               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 19.10.2017
            COM(2017) 603 final
            2017/0263(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na dvacátém řádném zasedání smluvních stran Úmluvy o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří v souvislosti s návrhem na změnu přílohy II Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie na dvacátém řádném zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy v souvislosti se změnami přílohy II Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Barcelonská úmluva a protokoly

               Barcelonská úmluva o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří (dále jen „Barcelonská úmluva“) má zajistit udržitelné hospodaření s přírodními zdroji v moři i na pevnině a ochranu mořského prostředí a pobřežních oblastí prostřednictvím prevence, snižování a odstranění znečištění. Barcelonská úmluva vstoupila v platnost dne 9. července 2004.

               Barcelonskou úmluvu doplňuje sedm protokolů, které řeší konkrétní aspekty ochrany životního prostředí ve Středomoří, včetně Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří (jenž byl přijat v roce 1995 a nahrazuje související protokol z roku 1982) a jeho příloh.

               Evropská unie je smluvní stranou Barcelonské úmluvy
                  1
                a jejích protokolů
                  2
               . Stranami Barcelonské úmluvy a jejích protokolů jsou rovněž Itálie, Řecko, Španělsko, Francie, Slovinsko, Malta, Kypr a Chorvatsko, spolu s 13 středomořskými zeměmi, které nejsou členy EU.

               2.2.Dvacáté řádné zasedání smluvních stran

               Dvacáté řádné zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy proběhne ve dnech 17. až 20. prosince 2017 v Tiraně v Albánii.

               Smluvní strany budou na zasedání požádány, aby mimo jiné rozhodly o aktu s právními účinky, konkrétně o návrhu na změnu přílohy II (Seznam ohrožených druhů) Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří (dále jen „protokol“).

               Na přijetí jakékoli změny příloh protokolu se uplatní postup upravený v článku 23 Barcelonské úmluvy. Tyto změny se přijímají tříčtvrtinovou většinou hlasů smluvních stran protokolu. V souladu s článkem 25 Barcelonské úmluvy „Evropské hospodářské společenství […] uplatňuje své hlasovací právo v záležitostech spadajících do jeho pravomoci počtem hlasů, který se rovná počtu jeho členských států, které jsou smluvními stranami této úmluvy a jednoho nebo více protokolů; Evropské hospodářské společenství […] neuplatní své právo hlasovat v případech, kdy je uplatní příslušné členské státy, a naopak“.

               2.3.Zamýšlené změny přílohy II protokolu

               Smluvní strany Barcelonské úmluvy mají na svém dvacátém řádném zasedání konaném ve dnech 17.–20. prosince 2017 přijmout změny přílohy II protokolu (dále jen „zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšleného aktu je:

               – doplnit na seznam druhů uvedený v příloze II protokolu čtyři nové druhy korálnatců (Anthozoa) (třída mořských bezobratlých včetně korálů), konkrétně Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea a Desmophyllum dianthus,

               – aktualizovat označení řady druhů mořských a pobřežních ptáků v souvislosti s taxonomickými změnami, k nimž došlo od posledních změn příloh protokolu.

               Zamýšlený akt se pro smluvní strany stane závazným v souladu s článkem 29 Barcelonské úmluvy, který stanoví, že „jakýkoli protokol k této úmluvě je závazný […] pro všechny smluvní strany daného protokolu“, a článkem 23, který stanoví, že „přílohy této úmluvy nebo jakéhokoli z jejích protokolů tvoří nedílnou součást úmluvy nebo případně takového protokolu“.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Protokol stanoví seznam ohrožených druhů a seznam druhů, jejichž využívání je regulováno (článek 12). Tyto dva seznamy představují přílohu II, resp. přílohu III protokolu. Smluvní strany mají povinnost přijmout společná opatření, aby zajistily ochranu a zachování rostlinných a živočišných druhů uvedených v těchto přílohách.

               Zamýšlený akt zaprvé navrhuje aktualizovat označení řady druhů mořských a pobřežních ptáků v souvislosti s taxonomickými změnami, k nimž došlo od posledních změn příloh protokolu. Nejedná se o podstatné nebo materiální změny, ale o pouhou aktualizaci názvů druhů, jež jsou na seznamu již uvedeny.

               Zamýšlený akt zadruhé navrhuje doplnit na seznam druhů v příloze II protokolu čtyři nové druhy korálnatců (Anthozoa) (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea a Desmophyllum dianthus).

               Tento druhý návrh byl projednán v příslušném odborném orgánu v rámci úmluvy, a to na 13. zasedání kontaktních míst pro účely protokolu, na němž byla EU zastoupena.

               Uvedené čtyři druhy korálů se nacházejí v typu stanovišť v zájmu Společenství označeném jako „útesy“, jejichž ochrana vyžaduje klasifikaci jako zvláště chráněná území
                  3
                podle přílohy I směrnice o ochraně přírodních stanovišť
                  4
               . Interpretační příručka stanovišť Evropské unie
                  5
                uvádí mezi druhy tvořícími útesy ve Středozemním moři zejména společenstvo Dendrophyllia ramea, společenstvo Dendrophyllia cornigera, facie Isidella elongata a společenstva bílých korálů, jako například Lophelia pertusa a Madrepora oculata (k nimž lze zjevně přiřadit druhy Desmophyllum dianthus). Tyto čtyři druhy jsou zapsány jako ohrožené na Červeném seznamu ohrožených druhů pro Středozemní moře
                  6
                (druh Dendrophyllia ramea je v současné době klasifikován jako zranitelný, druhy Dendrophyllia cornigera a Desmophyllum dianthus jsou ohrožené a druh Isidella elongate je kriticky ohrožený a je považován za téměř endemický). Tři z dotčených druhů (D. ramea, D. cornigera a D. dianthus ) patří do skupiny útesotvorných korálů uvedených v dodatku II k Úmluvě o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin, a tudíž i v příloze B nařízení Rady (ES) č. 338/97
                  7
                (nařízení o obchodu s volně žijícími živočichy). Čtyři druhy korálnatců Anthozoa jsou ve Středozemním moři vystaveny četným antropogenním vlivům, mezi které patří používání vlečných sítí pro lov při dně, rybolov při dně za použití dlouhé lovné šňůry, vstup znečišťujících látek, vrtná činnost, globální oteplování nebo okyselování oceánů. Jejich schopnost obnovy může být velmi nízká, neboť tyto druhy se vyznačují poměrně pomalým růstem, nízkou schopností šíření a relativně dlouhým životním cyklem. I když jsou vědecké informace týkající se populace těchto čtyř druhů omezené, dostupné záznamy nebo kvalitativní pozorování poukazují na alarmující zhoršení stanovišť a/nebo pokles populace.

               Podporou těchto návrhů Unie zajistí soudržnost svých vnitřních a vnějších opatření.

               Unie se zavázala k mezinárodní spolupráci k ochraně biologické rozmanitosti v souladu s čl. 191 odst. 1 SFEU, v souladu s článkem 5 Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti (CBD) a v rámci rozhodnutí přijatých na desátém, dvanáctém a třináctém zasedání konference smluvních stran úmluvy CBD v Nagoji v roce 2010
                  8
               , v Pchjongčchangu v roce 2014
                  9
                a v Mexiku v roce 2016. V tomto směru se na druhy, jejichž doplnění se navrhuje, vztahuje zejména rozhodnutí XIII/11
                  10
                třinácté konference smluvních stran Úmluvy CBD podporující provádění dobrovolného pracovního plánu specificky zaměřeného na biologickou rozmanitost v oblastech s chladnou vodou, jehož cílem je mimo jiné zachování a posilování odolnosti ekosystémů v oblastech s chladnou vodou.

               Tento návrh je rovněž v souladu s obavou vyjádřenou na konferenci Organizace spojených národů o udržitelném rozvoji v roce 2012, „pokud jde o významnou zranitelnost korálových útesů a mangrovových porostů vystavených různým negativním vlivům, včetně změny klimatu, acidifikace oceánů, nadměrného rybolovu, destruktivních metod rybolovu a znečištění“, a závazkem „na podporu mezinárodní spolupráce s cílem zachovat korálové útesy a mangrovové ekosystémy a realizovat jejich sociální, ekonomické a environmentální přínosy, jakož i usnadnění technické spolupráce a dobrovolné sdílení informací,“ jenž byl přijat na téže konferenci.

               Tento návrh rovněž přispívá k dosažení cíle v oblasti udržitelného rozvoje 14.2, a to „do roku 2020 udržitelně řídit a chránit mořské a pobřežní ekosystémy, aby nedocházelo k závažným nepříznivým dopadům, a posílit rovněž odolnost těchto ekosystémů a přijmout opatření k jejich obnově, aby oceány byly zdravé a produktivní“.

               S ohledem na výše uvedené skutečnosti by Unie měla podpořit návrh na změnu přílohy II protokolu.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterým se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Výraz „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivňovat obsah právního předpisu přijatého zákonodárcem EU“
                  11
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Akt, který má zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazným podle mezinárodního práva v souladu s články 23 a 29 Barcelonské úmluvy. Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká životního prostředí. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 192 odst. 1 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2017/0263 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na dvacátém řádném zasedání smluvních stran Úmluvy o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří v souvislosti s návrhem na změnu přílohy II Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Úmluva o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří (dále jen „Barcelonská úmluva“) byla Společenstvím uzavřena v souladu s rozhodnutím Rady 1999/802/ES
                  12
                a vstoupila v platnost dne 9. července 2004.

               (2)Unie je rovněž smluvní stranou Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří (dále jen „protokol“), který byl Společenstvím uzavřen v souladu s rozhodnutím Rady 1999/800/ES
                  13
                a vstoupil v platnost dne 12. prosince 1999.

               (3)Podle článku 18 Barcelonské úmluvy je jedním z úkolů zasedání smluvních stran přijímat, přezkoumávat a případně měnit přílohy Úmluvy nebo jejích protokolů.

               (4)Dvacáté řádné zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy je naplánováno na 17. až 20. prosince 2017. Mezi body, které budou na zasedání projednávány, je přijetí změn přílohy II protokolu.

               (5)Účelem těchto změn je doplnit na seznam druhů uvedený v příloze II protokolu čtyři nové druhy korálnatců (Anthozoa) (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea a Desmophyllum dianthus) a aktualizovat označení řady druhů mořských a pobřežních ptáků v souvislosti s některými taxonomickými změnami, k nimž došlo od posledních změn příloh protokolu.

               (6)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie na dvacátém řádném zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy, neboť změny přílohy II protokolu budou pro Unii závazné.

