zvířat a byly
zřízeny banky očkovacích látek, které uchovávají zásoby těchto
látek k zajištění dodávek očkovacích látek pro použití
v mimořádných situacích.
Financování
je poskytováno rovněž na podporu členského státu, na jehož území byly
zavlečeny organismy škodlivé rostlinám, zejména vzhledem k větší
obchodní výměně mezi členskými státy a s ostatními
zeměmi. To se netýká jen potravinářského průmyslu, nýbrž
průmyslu obecně vzhledem k možnému dopadu některých
organismů škodlivých rostlinám na dřevo a dřevěné obalové
materiály, například palety.
Mimoto
je financována síť referenčních laboratoří Evropské unie
s cílem zajistit lepší připravenost a poskytovat Komisi a členským
státům vědeckou podporu na úrovni EU. To přispěje
k harmonizaci diagnostických postupů na úrovni EU. Akce zahrnuje
rovněž program školení (Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti
potravin) pro pracovníky příslušných orgánů, a to v EU i mimo
ni, s cílem zajistit náležité uplatňování norem EU.
1.5.3.     Závěry vyvozené z
podobných zkušeností v minulosti
Problémy
stávajícího právního rámce souvisí především s nutností tento rámec
změnit v souladu se změněnými odvětvovými
potřebami, jež byly zjištěny v příslušných přezkumech.
Tyto potřeby by se měly odrazit v budoucích právních
předpisech bez ohledu na to, zda jsou ustanovení týkající se výdajů
obsažena v odvětvových aktech, nebo spojena v jednom horizontálním
aktu.
Faktor č. 1: Stávající právní rámec je příliš složitý
Stávající
nedostatečná jasnost s ohledem na míry financování představuje
pro členské státy značnou nejistotu při plánování. Toto
nařízení proto předpokládá tři maximální sazby: 50, 75
a 100 %. 100% míra financování se vztahuje na nákup očkovacích
látek a způsobilé náklady referenčních laboratoří EU; 75% míra
financování se bude vztahovat na způsobilé výdaje členských
států, jejichž hrubý národní důchod na obyvatele je podle posledních
údajů nižší než 90 % průměru Unie; 50% míra financování se
vztahuje na ostatní způsobilé výdaje; tato sazba se od roku 2014
považuje za základní míru financování.
V současnosti
se mimoto jednotlivá finanční ustanovení nacházejí v mnoha
různých legislativních nástrojích. Tato záležitost bude vyřešena
spojením těchto ustanovení do jednoho právního základu. Navrhovaný
minimální grant ve výši 50 000 EUR zjednoduší rozpočtové
řízení pro správní orgány členských států i evropské orgány.
Faktor č. 2: Stávající nástroje finančního řízení
nejsou úplné
Stávající
finanční ustanovení neobsahují jednoznačné a konzistentní cíle a
ukazatele.
Není
jasné vymezení způsobilých opatření a souvisejících nákladů.
Zpráva o interním auditu z roku 2012 doporučila jejich
objasnění a zjednodušení.
Všechny
tyto faktory přispívají k tomu, že systém je příliš složitý a
chybovost příliš vysoká. Nedávný průzkum u zástupců
členských států zjistil, že se rámec pro plánování víceletých
a ročních programů považuje za zatěžující. Roční cyklus
přípravy, hodnocení, schvalování a přijímání plánů a
podávání zpráv je náročný na zdroje a každoročně znamená vysokou
míru opakování.
1.5.4.     Soulad a možná synergie s
dalšími vhodnými nástroji
Je
nanejvýš důležité, aby byl posuzovaný návrh v souladu
s ostatními politikami EU. Na vysoké úrovni to znamená podporu cílů
strategie EU 2020 a víceletého finančního rámce. Co je patrně
nejdůležitější, zásadní je, aby finanční rámec napomohl
hospodářskému oživení podporou obchodu a dalších důležitých
ekonomických činností. V ostatních oblastech bude důležité
zajistit, aby politika v oblasti bezpečnosti krmiv a potravin
podpořila a doplňovala ostatní politiky EU a nepřekrývala se
s nimi či je nenarušovala. To platí zejména v oblasti
zemědělství a obchodu. Nové návrhy společné zemědělské
politiky podporují stejný druh obecných cílů jako dotčený stávající
návrh nařízení, avšak jiné specifické cíle a jinými prostředky.
