				|

		52014PC0321

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o společných pravidlech dovozu (kodifikované znění) /* COM/2014/0321 final - 2014/0166 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           V souvislosti s konceptem
„Evropa občanů“ přikládá Komise značnou důležitost
zjednodušení a přehlednějšímu uspořádání práva Unie, aby se
stalo srozumitelnějším a přístupnějším pro občany, a ti pak
mohou lépe uplatňovat jednotlivá práva, která jim přiznává.
Tohoto cíle nelze dosáhnout, dokud zůstanou
jednotlivá ustanovení, která byla často několikrát podstatným
způsobem změněna, roztroušena jak v původním
předpisu, tak v pozdějších novelách. Je nutno proto vynaložit
notné úsilí při vyhledávání a porovnávání jednotlivých předpisů,
aby bylo lze nalézt právě platná ustanovení.
Z tohoto důvodu je rovněž
kodifikace často měněné právní úpravy nutná pro zachování její
srozumitelnosti a průhlednosti.
2.           Komise svým rozhodnutím ze dne 1. dubna 1987[1]
uložila svým útvarům, aby přistoupily ke kodifikaci jakéhokoli
předpisu nejpozději po jeho desáté změně,
přičemž zdůraznila, že se jedná o minimální pravidlo a
jednotlivé útvary by se měly v zájmu srozumitelnosti a
přehlednosti předpisů snažit kodifikovat akty, za něž nesou
odpovědnost, i v kratších intervalech.
3.           Závěry předsednictví Evropské rady z Edinburku (prosinec 1992) toto
potvrdily[2] a zdůraznily význam kodifikace, neboť skýtá právní
jistotu ohledně otázky, která právní norma se v určitém okamžiku
použije na daný právní vztah.
Kodifikace musí proběhnout v plném
souladu s obvyklým postupem přijímání aktů Unie.
S ohledem na skutečnost, že
v aktech podrobených kodifikaci nemohou být prováděny žádné
podstatné změny, se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly
prostřednictvím interinstitucionální dohody ze dne 20. prosince 1994 na
zkráceném postupu pro rychlé přijímání kodifikovaných aktů.
4.           Účelem tohoto návrhu je provedení kodifikace nařízení Rady (ES) č.
260/2009 ze dne 26. února 2009 o společných pravidlech dovozu[3]. Nařízení nahradí různé akty, které jsou do něj
začleněny[4]; zcela zachovává jejich obsah, a omezuje se tak pouze na jejich
spojení a zapracování pouze takových formálních změn, které
vyžaduje samotná kodifikace.
5.           Tento kodifikační návrh byl vypracován na základě předchozího
konsolidovaného znění nařízení (ES) č. 260/2009 a jeho
následné změny vyhotoveného ve 22 úředních jazycích Úřadem pro
publikace Evropské unie pomocí systému na zpracování dat.
V případech, že bylo změněno číslování
článků, je vztah mezi dřívějším a novým číslováním
představen ve srovnávací tabulce uvedené v příloze III
kodifikovaného nařízení.
ê 260/2009
(přizpůsobený)
2014/0166 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
o společných pravidlech dovozu
(kodifikované znění)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Ö fungování Evropské unie Õ , a zejména na Ö čl. 207 odst. 2 Õ této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[5],
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Nařízení Rady (ES)
č. Ö260/2009[6] Õ bylo podstatně
změněno[7].
Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené
nařízení kodifikováno.
(2)       Společná obchodní
politika by měla být založena na jednotných zásadách.
(3)       ÖEvropské Õ společenství
uzavřelo Dohodu o zřízení Světové obchodní organizace (dále jen
„WTO“). Příloha 1A k uvedené dohodě obsahuje mimo jiné Všeobecnou
dohodu o clech a obchodu 1994 (Ö dále jen Õ „GATT 1994“) a
Dohodu o ochranných opatřeních.
(4)       Dohoda o ochranných
opatřeních vyhovuje potřebě upřesnit a posílit disciplínu
GATT 1994, zejména disciplínu článku XIX. Uvedená dohoda požaduje
odstranění ochranných opatření, která se vymykají těmto
pravidlům, jako jsou dobrovolná vývozní omezení, ujednání o řízení
trhů nebo jiná podobná ujednání při dovozu nebo při vývozu.
(5)       Dohoda o ochranných
opatřeních se vztahuje také na výrobky z odvětví uhlí a oceli. Proto
platí společná pravidla dovozu, zejména se zřetelem na použití
ochranných opatření, také pro tyto výrobky, aniž by byla dotčena
případná opatření provádějící dohody týkající se výslovně
výrobků z odvětví uhlí a oceli.
(6)       Textilní výrobky, na které se
vztahuje nařízení Rady (ES) č. 517/94 [8],
jsou předmětem zvláštní úpravy na úrovni Ö Unie Õ i na mezinárodní
úrovni. Měly by tudíž být vyňaty z oblasti působnosti tohoto
nařízení.
(7)       Členské státy by
měly Komisi informovat o každém nebezpečí, které vyplyne z vývoje
dovozu a mohlo by si vyžádat zavedení kontroly Ö Unie Õ nebo uplatnění
ochranných opatření.
(8)       V takovém případě
musí Komise posoudit dovozní podmínky, vývoj dovozu a různá hlediska
hospodářské a obchodní situace, jakož i případná opatření, která
mají být uplatňována.
(9)       V případě
předchozí kontroly Ö Unie Õ je nutné podmínit
propuštění daných produktů do volného oběhu předložením
kontrolního dokladu, který odpovídá jednotným kritériím. Tento doklad by
měly na základě prosté žádosti dovozce vystavit v určité
lhůtě orgány členských států, aniž by tím dovozci vznikalo
právo dovozu. Kontrolní doklad by měl platit pouze tak dlouho, dokud
nedojde ke změně dovozních pravidel.
(10)     Členské státy a Komise by
se měly navzájem co nejpodrobněji informovat o výsledcích kontroly Ö Unie Õ.
(11)     Komisi přísluší, aby
přijímaly ochranná opatření, která jsou v zájmu Ö Unie Õ nutná. Tento zájem
by se měl brát v úvahu jako celek, a zejména zahrnovat zájmy výrobců,
uživatelů a spotřebitelů Ö Unie Õ.
(12)     Ochranná opatření
vůči členu WTO mohou přicházet v úvahu pouze tehdy,
jestliže je dotyčný produkt do Ö Unie Õ dovážen v tak
zvýšeném množství a za takových podmínek, že vzniká nebo hrozí vážná újma
výrobcům Ö Unie Õ obdobného nebo
přímo soutěžícího produktu, ledaže mezinárodní závazky dovolují
odchylku od tohoto pravidla.
(13)     Měly by být definovány
pojmy „vážná újma“, „hrozba vážné újmy“ a „výrobce Ö Unie Õ“ a stanovena
přesná kritéria pro určení újmy.
(14)     Před uplatněním
ochranného opatření by se mělo provést šetření, avšak Komise by
si měla zachovat možnost, aby v naléhavých případech uplatňovala
prozatímní opatření.
(15)     Je třeba podrobně
upravit zahájení šetření, potřebné kontroly a inspekce, přístup
vyvážejících zemí a účastníků řízení k získaným informacím,
slyšení účastníků řízení a možnost účastníků řízení
předložit svá stanoviska.
(16)     V tomto nařízení Ö stanovená Õ ustanovení týkající
se šetření se nedotýkají předpisů Ö Unie Õ a jednotlivých
států o profesním tajemství.
(17)     Pro zvýšení právní jistoty
dotčených hospodářských subjektů a v zájmu rychlého rozhodování
je dále nutno stanovit lhůty pro zahájení šetření a pro rozhodnutí o
účelnosti opatření.
(18)     Pokud jsou přijata
ochranná opatření ve formě kvóty, nesmí být její výše zpravidla nižší
než průměr dovozu v minimálně tříletém reprezentativním
období.
(19)     Jestliže se rozdělí kvóta
mezi dodavatelské země, může se podíl každé země stanovit na
základě dohody s těmito zeměmi nebo s přihlédnutím k dovozu
v reprezentativním období. V případě vážné újmy a neúměrně
silného růstu dovozu se lze od těchto pravidel odchýlit při
dodržení závazku konzultace ve Výboru pro ochranná opatření WTO.
