|

52010PC0344

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se stanoví přechodná úprava pro dvoustranné dohody o investicích mezi členskými státy a třetími zeměmi  /* KOM/2010/0344 konecném znení - COD 2010/0197 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 7.7.2010KOM(2010)344 v konečném znění2010/0197 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se stanoví přechodná úprava pro dvoustranné dohody o investicích mezi členskými státy a třetími zeměmiDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHUSmlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) stanoví výlučnou pravomoc Unie v oblasti přímých zahraničních investic, jakožto součásti společné obchodní politiky (čl. 207 odst. 1 a čl. 3 odst. 1 písm. e)). V souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy smí pouze Unie vytvářet a přijímat právně závazné akty v oblasti, kde je Unii svěřena výlučná pravomoc.Před vstupem Smlouvy v platnost uzavřely členské státy se třetími zeměmi více než 1 000 dvoustranných dohod týkajících se investic, které se zčásti nebo plně týkají přímých zahraničních investic. Mezi tyto dohody patří dvoustranné smlouvy o investicích, které mimo jiné poskytují záruky týkající se podmínek investic v členských státech a ve třetích zemích ve formě zvláštních závazků, které jsou závazné podle mezinárodního práva.Ačkoliv dohody zůstávají pro členské státy závazné podle mezinárodního práva veřejného, vzhledem ke vstupu Smlouvy v platnost by se měla existence dohod členských států týkajících se investic a závazky v nich stanovené řešit z perspektivy výlučné pravomoci EU v oblasti přímých zahraničních investic.Jelikož ve Smlouvě není uveden výslovný přechodný režim, který by objasňoval status těchto dohod členských států, tento návrh nařízení Parlamentu a Rady povolí další existenci veškerých dohod o investicích mezi členskými státy a třetími zeměmi, které jsou v současné době v platnosti. Návrh tím poskytuje výslovnou záruku právní jistoty, pokud jde o podmínky, ve kterých investoři operují.Tento přístup, odrážející postupný vývoj vzhledem ke vstupu Smlouvy v platnost, podobně jako tomu bylo při zavádění společné obchodní politiky v šedesátých letech[1], umožňuje postupně formulovat a vypracovávat investiční politiku EU, přičemž jeho cílem je sloužit všem investorům a všem investicím rovnocenně.Jelikož tento návrh uznává skutečnost, že po členských státech může být požadováno nebo že členské státy mohou považovat za nutné změnit nebo pozměnit smlouvy o investicích (zejména proto, aby je uvedly do souladu se závazky Smlouvy), stanoví rámec a podmínky k tomu, aby členské státy získaly pravomoci vstupovat do jednání s třetími zeměmi s cílem změnit již existující dvoustranné dohody týkající se investic. Tento rámec je rovněž k dispozici proto, aby umožnil členským státům vyjednat a uzavřít se třetími zeměmi, za určitých podmínek stanovených tímto návrhem, novou dvoustrannou dohodu týkající se investic. Vzhledem k tomu, že Unie má výlučnou pravomoc v oblasti přímých zahraničních investic a že investiční politika EU se bude vytvářet postupně, postup stanovený v tomto návrhu musí být považován za výjimečné přechodné opatření.Toto nařízení řeší pouze přechodné aspekty řízení nových kompetencí EU v oblasti investic. Cíle, kritéria a obsah nové investiční politiky EU, která má být vytvořena na základě nově získaných výlučných pravomocí v oblasti přímých zahraničních investic, toto nařízení neřeší – těm je věnováno zvláštní sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě, přijaté zároveň s tímto návrhem nařízení.2. MOžNOSTI POLITIKY A KONZULTACE SE ZÚčASTNěNÝMI STRANAMIKomise vyhodnotila řadu různých možností, jak dosáhnout výše popsaného cíle, s ohledem na jeho specifický obsah, přestože neprovedla formální hodnocení dopadů. Dne 25. ledna 2010 se v Bruselu konalo setkání s odborníky z členských států s cílem prodiskutovat status dvoustranných dohod týkajících se investic uzavřených mezi členskými státy a třetími zeměmi.Lze diskutovat o tom, do jaké míry nejsou dohody členských států o investicích v souladu s právními předpisy EU. Komise je toho názoru, že je třeba předejít jakékoli právní nejistotě ohledně statusu a platnosti uvedených dohod, která by mohla mít nežádoucí dopad na činnosti týkající se investic a investorů EU v zahraničí nebo zahraničních investic a investorů v členských státech. Takováto nejistota působí proti samotnému smyslu ochrany investic, jejímž účelem je poskytnout právní jistotu ohledně chování hostitelských zemí. Vzhledem k situaci, která vznikla od vstupu Smlouvy v platnost, je třeba dát přednost rychlému a rozhodnému jednání před nečinností nebo opožděnou reakcí.„Měkké“ právní nástroje, jako například prohlášení nebo oznámení útvarů Komise nebo kolegia ohledně statusu a platnosti dvoustranných dohod o investicích, by nenastolily právní jistotu, jež je požadována jako záruka dotčených smluv. Z toho důvodu je právní nástroj lepší volbou.Tento návrh zachovává status quo a nabízí přechodné řešení tím, že povoluje pokračování existence dvoustranných dohod týkajících se investic uzavřených mezi členskými státy a třetími zeměmi. Hlavním cílem tohoto návrhu je předejít značně negativnímu výsledku, t.j. potenciální erozi práv a výhod, které jsou pro investory a investice k dispozici podle mezinárodních dohod o investicích. V tomto ohledu se jeví dopad nečinnosti jako mnohem zásadnější než dopad této akce, která je neutrální v tom smyslu, že zachovává status quo.Povolení, které poskytuje tento návrh, nepředjímá, jak bude budoucí investiční politika EU vypadat, ani neumožňuje, aby dohody, jichž se týká, poškozovaly výkon pravomocí Unie. V tomto ohledu lze povolení udělené na základě tohoto návrhu odejmout, v souladu s postupy v něm uvedenými. Tento postup rovněž bere v úvahu závazek členských států odstranit jakýkoliv nesoulad se Smlouvou, který by se mohl v jejich stávajících dohodách vyskytovat na základě zjištění Soudního dvora Evropské unie.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHUCílem tohoto návrhu je schválit setrvání mezinárodních dohod týkajících se investic uzavřených mezi členskými státy a třetími zeměmi v platnosti a stanovit podmínky a procedurální rámec pro vyjednávání a uzavírání těchto smluv členskými státy.Kapitola I stanoví předmět a oblast působnosti nařízení. Článek 1 stanoví, že nařízení se vztahuje na dohody mezi členskými státy a třetími zeměmi týkající se investic.Kapitola II stanoví povolení zachovat v platnosti již existující dvoustranné dohody, které členské státy uzavřely s třetími zeměmi.Článek 2 požaduje po členských státech, aby oznámily Komisi veškeré dohody, které chtějí zachovat podle podmínek tohoto nařízení. Článek 2 by se rovněž vztahoval na dohody, které byly uzavřeny, avšak nevstoupily v platnost.Článek 3 povoluje, aby byly zachovány v platnosti veškeré již existující dohody mezi členskými státy a třetími zeměmi týkající se investic, které byly členskými státy oznámeny od vstupu tohoto nařízení v platnost. Tímto povolením nejsou dotčeny závazky členských států, na něž se vztahují právní předpisy Unie[2].Článek 4 stanoví povinnost každoročně zveřejňovat veškeré oznámené dohody v Úředním věstníku, aby se zajistilo, že všechny zúčastněné strany znají přesný rozsah právního pokrytí, které stanoví toto nařízení.V článku 5 se stanoví přezkum dohod, které byly oznámeny. Přezkum určí kvantitativní a kvalitativní aspekty existujících dohod a rovněž možné překážky, které by dohody mohly představovat pro provádění společné obchodní politiky. Komise zejména posoudí, zda dohody nebo jejich ustanovení nejsou v rozporu s právem Unie, nenarušují vyjednávání dohod týkajících se investic mezi Unií a třetími zeměmi nebo zda nenarušují politiky Unie týkající se investic, zejména společnou obchodní politiku. Nejpozději do pěti let po vstupu tohoto nařízení v platnost předloží Komise zprávu založenou na přezkumu dohod a veškerá možná doporučení ohledně přerušení používání ustanovení kapitoly II nebo změny uvedených ustanovení.