Zásadní je rovněž to, aby návrh nadále podporoval evropský obchod
a byl v souladu se stávajícími a budoucími obchodními pravidly. Do
jisté míry je zapotřebí vzít v úvahu i námořní politiku, pokud
finanční rámec podporuje například prevenci nebo eradikaci nákaz
živočichů pocházejících z akvakultury. A je důležité mít na
paměti cíle politik životního prostředí. Mezi ostatními politikami,
jako je veřejné zdraví, dobré životní podmínky zvířat a další,
existují silné vazby, a tyto politiky musí být vzájemně koordinovány. Doba
trvání akce a finanční dopad
1.6.        Časově omezený
návrh/podnět
þ Časově omezený návrh/podnět
–
þ  Návrh/podnět s platností od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020

–
þ  Finanční dopad od roku 2014 do roku 2020
(prostředky na závazky)
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
RRRR,
–
poté plné fungování.
1.7.        Předpokládaný
způsob řízení[32]
þ Přímé centralizované řízení Komisí
þNepřímé centralizované řízení,
při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
–
þ  výkonným agenturám
–
¨  subjektům zřízeným Společenstvími[33]
–
¨  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního
nařízení
¨ Sdílené řízení
s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.

Poznámky
Výkonná
agentura pro zdraví a spotřebitele: V souladu s nařízením
Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se
stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly
správy programů Společenství[34],
pověřila Komise[35]
prováděním úkolů týkajících se správy programu „Zlepšení školení pro
zvýšení bezpečnosti potravin“ na období 2007–2013 Výkonnou agenturu
pro zdraví a spotřebitele. Komise proto může rozhodnout, že Výkonnou
agenturu pro zdraví a spotřebitele pověří rovněž
prováděním úkolů týkajících se správy programu „Zlepšení školení pro
zvýšení bezpečnosti potravin“ na období 2014–2020.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla pro sledování a
podávání zpráv
V současnosti
spravuje výdaje programu „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti
potravin“ Výkonná agentura pro zdraví a spotřebitele. Všechny ostatní
výdaje spravuje přímo Komise. Větší pozornost bude věnována
analýze předložených veterinárních a rostlinolékařských
programů; veterinární programy pro rok 2013 byly poprvé předány
k externímu hodnocení; toto se bude v příštích letech dále
rozvíjet. V současnosti se vypracovávají výkonnostní ukazatele; tyto
ukazatele budou užitečné při hodnocení výsledků programu.
Do
konce roku 2018 vypracuje Komise hodnotící zprávu o dosažení cílů
opatření (na úrovni výsledků a dopadů), účinném využívání
zdrojů a evropské přidané hodnotě za účelem rozhodnutí o
prodloužení, změně nebo pozastavení opatření. Hodnocení posoudí
rovněž prostor pro zjednodušení, to, zda jsou nadále relevantní všechny
cíle, jakož i míru, v jaké opatření přispívají k plnění priorit
Unie spočívajících v inteligentním a udržitelném růstu podporujícím
začlenění. Zohlední také výsledky hodnocení dlouhodobých dopadů
předešlých opatření.
Nejpozději
do poloviny roku 2022 bude provedeno rovněž následné hodnocení.
Komise
sdělí výsledky těchto hodnocení spolu se svými připomínkami
Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu
výboru a Výboru regionů.
2.2.        Systém řízení a kontroly

2.2.1.     Zjištěná rizika
Většina
finančních prostředků je určena členským státům.
Hlavní
prvky plnění rozpočtu:
Prostřednictvím
prováděcích aktů budou přijaty společné nebo zvláštní
roční pracovní programy pro poskytování finančního
příspěvku na úřední kontroly a ostatní činnosti. Výše
uvedené roční pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané
výsledky, způsob provedení a celkovou částku. Obsahují rovněž
popis opatření, která mají být financována, výši finančních částek
přidělených na jednotlivá opatření a orientační harmonogram
jejich provádění. U grantů uvádějí priority, základní hodnotící
kritéria a míru financování.