(20)     Měla by se určit
maximální doba platnosti ochranných opatření a stanovit zvláštní
ustanovení o prodloužení platnosti těchto opatření, jejich postupné
liberalizaci a jejich přezkumu.
(21)     Měly by se stanovit
okolnosti, za nichž nesmějí být přijímána žádná ochranná
opatření vůči produktům pocházejícím z rozvojové země,
která je členem WTO.
(22)     Kontrolní nebo ochranná
opatření, která se omezují na jednu nebo více oblastí Ö Unie Õ, se mohou ukázat
vhodnější než opatření uplatňovaná v celé Ö Unii Õ. Tato opatření
však lze připustit pouze výjimečně, pokud neexistují žádná
alternativní řešení. Je nutno zajistit, aby tato opatření byla
dočasná a aby co nejméně omezovala fungování vnitřního trhu.
(23)     Ö V zájmu Õ sjednocení pravidel
dovozu musí být náležitosti, které musí dovozci splňovat, Ö jednoduché
a Õ bez ohledu na místo
odbavení zboží vždy stejné. Proto by mělo být zajištěno, aby všechny
náležitosti byly splněny použitím tiskopisů odpovídajících vzoru
připojenému k tomuto nařízení.
(24)     Kontrolní doklady vystavené v
rámci kontrolních opatření Ö Unie Õ by měly být
nezávisle na vystavujícím členském státě platné v celé Ö Unii Õ.
ê 37/2014 článek 1 a příloha bod 19 (přizpůsobený)
(25)     Uplatňování Ö tohoto
nařízení vyžaduje Õ jednotné podmínky
pro přijímání prozatímních a konečných ochranných opatření a pro
ukládání opatření předchozí kontroly. Tato opatření by měla
přijímat Komise v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady
(EU) č. 182/2011[9].
(26)     Pro přijímání kontrolních
a prozatímních opatření by se měl s ohledem na účinky uvedených
opatření a jejich posloupnost ve vztahu k přijímání konečných
ochranných opatření použít poradní postup. V případě, že by
prodlení při zavádění opatření mohlo způsobit škodu, kterou
by bylo obtížné napravit, je nezbytné, aby Komise byla oprávněna
přijmout okamžitě použitelná prozatímní opatření,
ê 260/2009 (přizpůsobený)
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecné zásady
Článek 1
1. Toto nařízení se vztahuje na dovoz produktů
pocházejících ze třetích zemí, s výjimkou:
a)           textilních výrobků, na které se
vztahují zvláštní pravidla dovozu podle nařízení (ES) č. 517/94;
b)           produktů pocházejících z
některých třetích zemí uvedených v nařízení Rady (ES) č. 625/2009[10].
2. Dovoz produktů uvedených v odstavci 1
do Ö Unie Õ je volný a nepodléhá žádnému množstevnímu omezení, aniž jsou
dotčena případná ochranná opatření přijatá podle kapitoly V.
KAPITOLA II
Informační a konzultační postup Ö Unie Õ
Článek 2
Pokud by vývoj dovozu vyžadoval zavedení
kontrolních a ochranných opatření, sdělí to členské státy
Komisi. Toto sdělení musí obsahovat dostupné důkazy podle kritérií
stanovených v článku 9. Komise toto sdělení neprodleně
předá všem členským státům.
ê 37/2014
článek 1 a příloha, bod 19, třetí pododstavec, bod 2
Článek 3
1. Komisi je nápomocen Výbor pro ochranná
opatření (dále jen „výbor“). Tento výbor je výborem ve smyslu
nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije
se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije
se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije
se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5
uvedeného nařízení.
5. Je-li použito písemného postupu podle
čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) č. 182/2011 pro přijetí
konečných opatření podle článku 16 tohoto nařízení, tento
postup se ukončí bez výsledku, jestliže o tom ve lhůtě stanovené
předsedou rozhodne předseda nebo o to požádá většina
členů výboru definovaná v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU)
č. 182/2011. Je-li použito písemného postupu v jiných případech, kdy
návrh opatření projednává výbor, tento postup se ukončí bez výsledku,
jestliže o tom ve lhůtě stanovené předsedou rozhodne
předseda nebo o to požádá prostá většina členů výboru.
Je-li použito písemného postupu v jiných případech, kdy návrh
opatření neprojednává výbor, tento postup se ukončí bez výsledku,
jestliže o tom ve lhůtě stanovené předsedou rozhodne
předseda nebo o to požádá nejméně čtvrtina členů
výboru.
ê 260/2009
(přizpůsobený)
KAPITOLA III
Šetření Ö Unie Õ
Článek 4
1. Aniž je dotčen článek 7, provede
se před zavedením ochranného opatření šetření Ö Unie Õ.
2. Cílem šetření je, aby se na
základě činitelů uvedených v článku 9 zjistilo, zda daným
výrobcům Ö Unie Õ vzniká nebo hrozí vážná újma způsobená dovozem dotyčného
produktu.
3. Použijí se tyto definice:
a)           „vážnou újmou“ se rozumí jasné
obecné poškození postavení výrobců Ö Unie Õ ;
b)           „hrozbou vážné újmy“ se rozumí vážná
újma, která jednoznačně a bezprostředně hrozí;
c)           „výrobci Ö Unie Õ “ se rozumějí výrobci obdobných nebo přímo soutěžících
produktů jako celek, kteří působí na území Ö Unie Õ, nebo ti výrobci,
jejichž společná výroba obdobných nebo přímo soutěžících
produktů tvoří větší podíl celkové výroby Ö Unie Õ těchto produktů.
Článek 5
ê 37/2014 článek
1 a příloha, bod 19, třetí pododstavec, bod 3
1. Pokud je Komisi zřejmé, že existují
dostatečné důkazy odůvodňující zahájení šetření,
zahájí je do jednoho měsíce po obdržení informací z některého
členského státu a zveřejní oznámení v Úředním věstníku
Evropské unie. Toto oznámení:
ê 260/2009
a)           obsahuje souhrn získaných informací
a pokyn, že je nutno předat Komisi všechny užitečné informace;
b)           stanoví lhůtu, v níž mohou
účastníci řízení vyjádřit písemné stanovisko a předat
informace, pokud tato stanoviska a informace mají být vzaty v úvahu při
šetření;
c)           stanoví lhůtu, během níž
mohou účastníci řízení podat žádost o slyšení před Komisí podle
odstavce 4.
Komise zahájí šetření v součinnosti
s členskými státy.
ê 37/2014 článek
1 a příloha, bod 19, třetí pododstavec, bod 3
Komise informuje členské státy o
posouzení informací, které provedla, obvykle do 21 dnů ode dne, kdy jí
byly informace předány.
2. Komise si vyžádá všechny informace, které
považuje za nutné, a považuje-li to za vhodné, pokusí se poté, co informovala
členské státy, ověřit tyto informace u dovozců,
obchodníků, obchodních zástupců, výrobců, obchodních sdružení a
organizací.
ê 260/2009
(přizpůsobený)
Komisi přitom poskytují pomoc
zaměstnanci členského státu, na jehož území se prověřování
provádí, pokud si to Ö dotčený Õ členský stát přeje.
3. Členské státy poskytnou Komisi na její
žádost a podle postupů, které Komise stanoví, informace, které mají k
dispozici o vývoji situace na trhu s produktem, jehož se šetření týká.
4. Účastníci řízení, kteří se
přihlásili podle odst. 1 prvního pododstavce, a zástupci vyvážející
země mohou na základě písemné žádosti nahlížet do všech informací
poskytnutých Komisi v rámci šetření, kromě interních dokumentů
úřadů Ö Unie Õ nebo jeho členských států, pokud jsou tyto informace významné
pro uplatnění jejich argumentů, nejsou důvěrné ve smyslu
článku 8 a Komise je při šetření používá.
Účastníci řízení, kteří se
vyjádřili, mohou Komisi sdělit stanovisko k těmto informacím.
Jejich stanoviska lze vzít v úvahu, pokud se opírají o dostatečné
důkazy.