Článek 6 se podrobně zabývá možným odnětím povolení udělených podle této kapitoly. Odnětí povolení může být u jedné nebo několika dohod s danou třetí zemí nutné, pokud by tyto dohody byly v rozporu s právem Unie. Zadruhé, povolení by bylo možné odejmout, pokud by se dohoda překrývala, zčásti nebo úplně, s platnou dohodou mezi Unií a uvedenou třetí zemí a tento konkrétní přesah nebyl v posledně zmíněné dohodě vyřešen. Jako příklad může sloužit situace, kdy Unie uzavře dohodu o volném obchodu s třetí zemí, která bude obsahovat ustanovení týkající se investic, a šest členských států již má uzavřenou dohodu, která obsahuje podobná ustanovení týkající se investic. Pokud v dohodě uzavřené Unií se třetí zemí není stanoveno nahrazení uvedených šesti dohod členských států se třetí zemí, pak se použije článek 6. Ve sdělení přijatém paralelně s tímto návrhem vyjádřila Komise svá stanoviska k mezinárodní investiční politice, která hodlá prosazovat, včetně seznamu zemí, se kterými v úvodní fázi zamýšlí jednat o dohodách týkajících se investic. Povolení jedné nebo více dohod lze dále odejmout v případě, že by nějaká dohoda narušovala politiky Unie týkající se investic, zejména společnou obchodní politiku (například pokud by existence dohod narušovala ochotu třetí země jednat s Unií), nebo pokud by Rada nepřijala rozhodnutí o povolení zahájit jednání týkající se investic do jednoho roku od předložení doporučení Komise podle čl. 218 odst. 3 Smlouvy. Článek 6 stanoví konzultace mezi Komisí a dotčenými členskými státy, jejichž prostřednictvím se mají řešit záležitosti, které by mohly vést k možnému odnětí povolení.Kapitola III řeší změny již existujících dohod a uzavírání nových. Navrhovaný procedurální rámec se inspiruje mechanismem posílení účasti, který stanovuje nařízení 662/2009 ze dne 13. července 2009, kterým se zřizuje postup pro sjednávání a uzavírání dohod mezi členskými státy a třetími zeměmi ve zvláště vymezených věcech v oblasti práva rozhodného ve smluvních a mimosmluvních závazkových vztazích a nařízení Rady č. 664/2009 ze dne 7. července 2009, kterým se zřizuje postup pro sjednávání a uzavírání dohod mezi členskými státy a třetími zeměmi o příslušnosti, uznávání a výkonu rozsudků a rozhodnutí ve věcech manželských, věcech rodičovské zodpovědnosti a věcech vyživovacích povinností a o právu rozhodném ve věcech vyživovacích povinností[3].Článek 7 stanoví všeobecný rámec, ve kterém mohou členské státy uzavírat nebo měnit dvoustranné dohody týkající se investic.Článek 8 požaduje, aby členské státy oznámily Komisi, pokud hodlají měnit již existující dvoustranné dohody se třetími zeměmi, nebo uzavírat nové. Po členských státech se požaduje, aby poskytly veškerou příslušnou dokumentaci, která se vztahuje k novému sjednávání dohody nebo sjednávání dohody a kterou lze poskytnout ostatním členským státům a Evropskému parlamentu, s výhradou požadavku na zachování důvěrnosti.Článek 9 podrobně popisuje věcné důvody, na základě kterých by Komise nepovolila zahájení formálních jednání členských států – takovým věcným důvodem by byla zejména možnost, že by iniciativa členského státu mohla ohrozit cíle vyjednávání EU nebo politiky EU. Komise může požadovat, aby členský stát sjednal vhodná ustanovení, týkající se například a) ukončení dohody v případě uzavření následné dohody mezi Unií nebo Unií a jejími členskými státy na jedné straně a stejnou třetí zemí na straně druhé (viz například ustanovení o vypovězení nebo nahrazení ustanovení dohody, stanovené v článku 5 nařízení č. 662/2009), b) ustanovení o převodu, nebo c) preferenční zacházení, s cílem zajištění rovného zacházení pro všechny investory z EU v příslušné třetí zemi.Článek 10 požaduje, aby členské státy Komisi průběžně informovaly o jednáních nebo nových jednáních, která byla povolena. Komise smí navíc požadovat, aby se mohla zúčastnit jednání o investicích mezi členským státem a třetí zemí jako pozorovatel pro zajištění plné transparentnosti a konzistence s investiční politikou Unie.Článek 11 se zabývá ukončením procesu vyjednávání a stanoví postup a podmínky, za kterých může být členským státům povoleno podepsat a uzavřít dohodu. Po učinění oznámení dohody, které má být předloženo Komisi před jejím podepsáním, Komise posoudí, zda dohoda neohrožuje potenciální či již probíhající jednání o investicích, nebo zda není v rozporu se závazky, které vyplývají z právních předpisů EU, včetně těch, které vyplývají z ustanovení třetí části hlavy IV kapitoly 4 Smlouvy.Článek 12 stanoví přezkum povolení, která by případně byla udělena podle kapitoly III tohoto nařízení. Přezkoumáním kvalitativních a kvantitativních aspektů povolených jednání a dohod Komise posoudí, zda je vhodné použít ustanovení kapitoly III i nadále. Zpráva a případná doporučení pozastavit používání ustanovení této kapitoly nebo pozměnit uvedená ustanovení budou předloženy nejpozději do pěti let po vstupu tohoto nařízení v platnost.Kapitola IV stanoví určité požadavky, pokud jde o chování členských států vzhledem k dohodám, na které se vztahuje toto nařízení.Článek 13 nařizuje členským státům poskytovat informace o schůzkách, které se uskutečňují v rámci dohod, na které se nařízení vztahuje. Po členských státech se dále požaduje, aby informovaly Komisi o veškerých žádostech o řešení sporů vedených proti nim v rámci jejich dohod, jakmile se o takové žádosti dovědí a aby spolupracovaly s Komisí, pokud jde o zahájení sporu (který by jim bylo povoleno vést proti jiné třetí zemi, která je stranou takové dohody) nebo o konzultačních mechanismech stanovených v dohodě.Článek 14 stanoví, že členské státy mohou dát najevo, zda je třeba některé informace poskytnuté v souladu s články 8 a 11 pokládat za důvěrné, či zda je možné je sdílet s ostatními členskými státy.Článek 15 zřizuje nový výbor, který bude nápomocný Komisi při řízení tohoto nařízení a stanoví postupy, na jejichž základě bude výbor fungovat. Toto ustanovení lze přezkoumat, aby bylo v souladu s budoucím nařízením, přijatým na základě článku 291 Smlouvy o kontrole Komise[4] při výkonu jejích prováděcích pravomocí. V případě, že by stávající návrh byl přijat před tím, než vstoupí v platnost nařízení o kontrole Komise při výkonu jejích prováděcích pravomocí, Komise předpokládá, že bude uplatněním uvedeného návrhu nařízení automaticky aktualizováno, aby odkazovalo na nařízení přijaté podle článku 291[5].Článek 16 stanoví, že toto nařízení vstoupí v platnost dvacátým dnem po vyhlášení, což znamená, že se kapitola II vztahuje na dohody, které byly v platnosti před uvedeným datem.4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU.2010/0197 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se stanoví přechodná úprava pro dvoustranné dohody o investicích mezi členskými státy a třetími zeměmiEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,poté, co postoupily návrh vnitrostátním parlamentům,v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:(1) Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost patří přímé zahraniční investice mezi záležitosti spadající pod společnou obchodní politiku. V souladu s čl. 3 odst. 1 písm. e) Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) má Unie výlučnou pravomoc v oblasti společné obchodní politiky. Na základě toho smí pouze Unie vytvářet a přijímat právně závazné akty v uvedené oblasti. V souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy tak mohou členské státy činit pouze tehdy, jsou-li k tomu Unií zmocněny.(2) Třetí část hlavy IV kapitoly 4 Smlouvy navíc stanoví společná pravidla pro pohyb kapitálu mezi členskými státy a třetími zeměmi, včetně pohybu kapitálu zahrnujícího investice. Tato pravidla mohou být ovlivněna mezinárodními dohodami týkajícími se zahraničních investic, které členské státy uzavřely.(3) V době, kdy vstoupila Lisabonská smlouva v platnost, měly členské státy Unie se třetími zeměmi uzavřen značný počet dvoustranných dohod týkajících se investic. Smlouva neobsahuje žádná výslovná přechodná ustanovení pro tyto dohody, které nyní přecházejí do výlučné pravomoci Unie. Některé z těchto dohod mohou navíc obsahovat ustanovení ovlivňující společná pravidla pro pohyb kapitálu uvedená v ustanovení hlavy IV kapitoly 4 části 3 Smlouvy.(4) Ačkoliv dvoustranné dohody zůstanou pro členské státy závazné podle mezinárodního práva veřejného a budou postupně nahrazovány budoucími dohodami Unie vztahujícími se ke stejnému předmětu, podmínky pro pokračování jejich platnosti a jejich vztah k politikám Unie týkajícím se investic, včetně zejména společné obchodní politiky, vyžadují vhodné řízení. Uvedený vztah se bude dále vyvíjet s tím, jak bude Unie vykonávat své pravomoci.(5) V zájmu investorů z EU a jejich investic ve třetích zemích a v zájmu členských států, ve kterých působí zahraniční investoři a investice, by měly být zachovány v platnosti dvoustranné smlouvy, které určují a zaručují podmínky investic.(6) Toto nařízení stanoví podmínky, za kterých lze členským státům povolit zachovat v platnosti nebo uvést v platnost mezinárodní dohody týkající se investic.(7) Toto nařízení stanoví podmínky, za kterých jsou členské státy zmocněny měnit nebo uzavírat mezinárodní dohody týkající se investic.(8) Jelikož je povolení zachovat, změnit nebo uzavřít dohodu spadající do působnosti tohoto nařízení udíleno v oblasti výlučné pravomoci Unie, musí být považováno za výjimečné opatření. Tímto povolením není dotčeno používání článku 258 Smlouvy, pokud jde o nesplnění povinností členských států, které pro ně ze Smluv vyplývají, kromě těch, které se týkají nesrovnalostí vyplývajících z rozdělení pravomocí mezi Unií a jejími členskými státy.