               (7)Čtyři druhy korálnatců (Anthozoa), jejichž doplnění do přílohy II protokolu se navrhuje, se vyskytují na přírodních stanovištích v zájmu Společenství, jejichž ochrana vyžaduje vyhlášení zvláštních oblasti ochrany podle přílohy I směrnice Rady 92/43/EHS
                  14
               . Tři z těchto druhů jsou rovněž uvedeny v dodatku II k Úmluvě o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin, který v rámci Unie provádí příloha B nařízení Rady (ES) č. 338/97
                  15
               . Je obecně známo, že všechny druhy, jejichž doplnění se navrhuje, jsou ve Středozemním moři ohroženy, a potřebují proto posílenou ochranu před lidskou činností, kterou protokol poskytuje.

               (8)Vzhledem k tomu, že návrh rozhodnutí, které má být přijato na dvacátém řádném zasedání Barcelonské úmluvy, mění přílohu II protokolu, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               (9)Unie bude na dvacátém řádném zasedání smluvních stran Barcelonské úmluvy zastoupena Komisí podle čl. 17 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Členské státy podporují postoj Unie v souladu s čl. 4 odst. 3 SEU,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Evropské unie na dvacátém řádném zasedání smluvních stran Úmluvy o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří („Barcelonská úmluva“), podpoří návrh rozhodnutí o změně přílohy II Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří („protokol“) takto:

               1)doplnění těchto druhů:

               –Dendrophyllia cornigera,

               –Dendrophyllia ramea,

               –Desmophyllum dianthus,

               –Isidella elongata;

               2)změny provedené v označení druhů mořských a pobřežních ptáků v souvislosti s taxonomickými změnami uvedenými v příloze.

               Článek 2

               Rozhodnutí uvedené v článku 1 se po přijetí zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi a členským státům.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Rozhodnutí Rady 77/58/EHS ze dne 25. července 1977, kterým se uzavírá Úmluva o ochraně Středozemního moře před znečišťováním a Protokol o zamezení znečišťování Středozemního moře odpady shazovanými z plavidel a letadel (Úř. věst. L 240, 19.9.1977, s. 1) a rozhodnutí Rady 1999/802/ES ze dne 22. října 1999 o přijetí změn Úmluvy o ochraně Středozemního moře před znečišťováním a Protokolu o zamezení znečišťování odpady shazovanými z plavidel a letadel (Barcelonská úmluva) (Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 32).

                     (2)
                  Rozhodnutí Rady 1999/800/ES ze dne 22. října 1999 o uzavření Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří a o přijetí příloh uvedeného protokolu (Barcelonská úmluva) (Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 1).

                     (3)
                  Zvláštní oblastí ochrany se podle čl. 1 písm. l) směrnice o ochraně přírodních stanovišť rozumí lokalita významná pro Společenství a vyhlášená členskými státy prostřednictvím právního, správního a/nebo smluvního aktu, u které jsou pro přírodní stanoviště a/nebo populace druhů, pro něž je lokalita určena, uplatněna ochranná opatření nezbytná k jejich zachování nebo obnově ve stavu z hlediska jejich ochrany příznivém.

                     (4)
                  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

                     (5)
                  Interpretační příručka stanovišť Evropské unie – EUR28, schválená Výborem pro ochranu přírodních stanovišť dne 4. října 1999 (verze EUR15) a naposledy pozměněná v dubnu April 2013
                  http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf
                  .

                     (6)

                  http://www.iucnredlist.org/initiatives/mediterranean

                     (7)
                  Nařízení Rady (ES) č. 338/97 ze dne 9. prosince 1996 o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin regulováním obchodu s nimi (Úř. věst. L 61, 3.3.1997, s. 1).

                     (8)
                  Rozh. X/2, Strategický pán pro biologickou rozmanitost 2011–2020 a aičijské cíle v oblasti biologické rozmanitosti, včetně „aičijského cíle v oblasti biologické rozmanitosti“ č. 10, podle něhož se mají „minimalizovat do roku 2015 různé antropogenní dopady na korálové útesy a jiné ohrožené ekosystémy, na něž negativně působí změna klimatu nebo acidifikace oceánů, aby byla zachována jejich celistvost a fungování“.

                     (9)
                  Rozh. XII/23, příloha Prioritní opatření k dosažení aičijského cíle v oblasti biologické rozmanitosti č. 10 pro korálové útesy a  úzce související ekosystémy.

                     (10)
                  Rozh. XIII/11, Dobrovolný specifický pracovní program týkající se biologické rozmanitosti v oblastech s chladnou vodou spadajících do oblasti působnosti úmluvy.

                     (11)
                  Rozsudek Soudního dvora, Německo v. Rada (OIV), C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61–64.

                     (12)
                  Rozhodnutí Rady 1999/802/ES ze dne 22. října 1999 o přijetí změn Úmluvy o ochraně Středozemního moře před znečišťováním a Protokolu o zamezení znečišťování odpady shazovanými z plavidel a letadel (Barcelonská úmluva) (Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 32).

                     (13)
                  Rozhodnutí Rady 1999/800/ES ze dne 22. října 1999 o uzavření Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří a o přijetí příloh uvedeného protokolu (Barcelonská úmluva) (Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 1).

                     (14)
                  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

                     (15)
                  Nařízení Rady (ES) č. 338/97 ze dne 9. prosince 1996 o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin regulováním obchodu s nimi (Úř. věst. L 61, 3.3.1997, s. 1).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 19.10.2017
            COM(2017) 603 final
            PŘÍLOHA

            Rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Unie na dvacátém řádném zasedání smluvních stran Úmluvy o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří v souvislosti s návrhem na změnu přílohy II Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří

               PŘÍLOHA

               Rozhodnutí Rady

               o postoji, který má být zaujat jménem Unie na dvacátém řádném zasedání smluvních stran Úmluvy o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří v souvislosti s návrhem na změnu přílohy II Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří

               Příloha

               Seznam taxonomických změn provedených u mořských a pobřežních druhů v příloze II Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří

               V příloze II Protokolu o zvláště chráněných oblastech a biologické rozmanitosti ve Středomoří („protokol“) se navrhuje provedení těchto taxonomických změn souvisejících s označením nebo klasifikací mořských a pobřežních druhů:

               1)Tyto druhy byly přiřazeny do jiné taxonomické skupiny:

               –„Fucus virsoides “ (J. Agardh) byl přesunut z kmene „Rhodophyta“ do kmene „Heterokontophyta“,

               –„Kallymenia spathulata (J. Agardh) P.G. Parkinson“ byl přesunut z kmene „Heterokontophyta“ do kmene „Rhodophyta“.

               2)V kategorii „Ptáci“ došlo k výmazu těchto druhů:

               –„Hydrobates pelagicus“„ (Linnaeus, 1758)“,

               –„Phalacrocorax aristotelis“„ (Linnaeus, 1761)“,

               –„Phalacrocorax pygmeus (Pallas, 1773)“,

               –„Phoenicopterus ruber (Linnaeus, 1758)“,

               –„Sterna albifrons (Pallas, 1764)“,

               –„Sterna bengalensis (Lesson, 1831)“,

               –„Sterna caspia (Pallas, 1770)“,

               –„Sterna nilotica (Gmelin, JF, 1789)“,

               –„Sterna sandvicensis (Latham, 1878)“.

               V téže kategorii byly doplněny tyto druhy:

               –„Hydrobates pelagicus ssp. melitensis (Schembri, 1843)“,

               –„Phalacrocorax aristotelis ssp. desmarestii (Payraudeau, 1826)“,

               –„Microcarbo pygmaeus (Pallas, 1773)“,

               –„Phoenicopterus roseus (Pallas, 1811)“,

               –„Sternula albifrons (Pallas, 1764)“,

               –„Thalasseus bengalensis (Lesson, 1831)“,

               –„Hydroprogne caspia (Pallas, 1770)“,

               –„Gelochelidon nilotica (Gmelin, JF, 1789)“,

               –„Thalasseus sandvicensis (Latham, 1878)“.