Pokud
jde o provádění programů eradikace, průzkumů a sledování
v oblasti zdraví zvířat a rostlin, Komise programy schválí do
30. ledna každého roku na základě posouzení předložených
programů, případně s výhradou určitých podmínek, a
rozhodne o výši grantu. V případě schválení víceletých programů
mohou být rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky. V tomto
případě Komise přidělí každoročně roční
splátky s přihlédnutím k pokroku programů, odhadovaným
potřebám a dostupnému rozpočtu.
Při
provádění nouzových opatření v oblasti zdraví zvířat a
rostlin nebo v případě, že je nutné reagovat na
nepředvídatelný vývoj, přijímá Komise rozhodnutí o financování ad
hoc.
Mimoto
bude přidělena řada zakázek na služby.
Hlavní
rizika:
–
co se týká úředních kontrol, riziko nesprávného provádění, které
snižuje účinnost spolufinancovaných opatření,
–
neefektivní nebo nehospodárné využívání finančních prostředků na
programy eradikace a nouzová opatření kvůli složitosti náhrad
skutečných způsobilých nákladů ve spojení s omezenými
možnostmi ověřit způsobilé náklady na základě dokumentární
prověrky.
2.2.2.     Předpokládané metody
kontroly
Všechny
finanční transakce (závazky, platby, inkasní příkazy atd.) a smlouvy
/ grantové dohody související s politikou výdajů v oblasti potravin a
krmiv ověřují, schvalují a podepisují dále pověřené
schvalující osoby zodpovědné za danou činnost. Každé dále
pověřené schvalující osobě je nápomocna decentralizovaná
finanční jednotka, která ověřuje a doplňuje
dokumentaci k finančním transakcím a smlouvám / grantovým dohodám
před jejich podepsáním. Zahájení a ověřování operací
provádějí zaměstnanci příslušného útvaru.
Kromě
toho provádí ústřední finanční jednotka dokumentární prověrku ex
ante druhého stupně na základě vzorku transakcí. Centralizovaný
kontrolní tým GŘ navíc ověřuje způsobilost nákladů
vykázaných na úrovni příjemce na místě. GŘ SANCO využívá
při organizování kontrol ex post rovněž specializovanou
společnost.
Granty:
S ohledem na výše uvedený rámec na straně jedné a skutečnost, že
mnoho příjemců grantů EU představují veřejné subjekty,
lze riziko nesrovnalostí považovat za velmi omezené. Dokončené projekty,
jimž byl udělen grant, jsou podrobeny kontrolám ex post. Strategie auditu
ex post bude založena a) na kombinaci výběru na základě
posouzení rizik a namátkového výběru, aby se zamezilo příliš
nepružnému procesu výběru, a b) na tom, aby byla během auditu na
místě pokud možno věnována pozornost provozním aspektům.
Zakázky
na služby: GŘ SANCO uzavírá smlouvy o poskytování služeb přímo
s poskytovateli služeb. Poskytovatelé jsou vybíráni na základě
nabídkového řízení, přičemž je plně dodržováno finanční
nařízení. Zakázky přesahující určitý strop jsou podrobeny
hloubkové kontrole prováděné výborem GŘ SANCO pro veřejné
zakázky. GŘ SANCO používá standardní smlouvy navrhované Komisí, které
umožňují provádět kontroly ex post. Jelikož jsou smluvní částky
pevně stanoveny, riziko finančních chyb je nízké a počet kontrol
ex post u zakázek na služby je velmi omezený.
2.3.        Opatření k zamezení
podvodů a nesrovnalostí
Komise
přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při
provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční
zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního
jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti,
zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a
případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími
sankcemi v souladu s článkem 325 Smlouvy o fungování Evropské unie,
nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne
18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů
Evropských společenství a článkem 58 finančního
nařízení.