(9) Po členských státech se požaduje[6], aby provedly nezbytná opatření k odstranění nesrovnalostí s právem Unie, pokud se nějaké ve dvoustranných smlouvách o investicích uzavřených mezi nimi a třetími zeměmi vyskytnou.(10) Komise by měla mít možnost odejmout povolení stanovené tímto nařízením, pokud by dohoda byla v rozporu s právem Unie, kromě nesouladu vyplývajícího z rozdělení pravomocí mezi Unií a jejími členskými státy. Povolení lze rovněž odejmout, pokud platná dohoda Unie se třetí zemí obsahuje podobné ustanovení o investicích jako ustanovení dohody uzavřené členským státem. Aby se zajistilo, že dohody členských států nebudou narušovat tvorbu a provádění politik Unie týkajících se investic, zejména autonomních opatření společné obchodní politiky, bylo by možné povolení odejmout. A konečně, povolení by bylo možné odejmout, pokud by Rada nepřijala rozhodnutí o povolení zahájit jednání týkající se investic do jednoho roku od předložení doporučení Komise podle čl. 218 odst. 3 Smlouvy.(11) Povolení měnit nebo uzavírat dohody stanovené v tomto nařízení zejména umožňuje členským státům řešit jakékoli nesrovnalosti mezi jejich mezinárodními dohodami týkajícími se investic a právem Unie – jiné než nesrovnalosti vyplývající z rozdělení pravomocí mezi Unii a členské státy, kterými se toto nařízení zabývá(12) Nejpozději do pěti let po vstupu tohoto nařízení v platnost předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování kapitoly II a III tohoto nařízení. Tato zpráva by měla, kromě jiného, přezkoumat, zda je zapotřebí i nadále používat uvedené kapitoly. Pokud zpráva doporučí pozastavit používání ustanovení uvedených kapitol nebo pokud zpráva navrhne uvedená ustanovení pozměnit, měl by k ní být připojen vhodný návrh právního předpisu. Dvoustranné dohody uzavřené členskými státy s třetími zeměmi zůstávají pro strany závazné podle mezinárodního práva veřejného, dokud nebudou nahrazeny dohodou Unie týkající se investic nebo jinak ukončeny.(13) Dohody povolené podle tohoto nařízení nebo povolení zahájit jednání o změně již existující dvoustranné dohody či uzavření nové dvoustranné dohody se třetí zemí nesmí v žádném případě představovat překážku, nebo hrozit, že se stanou překážkou provádění politik Unie týkajících se investic, zejména společné obchodní politiky.(14) Evropský parlament, Rada a Komise by měly zajistit, aby bylo se všemi informacemi, které jsou označené jako důvěrné, zacházeno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise[7].(15) Na dohody mezi členskými státy týkající se investic by se toto nařízení vztahovat nemělo.(16) Je nezbytné stanovit určitou úpravu k zajištění toho, aby dohody zachované podle tohoto nařízení zůstaly funkční, včetně ustanovení týkajících se řešení sporů, a zároveň respektovaly výlučnou pravomoc Unie.(17) Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[8],PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:KAPITOLA IOblast působnostiČlánek 1Předmět a oblast působnostiToto nařízení stanoví podmínky a postup, podle nichž se členským státům povoluje zachovat v platnosti, měnit nebo uzavírat s třetími zeměmi dvoustranné dohody týkající se investic.KAPITOLA IIPovolení zachovat dohody v platnostiČlánek 2Oznámení KomisiDo třiceti dnů od vstupu tohoto nařízení v platnost oznámí členské státy Komisi veškeré dvoustranné dohody se třetími zeměmi týkající se investic uzavřené před vstupem tohoto nařízení v platnost, které buď chtějí zachovat v platnosti, nebo jejichž vstup v platnost chtějí podle této kapitoly povolit. Součástí oznámení bude kopie uvedených dvoustranných dohod.Článek 3Povolení zachovat dohody v platnostiBez ohledu na pravomoci Unie týkající se investic a aniž jsou dotčeny další závazky členských států podle práva Unie, povoluje se členským státům v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zachovat v platnosti dvoustranné dohody týkající se investic, které byly oznámeny v souladu s článkem 2 tohoto nařízení.Článek 4Zveřejnění1. Každých 12 měsíců Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie seznam dohod oznámených podle článku 2 nebo čl. 11 odst. 72. První zveřejnění seznamu dohod uvedených v odstavci 1 proběhne nejpozději tři měsíce po lhůtě pro oznámení podle článku 2.Článek 5Přezkum1. Komise provede přezkum dohod oznámených podle článku 2 a posoudí zejména, zda dohody:a) nejsou v rozporu s právem Unie, kromě nesouladu vyplývajícího z rozdělení pravomocí mezi Unií a jejími členskými státy; nebob) se nepřekrývají, zčásti nebo úplně, s platnou dohodou mezi Unií a uvedenou třetí zemí, přičemž tento konkrétní přesah není v posledně zmíněné dohodě vyřešen; neboc) nepředstavují překážku pro tvorbu a provádění politik Unie týkajících se investic, zejména společné obchodní politiky.2. Mezi Komisí a oznamujícím členským státem může proběhnout konzultace, buď na žádost členského státu, nebo z iniciativy Komise, za účelem usnadnění přezkumu uvedeného v odstavci 1.3. Nejpozději do pěti let po vstupu tohoto nařízení v platnost předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o používání této kapitoly, ve které přezkoumá, zda je její další používání potřebné, na základě přezkumu uvedeného v odstavci 1.4. Pokud zpráva zmíněná v odstavci 3 doporučí pozastavit používání ustanovení této kapitoly nebo tato ustanovení pozměnit, bude k ní připojen vhodný návrh právního předpisu.Článek 6Odnětí povolení1. Povolení stanovené v článku 3 je možné odejmout, pokud:a) je dohoda v rozporu s právem Unie, kromě nesouladu vyplývajícího z rozdělení pravomocí mezi Unií a jejími členskými státy; nebob) se dohoda překrývá, zčásti nebo úplně, s platnou dohodou mezi Unií a uvedenou třetí zemí, přičemž tento konkrétní přesah není v posledně zmíněné dohodě vyřešen; neboc) dohoda představuje překážku pro tvorbu a provádění politik Unie týkajících se investic, zejména společné obchodní politiky; nebod) Rada nepřijala rozhodnutí o povolení zahájit jednání o smlouvě, která se zčásti nebo úplně překrývá s dohodou oznámenou podle článku 2, do jednoho roku od předložení doporučení Komise podle čl. 218 odst. 3 Smlouvy.2. Pokud Komise shledá, že existují důvody k odnětí povolení stanoveného v článku 3, předloží dotčenému členskému státu odůvodněné stanovisko ohledně nezbytných opatření, která je třeba učinit, aby bylo vyhověno požadavkům uvedeným v odstavci 1. Mezi Komisí a dotčeným členským státem proběhnou konzultace.3. Pokud konzultace uvedené v odstavci 2 věc nevyřeší, Komise pro dotčenou dohodu odejme povolení. Komise přijme rozhodnutí o odnětí povolení v souladu s postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2. Bude v něm požadovat, aby členský stát přijal příslušná opatření a pokud to bude nutné, aby příslušnou dohodu ukončil.4. Pokud bude povolení odňato, Komise odstraní dohodu ze seznamu uvedeného v článku 4.KAPITOLA IIIPovolení měnit nebo uzavírat dohodyČlánek 7Povolení měnit nebo uzavírat dohodyV souladu s podmínkami stanovenými v článcích 8–12 lze členskému státu povolit, aby s třetí zemí zahájil jednání o změně již existující dohody nebo aby uzavřel novou dohodu týkající se investic.Článek 8Oznámení Komisi1. Pokud členský stát hodlá zahájit jednání, jejichž cílem je změnit již existující dohodu nebo uzavřít se třetí zemí novou dohodu týkající se investic, oznámí svůj záměr písemně Komisi.2. Toto oznámení obsahuje příslušnou dokumentaci a jsou v něm uvedena ustanovení, která mají být předmětem jednání, cíle jednání a veškeré ostatní důležité informace. V případě změn již existující dohody se v oznámení uvedou ta ustanovení, která mají být znovu projednána.3. Komise poskytne toto oznámení a na požádání i jeho doprovodnou dokumentaci ostatním členským státům s výhradou požadavku na zachování důvěrnosti stanoveného v článku 14.4. Oznámení uvedené v odstavci 1 se předají nejpozději pět kalendářních měsíců před plánovaným zahájením formálních jednání s dotčenou třetí zemí.5. Pokud nejsou informace předané členským státem pro účely povolení zahájení formálních jednání v souladu s článkem 9 postačující, může si Komise vyžádat dodatečné informace.Článek 9Povolení k zahájení formálních jednání1. Komise povolí zahájení formálních jednání, pokud nedospěje k závěru, že by zahájení jednání:a) bylo v rozporu s právem Unie, kromě nesouladu vyplývajícího z rozdělení pravomocí mezi Unií a jejími členskými státy; nebob) narušilo cíle probíhajících jednání nebo plánovaných jednání mezi Unií a dotčenou třetí zemí; neboc) představovalo překážku pro tvorbu a provádění politik Unie týkajících se investic, zejména společné obchodní politiky.2. Komise může požadovat, aby členský stát jako součást povolení uvedeného v odstavci 1 projednal v rámci uvedených jednání jakákoli vhodná ustanovení.3. Rozhodnutí o povolení uvedená v odstavci 1 se přijímají v souladu s postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2. Komise přijme své rozhodnutí do 90 dnů od přijetí oznámení uvedeného v článku 8. Pokud jsou k přijetí rozhodnutí potřebné dodatečné informace, lhůta 90 dnů započne ode dne obdržení těchto dodatečných informací.