5. Komise může účastníky řízení
vyslechnout. Účastníci řízení musí být vyslechnuti, pokud o to
písemně požádají ve lhůtě stanovené oznámením v Úředním
věstníku Evropské unie a prokáží, že mohou být výsledkem šetření
skutečně dotčeni a že existují zvláštní důvody pro jejich
slyšení.
6. Pokud nejsou informace poskytnuty ve
lhůtách stanovených tímto nařízením nebo Komisí na základě
tohoto nařízení nebo pokud je šetření značně bráněno,
mohou být zjištění učiněna na základě údajů, které
jsou k dispozici. Jestliže Komise zjistí, že jí účastník řízení nebo
třetí osoba sdělili nesprávné nebo zavádějící informace, nebere
tyto informace v úvahu a může využít údaje, které jsou k dispozici.
ê 37/2014 článek
1 a příloha, bod 19, třetí pododstavec, bod 3
7. Pokud Komise dospěje k názoru, že
stávající důkazy nepostačují k tomu, aby odůvodnily
šetření, sdělí toto rozhodnutí členským státům do jednoho
měsíce od obdržení informací z členských států.
ê 260/2009
Článek 6
1. Po ukončení šetření
předkládá Komise výboru zprávu o výsledcích.
ê 37/2014 článek
1 a příloha, bod 19, třetí pododstavec, bod 4
2. Pokud Komise během devíti
měsíců po zahájení šetření dojde k závěru, že nejsou nutná
žádná kontrolní nebo ochranná opatření Unie, ukončí se šetření
do jednoho měsíce. Komise šetření ukončí poradním postupem podle
čl. 3 odst. 2.
ê 260/2009
(přizpůsobený)
3. Pokud je Komise toho názoru, že jsou nutná
kontrolní a ochranná opatření Ö Unie Õ, přijme podle
kapitol IV a V ve lhůtě devíti měsíců po zahájení
šetření potřebná opatření. Ve výjimečných případech
může být tato lhůta prodloužena o další dobu nejvýše dvou
měsíců; v tom případě zveřejní Komise v Úředním
věstníku Evropské unie oznámení o délce prodloužení se shrnutím
důvodů.
Článek 7
1. Tato kapitola nevylučuje použití
kontrolních opatření podle článků 10 až 14 nebo prozatímních
ochranných opatření podle článků 15, 16 a 17 v kterémkoli
okamžiku.
Prozatímní opatření se uplatňují,
a)           jestliže kritická situace, v níž by
každé prodlení vedlo k obtížně napravitelné újmě, vyžaduje okamžitý
zásah a
b)           jestliže bylo
předběžně stanoveno, že existují dostatečné důvody pro
to, že růstem dovozu vznikla nebo hrozí vážná újma.
Doba trvání těchto opatření nesmí
přesahovat 200 dnů.
2. Prozatímní ochranná opatření
spočívají ve zvýšení cel oproti jejich stávající úrovni, nezávisle na tom,
je-li nulová nebo vyšší, jestliže jsou tato opatření s to zabránit vážné
újmě nebo ji napravit.
3. Komise provede bez odkladu vyšetřovací
opatření, která jsou ještě zapotřebí.
4. Pokud jsou prozatímní ochranná
opatření zrušena, protože nedošlo k žádné vážné újmě ani hrozbě
vážné újmy, jsou cla vybraná na základě těchto opatření z moci
úřední neprodleně vrácena. Použije se postup stanovený v
článcích 79 a následujících nařízení Evropského parlamentu a Rady
(ES) č. 450/2008[11].
Článek 8
1. Informace získané na základě tohoto
nařízení smějí být použity pouze k účelu, k němuž byly
vyžádány.
ê 37/2014 článek
1 a příloha, bod 19, třetí pododstavec, bod 5
2. Komise, členské státy ani jejich
úředníci nesdělí žádné důvěrné informace, které obdrželi
podle tohoto nařízení, ani žádné důvěrně poskytnuté údaje
bez výslovného souhlasu toho, kdo tyto informace poskytl.
ê 260/2009
(přizpůsobený)
3. Každá žádost o důvěrné zacházení
musí uvádět důvody, proč je informace důvěrná.
Prokáže-li se však, že žádost o
důvěrné zacházení není oprávněná, a nechce-li ten, kdo informaci
poskytl, povolit její zveřejnění ani její sdělení v obecné nebo
souhrnné formě, nemusí být dotyčná informace brána v úvahu.
4. Informace je v každém případě
považována za důvěrnou, pokud by její sdělení mohlo mít závažný
nepříznivý účinek na toho, kdo ji poskytl nebo je jejím zdrojem.
5. Odstavce 1 až 4 nevylučují, aby se
orgány Ö Unie Õ odvolávaly na obecné informace, a zejména na důvody, na kterých je
založeno rozhodnutí přijaté na základě tohoto nařízení. Tyto orgány
však musí přihlížet k oprávněnému zájmu dotčených fyzických nebo
právnických osob na zachování jejich obchodního tajemství.
Článek 9
1. Zkoumání vývoje dovozu, dovozních podmínek
a vážné újmy nebo hrozby vážné újmy pro výrobce Ö Unie Õ se opírá zejména o tyto činitele:
a)           objem dovozu, zejména při
podstatném zvýšení v absolutních číslech nebo v poměru k výrobě
nebo spotřebě Ö v Unii Õ ;
b            cena dovážených produktů,
zejména pokud je významně nižší v porovnání s cenou obdobného produktu Ö v Unii Õ;
c)           účinky na výrobce Ö Unie Õ, které jsou patrné
ve vývoji některých hospodářských činitelů, jako jsou
–
výroba,
–
kapacitní využití,
–
zásoby,
–
prodej,
–
podíl na trhu,
–
ceny (tzn. pokles cen nebo zabránění
nárůstu cen, k němuž by normálně došlo),
–
zisky,
–
kapitálový výnos,
–
peněžní tok,
–
zaměstnanost;
d)           jiné činitele než vývoj dovozu,
jimiž vzniká nebo může vzniknout dotyčným výrobcům Ö Unie Õ újma.
2. Pokud se posuzuje existence hrozby vážné
újmy, Komise také prověřuje, zda lze jasně předvídat, že
určitá situace může vést ke skutečné újmě.
Přitom lze mimo jiné zohlednit tyto
činitele:
a)           míru růstu vývozu do Ö Unie Õ;
b)           vývozní kapacitu v zemi původu
nebo vývozu, která již existuje nebo vznikne v dohledné budoucnosti, a
pravděpodobnost, že tato kapacita bude využita k vývozu do Ö Unie Õ.
KAPITOLA IV
Kontrolní opatření
Článek 10
1. Pokud vývoj dovozu produktu pocházejícího
ze třetí země uvedené v tomto nařízení hrozí způsobit újmu
výrobcům Ö Unie Õ, může být dovoz
tohoto produktu, pokud to vyžadují zájmy Ö Unie Õ, podroben
a)           zpětné kontrole Ö Unie Õ podle rozhodnutí
uvedeného v odstavci 2 nebo
b)           předchozí kontrole Ö Unie Õ podle článku
11.
ê 37/2014
článek 1 a příloha, bod 19, třetí pododstavec, bod 6
2. Komise přijímá rozhodnutí o zavedení
kontroly prostřednictvím prováděcích aktů poradním postupem
podle čl. 3 odst. 2.
ê 260/2009
(přizpůsobený)
3. Doba platnosti kontrolních opatření je
omezená. Pokud není stanoveno jinak, pozbývají platnosti uplynutím druhého
pololetí, které následuje po pololetí, během nějž byla opatření
zavedena.
Článek 11
1. Produkty, které podléhají předchozí
kontrole Ö Unie Õ, smějí být
propuštěny do volného oběhu pouze po předložení kontrolního
dokladu. Tento doklad vydává příslušný orgán určený členskými
státy pro všechna požadovaná množství bezplatně do nejvýše pěti
pracovních dnů poté, co tento orgán obdrží žádost dovozce Ö Unie Õ, nezávisle na jeho
místě usazení Ö v Unii Õ. Pokud se neprokáže
opak, má se za to, že příslušný vnitrostátní orgán žádost obdržel
nejpozději tři pracovní dny po jejím podání.