Komise
nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na
základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech
příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo
poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční
prostředky Unie. Úřad OLAF může provádět kontroly a
inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto
financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými
v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne
11. prosince 1996 s cílem zjistit, zda v souvislosti
s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování
Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání
ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž
jsou dotčeny předchozí odstavce, musí rozhodnutí, dohody a smlouvy
vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, včetně
úřadu OLAF, a Účetní dvůr k provádění takových
auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ
DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.        Okruhy víceletého
finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
·      Stávající výdajové rozpočtové položky (přečíslováno pro
novou nomenklaturu pro období 2014–2020)
·
Nové rozpočtové položky, jejichž
vytvoření se požaduje (nová nomenklatura pro období 2014–2020).
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
   || RP/NRP || zemí ESVO[36] || kandidátských zemí[37] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3 || 17 01 04 03 Správní výdaje na podporu rostlinolékařských opatření, bezpečnosti krmiv a potravin, eradikace nákaz zvířat a pro fond na mimořádné události || RP/NRP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
 3 || 17 01 06 03 Správní výdaje na podporu Výkonné agentury pro zdraví a spotřebitele || RP/NRP. || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
 3 || 17 04 01 Finanční příspěvek k zajištění lepšího nákazového statusu a vysoké úrovně ochrany zvířat v Unii || RP/NRP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
 3 || 17 04 02 Finanční příspěvek k zajištění včasného zjištění organismů škodlivých rostlinám a jejich eradikace || RP/NRP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
 3 || 17 04 03 Finanční příspěvek k zajištění účinných, účelných a spolehlivých kontrol || RP/NRP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
 3 || 17 04 04 Nouzová opatření související se zdravím zvířat a rostlin || RP/NRP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
 4 || 17 04 10 Mezinárodní dohody || RP/NRP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
(v běžných cenách)
v milionech EUR (zaokrouhleno na
tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || 3 || Bezpečnost a občanství
 GŘ: SANCO ||     || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || CELKEM
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || >2020
 Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 17 04 01 Přispění k lepšímu nákazovému statusu a vyšší úrovni ochrany zvířat v Unii || Závazky || (1) || 180,000 || 178,500 || 177,000 || 175,000 || 171,500 || 171,500 || 171,000 ||   || 1 224,500
 Platby || (2) || 10,000 || 165,000 || 163,000 || 161,000 || 157,000 || 158,000 || 159,000 || 251,500 || 1 224,500
 17 04 02 Přispění k včasnému zjištění výskytu organismů škodlivých rostlinám a jejich eradikaci || Závazky || (1) || 5,000 || 10,000 || 14,000 || 19,000 || 25,000 || 28,500 || 30,500 ||   || 132,000
 Platby || (2) || 3,000 || 9,000 || 12,000 || 17,000 || 22,000 || 25,000 || 26,000 || 18,000 || 132,000
 17 04 03 Přispění k vyšší účinnosti, účelnosti a spolehlivosti kontrol || Závazky || (1) || 45,724 || 47,360 || 50,401 || 53,558 || 57,520 || 60,021 || 62,162 ||   || 376,746
 Platby || (2) || 18,000 || 45,000 || 48,000 || 50,000 || 52,000 || 55,000 || 58,000 || 50,746 || 376,746
 17 04 04 Nouzová opatření související se zdravím zvířat a rostlin || Závazky || (1) || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 ||   || 140,000
   || Platby || (2) || 10,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 10,000 || 140,000
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy (bývalé položky „BA“, nepřímý výzkum a přímý výzkum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 17 01 04 03 Podpora výdajů v oblasti bezpečnosti potravin a krmiv, zdraví zvířat, dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin || (3) || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 ||   || 18,690
 17 01 06 03 Výkonná agentura pro zdraví a spotřebitele – příspěvek v oblasti bezpečnosti potravin a krmiv, zdraví zvířat, dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin
 CELKEM prostředky || Závazky || =1+3 || 253,394 || 258,530 || 264,071 || 270,228 || 276,690 || 282,691 || 286,332 ||   || 1 891,936
 pro GŘ SANCO || Platby || =2+3 || 43,670 || 241,670 || 245,670 || 250,670 || 253,670 || 260,670 || 265,670 || 330,246 || 1 891,936
 Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 250,724 || 255,860 || 261,401 || 267,558 || 274,020 || 280,021 || 283,662 ||   || 1 873,246
 Platby || (5) || 41,000 || 239,000 || 243,000 || 248,000 || 251,000 || 258,000 || 263,000 || 330,426 || 1 873,246
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 3,182 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 ||
 CELKEM prostředky || Závazky || =4+6 || 253,394 || 258,530 || 264,071 || 270,228 || 276,690 || 282,691 || 286,332 ||   || 1 891,936
 z OKRUHU 3
 víceletého finančního rámce || Platby || =5+6 || 43,670 || 241,670 || 245,670 || 250,670 || 253,670 || 260,670 || 265,670 || 330,246 || 1 891,936
Částka 5 milionů EUR související se
změnou klimatu je vyčleněna v návrhu rozpočtu na rok
2014, zejména pro účely eradikace katarální horečky ovcí
a nákazy způsobené schmallenberským virem.