Článek 10Účast Komise na jednáníchKomise bude informována o postupu a výsledcích během různých fází jednání a může požadovat účast na jednáních týkajících se investic mezi členským státem a třetí zemí.Článek 11Povolení podepsat a uzavřít dohodu1. Před podpisem dohody oznámí dotčený členský stát Komisi výsledky jednání a poskytne jí text dohody.2. Povinnost týkající se oznámení stanoveného v odstavci 1 zahrnuje dohody, které byly sjednány před vstupem tohoto nařízení v platnost, ale nebyly uzavřeny, a nepodléhají tedy povinnosti oznamování podle článku 2.3. Po tomto oznámení Komise vyhodnotí, zda sjednaná dohoda:a) není v rozporu s právem Unie, kromě nesouladu vyplývajícího z rozdělení pravomocí mezi Unií a jejími členskými státy; nebob) nenarušuje cíle probíhajících jednání nebo plánovaných jednání mezi Unií a dotčenou třetí zemí; neboc) nepředstavuje překážku pro tvorbu a provádění politik Unie týkajících se investic, zejména společné obchodní politiky; nebod) případně není v rozporu s požadavky čl. 9 odst. 2.4. Pokud Komise dospěje k názoru, že jednání vyústila v dohodu, která nesplňuje požadavky uvedené v odstavci 3, členskému státu se podepsání a uzavření dohody nepovolí.5. Pokud Komise dospěje k názoru, že jednání vyústila v dohodu, která splňuje požadavky uvedené v odstavci 3, členskému státu se podepsání a uzavření dohody povolí.6. Rozhodnutí podle odstavců 4 a 5 se přijímají postupem podle čl. 15 odst. 2. Komise přijme své rozhodnutí do 90 dnů od přijetí oznámení uvedeného v odstavcích 1 a 2. Pokud jsou k přijetí rozhodnutí potřebné dodatečné informace, lhůta 90 dnů započne ode dne obdržení těchto dodatečných informací.7. Pokud bylo povolení v souladu s odstavcem 5 uděleno, oznámí dotčený členský stát Komisi uzavření dohody a vstup dohody v platnost.Článek 12Přezkum1. Nejpozději do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o používání této kapitoly, která přezkoumá, zda je další používání této kapitoly potřebné.2. Ve zprávě zmíněné v odstavci 1 bude uveden přehled povolení, o která bylo podle této kapitoly požádáno a která byla podle ní udělena.3. Pokud zpráva zmíněná v odstavci 1 doporučí pozastavit používání této kapitoly nebo pozměnit ustanovení této kapitoly, bude k ní připojen vhodný návrh právního předpisu.KAPITOLA IVZávěrečná ustanoveníČlánek 13Jednání členských států, pokud jde o dohody se třetími zeměmi1. Pro veškeré dohody spadající do působnosti tohoto nařízení platí, že dotčený členský stát informuje Komisi bez zbytečného prodlení o veškerých schůzkách, které proběhnou podle ustanovení dohody. Komisi se poskytne pořad jednání a veškeré podstatné informace, které jí umožní porozumět projednávaným tématům. Komise si může vyžádat od dotčeného členského státu další informace. Pokud má být projednávána záležitost, která by mohla ovlivnit provádění politik Unie týkajících se investic, zejména společné obchodní politiky, smí Komise požadovat, aby dotčený členský stát zaujal určité stanovisko.2. Pro veškeré dohody spadající do působnosti tohoto nařízení platí, že dotčený členský stát informuje Komisi bez zbytečného prodlení o veškerých námitkách, které byly vůči němu vzneseny ohledně toho, že některé opatření není v souladu s dohodou. Členský stát rovněž okamžitě informuje Komisi o jakékoli žádosti o řešení sporu, podané v souvislosti s dohodou, jakmile se o ní členský stát dozví. Členský stát a Komise plně spolupracují a přijímají nutná opatření k zajištění účinné obrany, která může, je-li to vhodné, zahrnovat účast Komise.3. U veškerých dohod, které spadají do působnosti tohoto nařízení, platí, že dotčený členský stát požádá Komisi o souhlas před tím, než uvede v činnost jakékoli příslušné mechanismy pro řešení sporů obsažené v dohodě, a že uvede tyto mechanismy v činnost, pokud jej o to Komise požádá. Mezi tyto mechanismy patří konzultace s druhou stranou dohody a řešení sporu, pokud je stanoveno v dohodě. Členský stát a Komise plně spolupracují při provádění postupů v rámci příslušných mechanismů, což může znamenat, pokud je to vhodné, účast Komise na těchto postupech.Článek 14DůvěrnostPři předávání oznámení Komisi o jednáních a jejich výsledku v souladu s články 8 a 11 mohou členské státy sdělit, zda mají být poskytnuté informace považovány za důvěrné a zda mohou být předány ostatním členským státům.Článek 15Výbor1. Komisi je nápomocen poradní výbor pro řízení přechodných úprav mezinárodních dohod o investicích.2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.Článek 16Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […]Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda [1] Rozhodnutí Rady ze dne 9. října 1961 o sjednocení dob platnosti obchodních dohod se třetími zeměmi a rozhodnutí Rady ze dne 16. prosince 1969 o postupné standardizaci dohod týkajících se obchodních vztahů mezi členskými státy a třetími zeměmi a o sjednávání dohod Společenství.[2] Nejnovější judikatura Soudního dvora – viz rozsudky C-205/06 a C-249/06 ze dne 3. března 2009 a rozsudek C-118/07 ze dne 19. listopadu 2009, ve kterém Soudní dvůr Evropské unie konstatoval, že konkrétní ustanovení dvoustranných dohod o investicích uzavřených Rakouskem, Švédskem a Finskem nebyly v souladu se Smlouvou o ES a že dotčené členské státy nepoužily vhodných prostředků k odstranění uvedených neslučitelností. Stejná nebo podobná ustanovení existují v ostatních dohodách o investicích uzavřených buď před nebo po přistoupení k Unii. Soud ve svých rozsudcích vyzval Komisi, aby se angažovala v těchto věcech jako prostředník.[3] Úř. věst. L 200/52, 31.7.2009, s. 25 a 46.[4] Viz návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí, KOM(2010) 83 v konečném znění ze dne 9. března 2010.[5] Viz článek 10 výše uvedeného návrhu Komise.[6] Pokud jde o nedávnou judikaturu, viz rozsudky Soudního dvora Evropské unie ve věcech C-205/06, Komise v. Rakousko , C-249/06, Komise v. Švédsko , a C-118/07, Komise v. Finsko .[7] Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.[8] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.


|

52010PC0225

Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 329/2007 o omezujících opatřeních vůči Korejské lidově demokratické republice EN (předložený společně Komisí a vysokou představitelkou EU pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku)  /* KOM/2010/0225 konecném znení - NLE 2010/0122 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 5.5.2010KOM(2010)225 v konečném znění2010/0122 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 329/2007 o omezujících opatřeních vůči Korejské lidově demokratické republiceEN(předložený společně Komisí a vysokou představitelkou EU pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1.  Kromě rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1718 (2006) a 1874 (2009) upravují určitá omezující opatření vůči Korejské lidově demokratické republice (dále jen „Severní Korea“) i společný postoj 2006/795/SZBP a nařízení Rady (ES) č. 329/2007 ve znění pozdějších předpisů.2.  Nařízení (ES) č. 329/2007 v souladu se společným postojem 2006/795/SZBP zejména omezuje dodávky, prodej nebo převod některých věcí, materiálů, vybavení, zboží a technologií do Severní Koreje, vedle těch, které určila Rada bezpečnosti OSN nebo Výbor pro sankce, jež by mohly přispět k rozvoji severokorejského jaderného programu, programu vývoje balistických střel či jiných zbraní hromadného ničení. Tyto položky jsou uvedeny v příloze Ia nařízení (ES) č. 329/2007.3.  Vzhledem k pokračujícím aktivitám Severní Koreje v oblasti šíření jaderných zbraní je třeba upravit seznam zakázaných položek v příloze Ia s cílem zachovat jeho účinnost.4.  Účelem tohoto návrhu je aktualizovat přílohu Ia nařízení Rady (ES) č. 329/2007 a zmocnit Komisi k pozměnění uvedené přílohy.2010/0122 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 329/2007 o omezujících opatřeních vůči Korejské lidově demokratické republiceRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 215 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na společný postoj 2006/795/SZBP o omezujících opatřeních vůči Korejské lidově demokratické republice[1],s ohledem na společný návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komise,vzhledem k těmto důvodům:5.  Nařízení (ES) č. 329/2007 v souladu se společným postojem 2006/795/SZBP zejména omezuje dodávky, prodej, převod nebo vývoz některých věcí, materiálů, vybavení, zboží a technologií do Korejské lidově demokratické republiky (dále jen „Severní Korea“), vedle těch, které určila Rada bezpečnosti OSN nebo Výbor pro sankce, jež by mohly přispět k rozvoji severokorejského jaderného programu, programu vývoje balistických střel či jiných zbraní hromadného ničení.6.  