2. Kontrolní doklad se vyhotovuje na tiskopise
odpovídajícím vzoru v příloze I.
Pokud není v rozhodnutí o zavedení kontroly
stanoveno jinak, obsahuje žádost dovozce o vystavení kontrolního dokladu povinně
pouze tyto údaje:
a)           jméno a úplnou adresu žadatele
(včetně čísla telefonu, faxu a v případě potřeby
identifikačního čísla u příslušných vnitrostátních orgánů),
jakož i jeho daňové identifikační číslo, pokud je povinen platit
DPH;
b)           případně jméno a úplnou
adresu deklaranta nebo zástupce určeného žadatelem (včetně
čísla telefonu a faxu);
c)           označení zboží s uvedením Ö jeho Õ:
–
obchodního názvu,
–
kódu kombinované nomenklatury,
–
místa původu a místa odeslání;
d)           deklarovaná množství v kilogramech a
v případě potřeby v jiné jednotce (páry, kusy atd.);
e)           cenu zboží v eurech, CIF hranice Ö Unie Õ;
f)            následující prohlášení žadatele s
datem, podpisem a jménem žadatele napsaným hůlkovým písmem:
              „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že
údaje uvedené v této žádosti jsou pravdivé a byly poskytnuty v dobré víře
a že jsem usazen na území Ö Unie Õ.“
3. Kontrolní doklad je platný v celé Ö Unii Õ nezávisle na tom,
který členský stát jej vystavil.
4. Zjištění, že jednotková cena, za niž
je obchod sjednán, překračuje cenu uvedenou v kontrolním dokladu o
méně než 5 % nebo že celková hodnota nebo celkové množství produktů
deklarovaných k dovozu překračuje o méně než 5 % hodnotu nebo
množství, které jsou uvedeny v kontrolním dokladu, nevylučuje
propuštění dotyčného produktu do volného oběhu. Komise může
po vyslechnutí stanovisek vyjádřených ve výboru s přihlédnutím k
vlastnostem produktů a k jiným zvláštním znakům transakcí stanovit
jiný procentní podíl, který však zpravidla nesmí překročit 10 %.
5. Kontrolní doklad se může použít pouze
tehdy, pokud zůstanou pro dané transakce použitelná ujednání o
liberalizaci dovozu. Kontrolní doklad lze používat nejdéle po dobu, která se
stanoví ke stejnému okamžiku a stejným postupem jako zavedení kontroly,
přičemž se zohlední vlastnosti produktů a ostatní zvláštní znaky
těchto transakcí.
6. Původ produktů kontrolovaných Ö Unií Õ se musí prokázat
osvědčením o původu, pokud je to požadováno v rozhodnutí podle
článku 10. Jiné předpisy o předložení takového
osvědčení nejsou tímto odstavcem dotčeny.
7. Jestliže se na produkty podléhající
předchozí kontrole Ö Unie Õ v některém
členském státě vztahuje regionální ochranné opatření, může
dovozní povolení udělené tímto členským státem nahradit kontrolní
doklad.
8. Kontrolní doklady a výtahy z nich se
vystavují ve dvou vyhotoveních, z nichž první je označeno jako „Originál
pro žadatele“, má číslo 1 a předává se žadateli, zatímco druhé je
označeno jako „Kopie pro příslušný orgán“, má číslo 2 a je
uchováváno u orgánu, který doklad vystavuje. Pro správní účely může
příslušný orgán k vyhotovení č. 2 připojit ještě další
dodatečná vyhotovení.
9. Pro tiskopisy se použije bílý,
bezdřevý, klížený psací papír s hmotností 55 až 65 g/m2.
Tiskopisy mají formát 210×297 mm; odstup řádků je 4,24 mm (1/6);
úprava tiskopisu se musí přesně dodržet. Přední i zadní strana
vyhotovení č. 1, která představuje vlastní kontrolní doklad, je navíc
opatřena tištěným žlutým gilošovaným vzorem, který zviditelní
jakékoli padělání mechanickými nebo chemickými prostředky.
10. Za tisk tiskopisů odpovídají
členské státy. Tiskopisy je možné tisknout v tiskárnách schválených
členským státem, ve kterém jsou usazeny. V takovém případě musí
každý tiskopis obsahovat odkaz na toto schválení. Na tiskopisech se musí uvést
název a adresa tiskárny nebo značka, podle níž lze tiskárnu identifikovat.
ê 37/2014
článek 1 a příloha, bod 19, třetí pododstavec, bod 7
Článek 12
Pokud nebyl dovoz produktu podroben
předchozí kontrole Unie, může Komise v souladu s článkem 17
zavést kontrolu omezenou na dovoz určený pro jeden nebo více regionů
Unie. Jakmile se Komise rozhodne zahájit kontrolu, informuje o tom členské
státy.
ê 260/2009
(přizpůsobený)
Článek 13
1. Produkty pod regionální kontrolou
smějí být propuštěny do volného oběhu pouze po předložení
kontrolního dokladu. Tento doklad vydává příslušný orgán určený daným
členským státem nebo státy pro všechna požadovaná množství bezplatně
do nejvýše pěti pracovních dnů poté, co příslušný vnitrostátní
orgán obdrží žádost dovozce Ö Unie Õ , nezávisle na jeho
místě usazení Ö v Unii Õ . Pokud se neprokáže
opak, má se za to, že příslušný vnitrostátní orgán žádost obdržel
nejpozději tři pracovní dny po jejím podání. Kontrolní doklad se
může použít jen po dobu, po kterou zůstávají účinná odpovídající
ujednání o liberalizaci dovozu.
2. Použije se čl. 11 odst. 2.
Článek 14
1. Členské státy sdělí Komisi v
případě kontroly Ö Unie Õ nebo regionální
kontroly během prvních deseti dnů každého měsíce:
a)           v případě předchozí
kontroly množství a částky vypočtené podle ceny CIF, pro něž
byly v předchozím období vydány kontrolní doklady;
b)           v každém případě dovoz
během období, které předchází období uvedenému v písmenu a).
Informace členských států jsou
rozčleněny podle produktů a zemí.
Odchylná ustanovení mohou být stanovena ke
stejnému okamžiku a stejným postupem, jakým byla zavedena kontrola.
2. Komise může na žádost členského
státu nebo z vlastního podnětu změnit časový rozvrh pro
předkládání informací, pokud to vyžaduje vlastnost produktu nebo zvláštní
okolnosti.
3. Komise o tom uvědomí členské
státy.
KAPITOLA V
Ochranná opatŘenÍ
Článek 15
1. Pokud je produkt dovážen do Ö Unie Õ v natolik zvýšeném
množství nebo za takových podmínek, že tím výrobcům Ö Unie Õ vzniká nebo hrozí
vážná újma, může Komise na ochranu zájmů Ö Unie Õ na žádost
některého členského státu nebo z vlastního podnětu:
a)           zkrátit dobu platnosti kontrolních
dokladů ve smyslu článku 11, které budou vydány po vstupu tohoto
opatření v platnost;
b)           změnit pravidla pro dovoz
dotyčného produktu tak, že smí být propuštěn do volného oběhu
pouze po předložení dovozního povolení; toto povolení se uděluje
podle pravidel a v mezích, které stanoví Komise.
Opatření uvedená v písmenech a) a b) jsou
okamžitě použitelná.
2. Vůči členům WTO lze
opatření podle odstavce 1 přijmout, jen jsou-li splněny obě
podmínky prvního pododstavce uvedeného odstavce.
3. Je-li stanovena kvóta, zohlední se
zvláště:
a)           zájem na co nejrozsáhlejším zachování
tradičních obchodních toků;
b)           objem smluv uzavřených za
obvyklých podmínek před vstupem ochranného opatření ve smyslu této
kapitoly v platnost, pokud byly příslušným členským státem Komisi
oznámeny;
c)           potřeba nepoškodit dosažení
cíle sledovaného zavedením kvóty.
Výše kvóty nesmí být nižší než
průměr dovozu za tři poslední reprezentativní roky, pro které
jsou k dispozici statistiky, ledaže by odlišná úroveň byla nezbytná k
zabránění vážné újmě nebo k její nápravě.