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || Správní výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na
tři desetinná místa)
   ||   ||   || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || CELKEM
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 GŘ: SANCO ||   ||
 Lidské zdroje || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 23,446
 Ostatní správní výdaje || 6,121 || 6,243 || 6,368 || 6,495 || 6,625 || 6,758 || 6,893 || 45,503
 CELKEM || Prostředky || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky || (Závazky celkem = platby celkem) || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949
 z OKRUHU 5
 víceletého finančního rámce
v milionech EUR (zaokrouhleno na
tři desetinná místa)
   ||   ||   || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok || Rok >2020 || CELKEM
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 CELKEM prostředky || Závazky || 262,865 || 268,123 || 273,789 || 280,073 || 286,665 || 292,799 || 296,575 ||   || 1 960,886
 z OKRUHU 1 až 5
 víceletého finančního rámce || Platby || 53,141 || 251,263 || 255,388 || 260,515 || 263,645 || 270,778 || 275,913 || 330,246 || 1 960,886
Je třeba připomenout, že
částky uvedené v bodě 3.2.1 představují maximální
částky a roční potřeby budou každoročně posouzeny na
základě celkové maximální částky.
3.2.2.     Odhadovaný dopad na
operační prostředky
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
–      þ  Návrh/podnět
vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno
dále (Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na
tři desetinná místa))
SPECIFICKÝ CÍL Č. 1 –
Přispět k vysoké úrovni bezpečnosti potravin a systémů
produkce potravin a ostatních produktů, které mohou ovlivnit
bezpečnost potravin, a současně zlepšit udržitelnost produkce
potravin
Výdaje spojené s plněním tohoto cíle
jsou začleněny do výdajů souvisejících s opatřeními,
která jsou přijata na základě cílů č. 2 až 4.
SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 –
Přispět k lepšímu nákazovému statusu v Unii a podporovat
zlepšování životních podmínek zvířat
 Cíle a výstupy ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM ||
 VÝSTUPY ||
   ||
 Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem ||
 – Výstup || Programy eradikace, tlumení a sledování nákaz a zoonóz || +/- 1,4 milionu || +/-120 || 170 || +/-120 || 168 || +/-120 || 166 || +/-120 || 163 || +/-120 || 159 || +/-120 || 158 || +/-120 || 157 || +/- 840 || 1,141 ||
 – Výstup || Ostatní veterinární opatření a nákup očkovacích látek / antigenů || +/- 2,38 milionu || +/- 5 || 10 || +/- 5 || 10,5 || +/- 5 || 11 || +/- 5 || 12 || +/- 5 || 12,5 || +/- 5 || 13,5 || +/- 5 || 14 || +/- 35 || 83,5 ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 ||   || 180,0 ||   || 178,5 ||   || 177,0 ||   || 175,0 ||   || 171,5 ||   || 171,5 ||   || 171 ||   || 1,224,5 ||
SPECIFICKÝ CÍL Č. 3 – Přispět k včasnému zjištění výskytu
škodlivých organismů a jejich eradikaci, pokud byly tyto škodlivé
organismy zavlečeny do Unie
 Cíle a výstupy ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 – Výstup || Programy dozoru || +/-0,9 || 5 || 5,0 || 13 || 9,0 || 16 || 13,0 || 20 || 18,0 || 24 || 24,0 || 27 || 27,0 || 31 || 29,0 || 136 || 125,0
 – Výstup || Osivo a sadba || 0,600 || - || - || 2 || 1,0 || 2 || 1,0 || 2 || 1,0 || 2 || 1,0 || 2 || 1,5 || 2 || 1,5 || 12 || 7,0