Tyto položky jsou uvedeny v příloze Ia nařízení (ES) č. 329/2007 a jejich seznam je třeba upravit s cílem zachovat jeho účinnost.7.  Z praktických důvodů by Komise měla být zmocněna pozměnit seznam zakázaného zboží a technologií na základě informací poskytnutých členskými státy.8.  Nařízení (ES) č. 329/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 329/2007 se mění takto:a) Odstavec 1 článku 13 se nahrazuje tímto:„1. Komise je oprávněna:a) měnit přílohu Ia na základě rozhodnutí Výboru pro sankce nebo Rady bezpečnosti OSN nebo na základě informací poskytnutých členskými státy;b) měnit přílohu II na základě informací poskytnutých členskými státy;c) měnit přílohu III za účelem upřesnění či úpravy seznamu zboží v souladu s veškerými definicemi nebo pokyny, které mohou být vyhlášeny Výborem pro sankce, nebo doplňovat referenční čísla z kombinované nomenklatury uvedené v příloze I nařízení (EHS) č. 2658/87, je-li to nezbytné nebo vhodné;d) měnit přílohu IV na základě rozhodnutí Výboru pro sankce nebo Rady bezpečnosti OSN ae) měnit přílohy V a VI v souladu s rozhodnutími přijatými v souvislosti s přílohami II, III, IV a V společného postoje 2006/795/SZBP.“b) Příloha Ia nařízení (ES) č. 329/2007 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyně […]PŘÍLOHA I„PŘÍLOHA IaZboží a technologie podle článků 2 a 3Další věci, materiály, vybavení, zboží a technologie, které by mohly přispět k rozvoji programů Severní Koreje v oblasti jaderných zbraní, jiných zbraní hromadného ničení nebo balistických raket.1. Není-li uvedeno jinak, vztahují se referenční čísla použitá ve sloupci nadepsaném „Popis“ na popisy zboží a technologií dvojího užití uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 428/2009.2. Referenční číslo ve sloupci nadepsaném „Související položka z přílohy I nařízení (ES) č. 428/2009“ znamená, že charakteristiky položky popsané ve sloupci „Popis“ neodpovídají parametrům uvedeným v popisu záznamu o dvojím užití, na nějž se odkazuje.3. Definice pojmů uváděných v jednoduchých uvozovkách (‚‘) jsou uvedeny v technické poznámce vztahující se k příslušné položce.4. Definice pojmů označených dvojitými uvozovkami („“) jsou uvedeny v příloze I nařízení (ES) č. 428/2009.Obecné poznámky1. Smysl zákazů uvedených v této příloze nesmí být mařen vývozem jakéhokoliv nezakázaného zboží (včetně provozních celků) obsahujícího jednu nebo více zakázaných položek, pokud zakázaná položka, popřípadě položky, tvoří podstatný prvek zboží a může být snadno vyjmuta či použita pro jiné účely.Poznámka: Při posuzování, zda má být zakázaná položka (zakázané položky), považována (považovány) za podstatný prvek, je nutné přihlížet k faktorům množství, hodnoty a použitého technologického know-how a k jiným zvláštním okolnostem, které by mohly učinit ze zakázané položky (zakázaných položek) podstatný prvek dodávaného zboží.2. Zboží specifikované v této příloze zahrnuje jak nové, tak použité zboží.Všeobecná poznámka k technologii(Vykládá se ve spojení s částí C.)1. Prodej, dodávka, převod nebo vývoz „technologií“, které jsou „potřebné“ pro „vývoj“, „výrobu“ nebo „užití“ zboží, jehož prodej, dodávka, převod nebo vývoz je zakázán v části A (Zboží) níže, je zakázán podle ustanovení části B.2. „Technologie“ „potřebná“ pro „vývoj“, „výrobu“ nebo „užití“ zakázaného zboží zůstává zakázána i tehdy, použije-li se pro nezakázané zboží.3. Zákazy se nevztahují na takovou „technologii“, která je minimem nutným pro instalaci, provoz, údržbu (kontrolu) a opravu zboží, které není zakázáno.4. Zákazy převodu „technologie“ se nevztahují na informace „veřejně dostupné“, na informace pro „základní vědecký výzkum“ nebo na minimum informací nezbytných pro účely žádostí o patenty.A. ZBOŽÍJADERNÉ MATERIÁLY, ZAŘÍZENÍ A PŘÍSLUŠENSTVÍI.A0. ZbožíČ. | Popis | Související položka z přílohy I nařízení (ES) č. 428/2009 |I.A0.001 | Duté katodové lampy: a) duté jódové katodové lampy s otvory z čistého křemíku nebo křemenu; b) duté katodové lampy z uranu. |I.A0.002 | Faradayovy izolátory v rozmezí vlnových délek 500 nm–650 nm. |I.A0.003 | Optické mřížky v rozmezí vlnových délek 500 nm–650 nm. |I.A0.004 | Optická vlákna v rozmezí vlnových délek 500 nm–650 nm potažená antireflexní vrstvou v rozmezí vlnových délek 500 nm–650 nm a průměrem jádra větším než 0,4 mm, který však nepřesahuje 2 mm. |I.A0.005 | Součásti nádoby jaderného reaktoru a zkušební zařízení, kromě položek uvedených v položce 0A001: a) uzávěry; b) vnitřní součásti; c) vybavení pro uzavírání, testování a měření. | 0A001 |I.A0.006 | Jaderné detekční systémy pro detekci, identifikaci nebo kvantifikaci radioaktivních materiálů nebo záření jaderného původu, jakož i jejich speciálně konstruované součásti, jiné než uvedené v položce 0A001.j nebo 1A004.c. Poznámka: Osobní vybavení viz položka I.A1.004. | 0A001.j. 1A004.c. |I.A0.007 | Vlnovcové ventily s těsněním z hliníkové slitiny nebo korozivzdorné oceli typu 304, 304L nebo 316L jiné než uvedené v položce 0B001.c.6., 2A226 nebo 2B350. | 0B001.c.6.2A226 2B350 |I.A0.008 | Laserová zrcadla, jiná než uvedená v položce 6A005.e, sestávající z materiálů, jež mají koeficient tepelné roztažnosti 10-6 K-1 nebo menší při 20º C (například tavený oxid křemičitý nebo safír). Poznámka: Tato položka nezahrnuje optické systémy speciálně vytvořené pro kosmické aplikace, s výjimkou zrcadel obsahujících tavený oxid křemičitý. | 0B001.g.5. 6A005.e. |I.A0.009 | Laserové čočky, jiné než uvedené v položce 6A005.e.2, sestávající z materiálů, jež mají koeficient tepelné roztažnosti 10-6 K-1 nebo menší při 20º C (například tavený oxid křemičitý). | 0B001.g. 6A005.e.2. |I.A0.010 | Trubky, potrubí, příruby, armatury vyrobené z niklu nebo vyložené niklem nebo ze slitiny niklu s obsahem minimálně 40 % hmotnostních niklu, jiné než uvedené v položce 2B350.h.1. | 2B350 |I.A0.011 | Vakuové vývěvy jiné než uvedené v položce 0B002.f.2 nebo 2B231: a) turbomolekulární vývěvy s průtokem 400 l/s nebo vyšším; b) Rootsovy vývěvy na primární odčerpání vzduchu s odměrnou rychlostí odsávání vyšší než 200 m3/h; c) vlnovcový šnekový suchý kompresor a vlnovcové šnekové suché vakuové vývěvy. | 0B002.f.2. 2B231 |I.A0.012 | Zastřešený prostor pro manipulaci, uskladnění a nakládání s radioaktivními látkami (horké buňky). | 0B006 |I.A0.013 | „Přírodní uran“ nebo „ochuzený uran“ nebo thorium ve formě kovu, slitiny, chemické sloučeniny nebo koncentrátu a jakýkoli jiný materiál obsahující jednu nebo více uvedených složek, jiné než uvedené v položce 0C001. | 0C001 |I.A0.014 | Detonační komory s absorpční kapacitou více než ekviv. 2,5 kg TNT. |ZVLÁŠTNÍ MATERIÁLY A SOUVISEJÍCÍ PŘÍSLUŠENSTVÍI.A1. ZbožíČ. | Popis | Související položka z přílohy I nařízení (ES) č. 428/2009 |I.A1.001 | Bis(2-ethylhexyl) kyselina fosforečná (HDEHP nebo D2HPA) CAS: [CAS 298-07-7] v libovolném množství o čistotě vyšší než 90 %. |I.A1.002 | Plynný fluor CAS: [7782-41-4] o čistotě nejméně 95 %. |I.A1.003 | Kruhově tvarované ucpávky a těsnění s vnitřním průměrem 400 mm nebo méně z některého z těchto materiálů: a) kopolymery vinylidenfluoridu, které mají 75 % nebo více beta-krystalické struktury bez prodlužování; b) fluorované polyimidy obsahující 10 % hmotnostních nebo více vázaného fluoru; c) fluorované fosfazenové elastomery obsahující 30 % hmotnostních nebo více vázaného fluoru, d) polychlortrifluoretylen (PCTFE, například Kel-F ®); e) fluor-elastomery (například Viton ®, Tecnoflon ®); f) polytetrafluoroetylen (PTFE). | 1A001 |I.A1.004 | Osobní vybavení pro detekci záření jaderného původu, jiné než uvedené v položce 1A004.c., včetně osobních dozimetrů. | 1A004.c. |I.A1.005 | Elektrolyzéry pro výrobu fluoru, jiné než uvedené v položce 1B225, s výrobní kapacitou větší než 100 g fluoru za hodinu. | 1B225 |I.A1.006 | Katalyzátory, jiné než uvedené v položce 1A225 nebo 1B231, obsahující platinu, palladium nebo rhodium, použitelné k provádění vodíkové izotopové výměny mezi vodíkem a vodou za účelem zpětného získání tritia z těžké vody nebo pro výrobu těžké vody. | 1A225 1B231 |I.A1.007 | Hliník a jeho slitiny, jiné než uvedené v položce 1C002.b.4 nebo 1C202.a, v surové nebo polotovarové formě s některou z těchto vlastností: a) ‚schopné dosáhnout‘ meze pevnosti v tahu 460 MPa nebo větší při 293 K (20° C) nebo b) mez pevnosti v tahu 415 MPa nebo větší při 298 K (25° C). Technická poznámka: Slitinami ‚schopnými dosáhnout‘ se rozumějí slitiny před tepelným zpracováním nebo po něm. | 1C002.b.4. 