4. Pokud je kvóta rozdělena mezi dodavatelské
země, může být rozdělení dohodnuto s těmi dodavatelskými
zeměmi, které mají podstatný zájem na tom, aby dodávaly daný produkt k
dovozu do Ö Unie Õ.
Není-li tomu tak, rozdělí se kvóta mezi
dodavatelské země vždy podle jejich podílu na dovozu daného produktu do Ö Unie Õ během
předchozího reprezentativního období, přičemž se vezmou v úvahu
zvláštní činitele, které mohly nebo mohou ovlivnit obchod s tímto
produktem.
Za předpokladu, že je splněna povinnost
Ö Unie Õ provádět
konzultace ve Výboru pro ochranná opatření WTO, však může být v
případě vážné újmy od této metody rozdělení upuštěno,
jestliže se dovoz z jedné nebo více dodavatelských zemí ve srovnání s celkovým
růstem dovozu dotyčného produktu během předchozího
reprezentativního období neúměrně zvýšil.
5. Opatření podle tohoto článku se
po vstupu v platnost vztahují na všechny produkty propuštěné do volného
oběhu. V souladu s článkem 17 mohou být omezena na jeden nebo více
regionů Ö Unie Õ .
Tato opatření však nebrání
propuštění do volného oběhu produktů, které již jsou na
cestě do Ö Unie Õ, jestliže se jejich
místo určení již nedá změnit a jestliže tyto produkty, které podle
článků 10 a 11 mohou být propuštěny do volného oběhu pouze
proti předložení kontrolního dokladu, jsou takovým dokladem doprovázeny.
ê 37/2014
článek 1 a příloha, bod 19, třetí pododstavec, bod 8
6. Pokud o zásah Komise požádal některý
členský stát, přijme Komise přezkumným postupem podle čl. 3
odst. 3, nebo v naléhavých případech podle čl. 3 odst. 4, rozhodnutí
do pěti pracovních dnů od obdržení žádosti.
ê 37/2014
článek 1 a příloha, bod 19, třetí pododstavec, bod 9
Článek 16
Pokud to vyžadují zájmy Unie, může Komise
přezkumným postupem podle čl. 3 odst. 3 a v souladu s kapitolou III
přijmout vhodná opatření k zabránění tomu, aby se určitý
produkt do Unie dovážel v natolik zvýšeném množství nebo za takových podmínek, že
tím výrobcům obdobných nebo přímo konkurujících produktů z Unie
vzniká nebo hrozí vzniknout vážná újma.
Použije se čl. 15 odst. 2 až 5.
ê 260/2009
(přizpůsobený)
Článek 17
Pokud se při kontrole zejména na
základě činitelů uvedených v článku 9 zjistí, že v jednom
nebo více regionech Ö Unie Õ jsou splněny
podmínky pro přijetí opatření podle článků 10 a 15,
může Komise po posouzení alternativních řešení výjimečně
povolit uplatňování kontrolních a ochranných opatření omezených na
daný region nebo regiony, pokud má za to, že uplatňování těchto
opatření je vhodnější na této úrovni než na úrovni Ö Unie Õ.
Tato opatření musí být dočasná a
musí co nejméně omezovat fungování vnitřního trhu.
Tato opatření se přijímají postupem
podle článků 10 a 15.
Článek 18
Ochranná opatření se nepoužijí na produkt
pocházející z rozvojové země, která je členem WTO, pokud její podíl
na dovozu daného produktu do Ö Unie Õ
nepřekračuje 3 %, za předpokladu, že dovoz z rozvojových zemí,
které jsou členem WTO a jejichž podíl na dovozu je méně než 3 %,
netvoří společně více než 9 % celkového dovozu dotyčného
produktu do Ö Unie Õ.
Článek 19
1. Trvání ochranných opatření se omezuje
na dobu, která je nezbytná k zabránění vážné újmě nebo k její
nápravě a pro usnadnění přizpůsobení výrobců Ö Unie Õ. Tato doba nesmí
překročit, včetně doby trvání případného prozatímního
opatření, čtyři roky.
2. Tato původní doba může být
prodloužena, kromě opatření stanovených v čl. 15 odst. 4
třetím pododstavci, pokud se zjistí, že
a)           prodloužení je nezbytné k
zabránění vážné újmě nebo k její nápravě;
b)           výrobci Ö Unie Õ prokazatelně provádějí
přizpůsobení.
3. Rozhodnutí o prodloužení jsou
přijímána podle kapitoly III a stejnými postupy jako v případě
původních opatření. Prodloužené opatření nesmí být více
omezující než opatření na konci původní doby.
4. Pokud ochranné opatření trvá více než
jeden rok, je třeba je během doby uplatňování, včetně
doby prodloužení, postupně liberalizovat v pravidelných odstupech.
5. Celková doba uplatňování ochranného
opatření včetně doby uplatňování prozatímních
opatření, původní doby uplatňování a jejího případného
prodloužení nesmí přesáhnout osm let.
ê 37/2014
článek 1 a příloha, bod 19, třetí pododstavec, bod 10
Článek 20
1. V průběhu uplatňování
kontrolních nebo ochranných opatření podle kapitol IV a V může Komise
na žádost členského státu nebo z vlastního podnětu nejpozději v
polovině doby uplatňování opatření přijatých na více než
tři roky:
a)           posoudit účinky opatření;
b)           určit, zda a do jaké míry je
vhodné urychlit proces liberalizace;
c)           ověřit, zda je zachování
opatření nutné.
Pokud se Komise domnívá, že zachování
opatření je nutné, uvědomí v tomto smyslu členské státy.
2. Pokud se Komise domnívá, že je nutné
některá kontrolní nebo ochranná opatření podle článků 10,
12, 15, 16 a 17 zrušit nebo změnit, učiní tak přezkumným
postupem podle čl. 3 odst. 3.
Pokud se rozhodnutí týká regionálních
kontrolních opatření, použije se od šestého dne po vyhlášení v Úředním
věstníku Evropské unie.
ê 260/2009
Článek 21
1. Dovoz produktu, který byl
předmětem ochranného opatření, nesmí být v době, která
odpovídá době platnosti dřívějšího opatření, znovu podroben
ochrannému opatření. Tato doba nesmí být kratší než dva roky.
2. Odchylně od odstavce 1 se může
ochranné opatření s dobou platnosti 180 dnů nebo méně
opětně použít na dovoz produktu, jestliže
a)           od zavedení ochranného opatření
na dovoz tohoto produktu uplynul alespoň jeden rok a
b)           toto ochranné opatření nebylo v
období pěti let předcházejících jeho zavedení použito na tento
produkt více než dvakrát.
KAPITOLA VI
Závěrečná ustanovení
ê 37/2014
článek 1 a příloha, bod 19, třetí pododstavec, bod 11
Článek 22
Pokud to zájmy Unie vyžadují, může Komise
přezkumným postupem podle čl. 3 odst. 3 přijmout vhodná
opatření, jimiž se provádějí legislativní akty, aby umožnila výkon
práv a povinností Unie nebo všech členských států na mezinárodní
úrovni, zejména v oblasti obchodu s komoditami.
ê 37/2014
článek 1 a příloha, bod 19, třetí pododstavec, bod 12
Článek 23
Komise zahrne informace o uplatňování
tohoto nařízení do své výroční zprávy o uplatňování a
provádění opatření na ochranu obchodu, kterou předkládá
Evropskému parlamentu a Radě podle článku 22a nařízení Rady (ES)
č. 1225/2009[12].
ê 260/2009
(přizpůsobený)
Článek 24
1. Tímto nařízením není dotčeno plnění
povinností vyplývajících ze zvláštních pravidel obsažených v dohodách mezi Ö Unií Õ a třetími
zeměmi.