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3 ||   || 5,0 ||   || 10,0 ||   || 14,0 ||   || 19,0 ||   || 25,0 ||   || 28,5 ||   || 30,5 ||   || 132,0
SPECIFICKÝ CÍL Č. 4 – Přispět k zvýšení účinnosti, účelnosti a
spolehlivosti kontrol
 Cíle a výstupy ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 – Výstup || Laboratoře a střediska || 0,330 || 45 || 15 || 45 || 15,5 || 47 || 16 || 48 || 16,5 || 51 || 17 || 55 || 18 || 56 || 18,8 || 345 || 116,8
 – Výstup || Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin || 0,150 || 95 || 15 || 100 || 15,5 || 105 || 16 || 105 || 16,5 || 116 || 17,5 || 122 || 18 || 127 || 19 || 770 || 117,5
 – Výstup || Komunikace || 0,25 || 8 || 2,0 || 8 || 2,0 || 8 || 2,0 || 10 || 2,5 || 10 || 2,5 || 10 || 2,70 || 10 || 2,70 || 64 || 16,4
 – Výstup || Národní odborníci || 0,005 || 125 || 0,5 || 125 || 0,5 || 125 || 0,6 || 125 || 0,6 || 125 || 0,7 || 125 || 0,7 || 125 || 0,7 || 875 || 4,3
 – Výstup || Systémy varování a systémy IT || 1,300 || 6 || 8 || 7 || 8 || 7 || 8,5 || 7 || 9 || 7 || 9,5 || 7 || 10 || 8 || 10 || 49 || 63,0
 – Výstup || Sběr údajů || 0,500 || 4 || 2 || 5 || 2,5 || 6 || 3 || 7 || 3,5 || 9 || 4,5 || 9 || 4,5 || 9 || 4,5 || 49 || 24,5
 – Výstup || Mezinárodní organizace || 0,370 || 3 || 1,0 || 3 || 1,0 || 4 || 1,5 || 4 || 1,5 || 4 || 1,5 || 4 || 1,8 || 6 || 2,0 || 28 || 10,3
 – Výstup || Studie a hodnocení || 0,300 || 7 || 2,224 || 7 || 2,360 || 9 || 2,901 || 10 || 3,358 || 12 || 4,320 || 12 || 4,321 || 13 || 4,462 || 70 || 23,946
 Mezisoučet za specifický cíl č. 4 ||   || 45,724 ||   || 47,360 ||   || 50,401 ||   || 53,558 ||   || 57,520 ||   || 60,021 ||   || 62,162 ||   || 376,746
SPECIFICKÉ CÍLE Č. 2
a 3 – Nouzová opatření související se zdravím
zvířat a rostlin
 Cíle a výstupy ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 – Výstup || Nouzová opatření související se zdravím zvířat a rostlin ||   || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 140,0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 a 3 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 140
* počet výstupů není znám: to závisí
na počtu ohnisek
     || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 NÁKLADY CELKEM ||   || 250,724 ||   || 255,860 ||   || 261,401 ||   || 267,558 ||   || 274,020 ||   || 280,021 ||   || 283,662 ||   || 1,873,246
Je třeba připomenout, že
částky uvedené v bodě 3.2.2 představují maximální
částky a roční potřeby budou každoročně posouzeny na
základě celkové maximální částky.
3.2.3.     Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–
þ  Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na tři desetinná místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 23,446
 Ostatní správní výdaje || 6,121 || 6,243 || 6,368 || 6,495 || 6,625 || 6,758 || 6,893 || 45,503
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949
 Mimo OKRUH 5[38] víceletého finančního rámce ||
 Lidské zdroje || xx || xx || xx || xx || xx || xx || xx || xx
 Ostatní výdaje správní povahy || xx || xx || xx || xx || xx || xx || xx || xx
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 18,690
 CELKEM || 12,141 || 12,263 || 12,388 || 12,515 || 12,645 || 12,778 || 12,913 || 87,640
Výše uvedená čísla budou upravena
v souladu s výsledky plánovaného postupu externalizace.