|

52010PC0298

Návrh rozhodnutí Rady, kterým se obnovuje povolení pro další uvádění produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici Bt11 (SYN-BTØ11-1), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh, povolují potraviny a složky potravin, které obsahují kukuřici Bt11 (SYN-BTØ11-1) nebo z ní sestávají podle nařízení (ES) č. 1829/2003, a zrušuje rozhodnutí Komise 2004/657/ES (Pouze francouzské znění je závazné) (Text s významem pro EHP)  /* KOM/2010/0298 konecném znení - NLE 2010/0156 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 4.6.2010KOM(2010)298 v konečném znění2010/0156 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se obnovuje povolení pro další uvádění produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici Bt11 (SYN-BTØ11-1), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh, povolují potraviny a složky potravin, které obsahují kukuřici Bt11 (SYN-BTØ11-1) nebo z ní sestávají podle nařízení (ES) č. 1829/2003, a zrušuje rozhodnutí Komise 2004/657/ES(Pouze francouzské znění je závazné) (Text s významem pro EHP)  DŮVODOVÁ ZPRÁVAPřipojený návrh rozhodnutí Rady se týká obnovení povolení pro další uvádění stávajících potravin a složek potravin vyrobených z geneticky modifikované kukuřice Bt11 na trh a obnovení povolení pro další uvádění stávajících krmiv a produktů jiných než potraviny a krmiva – s výjimkou pěstování, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici Bt11, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh, o které Komisi požádala společnost Syngenta Seeds S.A.S. dne 17. dubna 2007 v souladu s nařízením (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech.Připojený návrh se rovněž týká obnovení povolení pro uvádění potravin a složek potravin, které obsahující sladkou kukuřici Bt11 nebo z ní sestávají, schválených podle rozhodnutí Komise 2004/657/ES na trh a povolení potravin a složek potravin obsahujících kukuřici nebo z ní sestávajících, které nikdy nebyly v rámci EU povoleny.Dne 17. února 2009 vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin v souladu s články 6 a 18 nařízení (ES) č. 1829/2003 příznivé stanovisko. EFSA usoudil, že kukuřice Bt11 je s ohledem na možné účinky na lidské zdraví a zdraví zvířat nebo na životní prostředí stejně bezpečná jako její protějšek, který nebyl geneticky modifikován. Dospěl proto k závěru, že je nepravděpodobné, že by uvedení produktů, které obsahují kukuřici Bt11, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, popsaných v žádosti, na trh mělo v souvislosti se zamýšleným použitím nepříznivé účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí.Na základě těchto informací byla dne 19. dubna 2010 předložena Stálému výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat k hlasování předloha rozhodnutí Komise, kterým se obnovuje povolení pro další uvádění produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici Bt11 sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, povolují potraviny a složky potravin, které obsahují kukuřici Bt11 nebo z ní sestávají a zrušuje rozhodnutí Komise 2004/657/ES. Výbor nezaujal žádné stanovisko: 12 členských států (167 hlasů) hlasovalo ve prospěch předlohy, 9 členských států (84 hlasů) hlasovalo proti, 3 členské státy (46 hlasů) se hlasování zdržely a 3 členské státy (48 hlasů) nebyly zastoupeny.Proto podle čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 a v souladu s článkem 5 rozhodnutí Rady 1999/468/ES, ve znění rozhodnutí Rady 2006/512/ES, musí Komise předložit Radě návrh opatření, která mají být přijata, přičemž Rada má tři měsíce na to, aby se usnesla kvalifikovanou většinou, a musí o tom uvědomit Evropský parlament.2010/0156 (NLE)NávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se obnovuje povolení pro další uvádění produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici Bt11 (SYN-BTØ11-1), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh, povolují potraviny a složky potravin, které obsahují kukuřici Bt11 (SYN-BTØ11-1) nebo z ní sestávají podle nařízení (ES) č. 1829/2003, a zrušuje rozhodnutí Komise 2004/657/ES(Pouze francouzské znění je závazné) (Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech[1], a zejména na čl. 7 odst. 3, čl. 11 odst. 3, čl. 19 odst. 3 a čl. 23 odst. 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Evropské komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Společnost Syngenta Seeds S.A.S. dne 17. dubna 2007 jménem společnosti Syngenta Crop Protection AG předložila Komisi v souladu s články 5, 11, 17 a 23 nařízení (ES) č. 1829/2003 žádost o obnovení povolení pro další uvádění stávajících potravin a složek potravin vyrobených z geneticky modifikované kukuřice Bt11 na trh (včetně potravinářských přídatných látek), obnovení povolení pro další uvádění stávajících krmiv – s výjimkou pěstování, která obsahují geneticky modifikovanou kukuřici Bt11, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobena (včetně potravinářských přídatných látek a krmných surovin) a produktů jiných než potraviny a krmiva, které obsahují kukuřici Bt11 nebo z ní sestávají, a byla předem oznámena podle čl. 8 odst. 1 písm. a) a b) a čl. 20 odst. 1 písm. a) a b) uvedeného nařízení, na trh (dále jen „žádost“). Žádost se rovněž vztahuje na obnovení povolení pro uvádění potravin a složek potravin, které jsou povoleny v souladu s rozhodnutím Komise 2004/657/ES ze dne 19. května 2004 autorizující uvedení sladké kukuřice vyrobené z geneticky modifikované kukuřice řady Bt11 jako potraviny nového typu nebo složky potravin nového typu podle nařízení Evropského parlamentu a Komise (ES) č. 258/97[2], na trh. V rámci této žádosti společnost Syngenta Seeds SA.S. rovněž požadovala povolení potravin a složek potravin, které obsahují kukuřici Bt11 nebo z ní sestávají a nebyly nikdy v rámci Unie povoleny.2.  Dne 17. února 2009 vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) v souladu s články 6 a 18 nařízení (ES) č. 1829/2003 příznivé stanovisko[3], dospěl k závěru, že nové informace poskytnuté v rámci žádosti a přezkum literatury, která byla zveřejněna od posledního odborného stanoviska EFSA ohledně kukuřice Bt11[4], nevyžadují změny a potvrdil předchozí stanovisko, že kukuřice Bt11 je stejně bezpečná jako její geneticky nemodifikovaný protějšek a je nepravděpodobné, že by v souvislosti s navrhovaným použitím měla nepříznivé účinky na lidské zdraví a zdraví zvířat nebo na životní prostředí, což se týká i produktů, které jsou předmětem žádosti.3.  Ve svém stanovisku zvážil EFSA všechny konkrétní otázky a připomínky, které členské státy vznesly v rámci konzultace s příslušnými vnitrostátními orgány podle čl. 6 odst. 4 a čl. 18 odst. 4 nařízení (ES) č. 1829/2003.4.  EFSA ve svém stanovisku rovněž dospěl k závěru, že žadatelem předložený plán monitorování životního prostředí sestávající z plánu celkového dohledu je v souladu se zamýšleným použitím daných produktů.5.  Vzhledem k výše uvedeným okolnostem, skutečnosti, že společnost Syngenta Crop Protection AG, Švýcarsko, která převzala společnost Syngenta Seeds AG, příjemce rozhodnutí 2004/657/ES, je týž právní subjekt, jehož jménem žadatel žádal o obnovení povolení, i k tomu, že společnost potvrdila, že žádost rovněž zahrnuje žádost o povolení potravin a složek potravin, které obsahují kukuřici Bt11 nebo z ní sestávají, a že zamýšlela požádat o obnovení povolení pro produkty, na které se vztahuje rozhodnutí 2004/657/ES, před skončením platnosti povolení zmíněného v uvedeném rozhodnutí tak, aby mohlo být přijato jediné rozhodnutí vztahující se na tyto produkty, které vstoupí v platnost v tentýž den, mělo by být uděleno obnovení povolení pro další uvádění stávajících produktů na trh, obnovení povolení pro potraviny a složky potravin, které obsahují sladkou kukuřici Bt11, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny (sladká kukuřice čerstvá nebo konzervovaná) a povolení pro potraviny a složky potravin, které obsahují kukuřici Bt11 nebo z ní sestávají. Rozhodnutí Komise 2004/657/ES by proto mělo být zrušeno.6.  Každému geneticky modifikovanému organismu má být přiřazen jednoznačný identifikační kód stanovený v nařízení Komise (ES) č. 65/2004 ze dne 14. ledna 2004, kterým se zřizuje systém tvorby a přiřazování jednoznačných identifikačních kódů pro geneticky modifikované organismy[5].7.  Na základě stanoviska EFSA se zdá, že pro potraviny, složky potravin a krmiva, které obsahují kukuřici Bt11, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, nejsou nutné žádné jiné zvláštní požadavky na označování než ty, které jsou stanoveny v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003. V zájmu zajištění toho, že se produkty budou používat v rámci povolení stanoveného tímto rozhodnutím, by však označení krmiv, která obsahují GMO nebo z GMO sestávají, a jiných produktů než potravin a krmiv, které obsahují GMO nebo z GMO sestávají, pro něž se žádá o obnovení povolení, mělo také jasně uvádět, že dané produkty nesmějí být použity k pěstování. Držitel povolení by měl každoročně předkládat zprávy o provádění a výsledcích činností stanovených v plánu monitorování účinků na životní prostředí. Tyto výsledky by měly být předloženy v souladu s rozhodnutím Komise 2009/770/ES ze dne 13. října 2009, kterým se stanoví standardní formáty zpráv pro účely předkládání výsledků monitorování záměrného uvolňování geneticky modifikovaných organismů nebo produktů, které geneticky modifikované organismy obsahují, do životního prostředí pro účely uvádění na trh podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES[6].8.  Podobným způsobem stanovisko EFSA neopravňuje k uložení zvláštních podmínek nebo omezení pro uvedení produktů na trh a/nebo zvláštních podmínek nebo omezení pro jejich používání a nakládání s nimi, včetně požadavků na monitorování po uvedení na trh pro používání potravin a krmiv, ani žádných zvláštních podmínek týkajících se ochrany určitých ekosystémů / životního prostředí a/nebo zeměpisných oblastí, podle čl. 6 odst. 5 písm. e) a čl. 18 odst. 5 písm. e) nařízení (ES) č. 1829/2003.9.  Všechny příslušné informace o povolení nebo obnovení povolení produktů by měly být zaneseny do registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva stanoveného v nařízení (ES) č. 1829/2003.10.  Ustanovení čl. 4 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 ze dne 22. září 2003 o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a sledovatelnosti potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných organismů a o změně směrnice 2001/18/ES[7] stanoví požadavky na označování produktů sestávajících z GMO nebo obsahujících GMO.11.  Toto rozhodnutí má být oznámeno prostřednictvím Informačního systému pro biologickou bezpečnost smluvním stranám Cartagenského protokolu o biologické bezpečnosti k Úmluvě o biologické rozmanitosti podle čl. 9 odst. 1 a čl. 15 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1946/2003 ze dne 15. července 2003 o přeshraničních pohybech geneticky modifikovaných organismů[8].12.  Opatření stanovených tímto rozhodnutím byla konzultována se žadatelem.13.  Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1 Geneticky modifikovaný organismus a jednoznačný identifikační kódGeneticky modifikované kukuřici Bt11 ( Zea mays L. ) MIR604, uvedené v písmenu b) přílohy tohoto rozhodnutí, je přiřazen jednoznačný identifikační kód SYN-BTØ11-1 v souladu s nařízením (ES) č. 65/2004.Článek 2PovoleníV souladu s podmínkami uvedenými v tomto rozhodnutí se pro účely čl. 4 odst. 2 a čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 povolují tyto produkty:a) potraviny a složky potravin, které obsahují kukuřici SYN-BTØ11-1, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny;b) krmiva, která obsahují kukuřici SYN-BTØ11-1, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobena;c) jiné produkty než potraviny a krmiva, které obsahují kukuřici SYN-BTØ11-1 nebo z ní sestávají, pro stejná použití jako jiná kukuřice, s výjimkou pěstování.Článek 3 Označování1. Pro účely požadavků na označování stanovených v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 a v čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 1830/2003 je „název organismu“ „kukuřice“.2. Na štítku a v průvodních dokumentech produktů, které obsahují kukuřici SYN-BTØ11-1 nebo z ní sestávají, uvedených v čl. 2 písm. b) a c) musí být uvedena slova „není určeno k pěstování“.Článek 4 Monitorování účinků na životní prostředí1. Držitel povolení zajistí, aby byl zaveden a prováděn plán monitorování účinků na životní prostředí stanovený v písmeni h) přílohy.2. Držitel povolení každoročně předkládá Komisi zprávy o provádění a výsledcích činností stanovených v plánu monitorování v souladu s rozhodnutím 2009/770/ES.Článek 5Registr SpolečenstvíInformace uvedené v příloze tohoto rozhodnutí se zanesou do registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva stanoveného v článku 28 nařízení (ES) č. 1829/2003.Článek 6 Držitel povoleníDržitelem povolení je společnost Syngenta Seeds S.A.S., Francie, zastupující společnost Syngenta Crop Protection AG, Švýcarsko.Článek 7 PlatnostToto rozhodnutí se použije po dobu deseti let ode dne jeho oznámení.Článek 8ZrušeníRozhodnutí Komise 2004/657/ES se zrušuje.Článek 9UrčeníToto rozhodnutí je určeno společnosti Syngenta Seeds S.A.S., Chemin de l'Hobit 12, BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur – Francie zastupující společnost Syngenta Crop Protection AG, Švýcarsko.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHAa) Žadatel a držitel povolení:Název: Syngenta Seeds S.A.S.Adresa: Chemin de l'Hobit 12, BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur – Franciezastupující společnost Syngenta Crop Protection AG – Schwarzwaldallee 215 – CH-4058 Basel – Švýcarsko.b) Určení a specifikace produktů:1) potraviny a složky potravin, které obsahují kukuřici SYN-BTØ11-1, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny;2) krmiva, která obsahují kukuřici SYN-BTØ11-1, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobena;3) jiné produkty než potraviny a krmiva, které obsahují kukuřici SYN-BTØ11-1 nebo z ní sestávají, pro stejná použití jako jiná kukuřice, s výjimkou pěstování.Geneticky modifikovaná kukuřice SYN-BTØ11-1 popsaná v žádosti exprimuje modifikovaný protein Cry1Ab, který zajišťuje ochranu proti některým škůdcům z řádu Lepidoptera , a protein PAT, který rostlině propůjčuje schopnost tolerance k herbicidům na bázi glufosinátu amonného.c) Označování:1) Pro účely zvláštních požadavků na označování stanovených v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 a v čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 1830/2003 je „název organismu“ „kukuřice“.2) Na štítku a v průvodních dokumentech produktů, které obsahují kukuřici SYN-BTØ11-1 nebo z ní sestávají, uvedených v čl. 2 písm. b) a c) musí být uvedena slova „není určeno k pěstování“.d) Metoda detekce:-  případově specifická metoda založená na polymerázové řetězové reakci v reálném čase pro kvantifikaci kukuřice SYN-BTØ11-1,-  validace referenční laboratoří Společenství zřízenou podle nařízení (ES) č. 1829/2003, zveřejněná na adrese http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm,-  referenční materiál: ERM®-BF412 přístupný v Institutu pro referenční materiály a měření (IRMM) Společného výzkumného střediska (SVS) Evropské komise na adrese: https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue.e) Jednoznačný identifikační kód:SYN-BTØ11-1f) Informace požadované na základě přílohy II Cartagenského protokolu o biologické bezpečnosti k Úmluvě o biologické rozmanitosti:Informační systém pro biologickou bezpečnost, záznam č.: viz [ doplní se po oznámení ]g) Podmínky nebo omezení pro uvedení produktů na trh, jejich použití nebo nakládání s nimi:Nejsou stanoveny.h) Plán monitorováníPlán monitorování účinků na životní prostředí v souladu s přílohou VII směrnice 2001/18/ES[Odkaz: plán zveřejněný na internetu ]i) Požadavky na monitorování po uvedení na trh, pokud jde o použití uvedených potravin k lidské spotřebě:Nejsou stanoveny.Poznámka: Časem se může ukázat, že odkazy na příslušné dokumenty je třeba upravit. Tyto úpravy budou zveřejňovány formou aktualizace registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva. [1] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s.1.[2] Úř. věst. L 300, 25.9.2004, s. 48.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-146[4] Stanovisko EFSA vydané dne 19. května 19 May 2005 o uvádění kukuřice Bt11 na trh pro pěstování, krmení a k průmyslovému zpracování - http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-12[5] Úř. věst. L 10, 16.1.2004, s. 5.[6] Úř. věst. L 275, 21.10.2009, s. 9.[7] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 24.[8] Úř. věst. L 287, 5.11.2003, s. 1.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            2016/0052(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnským knížectvím a Norským královstvím o finančním mechanismu EHP na období 2014–2021, Dohody mezi Norským královstvím a Evropskou unií o norském finančním mechanismu na období 2014–2021, Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím a Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) umožňuje Norsku, Islandu a Lichtenštejnsku (dále jen „státy ESVO EHP“) plně se podílet na jednotném trhu. Zároveň s tím tyto tři země od roku 1994, kdy Dohoda o EHP vstoupila v platnost, přispívají na základě článku 115 Dohody o EHP ke snižování hospodářských a sociálních rozdílů v EHP. Norsko kromě toho přispívá i prostřednictvím samostatného norského finančního mechanismu. Platnost posledních finančních mechanismů skončila dne 30. dubna 2014.