2. Aniž jsou dotčeny ostatní
předpisy Ö Unie Õ, nevylučuje
toto nařízení přijetí nebo uplatňování členskými státy:
a)           zákazů, množstevních omezení
nebo kontrolních opatření, které jsou odůvodněny veřejnou
mravností, veřejným pořádkem, veřejnou bezpečností,
ochranou zdraví a života lidí a zvířat, ochranou rostlin, ochranou
národního kulturního pokladu, jenž má uměleckou, historickou nebo
archeologickou hodnotu, nebo ochranou průmyslového a obchodního
vlastnictví;
b)           zvláštních devizových náležitostí;
c)           náležitostí, které byly zavedeny na
základě mezinárodních dohod v souladu se Smlouvou.
Členské státy sdělí Komisi
opatření nebo náležitosti, které zamýšlejí zavést nebo změnit na
základě prvního pododstavce.
V případech zvláštní naléhavosti se
Komisi sdělí vnitrostátní opatření nebo náležitosti
bezprostředně po jejich přijetí.
Článek 25
1. Tímto nařízením není dotčeno
uplatňování předpisů, které zřizují společnou
organizaci zemědělských trhů, nebo z nich odvozených správních
předpisů Ö Unie Õ nebo vnitrostátních
správních předpisů anebo zvláštních předpisů týkajících se
zboží vzniklého zpracováním zemědělských produktů. Použije se k
těmto předpisům doplňkově.
2. Články 10 až 14 a článek 21 se
nevztahují na produkty uvedené v odstavci 1, u kterých pravidla Ö Unie Õ pro obchod se
třetími zeměmi vyžadují předložení dovozního osvědčení
nebo jiného dovozního dokladu.
Články 15, 17, a 20 až 24 se nevztahují
na produkty, u kterých pravidla Ö Unie Õ pro obchod se
třetími zeměmi vyžadují použití množstevních omezení dovozu.
Článek 26
Nařízení (ES) č. Ö 260/2009 Õ se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za
odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v
příloze III.
Článek 27
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                  Za
Radu
předseda                                                        předseda
[1]               KOM(87) 868 PV.
[2]               Viz část A přílohy 3 uvedených
závěrů.
[3]               Zařazeno do legislativního programu pro rok 2014.
[4]               Viz příloha II tohoto návrhu.
[5]               Úř. věst. C […],[…], s. […].
[6]               Nařízení Rady (ES) č. 260/2009 ze dne 26.
února 2009 o společných pravidlech dovozu (Úř. věst. L 84,
31.3.2009, s. 1).
[7]               Viz příloha II.
[8]               Nařízení Rady (ES) č. 517/94 ze dne 7.
března 1994 o společných pravidlech dovozu textilních výrobků
pocházejících z některých třetích zemí, na které se nevztahují
dvoustranné dohody, protokoly nebo jiná ujednání ani jiná zvláštní pravidla
dovozu Společenství (Úř. věst. L 67, 10.3.1994, s. 1).
[9]               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady
způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
[10]             Nařízení Rady (ES) č. 625/2009 ze dne 7.
července 2009 o společných pravidlech dovozu z některých třetích
zemí (Úř. věst. L 185, 17.7.2009, s. 1).
[11]             Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
450/2008 ze dne 23. dubna 2008 , kterým se stanoví celní kodex
Společenství (Modernizovaný celní kodex) (Úř. věst. L 145,
4.6.2008, s. 1).
[12]             Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30.
listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které
nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 343,
22.12.2009, s. 51).
PŘÍLOHA I
_____________
é
PŘÍLOHA II
Zrušené
nařízení a jeho následná změna
 Nařízení Rady (ES) č. 260/2009 (Úř. věst. L 84, 31.3.2009, s. 1) ||   ||
 || Nařízení (EU) č. 37/2014 Evropského parlamentu a Rady (Úř. věst. L 18, 21.1.2014, s. 1) || Pouze bod 19 přílohy
_____________
PŘÍLOHA III
Srovnávací
Tabulka
 Nařízení (ES) č. 260/2009 || Toto nařízení
 Článek 1 || Článek 1
 Článek 2 || Článek 2
 Článek 4 || Článek 3
 Článek 5 || Článek 4
 Článek 6 || Článek 5
 Článek 7 || Článek 6
 Článek 8 || Článek 7
 Článek 9 || Článek 8
 Článek 10 || Článek 9
 Článek 11 || Článek 10
 Článek 12 || Článek 11
 Článek 13 || Článek 12
 Článek 14 || Článek 13
 Článek 15 || Článek 14
 Článek 16 || Článek 15
 Článek 17 || Článek 16
 Článek 18 || Článek 17
 Článek 19 || Článek 18
 Článek 20 || Článek 19
 Článek 21 || Článek 20
 Článek 22 || Článek 21
 Článek 23 || Článek 22
 Článek 23a || Článek 23
 Články 24 až 27 || Články 24 až 27
 Příloha I || Příloha I
 Příloha II || Příloha II
 Příloha III || Příloha III
_____________


title: Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, pokud jde o funkční období ředitele

text:
Důležité právní upozornění

|

52005PC0190(05)

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 13.05.2005KOM(2005) 190 v konečném znění2005/0072 (COD)2005/0073 (COD)2005/0074 (COD)2005/0075 (COD)2005/0076 (COD)2005/0077 (CNS)2005/0078 (CNS)2005/0079 (CNS)2005/0080 (CNS)2005/0081 (COD)2005/0082 (COD)2005/0083 (COD)2005/0084 (CNS)2005/0085 (COD)2005/0086 (COD)2005/0087 (COD)2005/0088 (COD)2005/0089 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí, pokud jde o funkční období výkonného řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1365/75 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek, pokud jde o funkční období ředitele a náměstka řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, pokud jde o funkční období řediteleDŮVODOVÁ ZPRÁVAODůVODNěNÍ A CÍL NÁVRHUV současnosti v Evropské unii existuje dvacet decentralizovaných institucí, které lze z důvodu jejich společných vlastností označit jako agentury Společenství: zřízení na právním základě, právní subjektivita, správní a finanční autonomie, jasně vymezená oblast působnosti a činnosti atd.V čele těchto agentur Společenství stojí osoba, která má obvykle titul ředitel a které je v některých případech nápomocen jeden nebo více náměstků. Jejich funkční období činí obvykle čtyři až pět let. Většina základních nařízení nicméně stanoví, že funkční období ředitele a případně jeho náměstků může být prodlouženo o jedno nebo více funkčních období. Podmínky upravující jmenování a délku funkčního období jsou pro každou agenturu stanoveny v příslušném nařízení.Donedávna orgán oprávněný ke jmenování prodlužoval funkční období stávajících ředitelů pouhým rozhodnutím. Ovšem po podrobnějším přezkoumání ustanovení základního nařízení dospěla Komise k závěru, že tento postup představuje právní problém.Kromě nařízení č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání a nedávno přijatého nařízení č. 851/2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí používají základní nařízení o zřízení agentur Společenství pro prodloužení funkčního období ředitele termín „renouvellement“ (obnovení).Čl. 214 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství týkající se jmenování členů Komise a rovněž články 223 a 225 této smlouvy týkající se jmenování soudců Soudního dvora obsahují stejné ustanovení. V obou případech je však dohodnuto, že možnost obnovení funkčního období neznamená, že se použije zjednodušený postup nebo že se funkční období prodlouží, aniž by se musel dodržet postup pro jmenování stanovený ve Smlouvě.Za těchto podmínek musí být skutečnost, že funkční období může být obnoveno, vykládána pouze v tom smyslu, že osoba, která danou pozici zastává, se musí po uplynutí svého funkčního období ucházet o nové funkční období.V případě agentur tento výklad vede k závěru, že možnost obnovení funkčního období nezbavuje stávajícího ředitele povinnosti řídit se postupem pro jmenování stanoveným v základním nařízení.Ředitelé agentur a jejich náměstci navíc nevykonávají pouze svou funkci, nýbrž jsou také zaměstnanci agentury a jako takoví jsou zaměstnáni na dočasné smlouvy a podléhají pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (dále jen „pracovní řád“).Z tohoto důvodu musí postup pro jmenování zahrnovat zejména zveřejnění místa ve všech členských státech a výběrové řízení v souladu s pravidly vyplývajícími ze základních nařízení a pracovního řádu.Tyto postupy jsou zpravidla zdlouhavé a poměrně nákladné. Mohou rovněž zpomalit nebo zkomplikovat činnost agentury během tohoto období, pokud se stávající ředitel rozhodne ucházet o další funkční období.Vzhledem ke zvláštním potřebám agentur a postupu uplatňovanému v minulých letech se proto nejeví vhodné ukládat agenturám, aby pokaždé, když uplyne první funkční období ředitele nebo případně osob zastávajících jiné příslušné funkce, prováděly výběrové řízení. Orgány oprávněné ke jmenování musí mít možnost buď prodloužit stávající funkční období, nebo vypsat nové výběrové řízení.Je také zapotřebí vzít v úvahu skutečnost, že ředitel agentury není odpovědný pouze za její administrativní řízení, ale že se také významným způsobem podílí na její činnosti a plnění jejích cílů. Tyto dva aspekty, tj. potřeba zajistit kontinuitu administrativního řízení agentury a prosazovat nové myšlenky a politiky, musí být proto zohledněny.Z tohoto důvodu musí být rozhodnutí prodloužit funkční období stávajícího ředitele založeno na předchozím posouzení jeho výsledků a potřeb agentury; toto posouzení provádí orgán, který navrhuje kandidáty orgánu oprávněnému ke jmenování a prodloužení může být povoleno pouze jednou a na omezenou dobu, která nesmí přesáhnout dobu stanovenou pro první funkční období.Celkově se navrhuje změna článků týkajících se jmenování pro osmnáct agentur, což znamená předložení osmnáct návrhů nařízení o změně základního nařízení pro každou agenturu.Změnu nevyžadují nařízení o zřízení dvou agentur: nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 ze dne 5. prosince 2000 o Evropské agentuře pro obnovu[1] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 ze dne 10. března 2004 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací[2]. Uvedená nařízení možnost obnovení funkčního období ředitele vůbec nestanoví z důvodu omezené doby existence těchto agentur.Ze stejného důvodu nejsou navrhovány změny aktů o zřízení agentur a jiných subjektů v rámci druhého a třetího pilíře.Pokud jde o dvě agentury, v jejichž případě byl již předložen návrh nařízení, který je v současnosti ve fázi zkoumání nebo na cestě k přijetí (Evropská agentura pro chemické látky[3] a Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu[4]), Komise předloží v případě potřeby návrhy změn za účelem harmonizace znění pro všechny agentury Společenství.PRÁVNÍ ZÁKLAD A POSTUP PřIJETÍKaždé nařízení o zřízení agentury je v zásadě založeno na článku Smlouvy, který odpovídá oblasti působnosti a činnosti dané agentury; z tohoto článku také vyplývá příslušný postup přijetí.Z tohoto důvodu se ukázalo být nutné změnit všechna nařízení o zřízení agentur.Pokud jde o postup přijetí nařízení, měl by být v souladu s pravidly platnými v době, kdy byla agentura zřízena, přičemž je nutno případně zohlednit vývoj, k němuž došlo po přijetí příslušného nařízení o zřízení agentury, např. pravomoci Evropského parlamentu zavedené Smlouvou nebo změny týkající se právního základu.To platí zejména v případě Agentury pro životní prostředí, ale také v případě pěti nařízení, jejichž právní základ byl změněn a u kterých byl článek 308 Smlouvy nahrazen právním základem, který se týká oblasti činnosti těchto agentur.Výše uvedené se týká Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, jehož zřizovací nařízení je v současnosti předmětem konsolidace, v jejímž průběhu Rada vyjádřila názor, že by měl být nyní jako právní základ používán článek 152, s čímž Komise souhlasila, a dále Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (článek 150), Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (čl. 137 odst. 1 písm. a) a b)), Evropské nadace odborného vzdělávání (článek 150) a Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci (čl. 137 odst. 1 písm. a)).ZNěNÍ NÁVRHů NAřÍZENÍ PRO JEDNOTLIVÉ AGENTURYTři body odůvodnění, které jsou společné pro všechny návrhy nařízení, znějí takto:„Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.Nařízení č. …/… [název základního nařízení o zřízení střediska / nadace / agentury / centra / úřadu] by proto mělo být změněno,“Pro každé změněné nařízení se navrhuje toto standardní znění:„V čele střediska / nadace / agentury / centra / úřadu stojí […] jmenovaný správní radou* na návrh Komise** na období pěti let, které může být na návrh Komise** a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise** v úvahu zejména:- výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;- úkoly a potřeby střediska / nadace / agentury / centra / úřadu v následujících letech.