3.2.3.2.   Odhadované potřeby
v oblasti lidských zdrojů
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
þ  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5
 XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[39] ||
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [40] || – v ústředí[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5
XX je oblast politiky
nebo dotčená hlava rozpočtu.
V současnosti
se na řízení výdajů v oblasti potravinového řetězce,
zdraví a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a
rozmnožovacího materiálu rostlin (výdaje v oblasti potravin a krmiv), na
něž se vztahuje návrh SANCO/11220/2012 Rev.1, podílí 28,5 FTE.
Očekává se však, že od roku 2014 bude postačovat 26,5 FTE.
Tento počet zahrnuje pouze zaměstnance GŘ SANCO.
Tyto číselné
údaje se týkají pouze zaměstnanců odpovědných za řízení
výdajů „v oblasti potravin a krmiv“, a nejsou v nich tudíž
zahrnuti zaměstnanci podílející se provádění odvětvových
politik. Revize legislativního rámce pro odvětvové politiky (zdraví
zvířat, škodlivé organismy, rozmnožovací materiál rostlin a kontroly),
které se navrhují současně s tímto nařízením o
finančním rámci, však nemá na výše uvedené finanční a lidské zdroje
žádný dodatečný dopad nad rámec toho, co je uvedeno v tomto
společném legislativním finančním výkazu.
Potřeby v
oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou
již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || ·         Koordinovat, utvářet a organizovat postup přijímání ročních pracovních programů (rozhodnutí o financování), včetně konzultace s výborem členských států ·         Navazovat na / sledovat programování a provádění finančních činností podle platných rozpočtových a finančních pravidel; přispívat do zpráv o činnosti ·         Připravovat a spravovat informační nástroje; poskytovat informace pro interní a externí audity ·         Stanovovat a ověřovat platby, závazky a dokumentaci k zadávání veřejných zakázek / ke grantům; zajistit, aby vše splňovalo smluvní podmínky a finanční pravidla/předpisy ·         Zajišťovat řádné vyúčtování finančních transakcí ·         Sledovat platební lhůty v souladu s finančním nařízením a pravidly a postup prací v rámci jednotlivých finančních spisů ·         Připravovat a poskytovat odborné vzdělávání externím organizacím v souvislosti se žádostmi v rámci výzev k podávání návrhů ·         Sdělovat příslušné informace dodavatelům a příjemcům po celou dobu trvání projektu ·         Zveřejňovat, řídit a sledovat výzvy k podávání návrhů/nabídek, hodnocení a výběr projektů ·         Sledovat provádění projektů a výkonnost vedoucích a partnerů projektů, monitorovat smluvní závazky ·         Sledovat platební lhůty v souladu s finančním nařízením a pravidly a postup prací v rámci jednotlivých finančních spisů ·         Ověřovat dodržování finančního nařízení, prováděcích pravidel, vnitřních pravidel plnění rozpočtu, základního aktu, rozhodnutí o financování a jiných souvisejících pravidel a rozpočtových dispozic u finančních transakcí ·         Ověřit grantovou dohodu / smlouvu s vybraným příjemcem/dodavatelem a její odůvodnění ·         Ověřit, že ve výběrovém řízení byla správně uplatněna metodika, včetně kritérií způsobilosti, výběru a udělení, a že se výběrové řízení uskutečnilo v souladu s pravidly ·         Kontrolovat správnost postupů závazků
 Externí zaměstnanci || ·         Připravovat a spravovat informační nástroje; poskytovat informace pro interní a externí audity ·         Stanovovat a ověřovat platby, závazky a dokumentaci k zadávání veřejných zakázek / ke grantům; zajistit, aby vše splňovalo smluvní podmínky a finanční pravidla/předpisy ·         Zajišťovat řádné vyúčtování finančních transakcí ·         Sledovat platební lhůty v souladu s finančním nařízením a pravidly a postup prací v rámci jednotlivých finančních spisů ·         Připravovat a poskytovat odborné vzdělávání externím organizacím v souvislosti se žádostmi v rámci výzev k podávání návrhů ·         Sdělovat příslušné informace dodavatelům a příjemcům po celou dobu trvání projektu ·         Zveřejňovat, řídit a sledovat výzvy k podávání návrhů/nabídek, hodnocení a výběr projektů ·         Sledovat provádění projektů a výkonnost vedoucích a partnerů projektů, monitorovat smluvní závazky ·         Sledovat platební lhůty v souladu s finančním nařízením a pravidly a postup prací v rámci jednotlivých finančních spisů ·         Ověřovat dodržování finančního nařízení, prováděcích pravidel, vnitřních pravidel plnění rozpočtu, základního aktu, rozhodnutí o financování a jiných souvisejících pravidel a rozpočtových dispozic u finančních transakcí ·         Ověřit grantovou dohodu / smlouvu s vybraným příjemcem/dodavatelem a její odůvodnění ·         Ověřit, že ve výběrovém řízení byla správně uplatněna metodika, včetně kritérií způsobilosti, výběru a udělení, a že se výběrové řízení uskutečnilo v souladu s pravidly ·         Kontrolovat správnost postupů závazků