               Vzhledem k tomu, že je i nadále zapotřebí snižovat hospodářské a sociální rozdíly v rámci Evropského hospodářského prostoru, zmocnila Rada dne 7. října 2013 Komisi k zahájení jednání s Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem o dohodě o budoucích finančních příspěvcích, které státy ESVO EHP poskytnou v zájmu zlepšení hospodářské a sociální soudržnosti v Evropském hospodářském prostoru
                  1
               . Formální jednání byla zahájena v lednu 2014. Souběžně s těmito jednáními o finančním mechanismu, ale nezávisle na nich byl zahájen přezkum protokolů o obchodu s rybami a produkty rybolovu mezi EU a Islandem a EU a Norskem, a to na základě doložky o přezkumu dodatkových protokolů k dohodám o volném obchodu s Norskem a Islandem
                  2
               .

               Jednání byla na úrovni vyjednavačů dokončena dne 17. července 2015 parafováním:

               Dohody mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnským knížectvím a Norským královstvím o finančním mechanismu EHP na období 2014–2021,

               Dohody mezi Norským královstvím a Evropskou unií o norském finančním mechanismu na období 2014–2021,

               Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím a

               Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou.

               Připojený návrh se týká uzavření dohody o finančním mechanismu EHP, dohody s Norskem, protokolu s Norskem a protokolu s Islandem.

               Na základě dohody o finančním mechanismu EHP a dohody s Norskem vyplatí státy ESVO EHP finanční příspěvek na hospodářskou a sociální soudržnost v EHP na období 2014–2021 v celkové výši 2,8 miliardy EUR. Kromě toho bude určitá částka finančních zdrojů přidělena na řešení nezaměstnanosti mladých lidí. Tento výsledek odpovídá směrnicím pro jednání schváleným Radou, které zmiňují a) „celkové navýšení“ finančního příspěvku (celkové navýšení oproti období 2009–2014 činí 11,3 %), b) možné nové přidělení prostředků na řešení dopadu nezaměstnanosti mladých lidí, c) uplatňování rozdělovacího klíče Fondu soudržnosti, d) časové sladění nového finančního období s nástrojem politiky soudržnosti EU (2014–2020), e) snížení počtu priorit ve srovnání s předchozím finančním obdobím a f) jednodušší prováděcí ustanovení.

               Přezkum protokolů o obchodu s rybami a produkty rybolovu mezi EU a Islandem a EU a Norskem vedl k udělení nových koncesí oběma zemím na období 2014–2021. Tyto koncese v podstatě představují obnovení koncesí, které platily pro období 2009–2014, s: a) mírným zvýšením dvou celních kvót pro Island a b) mírným zvýšením koncesí pro některé celní položky a obnovením předchozích koncesí pro ostatní celní položky pro Norsko. Norsko obnoví ujednání o tranzitu ryb na období sedmi let počínaje dnem, kdy se nové koncese začnou prozatímně provádět.

               Dohody a protokoly se prozatímně provádějí od dat uvedených v jejich článcích do okamžiku, než budou dokončeny příslušné postupy pro jejich ratifikaci nebo uzavření a vstup v platnost.

               Komise považuje výsledky jednání za uspokojivé a navrhuje, aby Rada po obdržení souhlasu Evropského parlamentu přijala připojené rozhodnutí o uzavření dohody o finančním mechanismu EHP, dohody s Norskem, protokolu s Norskem a protokolu s Islandem.

               2016/0052 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnským knížectvím a Norským královstvím o finančním mechanismu EHP na období 2014–2021, Dohody mezi Norským královstvím a Evropskou unií o norském finančním mechanismu na období 2014–2021, Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím a Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 třetí pododstavec a článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Potřeba zmírňovat hospodářské a sociální rozdíly v Evropském hospodářském prostoru přetrvává, a proto by měl být stanoven nový mechanismus pro finanční příspěvky států ESVO EHP a nový norský finanční mechanismus.

               (2)Dne 7. října 2013 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání s Islandem, Lichtenštejnským knížectvím a Norským královstvím o dohodě o budoucích finančních příspěvcích států ESVO EHP na hospodářskou a sociální soudržnost v Evropském hospodářském prostoru.

               (3)Finanční mechanismus EHP (2014–2021) a norské granty (2014–2021) přispějí k dosažení celkových cílů strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.

               (4)Dohoda mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnským knížectvím a Norským královstvím o finančním mechanismu EHP na období 2014–2021, Dohoda mezi Norským královstvím a Evropskou unií o norském finančním mechanismu na období 2014–2021, Dodatkový protokol k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím a Dodatkový protokol k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou byly podepsány v Bruselu dne (....). Uvedené dohody a protokoly by měly být jménem Evropské unie schváleny,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Dohoda mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnským knížectvím a Norským královstvím o finančním mechanismu EHP na období 2014–2021, Dohoda mezi Norským královstvím a Evropskou unií o norském finančním mechanismu na období 2014–2021, Dodatkový protokol k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím a Dodatkový protokol k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou se tímto schvalují jménem Evropské unie.

               Znění dohod a protokolů jsou připojena k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Předseda Rady určí osobu zmocněnou uložit jménem Evropské unie listiny o schválení, jak je stanoveno v článku 3 Dohody mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnským knížectvím a Norským královstvím o finančním mechanismu EHP na období 2014–2021, článku 11 Dohody mezi Norským královstvím a Evropskou unií o norském finančním mechanismu na období 2014–2021, článku 5 Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím a článku 4 Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou, a vyjádřit tak souhlas Evropské unie s tím, že bude uvedenými dohodami a protokoly vázána.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne ….
                  3

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)
                  Dokument Rady 12239/13 ADD 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 291, 9.11.2010, s. 14 a 18.