“* Radou v případě Odrůdového úřadu Společenství (CPVO) a Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM); Komisí v případě Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (CEDEFOP) a Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (EUROFOUND);** správní rady/správní rada v případě agentur OHIM, CEDEFOP a EUROFOUND.Navrhované změny se týkají následujících agentur a nařízení:-  Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (CEDEFOP): čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání;-  Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (EUROFOUND): čl. 8 odst. 3 nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek;-  Agentura pro životní prostředí (EEA): první věta čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí-  Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (ETF): druhá věta čl. 7 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 1360/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání ve znění nařízení Rady (ES) č. 1572/98 ze dne 17. července;-  Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA): první věta čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 302/93 ze dne 8. února 1993 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost;-  Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu (OHIM): čl. 120 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství;-  Evropská agentura pro bezpečnost a zdraví při práci (EU – OSHA): čl. 11 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci;-  Odrůdový úřad Společenství (CPVO): čl. 43 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství;-  Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie (CdT): čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie;-  Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie (EUMC): čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1035/97 ze dne 2. června 1997, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie;-  Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA): první věta čl. 26 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin;-  Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA): čl. 16 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost;-  Evropská agentura pro leteckou bezpečnost (EASA): čl. 30 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví;-  Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC): čl. 17 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí;-  Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMEA): třetí věta čl. 64 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 726/2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci a dozor nad humánními a veterinárními léčivými přípravky a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky;-  Evropská agentura pro železnice (ERA): čl. 31 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 881/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice;-  Evropský úřad pro dohled nad GNSS (Galileo): čl. 7 odst. 2 třetí pododstavec nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy;-  Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie: druhá věta čl. 26 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie.2005/0072 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí, pokud jde o funkční období výkonného řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 175 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[5],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[6],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[8],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí[9] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 9 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1210/90 se první věta nahrazuje tímto:„1. V čele agentury stojí výkonný ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0073 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 150 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[10],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[11],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[12],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[13],vzhledem k těmto důvodům:1.  Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.2.  Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.3.  Nařízení Rady (EHS) č. 337/75 ze dne 10. února 1975 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání[14] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 6 nařízení (EHS) č. 337/75 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Funkční období ředitele je pětileté. Na návrh řídící rady a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme řídící rada v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0074 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1365/75 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek, pokud jde o funkční období ředitele a náměstka řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 137 odst. 1 písm. a) a b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[15],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[16],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[17],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[18],vzhledem k těmto důvodům:4.  Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.5.  Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.6.  Nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek[19] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 8 nařízení (EHS) č. 1365/75 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Ředitel a náměstek ředitele jsou jmenováni nejvýše na pět let, přičemž na návrh správní rady a po zhodnocení může být jejich funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme správní rada v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby nadace v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0075 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 150 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[20],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[21],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[22],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[23],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (EHS) č. 1360/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání by proto mělo být změněno[24],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 7 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1360/90 se druhá věta nahrazuje tímto:„Toto funkční období může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.“Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby nadace v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0076 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 152 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[25],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[26],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[27],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[28],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (EHS) č. 302/93 ze dne 8. února 1993 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost by proto mělo být změněno[29],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 9 odst. 1 nařízení (EHS) č. 302/93 se první věta nahrazuje tímto:„1. V čele centra stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby centra v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0077 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 40/94, pokud jde o funkční období prezidenta Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[30],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[31],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[32],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství by proto mělo být změněno[33],PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 120 nařízení (ES) č. 40/94 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Funkční období prezidenta trvá nejvýše pět let. Na návrh správní rady a po zhodnocení a vyjádření stanoviska Komise může být jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme správní rada v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda2005/0078 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2100/94, pokud jde o funkční období prezidenta Odrůdového úřadu SpolečenstvíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[34],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[35],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[36],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství by proto mělo být změněno[37],PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 43 nařízení (ES) č. 2100/94 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Funkční období prezidenta trvá nejvýše pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení a vyjádření stanoviska správní rady může být jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda2005/0079 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2965/94 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie, pokud jde o funkční období řediteleRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[38],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[39],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie[40] by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 9 nařízení (ES) č. 2965/94 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. V čele střediska stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda2005/0080 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1035/97, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie, pokud jde o funkční období řediteleRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvou o založení Evropského společenství, a zejména na články 284 a 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[41],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[42],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[43],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[44],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 1035/97 ze dne 2. června 1997, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie[45], by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 10 nařízení (ES) č. 1035/97 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. V čele Střediska stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období čtyř let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o čtyři roky.