1C202.a. |I.A1.008 | Magnetické kovy všeho druhu a všech forem, jiné než uvedené v položce 1C003.a., s „počáteční relativní propustností“ 120 000 nebo vyšší a tloušťkou v rozmezí 0,05 a 0,1 mm. Technická poznámka: Měření „počáteční relativní propustnosti“ se musí provádět na plně vyžíhaných materiálech. | 1C003.a. |I.A1.009 | „Vláknité materiály“ nebo prepregy, jiné než uvedené v položce 1C010.a., 1C010.b., 1C210.a. nebo 1C210.b.: a) aramidové „vláknité materiály“ s některou z těchto vlastností: 1. A „měrný modul“ větší než 10 × 106 m nebo 2. A „měrná pevnost v tahu“ větší než 17 × 104 m; b) skelné „vláknité materiály“ s některou z těchto vlastností: 1. A „měrný modul“ větší než 3,18 × 106 m nebo 2. A „měrná pevnost v tahu“ větší než 76,2 × 103 m; c) termosetovou pryskyřicí impregnované souvislé „příze“, „přásty“, „kabílky“ nebo „pásky“ o šířce nejvýše 15 mm (prepregy) vyrobené ze skelných „vláknitých materiálů“ jiných než uvedených v položce I.A1.010.a.; | 1C010.a. 1C010.b. 1C210.a. 1C210.b. |d) uhlíkaté „vláknité materiály“; e) termosetovou pryskyřicí impregnované souvislé „příze“, „přásty“, „kabílky“ nebo „pásky“ vyrobené z uhlíkatých „vláknitých materiálů“; f) polyakrylonitrilové souvislé příze“, „přásty“, „kabílky“ nebo „pásky“; g) paraaramidové „vláknité materiály“ (Kevlar® a podobné jako Kevlar®). |I.A1.010 | Pryskyřicí nebo bitumenem impregnovaná vlákna (prepregy), kovem nebo uhlíkem potažená vlákna (polotovary) nebo „polotovary z uhlíkových vláken“: a) vyrobená z „vláknitých materiálů“ uvedených v položce I.A1.009; b) epoxidovou pryskyřicí impregnované „matrice“ z uhlíkatých „vláknitých materiálů“ (prepregů), uvedených v položkách 1C010.a., 1C010.b. nebo 1C010.c., pro opravy konstrukcí civilních letadel nebo laminátů, u nichž je velikost jednotlivých listů prepregu nejvýše 50 cm × 90 cm; c) prepregy uvedené v položkách 1C010.a., 1C010.b. nebo 1C010.c., impregnované fenolickými nebo epoxidovými pryskyřicemi, které mají teplotu skelného přechodu (Tg) nižší než 433 K (160° C) a vytvrzovací teplotu nižší, než je teplota skelného přechodu. | 1C010 1C210 |I.A1.011 | Vyztužené keramické kompozitní materiály z karbidu křemíku použitelné pro čelní štíty, prostředky pro návrat do atmosféry, klapky trysek, použitelné v „řízených střelách“, jiné než uvedené v položce 1C107. | 1C107 |I.A1.012 | Nevyužito |I.A1.013 | Tantal, karbid tantalu, wolfram, karbid wolframu a jejich slitiny, jiné než uvedené v položce 1C226, vyznačující se oběma těmito vlastnostmi: a) tvary s dutinou s válcovou nebo sférickou symetrií (včetně válcových segmentů) o vnitřním průměru 50 mm až 300 mm a b) hmotnost větší než 5 kg. | 1C226 |I.A1.014 | „Elementární prášky“ kobaltu, neodymu nebo samaria nebo slitiny či směsi z nich obsahující nejméně 20 % hmotnostních kobaltu, neodymu nebo samaria s velikostí částic menší než 200 μm. Technická poznámka: „Elementárním práškem“ se rozumí prášek z jednoho prvku vysoké čistoty. |I.A1.015 | Čistý tributylfosfát (TBP) [CAS 126-73-8] nebo jakákoli jeho směs s obsahem tributylfosfátu vyšším než 5 % hmotnostních. |I.A1.016 | Vysokopevnostní ocel jiná než uvedená v položce 1C116 nebo 1C216. Technické poznámky: 1. Výraz vysokopevnostní ocel „schopná dosáhnout“ zahrnuje vysokopevnostní ocel před tepelným zpracováním nebo po něm. 2. Vysokopevnostní ocele jsou ocelové slitiny obecně charakterizované vysokým obsahem niklu, velmi nízkým obsahem uhlíku a použitím substitučních prvků nebo precipitačních složek k vyvolání zpevnění slitiny a jejího tvrzení stárnutím. | 1C116 1C216 |I.A1.017 | Kovy, kovové prášky a materiály: a) wolfram a slitiny tohoto kovu, jiné než uvedené v položce 1C117, ve formě stejnoměrných sférických nebo atomizovaných částic o průměru nejvýše 500 μm, s čistotou nejméně 97 % hmotnostních wolframu; b) molybden a slitiny tohoto kovu, jiné než uvedené v položce 1C117, ve formě stejnoměrných sférických nebo atomizovaných částic o průměru nejvýše 500 μm, s čistotou nejméně 97 % hmotnostních molybdenu; c) wolframové kovy v tuhém stavu, jiné než uvedené v položce 1C226, s tímto složením: 1. wolfram a jeho slitiny obsahující nejméně 97 % hmotnostních wolframu; 2. měď infiltrovaná wolframem obsahující nejméně 80 % hmotnostních wolframu nebo 3. stříbro infiltrované wolframem obsahující nejméně 80 % hmotnostních wolframu. | 1C117 1C226 |I.A1.018 | Magneticky měkké slitiny, jiné než uvedené v položce 1C003, s tímto chemickým složením: a) obsah železa v rozpětí 30 % až 60 % a b) obsah kobaltu v rozpětí 40 % až 60 %. | 1C003 |I.A1.019 | Nevyužito |I.A1.020 | Grafit vyrobený nebo určený pro použití v elektrojiskrových obráběcích strojích (EDM), jiný než uvedený v položce 0C004 nebo 1C107.a. | 0C004 1C107a |ZPRACOVÁNÍ MATERIÁLŮI.A2. ZbožíČ. | Popis | Související položka z přílohy I nařízení (ES) č. 428/2009 |I.A2.001 | Vibrační testovací systémy, jejich zařízení a součásti, jiné než uvedené v položce 2B116: a) vibrační testovací systémy používající techniky se zpětnou vazbou nebo uzavřenou smyčkou a zahrnující číslicovou řídicí jednotku, schopné dosažení vibrací systému se zrychlením 0,1 g rms (střední kvadratická hodnota) nebo větším v rozsahu 0,1 Hz až 2 kHz a vyvozující síly 50 kN nebo větší, měřené na ,holém stole‘; b) číslicové řídicí jednotky kombinované se speciálně konstruovaným softwarem pro vibrační testy, s „řídicí šířkou pásma v reálném čase“ větší než 5 kHz, konstruované pro použití s vibračními testovacími systémy uvedenými v bodě a.; Technická poznámka: ,Řídicí šířka pásma v reálném čase‘ je definována jako maximální rychlost, kterou může řídicí jednotka vykonat kompletní cyklus odběru vzorků, zpracování dat a přenosu kontrolních signálů. | 2B116 |c) budiče vibrací (vibrační jednotky), též s připojenými zesilovači, schopné vyvozovat síly 50 kN nebo větší, měřené na ,holém stole‘ a použitelné ve vibračních testovacích systémech uvedených v bodě a.; d) upevňovací konstrukce pro zkušební vzorky a elektronické jednotky určené pro kombinaci více vibračních jednotek do kompletního systému, který je schopen poskytovat efektivní složenou sílu 50 kN nebo větší, měřenou na ,holém stole‘, a použitelné ve vibračních systémech uvedených v bodě a. Technická poznámka: ‚Holým stolem‘ se rozumí plochý stůl nebo povrch bez upínacích přípravků nebo příslušenství. |I.A2.002 | Obráběcí stroje pro broušení s přesností nastavení polohy podél kterékoliv lineární osy při „všech dostupných kompenzacích“ rovnající se 15 μm nebo menší (lepší) podle normy ISO 230/2 (1988)1 nebo podle odpovídajících národních norem, jiné než uvedené v položce 2B001.c. nebo 2B201.b. 1 Výrobci, kteří vypočítávají přesnost nastavení polohy podle normy ISO 230/2 (1997), by měli konzultovat příslušné orgány členského státu, ve kterém jsou usazeni. | 2B001.c. 2B201.b. |I.A2.002a | Součásti a prostředky číslicového řízení speciálně konstruované pro obráběcí stroje uvedené v položce 2B001, 2B201 nebo I.A2.002. |I.A2.003 | Vyvažovací stroje a příslušné vybavení: a) vyvažovací stroje konstruované nebo upravené pro stomatologická nebo jiná lékařská zařízení, s těmito vlastnostmi: 1. nejsou schopné vyvažovat rotory / montážní celky o hmotnosti vyšší než 3 kg; 2. jsou schopné vyvažovat rotory / montážní celky při rychlostech vyšších než 12 500 otáček za minutu; 3. jsou schopné vyvažovat ve dvou nebo více rovinách a 4. jsou schopné vyvažovat až do zbytkového měrného nevývažku 0,2 g mm/kg hmotnosti rotoru; b) ,indikační hlavice‘ konstruované nebo upravené pro stroje uvedené v bodě a). Technická poznámka: ,Indikační hlavice‘ jsou někdy též označovány jako vyvažovací přístroje. | 2B119 |I.A2.004 | Dálkově ovládané manipulátory, které lze použít k dálkově řízeným činnostem v radiochemické separaci nebo horkých komorách, jiné než uvedené v položce 2B225, které mají některou z těchto vlastností: a) schopnost pronikat stěnou horké komory o tloušťce nejméně 0,3 m (operace skrze stěnu) nebo b) schopnost překlenout horní okraj stěny horké komory o tloušťce nejméně 0,3 m (operace přes stěnu). Technická poznámka: Dálkově ovládané manipulátory umožňují přenést činnost lidské osoby na dálkově manipulační rameno a koncové upínací prostředky. Mohou být typu „master/slave“ nebo ovládané prostřednictvím joysticku nebo klávesnice. | 2B225 |I.A2.005 | Pece s řízenou atmosférou na tepelné zpracování nebo oxidační pece schopné provozu při teplotách vyšších než 400 °C. Poznámka: Tato položka nezahrnuje tunelové pece s válečkovým dopravníkem nebo vozíky, tunelové pece s pásovým dopravníkem, posunovací pece nebo mobilní pece speciálně vytvořené k výrobě skla, keramického nádobí nebo strukturální keramiky. | 2B226 2B227 |I.A2.006 | Nevyužito |I.A2.007 | „Měřiče tlaku“ jiné než uvedené v položce 2B230, které jsou schopné měřit absolutní tlak v rozsahu od 0 do 200 kPa v kterémkoli bodě a které mají obě tyto vlastnosti: a) snímače tlaku zhotovené z „materiálů odolných vůči UF6“ nebo jimi chráněné a b) které mají některou z těchto vlastností: 1. měřicí rozsah menší než 200 kPa a „přesnost“ lepší než ±1 % celkového rozsahu stupnice nebo 