                     (3)
                  Den vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnským knížectvím a Norským královstvím o finančním mechanismu EHP na období 2014–2021, Dohody mezi Norským královstvím a Evropskou unií o norském finančním mechanismu na období 2014–2021, Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím a Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou

               DOHODA
                  MEZI EVROPSKOU UNIÍ, ISLANDEM,
                  LICHTENŠTEJNSKÝM KNÍŽECTVÍM A NORSKÝM KRÁLOVSTVÍM
                  O FINANČNÍM MECHANISMU EHP NA OBDOBÍ 2014–2021

               EVROPSKÁ UNIE,

               ISLAND,

               LICHTENŠTEJNSKÉ KNÍŽECTVÍ,

               NORSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               VZHLEDEM K TOMU, že se smluvní strany Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) dohodly na potřebě snižovat hospodářské a sociální rozdíly mezi svými regiony s cílem podporovat trvalé a vyvážené posilování vzájemných obchodních a hospodářských vztahů,

               VZHLEDEM K TOMU, že státy ESVO zřídily finanční mechanismus v rámci Evropského hospodářského prostoru, aby přispěly k dosažení tohoto cíle,

               VZHLEDEM K TOMU, že ustanovení, kterými se řídí finanční mechanismus EHP na období 2004–2009, byla stanovena v protokolu 38a a v dodatku k protokolu 38a k Dohodě o EHP,

               VZHLEDEM K TOMU, že ustanovení, kterými se řídí finanční mechanismus EHP na období 2009–2014, byla stanovena v protokolu 38b a v dodatku k protokolu 38b k Dohodě o EHP,

               VZHLEDEM K TOMU, že potřeba zmírňovat hospodářské a sociální rozdíly v Evropském hospodářském prostoru přetrvává, a proto by měl být stanoven nový mechanismus pro finanční příspěvky států ESVO EHP na období 2014–2021,

               SE ROZHODLY UZAVŘÍT TUTO DOHODU:

               ČLÁNEK 1

               Článek 117 Dohody o EHP se nahrazuje tímto:

               „Ustanovení, kterými se řídí finanční mechanismy, jsou uvedena v protokolu 38, protokolu 38a, dodatku k protokolu 38a, protokolu 38b, dodatku k protokolu 38b a v protokolu 38c.“

               ČLÁNEK 2

               Za protokol 38b Dohody o EHP se vkládá nový protokol 38c. Znění protokolu 38c je stanoveno v příloze této dohody.

               ČLÁNEK 3

               Tato dohoda bude ratifikována nebo schválena stranami v souladu s jejich vlastními postupy. Listiny o ratifikaci či schválení budou uloženy u Generálního sekretariátu Rady Evropské unie.

               Dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce po uložení poslední listiny o ratifikaci či schválení.

               Tato dohoda se prozatímně provádí do okamžiku, než budou dokončeny postupy uvedené v odstavcích 1 a 2, od prvního dne prvního měsíce následujícího po dni uložení posledního oznámení učiněného za tímto účelem.

               ČLÁNEK 4

               Tato dohoda, sepsaná v jediném vyhotovení v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském, islandském a norském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost, bude uložena u Generálního sekretariátu Rady Evropské unie, který předá její ověřený opis každé ze smluvních stran této dohody.

               V Bruselu dne ...

               Za Evropskou unii

               Za Island

               Za Lichtenštejnské knížectví

               Za Norské království

               PŘÍLOHA

                  PROTOKOL 38c

               o finančním mechanismu EHP (2014–2021)

               Článek 1

               1. Island, Lichtenštejnsko a Norsko (dále jen „státy ESVO“) přispějí ke snižování hospodářských a sociálních rozdílů v Evropském hospodářském prostoru a k posilování svých vztahů s přijímajícími státy prostřednictvím finančních příspěvků v prioritních odvětvích uvedených v článku 3.

               2. Všechny programy a aktivity financované z finančního mechanismu EHP na období 2014–2021 jsou založené na společných hodnotách, kterými jsou úcta k lidské důstojnosti, svoboda, demokracie, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv včetně práv osob náležejících k národnostním menšinám.

               Článek 2

               1. Celková částka finančních příspěvků podle článku 1 činí 1 548,1 milionu EUR a bude uvolňována od 1. května 2014 do 30. dubna 2021 včetně v ročních tranších ve výši 221,16 milionu EUR.

               2. Celková částka se skládá z prostředků přidělených jednotlivým zemím, jak je stanoveno v článku 6, a z globálního fondu pro regionální spolupráci, jak je stanoveno v článku 7.

               Článek 3

               1.
                     Prostředky přidělené jednotlivým zemím se zpřístupní pro tato prioritní odvětví:

               a)inovace, výzkum, vzdělávání a konkurenceschopnost;

               b)
                     sociální začleňování, zaměstnanost mladých lidí a snižování chudoby;

               c)
                     životní prostředí, energetika, změna klimatu a nízkouhlíkové hospodářství;

               d)
                     kultura, občanská společnost, řádná správa věcí veřejných, základní práva a svobody;

               e)
                     spravedlnost a vnitřní věci.

               V příloze tohoto protokolu jsou stanoveny programové oblasti v rámci těchto prioritních odvětví s uvedením cílů a oblastí podpory.

               2.
                     a) V souladu s postupem uvedeným v čl. 10 odst. 3 se prioritní odvětví vybírají, koncentrují a přizpůsobují podle různých potřeb každého přijímajícího státu s přihlédnutím k jeho velikosti a k výši příspěvku.

               b) 10 % celkové částky přidělené jednotlivým zemím se v souladu s rozdělovacím klíčem uvedeným v článku 6 vyčlení na fond pro občanskou společnost.

               Článek 4

               1.
                     K tomu, aby se pozornost soustředila na prioritní odvětví a aby bylo zajištěno efektivní provádění, v souladu s celkovými cíli uvedenými v článku 1 a s přihlédnutím ke strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, včetně důrazu kladeného na zaměstnanost, vnitrostátní priority, doporučení pro jednotlivé země a dohody o partnerství uzavřené v rámci politiky soudržnosti EU s Evropskou komisí, uzavřou státy ESVO v souladu s čl. 10 odst. 3 s každým přijímajícím státem memorandum o porozumění.

               2.
                     Za účelem zlepšení doplňkovosti a synergií s politikou soudržnosti EU, jakož i prozkoumání možností využití finančních nástrojů ke zvýšení dopadu finančních příspěvků probíhají v průběhu jednání o memorandech o porozumění na strategické úrovni konzultace s Evropskou komisí.

               Článek 5

               1.
                     Pokud jde o programy, pro které jsou jednotlivým zemím přiděleny prostředky, o jejichž použití rozhodují přijímající státy, příspěvek států ESVO nepřekročí 85 procent nákladů na program, pokud státy ESVO nerozhodnou jinak.

               2.
                     Dodrží se použitelná pravidla pro státní podporu.

               3.
                     Odpovědnost států ESVO za projekty je omezena na poskytování finančních prostředků podle dohodnutého plánu.  Nevzniká žádná odpovědnost vůči třetím stranám.

               Článek 6

               Prostředky přidělené jednotlivým zemím se zpřístupní těmto přijímajícím státům: Bulharsku, České republice, Estonsku, Chorvatsku, Kypru, Litvě, Lotyšsku, Maďarsku, Maltě, Polsku, Portugalsku, Rumunsku, Řecku, Slovensku a Slovinsku podle tohoto rozdělení:

                        Přijímající stát

                        Finanční prostředky (v milionech EUR)

                        Bulharsko

                        115,0

                        Chorvatsko

                        56,8

                        Kypr

                        6,4

                        Česká republika

                        95,5

                        Estonsko

                        32,3

                        Řecko

                        116,7

                        Maďarsko

                        108,9

                        Lotyšsko

                        50,2

                        Litva

                        56,2

                        Malta

                        4,4

                        Polsko

                        397,8

                        Portugalsko

                        102,7

                        Rumunsko

                        275,2

                        Slovensko

                        54,9

                        Slovinsko

                        19,9

               Článek 7

               1.
                     Na globální fond pro regionální spolupráci se vyčlení částka 55,25 milionu EUR. Fond přispívá k dosažení cílů finančního mechanismu EHP podle definice v článku 1.

               2.
                     70 % prostředků se použije na podporu udržitelné zaměstnanosti mladých lidí a kvalitních pracovních míst pro mladé lidi se zvláštním důrazem na tyto oblasti:

               a)
                     programy zaměřené na pracovní místa a odbornou přípravu s prvkem mobility pro mladé lidi, se zvláštním zaměřením na ty z nich, kteří nemají zaměstnání, nestudují ani se neúčastní odborné přípravy;

               b)programy duálního vzdělávání, učňovská příprava, začlenění mladých lidí;

               c)sdílení znalostí, výměna osvědčených postupů v oblasti politik a vzájemné učení mezi organizacemi/institucemi poskytujícími služby zaměstnanosti mladých lidí.

               Tato část prostředků se uvolní na projekty zahrnující přijímající státy a jiné členské státy EU, jejichž míra nezaměstnanosti mladých lidí je vyšší než 25 % (dle údajů Eurostatu za referenční rok 2013), přičemž projektů se účastní nejméně dvě země, ze kterých je alespoň jedna přijímajícím státem. Státy ESVO se mohou účastnit jako partneři.

               3.
                     30 % prostředků se zpřístupní pro regionální spolupráci napříč prioritními odvětvími uvedenými v článku 3, s důrazem zejména na sdílení znalostí, výměnu osvědčených postupů v oblasti politik a budování institucí.

               Tato část prostředků se uvolní na projekty zahrnující přijímající státy a sousední třetí země. Projektů se účastní nejméně tři země, ze kterých jsou alespoň dvě přijímajícími státy. Státy ESVO se mohou účastnit jako partneři.

               Článek 8

               S cílem přerozdělit nevyužité dostupné finanční prostředky přidělené jednotlivým dotčeným přijímajícím státům vypracují státy ESVO do roku 2020 přezkum v polovině období.

               Článek 9

               1.
                     Finanční příspěvek podle tohoto protokolu se úzce koordinuje s dvoustranným příspěvkem Norska, který je stanoven v norském finančním mechanismu.

               2.
                     Státy ESVO zejména zajistí, aby postupy podávání žádostí a způsoby provádění byly u obou finančních mechanismů uvedených v předchozím odstavci v podstatě stejné.

               3.
                     V případě potřeby se vezmou v úvahu veškeré významné změny politiky soudržnosti Evropské unie.

               Článek 10

               Při provádění finančního mechanismu EHP se použijí tato ustanovení:

               1.
                     Ve všech fázích provádění se uplatní nejvyšší míra transparentnosti, odpovědnosti a nákladové efektivnosti, jakož i zásady řádné správy věcí veřejných, partnerské spolupráce a víceúrovňové správy věcí veřejných, udržitelného rozvoje a rovnosti žen a mužů a nediskriminace.

               Cíle finančního mechanismu EHP se uskutečňují v rámci těsné spolupráce mezi přijímajícími státy a státy ESVO.

               2.
                     a) Státy ESVO spravují globální fond pro regionální spolupráci stanovený v čl. 7 odst. 1 a jsou odpovědné za jeho fungování, včetně řízení a kontroly.

               b) Státy ESVO spravují fond pro občanskou společnost stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b) a jsou odpovědné za jeho fungování, včetně řízení a kontroly, není-li v memorandu o porozumění stanoveném v čl. 10 odst. 3 dohodnuto jinak.