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby Střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda2005/0081 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 178/2002, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropského úřadu pro bezpečnost potravinEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 37, 95, 133 a čl. 152 odst. 4 písm. b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[46],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[47],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[48],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[49],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin[50], by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 26 nařízení (ES) č. 178/2002 se odstavec 1 mění takto:1. V první větě se zrušují slova „a může jej jmenovat opakovaně“.2. Doplňují se nové pododstavce, které znějí:„Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období výkonného ředitele jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0082 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 851/2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 152 odst. 4 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[51],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[52],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[53],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[54],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí[55] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 17 nařízení (ES) č. 851/2004 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Ředitele jmenuje správní rada ze seznamu kandidátů, který Komise předloží po ukončení otevřeného výběrového řízení zahájeného po výzvě k vyjádření zájmu, jež byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropských společenství a v jiných sdělovacích prostředcích, na dobu pěti let, která může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodloužena, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby střediska v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0083 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 726/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropské agentury pro léčivé přípravky(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 a čl. 152 odst. 4 písm. b) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[56],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[57],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[58],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[59],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci a dozor nad humánními a veterinárními léčivými přípravky a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky[60], by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 64 nařízení (ES) č. 726/2004 se odstavec 1 mění takto:1. Třetí věta se zrušuje.2. Doplňují se nové pododstavce, které znějí:„Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období výkonného ředitele jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0084 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1321/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropského úřadu pro dohled nad GNSSRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[61],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[62],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy[63] by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1321/2004 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:„Funkční období výkonného ředitele činí pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby a úřadu v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda2005/0085 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2062/94 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci, pokud jde o funkční období řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 137 odst. 1 písm. a) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[64],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[65],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[66],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[67],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci by proto mělo být změněno[68],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 11 nařízení (ES) č. 2062/94 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. V čele agentury stojí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise na období pěti let, které může být na návrh Komise a po zhodnocení jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0086 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost, pokud jde o funkční období výkonného ředitele(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[69],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[70],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[71],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[72],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost[73], by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 16 nařízení (ES) č. 1406/2002 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. „Funkční období výkonného ředitele trvá pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0087 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1592/2002, pokud jde o funkční období výkonného ředitele a ředitelů Evropské agentury pro bezpečnost letectví(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[74],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[75],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[76],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[77],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví[78] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 30 nařízení (ES) č. 1592/2002 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„4. Funkční období výkonného ředitele a ředitelů trvá pět let. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0088 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 881/2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice, pokud jde o funkční období výkonného řediteleEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 71 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[79],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[80],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[81],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[82],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 ze dne 29. dubna 2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice[83] by proto mělo být změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 31 nařízení (ES) č. 881/2004 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Funkční období výkonného ředitele je pětileté. Na návrh Komise a po zhodnocení může být funkční období jednou prodlouženo, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby a agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda2005/0089 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2007/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele a náměstka výkonného ředitele Evropské agentury přo řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2 písm. a) a článek 66 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[84],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[85],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[86],vzhledem k těmto důvodům:(1) Je třeba uvést v soulad pravidla týkající se podmínek a postupů prodloužení funkčního období ředitele, náměstka ředitele či případně prezidenta v případě některých agentur Společenství.(2) Je vhodné stanovit možnost jednoho prodloužení funkčního období po odpovídajícím zhodnocení.(3) Nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie[87] by proto mělo být změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 26 odst. 5 nařízení (ES) č. 2007/2004 se druhá věta nahrazuje tímto:„Na návrh Komise a po zhodnocení může správní rada jejich funkční období jednou prodloužit, a to nejvýše o pět let.Při hodnocení vezme Komise v úvahu zejména:-  výsledky dosažené během prvního funkčního období a způsob, jakým jich bylo dosaženo;-  úkoly a potřeby agentury v následujících letech.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne .Za Radupředseda [1] Úř. věst. L 306, 7.12.2000 a KOM(2004) 451 v konečném znění, 28.6.2004.[2] Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 1.[3] KOM(2003) 644 v konečném znění.[4] KOM(2004) 289 v konečném znění.[5] Úř. věst. C …, …, s. …[6] Úř. věst. C …, …, s. …[7] Úř. věst. C …, …, s. …[8] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[9] Úř. věst. L 120, 11.5.1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1641/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 1).[10] Úř. věst. C …, …, s. …[11] Úř. věst. C …, …, s. …[12] Úř. věst. C …, …, s. …[13] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[14] Úř. věst. L 39, 13.2.1975, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2051/2004 (Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 41).[15] Úř. věst. C …, …, s. …[16] Úř. věst. C …, …, s. …[17] Úř. věst. C …, …, s. …[18] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[19] Úř. věst. L 139, 30.5.1975, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1649/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 25).[20] Úř. věst. C , , s. .[21] Úř. věst. C , , s. .[22] Úř. věst. C , , s. .[23] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[24] Úř. věst. L 131, 23.5.1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1648/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 22).[25] Úř. věst. C , , s. .[26] Úř. věst. C , , s. .[27] Úř. věst. C , , s. .[28] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[29] Úř. věst. L 36, 12.2.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1651/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 30).[30] Úř. věst. C , , s. .[31] Úř. věst. C , , s. .[32] Úř. věst. C , , s. .[33] Úř. věst. L 11, 14.1.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 422/2004 (Úř. věst. L 70, 9.3.2004, s. 1).[34] Úř. věst. C , , s. .[35] Úř. věst. C , , s. .[36] Úř. věst. C , , s. .[37] Úř. věst. L 227, 1.9.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 873/2003 (Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s. 38).[38] Úř. věst. C , , s. .[39] Úř. věst. C , , s. .[40] Úř. věst. L 314, 07.12.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1645/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 13).[41] Úř. věst. C , , s. .[42] Úř. věst. C , , s. .[43] Úř. věst. C , , s. .[44] Úř. věst. C , , s. .[45] Úř. věst. L 151, 10.6.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1652/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 33).[46] Úř. věst. C , , s. .[47] Úř. věst. C , , s. .[48] Úř. věst. C , , s. .[49] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[50] Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1642/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 4).[51] Úř. věst. C , , s. .[52] Úř. věst. C , , s. .[53] Úř. věst. C , , s. .[54] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[55] Úř. věst. L 142, 30.4.2004, s. 1.[56] Úř. věst. C , , s. .[57] Úř. věst. C , , s. .[58] Úř. věst. C , , s. .[59] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[60] Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.[61] Úř. věst. C , , s. .[62] Úř. věst. C , , s. .[63] Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 1.[64] Úř. věst. C , , s. .[65] Úř. věst. C , , s. .[66] Úř. věst. C , , s. .[67] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[68] Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1654/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 38).[69] Úř. věst. C , , s. .[70] Úř. věst. C , , s. .[71] Úř. věst. C , , s. .[72] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[73] Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 724/2004 (Úř. věst. L 129, 29.4.2004, s. 1).[74] Úř. věst. C , , s. .[75] Úř. věst. C , , s. .[76] Úř. věst. C , , s. .[77] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[78] Úř. věst. L 240, 07.09.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1701/2003 (Úř. věst. L 243, 27.9.2003, s. 5).[79] Úř. věst. C , , s. .[80] Úř. věst. C , , s. .[81] Úř. věst. C , , s. .[82] Stanovisko Evropského parlamentu ze dne …[83] Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 1.[84] Úř. věst. C , , s. .[85] Úř. věst. C , , s. .[86] Úř. věst. C , , s. .[87] Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.