2. měřicí rozsah 200 kPa nebo větší a „přesnost“ lepší než 2 kPa. Technická poznámka: Pro účely položky 2B230 zahrnuje výraz ‚přesnost‘ nelinearitu, hysterezi a opakovatelnost při teplotě okolí. | 2B230 |I.A2.008 | Zařízení pro výměnu kapalina–kapalina (směšovací nádrže, pulsní kolony, patrové kolony, odstředivkové extraktory) a rozdělovače kapalin, rozdělovače páry nebo sběrače kapalin konstruované pro toto zařízení, kde všechny povrchy, které přicházejí do přímého styku se zpracovávanými chemikáliemi, jsou vyrobeny z některého z těchto materiálů: a) slitin s obsahem více než 25 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních chromu; b) fluorovaných polymerů; c) skla (včetně zeskelněného nebo smaltovaného povrchu nebo skleněného obložení); d) grafitu nebo „uhlíkového grafitu“; e) niklu nebo slitin obsahujících více než 40 % hmotnostních niklu; f) tantalu nebo slitin tantalu; g) titanu nebo slitin titanu; h) zirkonia nebo slitin zirkonia nebo i) korozivzdorné oceli. Technická poznámka: ‚Uhlíkový grafit‘ je směs amorfního uhlíku a grafitu, kde obsah grafitu činí nejméně 8 % hmotnostních. | 2B350.e |I.A2.009 | Průmyslové zařízení a součásti jiné než uvedené v položce 2B350.d: tepelné výměníky nebo kondenzátory s plochou povrchu pro přenos tepla větší než 0,05 m2, avšak menší než 30 m2, a trubky, desky, kotouče nebo špalky (cívky) konstruované pro takové tepelné výměníky nebo kondenzátory, které mají všechny povrchy, jež přicházejí do přímého styku s kapalinami, vyrobeny z některého z těchto materiálů: a) slitin s obsahem více než 25 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních chromu; b) fluorovaných polymerů; c) skla (včetně zeskelněného nebo smaltovaného povrchu nebo skleněného obložení); d) grafitu nebo „uhlíkového grafitu“; | 2B350.d. |e) niklu nebo slitin obsahujících více než 40 % hmotnostních niklu; f) tantalu nebo slitin tantalu; g) titanu nebo slitin titanu; h) zirkonia nebo slitin zirkonia; i) karbidu křemíku; j) karbidu titanu nebo k) korozivzdorné oceli. Poznámka: Tato položka nezahrnuje chladiče vozidel. Technická poznámka: Materiály použité pro ucpávky a těsnění a jiné provedení těsnících funkcí neurčují status tepelného výměníku. |I.A2.010 | Vícenásobně těsněné vývěvy a vývěvy bez těsnění, jiné než uvedené v položce 2B350.i, vhodné pro žíravé kapaliny, nebo vakuové vývěvy, pouzdra (kostry čerpadel), předlisované podložky plášťů, oběžná kola, rotory nebo trysky proudových čerpadel navržené pro taková čerpadla, jejichž veškeré povrchy, které přicházejí do přímého styku se zpracovávanými chemikáliemi, jsou vyrobeny z některého z těchto materiálů: a) slitin s obsahem více než 25 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních chromu; b) keramiky; c) ferosilicia; d) fluorovaných polymerů; e) skla (včetně zeskelněného nebo smaltovaného povrchu nebo skleněného obložení); f) grafitu nebo ,uhlíkového grafitu‘; g) niklu nebo slitin obsahujících více než 40 % hmotnostních niklu; h) tantalu nebo slitin tantalu; i) titanu nebo slitin titanu; j) zirkonia nebo slitin zirkonia; k) niobu (kolumbium) nebo slitin niobu; l) korozivzdorné oceli; m) slitin hliníku; n) kaučuku. Technické poznámky: Materiály použité pro ucpávky a těsnění a jiné provedení těsnících funkcí neurčují status vývěvy. „Kaučukem“ se rozumí všechny druhy přírodního a syntetického kaučuku. | 2B350.i |I.A2.011 | „Odstředivé separátory“, jiné než uvedené v položce 2B352.c., schopné kontinuálního provozu bez úniku aerosolů a vyrobené ze: a) slitin s obsahem více než 25 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních chromu; b) fluorovaných polymerů; c) skla (včetně zeskelněného nebo smaltovaného povrchu nebo skleněného obložení); d) niklu nebo slitin obsahujících více než 40 % hmotnostních niklu; e) tantalu nebo slitin tantalu; f) titanu nebo slitin titanu nebo g) zirkonia nebo slitin zirkonia. Technická poznámka: ,Odstředivé separátory‘ zahrnují též dekantační přístroje. | 2B352.c. |I.A2.012 | Spékané kovové filtry jiné než uvedené v položce 2B352.d., vyrobené z niklu nebo jeho slitiny obsahující více než 40 % hmotnostních niklu. | 2B352.d. |I.A2.013 | Stroje pro kontinuální tváření a stroje pro kovotlačitelské tváření, jiné než uvedené v položce 2B009, 2B109 a 2B209, a speciálně konstruované součásti těchto strojů. Technická poznámka: Pro účely této položky se stroje kombinující funkce kontinuálního tváření a kovotlačitelského tváření považují za stroje pro kovotlačitelské tváření. | 2B009 2B109 2B209 |I.A2.014 | Vybavení a činidla, jiné než uvedené v položkách 2B350 nebo 2B352: a) fermentory vhodné pro kultivaci patogenních „mikroorganismů“ či virů nebo pro tvorbu toxinů, bez úniku aerosolů, jejichž celková kapacita je 10 litrů nebo větší; b) míchadla pro fermentory uvedené v odstavci výše; Technická poznámka: Fermentory zahrnují bioreaktory, chemostaty a systémy s kontinuálním průtokem. c) laboratorní vybavení: 1. vybavení pro polymerázovou řetězovou reakci (PCR); 2. vybavení pro genetické sekvenování; 3. genetické syntetizátory; 4. vybavení pro elektroporaci; 5. zvláštní činidla spojená se zařízením uvedeným v položce I.A2.014.c1 – 4; d) filtry, mikrofiltry, nanofiltry nebo ultrafiltry použitelné v průmyslové a laboratorní biologii k nepřetržité filtraci, kromě filtrů speciálně konstruovaných a upravených pro lékařské účely nebo k získávání čisté vody a využívaných v rámci projektů oficiálně podporovaných EU nebo OSN; e) ultracentrifugy, rotory a adaptéry pro centrifugy; f) zařízení pro vymrazování. | 2B350, 2B352 |I.A2.015 | Zařízení pro depozici kovových krycích vrstev a jejich speciálně konstruované součásti a příslušenství jiné než uvedené v položkách 2B005, 2B105 nebo 3B001.d: a) výrobní zařízení pro chemickou depozici v parní fázi (CVD); b) zařízení pro fyzikální depozici v parní fázi (PVD); c) výrobní zařízení pro depozici prostřednictvím indukčního nebo odporového ohřevu. | 2B005, 2B105, 3B001.d |I.A2.016 | Otevřené nádrže nebo kontejnery, též s míchadly, s celkovým vnitřním (geometrickým) objemem větším než 0,5 m3 (500 litrů), které mají všechny povrchy, jež přicházejí do přímého styku se zpracovávanými nebo uchovávanými chemikáliemi, vyrobeny z některého z těchto materiálů: a) slitin s obsahem více než 25 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních chromu; b) fluorovaných polymerů; c) skla (včetně zeskelněného nebo smaltovaného povrchu nebo skleněného obložení); d) niklu nebo slitin obsahujících více než 40 % hmotnostních niklu; e) tantalu nebo slitin tantalu; f) titanu nebo slitin titanu g) zirkonia nebo slitin zirkonia; h) niobu (kolumbium) nebo slitin niobu; i) korozivzdorné oceli; g) dřeva; k) kaučuku. Technická poznámka: „Kaučukem“ se rozumí všechny druhy přírodního a syntetického kaučuku. | 2B350 |ELEKTRONIKAI.A3. ZbožíČ. | Popis | Související položka z přílohy I nařízení (ES) č. 428/2009 |I.A3.001 | Vysokonapěťové zdroje stejnosměrného proudu, jiné než uvedené v položce 0B001.j.5. nebo 3A227, které mají obě tyto vlastnosti: a) jsou schopny nepřetržitě produkovat po dobu 8 hodin napětí 10 kV nebo větší s výstupním výkonem nejméně 5 kW s vychýlením i bez něho a b) mají stabilitu proudu nebo napětí po dobu čtyř hodin lepší než 0,1 %. | 0B001.j.5. 3A227 |I.A3.002 | Hmotnostní spektrometry jiné než uvedené v položce 0B002.g. nebo 3A233, které jsou schopné měřit ionty o 200 nebo více atomových hmotnostních jednotkách a které mají rozlišovací schopnost lepší než 2 částice z 200, a iontové zdroje pro tyto spektrometry: a) plazmové hmotnostní spektrometry s induktivní vazbou (ICP/MS); b) hmotnostní spektrometry s doutnavým výbojem (GDMS); c) hmotnostní spektrometry s tepelnou ionizací (TIMS); | 0B002.g 3A233 |d) hmotnostní spektrometry s elektronovým ostřelováním, které mají komoru zdroje vyrobenou z „materiálů odolných vůči UF6“ nebo takovým materiálem pokrytou nebo vyloženou; e) hmotnostní spektrometry s molekulovým paprskem, které mají některou z těchto vlastností: 1. mají komoru zdroje vyrobenou z korozivzdorné oceli nebo molybdenu a vymrazovací kapsu schopnou chlazení na 193 K (–80 °C) nebo méně, nebo 2. mají komoru zdroje vyrobenou z materiálů odolných vůči UF6 nebo takovým materiálem pokrytou nebo vyloženou; f) hmotnostní spektrometry vybavené mikrofluorizačním iontovým zdrojem, konstruované pro aktinidy nebo fluoridy aktinidů. |I.A3.003 | Měniče frekvencí nebo generátory, jiné než uvedené v položkách 0B001.b.13 nebo 3A225, které mají všechny následující vlastnosti, a jejich speciálně konstruované součásti a programové vybavení: a) vícefázový výstup s výkonem nejméně 40 W; b) jsou schopné provozu ve frekvenčním rozsahu 600 až 2 000 Hz a c) řízení frekvence lepší (menší) než 0,1 %. Technické poznámky: 1. Měniče frekvencí jsou též známy jako konvertory, invertory, generátory, elektronická zkušební zařízení, zdroje střídavého napětí, motorové pohony s proměnnými otáčkami nebo pohony s proměnným kmitočtem. 