               3.
                     Státy ESVO uzavřou s každým přijímajícím státem memorandum o porozumění ohledně prostředků přidělených jednotlivým zemím, vyjma fondu uvedeného v odst. 2 písm. a), které stanoví víceletý programový rámec, jakož i řídicí a kontrolní struktury.

                  a) Na základě memorand o porozumění předloží přijímající státy státům ESVO návrhy konkrétních programů a státy ESVO tyto návrhy posoudí a schválí a uzavřou s přijímajícími státy grantové dohody pro jednotlivé programy. Na výslovnou žádost států ESVO či dotčeného přijímajícího státu prověří Evropská komise návrh konkrétního programu před jeho přijetím, čímž zajistí jeho slučitelnost s politikou soudržnosti Evropské unie.

               b) Odpovědnost za provádění dohodnutých programů mají přijímající státy, které poskytnou vhodný řídicí a kontrolní systém, aby bylo zajištěno řádné provádění a řízení.

               c) Státy ESVO mohou provádět kontroly podle svých vnitřních požadavků. Přijímající státy za tímto účelem poskytnou veškerou nutnou pomoc, informace a dokumentaci.

               d) V případě nesrovnalostí mohou státy ESVO pozastavit financování a požadovat vrácení prostředků.

                  e) Pro dosažení široké účasti se při přípravě, provádění, sledování a hodnocení finančního příspěvku ve vhodných případech využije partnerská spolupráce. Partnery mohou být mimo jiné subjekty z místní, regionální a celostátní úrovně, ze soukromého sektoru a občanské společnosti, jakož i z řad sociálních partnerů v přijímajících státech a ve státech ESVO.

                  f) Všechny projekty spadající do víceletého programového rámce v přijímajících státech mohou být v souladu s použitelnými pravidly pro zadávání veřejných zakázek realizovány ve spolupráci mimo jiné mezi subjekty usazenými v přijímajících státech a ve státech ESVO.

               4.
                     Náklady na řízení vzniklé státům ESVO se zahrnou do celkové částky uvedené v čl. 2 odst. 1 a upřesní se v prováděcích ustanoveních, jak se uvádí v odstavci 5.

               5.
                     Státy ESVO zřídí výbor pro celkové řízení finančního mechanismu EHP. Po konzultaci s přijímajícími státy, jimž může být nápomocna Evropská komise, vypracují státy ESVO další ustanovení pro provádění finančního mechanismu EHP.  Státy ESVO se vynasnaží tato ustanovení vypracovat ještě před podpisem memorand o porozumění.

               6.
                     Státy ESVO podávají zprávu o svém příspěvku k plnění cílů finančního mechanismu EHP a v případě potřeby k jedenácti tematickým cílům evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020
                  1
               .

               Článek 11

               Aniž jsou dotčena práva a povinnosti podle Dohody, přezkoumají smluvní strany na konci období definovaného v článku 2 potřebu řešit hospodářské a sociální rozdíly v Evropském hospodářském prostoru v souladu s článkem 115 Dohody.

               Příloha protokolu 38c

               Inovace, výzkum, vzdělávání a konkurenceschopnost

               1.Rozvoj podnikání, inovace a malé a střední podniky

               2.Výzkum

               3.Vzdělávání, stipendia, učňovská příprava a podnikání mladých lidí

               4.Rovnováha mezi pracovním a soukromým životem

               Sociální začleňování, zaměstnanost mladých lidí a snižování chudoby

               5.Evropské problémy v oblasti veřejného zdraví

               6.Začleňování Romů a posilování jejich postavení

               7.Ohrožené děti a mládež

               8.Účast mladých lidí na trhu práce

               9.Místní rozvoj a snižování chudoby

               Životní prostředí, energetika, změna klimatu a nízkouhlíkové hospodářství

               1.Životní prostředí a ekosystémy

               2.Obnovitelné zdroje energie, energetická účinnost a energetická bezpečnost

               3.Přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování

               Kultura, občanská společnost, řádná správa věcí veřejných a základní práva a svobody

               1.Podnikání v oblasti kultury, kulturní dědictví a spolupráce v oblasti kultury

               2.Občanská společnost

               3.Řádná správa věcí veřejných, odpovědné instituce, transparentnost

               4.Lidská práva – uplatňování v jednotlivých zemích

               Spravedlnost a vnitřní věci

               1.Azyl a migrace

               2.Nápravná zařízení a vazba

               3.Mezinárodní policejní spolupráce a boj proti trestné činnosti

               4.Účinnost a účelnost soudního systému, posílení právního státu

               5.Domácí a genderové násilí

               6.Prevence katastrof a připravenost na ně

                     (1)
                  1) Posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací; 2) zlepšení dostupnosti, využití a kvality informačních a komunikačních technologií; 3) zvýšení konkurenceschopnosti malých a středních podniků, odvětví zemědělství a odvětví rybolovu a akvakultury; 4) podpora přechodu na nízkouhlíkové hospodářství ve všech odvětvích; 5) podpora přizpůsobení se změně klimatu, předcházení rizikům a řízení rizik; 6) zachování a ochrana životního prostředí a podpora účinného využívání zdrojů; 7) podpora udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách; 8) podpora udržitelné zaměstnanosti, kvalitních pracovních míst a mobility pracovních sil; 9) podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci; 10) investice do vzdělávání, odborné přípravy a odborného výcviku k získávání dovedností a do celoživotního učení; 11) posilování institucionální kapacity veřejných orgánů a zúčastněných stran a přispívání k účinné veřejné správě.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnským knížectvím a Norským královstvím o finančním mechanismu EHP na období 2014–2021, Dohody mezi Norským královstvím a Evropskou unií o norském finančním mechanismu na období 2014–2021, Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím a Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou

               DOHODA
                  MEZI NORSKÝM KRÁLOVSTVÍM A EVROPSKOU UNIÍ O NORSKÉM FINANČNÍM MECHANISMU NA OBDOBÍ 2014–2021

               Článek 1

               1. Norské království se zavazuje přispívat ke snižování hospodářských a sociálních rozdílů v Evropském hospodářském prostoru a k posilování svých vztahů s přijímajícími státy prostřednictvím samostatného norského finančního mechanismu v prioritních odvětvích uvedených v článku 3.

               2. Všechny programy a aktivity financované z norského finančního mechanismu na období 2014–2021 jsou založené na společných hodnotách, kterými jsou úcta k lidské důstojnosti, svoboda, demokracie, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv včetně práv osob náležejících k národnostním menšinám.

               Článek 2

               1. Celková částka finančních příspěvků podle článku 1 činí 1 253,7 milionu EUR a bude uvolňována od 1. května 2014 do 30. dubna 2021 včetně v ročních tranších ve výši 179,1 milionu EUR.

               2. Celková částka se skládá z prostředků přidělených jednotlivým zemím, jak je stanoveno v článku 6, a z globálního fondu pro regionální spolupráci, jak je stanoveno v článku 7.

               Článek 3

               1. Prostředky přidělené jednotlivým zemím se zpřístupní pro tato prioritní odvětví:

               a)     inovace, výzkum, vzdělávání a konkurenceschopnost;

               b)
                     sociální začleňování, zaměstnanost mladých lidí a snižování chudoby;

               c)
                     životní prostředí, energetika, změna klimatu a nízkouhlíkové hospodářství;

               d)
                     kultura, občanská společnost, řádná správa věcí veřejných, základní práva a svobody;

               e)
                     spravedlnost a vnitřní věci.

               V příloze této dohody jsou stanoveny programové oblasti v rámci těchto prioritních odvětví s uvedením cílů a oblastí podpory.

               2.
                     a) V souladu s postupem uvedeným v čl. 10 odst. 3 se prioritní odvětví vybírají, koncentrují a přizpůsobují podle různých potřeb každého přijímajícího státu s přihlédnutím k jeho velikosti a k výši příspěvku.

               b) 1 % celkové částky přidělené jednotlivým zemím se v souladu s rozdělovacím klíčem uvedeným v článku 6 vyčlení na fond pro podporu důstojné práce a tripartitního dialogu.

               c) Podporuje se spolupráce s občanskou společností, přeshraniční spolupráce a spolupráce se sousedními třetími zeměmi.

               Článek 4

               1.
                     K tomu, aby se pozornost soustředila na prioritní odvětví a aby bylo zajištěno efektivní provádění, v souladu s celkovými cíli uvedenými v článku 1 a s přihlédnutím ke strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, včetně důrazu kladeného na zaměstnanost, vnitrostátní priority, doporučení pro jednotlivé země a dohody o partnerství uzavřené v rámci politiky soudržnosti EU s Evropskou komisí, uzavře Norské království v souladu s čl. 10 odst. 3 s každým přijímajícím státem memorandum o porozumění.

               2.
                     Za účelem zlepšení doplňkovosti a synergií s politikou soudržnosti EU, jakož i prozkoumání možností využití finančních nástrojů ke zvýšení dopadu finančních příspěvků probíhají v průběhu jednání o memorandech o porozumění na strategické úrovni konzultace s Evropskou komisí.

               Článek 5

               1.
                     Pokud jde o programy, pro které jsou jednotlivým zemím přiděleny prostředky, o jejichž použití rozhodují přijímající státy, příspěvek Norského království nepřekročí 85 procent nákladů na program, pokud Norské království nerozhodne jinak.

               2.
                     Dodrží se použitelná pravidla pro státní podporu.

               3.
                     Odpovědnost Norského království za projekty je omezena na poskytování finančních prostředků podle dohodnutého plánu. Nevzniká žádná odpovědnost vůči třetím stranám.

               Článek 6

               Prostředky přidělené jednotlivým zemím se zpřístupní těmto přijímajícím státům: Bulharsku, České republice, Estonsku, Chorvatsku, Kypru, Litvě, Lotyšsku, Maďarsku, Maltě, Polsku, Rumunsku, Slovensku a Slovinsku podle tohoto rozdělení:

                        Přijímající stát

                        Finanční prostředky (v milionech EUR)

                        Bulharsko

                        95,1

                        Chorvatsko

                        46,6

                        Kypr

                        5,1

                        Česká republika

                        89,0

                        Estonsko

                        35,7

                        Maďarsko

                        105,7

                        Lotyšsko

                        51,9

                        Litva

                        61,4

                        Malta

                        3,6

                        Polsko

                        411,5

                        Rumunsko

                        227,3

                        Slovensko

                        58,2

                        Slovinsko

                        17,8

               Článek 7

               1.
                     Na globální fond pro regionální spolupráci se vyčlení částka 44,75 milionu EUR. Fond přispívá k dosažení cílů norského finančního mechanismu podle definice v článku 1.