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
–
þ  Návrh/podnět je v souladu s víceletým finančním rámcem na
období 2014–2020 navrženým Komisí.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové položky a odpovídající částky.
NEVZTAHUJE
SE NA TENTO NÁVRH
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce[42].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
NEVZTAHUJE
SE NA TENTO NÁVRH
3.2.5.     Příspěvky
třetích stran
–
þ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích
stran.
–
¨  Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle
následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na
tři desetinná místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Odhadovaný dopad na
příjmy
–
þ  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
¨  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
¨         dopad na vlastní zdroje
¨         dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na
tři desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[43]
 Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
 Článek …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově vázaných
různých příjmů upřesněte dotčené výdajové
rozpočtové položky.
NEVZTAHUJE
SE NA TENTO NÁVRH
Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy.
NEVZTAHUJE
SE NA TENTO NÁVRH
[1]               KOM(2011)
398 v konečném znění.
[2]               KOM(2011)
388 v konečném znění.
[3]               KOM(2011)
398 v konečném znění.
[4]               KOM(2011)
388 v konečném znění.
[5]               Úř. věst. C , , s. .
[6]               Úř. věst. C , , s. .
[7]               Úř. věst. C , , s. .
[8]               KOM(2011) 398 v konečném znění.
[9]               KOM(2012) 388 v konečném znění.
[10]             Úř. věst. C , , s. .
[11]             KOM(2010) 543 v konečném znění.
[12]             Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1.
[13]             Úř. věst.
L 78, 20.3.2013, s. 23.
[14]             Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.
[15]             Úř. věst. L 378, 31.12.1982, s. 58.
[16]             Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[17]             Úř. věst. L 155, 18.6.2009, s. 30.
[18]             Úř. věst. 125, 11.7.1966, s. 2289/66.
[19]             Úř. věst. L 340, 9.12.1976, s. 25.
[20]             Úř. věst. L 226, 13.8.1998, s. 16.
[21]             Úř. věst. L 267, 8.10.2008, s. 8.
[22]             Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.
[23]             Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.
[24]             Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1.
[25]             Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71.
[26]             Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.
[27]             Úř.
věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
[28]             Úř. věst.
L 31, 1.2.2002, s. 1.
[29]             Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[30]             ABM:
řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování
rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
[31]             Uvedené
v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního
nařízení.
[32]             Vysvětlení
způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení
jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[33]             Uvedené
v článku 185 finančního nařízení.
[34]             Úř. věst.
L 11, 16.1.2003, s. 1.
[35]             Rozhodnutí
Komise K(2008) 4943 ze dne 9. září 2008.
[36]             ESVO:
Evropské sdružení volného obchodu.
[37]             Kandidátské
země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.
[38]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[39]             SZ
= smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
odborník.
[40]             Dílčí
strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
položky „BA“).
[41]             V
podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
[42]             Viz
body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[43]             Pokud
jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést
čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů
na výběr.