2. Funkčnost uvedenou v této položce mohou splňovat některá zařízení prodávaná jako elektronická zkušební zařízení, zdroje střídavého napětí, motorové pohony s proměnnými otáčkami nebo pohony s proměnným kmitočtem. | 0B001.b.13. 3A225 |I.A3.004 | Spektometry a difraktometry vyvinuté pro indikativní test nebo kvantitativní analýzu elementárního složení kovů nebo slitin bez chemického rozložení materiálu. |SNÍMAČE A LASERYI.A6. ZbožíČ. | Popis | Související položka z přílohy I nařízení (ES) č. 428/2009 |I.A6.001 | Tyčinky z granátu na bázi ytria a hliníku (YAG). |I.A6.002 | Optické zařízení a součásti jiné než uvedené v položce 6A002 nebo 6A004.b: Infračervená optika v rozmezí vlnových délek od 9 μm do 17 μm a její součásti, včetně součástí z teluridu kadmia (CdTe). | 6A002 6A004.b. |I.A6.003 | Systémy na korekci dopadajících vlnoploch jiné než uvedené v položce 6A004.a, 6A005.e nebo 6A005.f. pro použití s laserovým paprskem o průměru větším než 4 mm a jejich speciálně konstruované součásti, včetně kontrolních systémů a snímačů čelní fáze a „deformovatelná zrcadla“ včetně biomorfních zrcadel. | 6A004.a. 6A005.e. 6A005.f. |I.A6.004 | Argon-iontové „lasery“ s průměrným výstupním výkonem alespoň 5 W jiné než uvedené v položce 0B001.g.5, 6A005 nebo 6A205.a. | 0B001.g.5. 6A005.a.6. 6A205.a. |I.A6.005 | Polovodičové „lasery“ jiné než uvedené v položce 0B001.g.5., 0B001.h.6. nebo 6A005.b. a jejich součásti: a) jednotlivé polovodičové „lasery“ s výstupním výkonem každého z nich nad 200 mW v množství větším než 100; b) pole polovodičových „laserů“ s výstupním výkonem vyšším než 20 W. Poznámky: 1. Polovodičové „lasery“ se běžně nazývají „laserové“ diody. 2. Tato položka nezahrnuje „laserové“ diody s rozmezím vlnových délek 1,2 μm–-2,0 μm. | 0B001.g.5. 0B001.h.6. 6A005.b. |I.A6.006 | Laditelné polovodičové „lasery“ a pole laditelných polovodičových „laserů“, jiné než uvedené v položce 0B001.h.6. nebo 6A005.b., s vlnovou délkou od 9 μm do 17 μm a skupiny polí polovodičových „laserů“ obsahující alespoň jedno pole laditelných polovodičových „laserů“ takové vlnové délky. Poznámka: Polovodičové „lasery“ se běžně nazývají „laserové“ diody. | 0B001.h.6. 6A005.b. |I.A6.007 | „Laditelné“ „lasery“ v tuhé fázi jiné než uvedené v položce 0B001.g.5., 0B001.h.6. nebo 6A005.c.1. a jejich speciálně konstruované součásti: a) titan-safírové lasery; b) alexandritové lasery. | 0B001.g.5. 0B001.h.6. 6A005.c.1. |I.A6.008 | Neodymem dopované „lasery“ (jiné než skleněné) jiné než uvedené v položce 6A005.c.2.b., které mají výstupní vlnovou délku přesahující 1,0 μm, avšak nejvýše 1,1 μm, a výstupní energii vyšší než 10 J na impuls. | 6A005.c.2.b. |I.A6.009 | Akusticko-optické součástky: a) snímkovací trubice a polovodičová zobrazovací zařízení s opakovacím kmitočtem nejméně 1 kHz; b) příslušenství pro opakovací kmitočet; c) Pockelsovy cely. | 6A203.b.4. |I.A6.010 | Radiačně odolné kamery nebo jejich čočky, jiné než uvedené v položce 6A203.c., speciálně konstruované nebo klasifikované jako radiačně odolné tak, aby vydržely celkovou dávku ozáření větší než 50 × 103 Gy (křemík) (5 × 106 rad (křemík)) bez zhoršení provozních parametrů. Technická poznámka: Výraz Gy (křemík) se vztahuje na energii v joulech na kilogram, kterou spotřebuje nechráněný křemíkový vzorek vystavený ionizujícímu záření. | 6A203.c. |I.A6.011 | Laditelné zesilovače a oscilátory pulsních „laserů“ na bázi barviva jiné než uvedené v položce 0B001.g.5, 6A005 nebo 6A205.c., které mají všechny tyto vlastnosti: a) pracují na vlnových délkách 300 nm až 800 nm; b) průměrný výstupní výkon je větší než 10 W, avšak nepřesahuje 30 W; c) opakovací frekvence je větší než 1 kHz a d) šířka impulsu je menší než 100 ns. Poznámka: Tato položka nezahrnuje jednomodové oscilátory. | 0B001.g.5. 6A005 6A205.c. |I.A6.012 | Pulsní „lasery“ na bázi oxidu uhličitého jiné než uvedené v položce 0B001.h.6, 6A005.d. nebo 6A205.d., které mají všechny tyto vlastnosti: a) pracují na vlnových délkách 9 μm až 11 μm; b) opakovací frekvence je větší než 250 Hz; c) průměrný výstupní výkon je větší než 100 W, avšak nepřesahuje 500 W a d) šířka impulsu je menší než 200 ns. | 0B001.h.6. 6A005.d. 6A205.d. |NAVIGACE A LETECKÁ ELEKTRONIKAI.A7. ZbožíČ. | Popis | Související položka z přílohy I nařízení (ES) č. 428/2009 |I.A7.001 | Inerciální navigační systémy (INS) a jejich speciálně konstruované součásti: a) inerciální navigační systémy, které úřady pro civilní letectví účastnických států Wassenaarského ujednání schválily pro použití v „civilních letadlech“, a jejich speciálně konstruované součásti: 1. inerciální navigační systémy (INS) (s kardanovou nebo pevnou montáží) a inerciální zařízení konstruovaná pro „letadla“, pozemní vozidla, plavidla (povrchová nebo ponorná) nebo „kosmické lodi“ pro určování polohy, navádění nebo řízení, jakož i jejich speciálně konstruované součásti, které mají některou z těchto vlastností: a) navigační chyba (volná inerciální) následná po normálním nastavení 0,8 námořní míle za hodinu (nm/h) „kružnice stejné pravděpodobnosti“ (CEP) nebo menší (lepší) nebo b) jsou určeny pro provoz při hodnotách lineárního zrychlení vyšších než 10 g; | 7A001 7A003 7A101 7A103 |2. hybridní inerciální navigační systémy s vestavěnými globálními navigačními družicovými systémy (GNSS) nebo s „datovými referenčními navigačními systémy“ („DBRN“) pro určování polohy, navádění nebo řízení po normálním nastavení s přesností navigační polohy INS po ztrátě GNSS nebo „DBRN“ po dobu až čtyř minut, menší (lepší) než 10 metrů ‚kružnice stejné pravděpodobnosti‘ (CEP); 3. Inerciální zařízení pro azimut, navádění a ukazování severu, jakož i jejich zvláště konstruované součásti, které mají některou z těchto vlastností: a) konstruované pro azimut, navádění nebo ukazování severu s přesností nastavení polohy 6 úhlových minut RMS nebo méně (lepší) při 45 stupních zeměpisné šířky nebo b) navržené pro neoperační nárazovou hladinu nejméně 900 g po dobu nejméně 1 msec; |b) teodolitové systémy obsahující inerciální navigační systémy speciálně konstruované za účelem civilního pozorování a konstruované pro azimut, navádění nebo ukazování severu s přesností nastavení polohy 6 úhlových minut RMS nebo méně (lepší) při 45 stupních zeměpisné šířky a jejich speciálně konstruované součásti; c) inerciální nebo jiné zařízení obsahující měřiče zrychlení uvedené v položce 7A001 nebo 7A101, které jsou speciálně konstruované a vyvinuté jako snímače MWD (systém měření během vrtání) k užití při obslužných pracích u hlubinných vrtů. |Poznámka: Parametry bodu a)1. a a)2. jsou použitelné za každé z níže uvedených podmínek okolního prostředí: 1. náhodné vibrační zatížení o průměrné hodnotě 7,7 g rms (střední kvadratická hodnota) po dobu první půlhodiny při celkové době trvání zkoušky 1,5 hodiny ve směru každé ze tří kolmých os, přičemž náhodná vibrace má tyto parametry: a) stálá hodnota výkonového frekvenčního spektra (PSD) 0,04 g2/Hz ve frekvenčním intervalu od 15 do 1 000 Hz a |b) hodnota výkonového frekvenčního spektra (PSD) se zeslabuje s frekvencí od 0,04 g2/Hz do 0,01 g2/Hz ve frekvenčním intervalu od 1 000 do 2 000 Hz; 2. úhlové výchylky (vybočení a klopení) jsou prováděny při rychlosti alespoň +2,62 rad/s (150 °/s) nebo 3. v souladu s národními normami odpovídajícími podmínkám uvedeným výše v bodech 1 a 2. |Technické poznámky: 1. Bod a)2. se týká systémů, v nichž jsou INS a jiné nezávislé navigační nástroje zabudovány (vestavěny) do jediné jednotky za účelem zlepšení výkonu. 2. ,Kružnice stejné pravděpodobnosti‘ (CEP) – při kruhové normální distribuci poloměr kruhu obsahující 50 % jednotlivě prováděných měření nebo poloměr kruhu, v němž je 50% pravděpodobnost lokalizace. |LETECKÁ TECHNIKA A POHONNÉ SYSTÉMYI.A9. ZbožíČ. | Popis | Související položka z přílohy I nařízení (ES) č. 428/2009 |I.A9.001 | Svorníky s pyropatronou. |I.A9.002 | Spalovací motory (tj. axiální pístový motor nebo pístový rotační motor) konstruované nebo upravené pro pohon „letadel“ nebo „vzdušných dopravních prostředků lehčích než vzduch“ a jejich speciálně konstruované součásti. | - |I.A9.003 | Nákladní automobily, jiné než uvedené v položce 9A115, s více než jednou hnací nápravou a užitečným zatížením vyšším než 5 tun. Poznámka: Tato položka zahrnuje plošinové přívěsy a návěsy a jiná přípojná vozidla. | 9A115 |B. SOFTWAREČ. | Popis | Související položka z přílohy I nařízení (ES) č. 428/2009 |I.B.001 | Software potřebný pro vývoj, výrobu nebo užití položek uvedených v části A. (Zboží). |C. TECHNOLOGIEČ. | Popis | Související položka z přílohy I nařízení (ES) č. 428/2009 |I.C.001 | Technologie potřebná pro vývoj, výrobu nebo užití položek uvedených v části A. (Zboží). |[1] Úř. věst. L 322, 22.11.2006, s. 32.