               2.
                     60 % prostředků se použije na podporu udržitelné zaměstnanosti mladých lidí a kvalitních pracovních míst pro mladé lidi se zvláštním důrazem na tyto oblasti:

               a) programy zaměřené na pracovní místa a odbornou přípravu s prvkem mobility pro mladé lidi, se zvláštním zaměřením na ty z nich, kteří nemají zaměstnání, nestudují ani se neúčastní odborné přípravy;

               b) programy duálního vzdělávání, učňovská příprava, začlenění mladých lidí;

               c) sdílení znalostí, výměna osvědčených postupů v oblasti politik a vzájemné učení mezi organizacemi/institucemi poskytujícími služby zaměstnanosti mladých lidí.

               Tato část prostředků se uvolní na projekty zahrnující přijímající státy a jiné členské státy EU, jejichž míra nezaměstnanosti mladých lidí je vyšší než 25 % (dle údajů Eurostatu za referenční rok 2013), přičemž projektů se účastní nejméně dvě země, ze kterých je alespoň jedna přijímajícím státem. Norské subjekty se mohou účastnit jako partneři.

               3.
                     40 % prostředků se zpřístupní pro regionální spolupráci napříč prioritními odvětvími uvedenými v článku 3, s důrazem zejména na sdílení znalostí, výměnu osvědčených postupů v oblasti politik a budování institucí.

               Tato část prostředků se uvolní na projekty zahrnující přijímající státy a sousední třetí země. Projektů se účastní nejméně tři země, ze kterých jsou alespoň dvě přijímajícími státy. Norské subjekty se mohou účastnit jako partneři.

               Článek 8

               S cílem přerozdělit nevyužité dostupné finanční prostředky přidělené jednotlivým dotčeným přijímajícím státům vypracuje Norské království do roku 2020 přezkum v polovině období.

               Článek 9

               1.
                     Finanční příspěvek podle článku 1 se úzce koordinuje s příspěvkem států ESVO, který je stanoven ve finančním mechanismu EHP.

               2.
                     Norské království zejména zajistí, aby postupy podávání žádostí a způsoby provádění byly u obou finančních mechanismů uvedených v předchozím odstavci v podstatě stejné.

               3.
                     V případě potřeby se vezmou v úvahu veškeré významné změny politiky soudržnosti Evropské unie.

               Článek 10

               Při provádění norského finančního mechanismu se použijí tato ustanovení:

               1.
                     Ve všech fázích provádění se uplatní nejvyšší míra transparentnosti, odpovědnosti a nákladové efektivnosti, jakož i zásady řádné správy věcí veřejných, partnerské spolupráce a víceúrovňové správy věcí veřejných, udržitelného rozvoje a rovnosti žen a mužů a nediskriminace.

               Cíle norského finančního mechanismu se uskutečňují v rámci těsné spolupráce mezi přijímajícími státy a Norským královstvím.

               2.
                     Norské království spravuje níže uvedené fondy a je odpovědné za jejich fungování, včetně řízení a kontroly:

               a)globální fond pro regionální spolupráci stanovený v čl. 7 odst. 1;

               b)fond pro podporu důstojné práce a tripartitního dialogu stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b).

               2)Norské království uzavře s každým přijímajícím státem memorandum o porozumění ohledně prostředků přidělených jednotlivým zemím, vyjma fondů uvedených v odstavci 2, které stanoví víceletý programový rámec, jakož i řídicí a kontrolní struktury.

                  a) Na základě memorand o porozumění předloží přijímající státy Norskému království návrhy konkrétních programů a Norské království tyto návrhy posoudí a schválí a uzavře s přijímajícími státy grantové dohody pro jednotlivé programy. Na výslovnou žádost Norského království či dotčeného přijímajícího státu prověří Evropská komise návrh konkrétního programu před jeho přijetím, čímž zajistí jeho slučitelnost s politikou soudržnosti Evropské unie.

               b) Odpovědnost za provádění dohodnutých programů mají přijímající státy, které poskytnou vhodný řídicí a kontrolní systém, aby bylo zajištěno řádné provádění a řízení.

                  c) Norské království může provádět kontroly podle svých vnitřních požadavků. Přijímající státy za tímto účelem poskytnou veškerou nutnou pomoc, informace a dokumentaci.

                  d) V případě nesrovnalostí může Norské království pozastavit financování a požadovat vrácení prostředků.

               e) Pro dosažení široké účasti se při přípravě, provádění, sledování a hodnocení finančního příspěvku ve vhodných případech využije partnerská spolupráce. Partnery mohou být mimo jiné subjekty z místní, regionální a celostátní úrovně, ze soukromého sektoru a občanské společnosti, jakož i z řad sociálních partnerů v přijímajících státech a v Norském království.

                  f) Všechny projekty spadající do víceletého programového rámce v přijímajících státech mohou být v souladu s použitelnými pravidly pro zadávání veřejných zakázek realizovány ve spolupráci mimo jiné mezi subjekty usazenými v přijímajících státech a v Norském království.

               4.
                     Náklady na řízení vzniklé Norskému království se zahrnou do celkové částky uvedené v čl. 2 odst. 1 a upřesní se v prováděcích ustanoveních, jak se uvádí v odstavci 5.

               5.
                     Odpovědnost za celkové řízení norského finančního mechanismu má Norské království nebo libovolný subjekt, který určí. Po konzultaci s přijímajícími státy, jimž může být nápomocna Evropská komise, vypracuje Norské království další ustanovení pro provádění norského finančního mechanismu. Norské království se vynasnaží tato ustanovení vypracovat ještě před podpisem memorand o porozumění.

               6.
                     Norské království podává zprávu o svém příspěvku k plnění cílů norského finančního mechanismu a v případě potřeby k jedenácti tematickým cílům evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020
                  1
               .

               Článek 11

               1)Tato dohoda bude ratifikována nebo schválena stranami v souladu s jejich vlastními postupy.  Listiny o ratifikaci či schválení budou uloženy u Generálního sekretariátu Rady Evropské unie.

               2)Dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce po uložení poslední listiny o ratifikaci či schválení.

               3)Tato dohoda se prozatímně provádí do okamžiku, než budou dokončeny postupy uvedené v odstavcích 1 a 2, od prvního dne prvního měsíce následujícího po dni uložení posledního oznámení učiněného za tímto účelem.

               Článek 12

               Tato dohoda, sepsaná v jediném vyhotovení v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a norském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost, bude uložena u Generálního sekretariátu Rady Evropské unie, který předá její ověřený opis každé ze smluvních stran této dohody.

               V Bruselu dne ...

               Za Evropskou unii

               Za Norské království

               PŘÍLOHA

               DOHODY MEZI

               NORSKÝM KRÁLOVSTVÍM A EVROPSKOU UNIÍ

               O NORSKÉM FINANČNÍM MECHANISMU NA OBDOBÍ 2014–2021

               Inovace, výzkum, vzdělávání a konkurenceschopnost

               1.Rozvoj podnikání, inovace a malé a střední podniky

               2.Výzkum

               3.Vzdělávání, stipendia, učňovská příprava a podnikání mladých lidí

               4.Rovnováha mezi pracovním a soukromým životem

               5.Sociální dialog – důstojná práce

               Sociální začleňování, zaměstnanost mladých lidí a snižování chudoby

               1.Evropské problémy v oblasti veřejného zdraví

               2.Začleňování Romů a posilování jejich postavení

               3.Ohrožené děti a mládež

               4.Účast mladých lidí na trhu práce

               5.Místní rozvoj a snižování chudoby

               Životní prostředí, energetika, změna klimatu a nízkouhlíkové hospodářství

               1.Životní prostředí a ekosystémy

               2.Obnovitelné zdroje energie, energetická účinnost a energetická bezpečnost

               3.Přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování

               Kultura, občanská společnost, řádná správa věcí veřejných a základní práva a svobody

               1.Podnikání v oblasti kultury, kulturní dědictví a spolupráce v oblasti kultury

               2.Občanská společnost

               3.Řádná správa věcí veřejných, odpovědné instituce, transparentnost

               4.Lidská práva – uplatňování v jednotlivých zemích

               Spravedlnost a vnitřní věci

               1.Azyl a migrace

               2.Nápravná zařízení a vazba

               3.Mezinárodní policejní spolupráce a boj proti trestné činnosti

               4.Účinnost a účelnost soudního systému, posílení právního státu

               5.Domácí a genderové násilí

               6.Prevence katastrof a připravenost na ně

                     (1)
                  1) Posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací; 2) zlepšení dostupnosti, využití a kvality informačních a komunikačních technologií; 3) zvýšení konkurenceschopnosti malých a středních podniků, odvětví zemědělství a odvětví rybolovu a akvakultury; 4) podpora přechodu na nízkouhlíkové hospodářství ve všech odvětvích; 5) podpora přizpůsobení se změně klimatu, předcházení rizikům a řízení rizik; 6) zachování a ochrana životního prostředí a podpora účinného využívání zdrojů; 7) podpora udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách; 8) podpora udržitelné zaměstnanosti, kvalitních pracovních míst a mobility pracovních sil; 9) podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci; 10) investice do vzdělávání, odborné přípravy a odborného výcviku k získávání dovedností a do celoživotního učení; 11) posilování institucionální kapacity veřejných orgánů a zúčastněných stran a přispívání k účinné veřejné správě.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnským knížectvím a Norským královstvím o finančním mechanismu EHP na období 2014–2021, Dohody mezi Norským královstvím a Evropskou unií o norském finančním mechanismu na období 2014–2021, Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím a Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou

               DODATKOVÝ PROTOKOL K DOHODĚ MEZI EVROPSKÝM HOSPODÁŘSKÝM SPOLEČENSTVÍM A ISLANDSKOU REPUBLIKOU

               EVROPSKÁ UNIE

               a

               ISLAND,

               S OHLEDEM na Dohodu mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou podepsanou dne 22. července 1972 a na stávající ujednání o obchodu s rybami a produkty rybolovu mezi Islandem a Společenstvím,

               S OHLEDEM na Dodatkový protokol k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou o zvláštních ustanoveních pro dovoz některých ryb a produktů rybolovu do Evropské unie na období 2009–2014, a zejména na článek 1 uvedeného protokolu,

               S OHLEDEM na Dodatkový protokol k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandem v důsledku přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, a zejména na článek 2 uvedeného protokolu,

               SE ROZHODLY UZAVŘÍT TENTO PROTOKOL:

               ČLÁNEK 1

               1. V tomto protokolu a jeho příloze jsou stanovena zvláštní ustanovení pro dovoz některých ryb a produktů rybolovu pocházejících z Islandu do Evropské unie. Roční objemy kvót s nulovou celní sazbou jsou stanoveny v příloze tohoto protokolu. Tyto celní kvóty se použijí ode dne, kdy nabude účinnost prozatímní provádění tohoto protokolu v souladu s postupy stanovenými v čl. 4 odst. 3, do dne 30. dubna 2021.

               2. Na konci tohoto období posoudí smluvní strany potřebu zachovat zvláštní ustanovení uvedená v odstavci 1 a, bude-li to nutné, s ohledem na všechny příslušné zájmy přezkoumají úrovně kvót.

               ČLÁNEK 2

               1. Celní kvóty začnou platit ode dne, kdy nabude účinnost prozatímní provádění tohoto protokolu v souladu s postupy stanovenými v čl. 4 odst. 3.

               2. Objemy celních kvót jsou stanoveny v příloze tohoto protokolu. První celní kvóta je dostupná ode dne prozatímního provádění tohoto protokolu do dne 30. dubna 2017. Ode dne 1. května 2017 se následující celní kvóty přidělují ročně vždy od 1. května do 30. dubna až do uplynutí období uvedeného v článku 1 tohoto protokolu.

               3. Objemy celních kvót pro období ode dne 1. května 2014 do prozatímního provádění tohoto protokolu se přidělují a jsou dostupné na poměrném základě po zbývající část období uvedeného v článku 1 tohoto protokolu.

               ČLÁNEK 3

               Pravidly o původu použitelnými pro celní kvóty uvedené v příloze tohoto protokolu jsou pravidla stanovená v protokolu 3 k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou podepsané dne 22. července 1972.

               ČLÁNEK 4

               1. Tento protokol smluvní strany ratifikují nebo schválí v souladu se svými vlastními postupy. Listiny o ratifikaci či schválení budou uloženy u Generálního sekretariátu Rady Evropské unie.

               2. Protokol vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce po uložení poslední listiny o ratifikaci či schválení.

               3. Tento protokol se prozatímně provádí do okamžiku, než budou dokončeny postupy uvedené v odstavcích 1 a 2, od prvního dne třetího měsíce následujícího po dni uložení posledního oznámení učiněného za tímto účelem.

               ČLÁNEK 5

               Tento protokol, sepsaný v jediném vyhotovení v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a islandském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost, bude uložen u Generálního sekretariátu Rady Evropské unie, který předá jeho ověřený opis každé ze smluvních stran.

               V Bruselu dne ... 2016

               Za Evropskou unii

               Fyrir Ísland

               PŘÍLOHA

               ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ UVEDENÁ V ČLÁNKU 1 PROTOKOLU

               Nad rámec stávajících stálých objemů kvót s nulovou celní sazbou otevře Evropská unie tyto roční kvóty s nulovou celní sazbou pro produkty pocházející z Islandu:

                        Kód KN

                        Popis produktů

                        Objem roční celní kvóty (1. 5.–30. 4.) v čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak*

                        0303 51 00

                        sledi druhu Clupea harengus a Clupea pallasii, zmrazení, kromě jater, jiker a mlíčí (1)

                        950 tun

                        0306 15 90

                        humr severský (Nephrops norvegicus), zmrazený

                        1 000 tun

                        0304 49 50

                        filé z okouníků (Sebastes spp.), čerstvé nebo chlazené

                        2 000 tun

                        1604 20 90

                        ostatní přípravky z ryb

                        2 500 tun

                        (1) Celní kvótu nelze využít pro zboží deklarované k propuštění do volného oběhu v období od 15. února do 15. června.

                * Množství se doplní v souladu s čl. 2 odst. 3 dodatkového protokolu.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnským knížectvím a Norským královstvím o finančním mechanismu EHP na období 2014–2021, Dohody mezi Norským královstvím a Evropskou unií o norském finančním mechanismu na období 2014–2021, Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím a Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou

               DODATKOVÝ PROTOKOL K DOHODĚ MEZI EVROPSKÝM HOSPODÁŘSKÝM SPOLEČENSTVÍM A NORSKÝM KRÁLOVSTVÍM

               EVROPSKÁ UNIE

               a

               NORSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

               S OHLEDEM na Dohodu mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím podepsanou dne 14. května 1973 (dále jen „dohoda“) a na stávající ujednání o obchodu s rybami a produkty rybolovu mezi Norskem a Společenstvím,

               S OHLEDEM na Dodatkový protokol k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím o zvláštních ustanoveních pro dovoz některých ryb a produktů rybolovu do Evropské unie na období 2009–2014, a zejména na článek 1 uvedeného protokolu,

               S OHLEDEM na Dodatkový protokol k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím v důsledku přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii, a zejména na články 2 a 3 uvedeného protokolu,

               SE ROZHODLY UZAVŘÍT TENTO PROTOKOL:

               ČLÁNEK 1

               1.V tomto protokolu a jeho příloze jsou stanovena zvláštní ustanovení pro dovoz některých ryb a produktů rybolovu pocházejících z Norska do Evropské unie.

               2.Roční objemy kvót s nulovou celní sazbou jsou stanoveny v příloze tohoto protokolu. Tyto celní kvóty se vztahují na období od 1. května 2014 do 30. dubna 2021. Před koncem tohoto období se úrovně kvót přezkoumají s ohledem na všechny příslušné zájmy.

               ČLÁNEK 2

               1.Celní kvóty začnou platit ode dne, kdy nabude účinnost prozatímní provádění tohoto protokolu v souladu s postupy stanovenými v čl. 5 odst. 3.

               2.První celní kvóta je dostupná ode dne prozatímního provádění tohoto protokolu do dne 30. dubna 2017. Ode dne 1. května 2017 se následující celní kvóty přidělují ročně vždy od 1. května do 30. dubna až do uplynutí období uvedeného v článku 1 tohoto protokolu.

               3.Objemy celních kvót pro období ode dne 1. května 2014 do prozatímního provádění tohoto protokolu se přidělují a jsou dostupné na poměrném základě po zbývající část období uvedeného v článku 1 tohoto protokolu.

               Článek 3

               Norsko podnikne nezbytné kroky s cílem zajistit pokračování ujednání, které umožňuje volný tranzit ryb a produktů rybolovu vyložených v Norsku z plavidel plujících pod vlajkou členského státu Evropské unie.

               S ohledem na období ode dne 1. května 2014 do prozatímního provádění tohoto protokolu, kdy ujednání o tranzitu neplatilo, se ujednání použije na období sedmi let ode dne, kdy nabude účinnost prozatímní provádění tohoto protokolu.

               Článek 4

               Pravidly o původu použitelnými pro celní kvóty uvedené v příloze tohoto protokolu jsou pravidla stanovená v protokolu 3 k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím podepsané dne 14. května 1973.

               ČLÁNEK 5

               1.Tento protokol smluvní strany ratifikují nebo schválí v souladu se svými vlastními postupy. Listiny o ratifikaci či schválení budou uloženy u Generálního sekretariátu Rady Evropské unie.

               2.Protokol vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po uložení poslední listiny o ratifikaci či schválení.

               3.Tento protokol se prozatímně provádí do okamžiku, než budou dokončeny postupy uvedené v odstavcích 1 a 2, od prvního dne třetího měsíce následujícího po dni uložení posledního oznámení učiněného za tímto účelem.

               ČLÁNEK 6

               Tento protokol, sepsaný v jediném vyhotovení v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a norském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost, bude uložen u Generálního sekretariátu Rady Evropské unie, který předá jeho ověřený opis každé ze smluvních stran.

               V Bruselu dne ... 2016

               Za Evropskou unii

               Za Norské království

               Příloha

               ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ UVEDENÁ V ČLÁNKU 1 PROTOKOLU

               Nad rámec stávajících stálých objemů kvót s nulovou celní sazbou otevře Evropská unie tyto roční kvóty s nulovou celní sazbou pro produkty pocházející z Norska:

                        Kód KN

                        Popis produktů

                        Objem roční celní kvóty (1. 5.–30. 4.) v čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak*

                        0303 19 00

                        ostatní lososovití, zmrazení

                        2 000 tun

                        0303 51 00

                        sledi druhu Clupea harengus a Clupea pallasii, zmrazení, kromě jater, jiker a mlíčí
                           1

                        26 500 tun

                        0303 54 10

                        makrela druhu Scomber scombrus a Scomber japonicus, zmrazená, celá, kromě jater, jiker a mlíčí
                           2

                        25 000 tun

                        Ex 0304 89 49
                           Ex 0304 99 99

                        filé a řezy z makrely, zmrazené

                        11 300 tun

                        0303 55 30

                        Ex 0303 55 90

                        0303 56 00

                        0303 69 90

                        0303 82 00

                        0303 89 55

                        0303 89 90

                        kranas Murphyho (Trachurus murphyi), zmrazený

                        ostatní ryby, zmrazené, jiné než kranas (Caranx trachurus)

                        kranasovec štíhlý (Rachycentron canadum)

                        ostatní ryby, zmrazené

                        rejnokovití (Rajidae)

                        mořan zlatý (Sparus aurata)

                        ostatní ryby, zmrazené

                        všechny produkty kromě jater, jiker a mlíčí

                        2 200 tun

                        0304 86 00

                        Ex 0304 99 23

                        filé ze sleďů druhu Clupea harengus a Clupea pallasii, zmrazené

                        řezy ze sleďů (motýlky) druhu Clupea harengus a Clupea pallasii, zmrazené
                           3

                        55 600 tun

                        Ex 0304 49 90

                        Ex 0304 59 50

                        filé ze sleďů druhu Clupea harengus a Clupea pallasii, čerstvé

                        řezy ze sleďů (motýlky) druhu Clupea harengus a Clupea pallasii, čerstvé

                        9 000 tun

                        Ex 1605 21 10

                        Ex 1605 21 90

                        Ex 1605 29 00

                        krevety a garnáti, loupaní a zmrazení, upravení nebo v konzervách

                        7 000 tun

                        Ex 1604 12 91

                        Ex 1604 12 99

                        sledi, kořenění a/nebo naložení v octu, ve slaném nálevu

                        11 400 tun čisté odkapané hmotnosti

                        0305 10 00

                        rybí moučky, prášky a pelety, způsobilé k lidskému požívání

                        1 000 tun

               * Množství se doplní v souladu s čl. 2 odst. 3 dodatkového protokolu.

                     (1)
                  Celní kvótu nelze využít pro zboží deklarované k propuštění do volného oběhu v období od 15. února do 15. června.

                     (2)
                  Celní kvótu nelze využít pro zboží deklarované k propuštění do volného oběhu v období od 15. února do 15. června.

                     (3)
                  Celní kvótu nelze využít pro zboží kódu KN 0304 99 23 deklarované k propuštění do volného oběhu v období od 15. února do 15. června.