               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.12.2020
            COM(2020) 856 final/2
            2020/0382(NLE)
            COM(2020) 856 final of 25.12.2020 downgraded on 26.12.2020.
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o uzavření Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé a Dohody mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací jménem Unie

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               ·Odůvodnění a cíle návrhu

               Dne 29. března 2017 oznámilo Spojené království Evropské radě na základě článku 50 Smlouvy o Evropské unii svůj záměr vystoupit z Evropské unie a z Evropského společenství pro atomovou energii.

               Dne 30. ledna 2020 po souhlasu Evropského parlamentu přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/135 o uzavření Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „dohoda o vystoupení“)
                  1
               . Dohoda o vystoupení vstoupila v platnost dne 1. února 2020 a stanoví přechodné období, během něhož se právo Unie uplatňuje na Spojené království a ve Spojeném království v souladu s uvedenou dohodou. Uvedené období skončí dnem 31. prosince 2020.

               Evropská rada ve svých pokynech ze dne 23. března 2018 znovu prohlásila, že Unie je odhodlána dosáhnout v budoucnu se Spojeným královstvím co možná nejbližšího partnerství. V souladu s uvedenými pokyny by se takové partnerství mělo vztahovat na obchodní i hospodářskou spolupráci, ale také na jiné oblasti, zejména pokud jde o boj proti terorismu a mezinárodní trestné činnosti, jakož i o bezpečnost, obranu a zahraniční politiku. Evropská rada uvedené pokyny stanovila za účelem celkového pojetí rámce budoucích vztahů, jež mělo být rozvedeno v politickém prohlášení, které mělo být připojeno k dohodě o vystoupení a na nějž měla tato dohoda odkazovat.

               Politické prohlášení, které bylo připojeno k dohodě o vystoupení, stanoví rámec budoucích vztahů mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím
                  2
                (dále jen „politické prohlášení“). V prohlášení se stanoví parametry „ambiciózního, rozsáhlého, hlubokého a flexibilního partnerství v oblasti obchodu a hospodářské spolupráce, s komplexní a vyváženou dohodou o volném obchodu jakožto ústřední složkou, a dále v oblasti vymáhání práva a trestního soudnictví, zahraniční politiky, bezpečnosti a obrany a v širších oblastech spolupráce“.

               Článek 184 dohody o vystoupení stanoví, že Unie a Spojené království mají vynaložit veškeré úsilí, aby v dobré víře a při plném respektování svých právních řádů podnikly kroky nezbytné k rychlému vyjednání dohod upravujících jejich budoucí vztah tak, jak je uvedeno v politickém prohlášení, a k provedení příslušných postupů nezbytných k ratifikaci nebo uzavření těchto dohod za účelem zajištění toho, aby se tyto dohody v co největším rozsahu použily od konce přechodného období.

               Dne 25. února 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU, Euratom) 2020/266
                  3
                o zmocnění k zahájení jednání se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o nové dohodě o partnerství. Vyjednavačem Unie byla jmenována Komise. Rozhodnutí Rady rovněž obsahovalo dodatek se směrnicemi pro jednání o novém partnerství se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska (dále jen „směrnice pro jednání“).

               Dne 24. prosince 2020 byla jednání dokončena a strany na úrovni hlavních vyjednavačů souhlasily s dohodou o obchodu a spolupráci a s Dohodou o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací (dále jen „dohoda o bezpečnosti informací“).

               Dohoda o bezpečnosti informací je doplňující dohodou k dohodě o obchodu a spolupráci a v souladu s článkem COMPROV.2 dohody o obchodu a spolupráci představuje nedílnou součást celkových dvoustranných vztahů mezi Unií a Spojeným královstvím, jak jsou upraveny dohodou o obchodu a spolupráci, a tvoří součást celkového rámce. Dohoda o bezpečnosti informací je spojena s dohodou o obchodu a spolupráci stejným datem použitelnosti a stejným ustanovením o ukončení.

               Souběžně s dohodou o obchodu a spolupráci a dohodou o bezpečnosti informací Komise vyjednala Dohodu mezi vládou Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a Evropským společenstvím pro atomovou energii o spolupráci v oblasti bezpečného a mírového využití jaderné energie. Doporučení pro rozhodnutí Rady o schválení uvedené dohody se předkládá společně s tímto návrhem v rámci odděleného postupu. Vedle uzavření dohody o spolupráci v oblasti bezpečného a mírového využití jaderné energie se uvedený postup vztahuje rovněž na uzavření dohody o obchodu a spolupráci, pokud jde o záležitosti spadající do působnosti Evropského společenství pro atomovou energii (zejména účast Spojeného království jako třetí země na výzkumném programu Euratomu a na činnostech evropské jaderné syntézy, včetně činností ITER, prostřednictvím jeho členství jako třetí země ve společném evropském podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy – Fusion for Energy).

               ·Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Jak pokyny Evropské rady ze dne 23. března 2018, tak politické prohlášení vyzvaly k úzkému partnerství mezi Unií a Spojeným královstvím.

               Jednáním o dohodě o obchodu a spolupráci a dohodě o bezpečnosti informací předcházelo uzavření dohody o vystoupení, která vstoupila v platnost dne 1. února 2020. Dohoda o vystoupení stanoví přechodné období, během něhož se právo Unie uplatňuje na Spojené království a ve Spojeném království v souladu s uvedenou dohodou. Toto přechodné období skončí dnem 31. prosince 2020. Cílem dohody o obchodu a spolupráci a dohody o bezpečnosti informací je upravit nový vztah mezi Unií a Spojeným královstvím, a zabránit tak významným narušením, k nimž by jinak mohlo v uvedeném vztahu dojít po skončení přechodného období.

               Dohoda o obchodu a spolupráci vytváří pevný základ pro vzájemně prospěšné a vyvážené partnerství mezi Unií a Spojeným královstvím. Rovněž odráží skutečnost, že Spojené království jako nečlenská země Unie nemá stejná práva ani nepožívá stejných výhod jako členská země.

               ·Soulad s ostatními politikami Unie

               Dohoda o obchodu a spolupráci a dohoda o bezpečnosti informací plně respektují Smlouvy a zachovávají integritu a autonomii právního řádu Unie. Tyto dohody nebudou vyžadovat, aby Unie měnila svá pravidla, předpisy nebo normy v žádné regulované oblasti. Podporují hodnoty, cíle a zájmy Unie a zajišťují soudržnost, účinnost a kontinuitu jejích politik a činností.

               Veškerý dovoz ze Spojeného království bude muset splňovat pravidla a předpisy Unie (např. technická pravidla a normy pro výrobky, sanitární nebo fytosanitární pravidla, předpisy o potravinách a bezpečnosti, zdravotní a bezpečnostní normy, ochrana životního prostředí, ochrana spotřebitele).

               Dohoda o obchodu a spolupráci obsahuje zvláštní hlavy o obchodu a normách rovných podmínek v oblasti práce, životního prostředí, boje proti změně klimatu a udržitelného rozvoje, které spojují hospodářskou část dohody o obchodu a spolupráci s obecnými cíli Unie v oblasti udržitelného rozvoje a specifickými cíli v oblasti práce, životního prostředí a změny klimatu.

               Účast Spojeného království na programech Unie bude plně respektovat základní právní akty vymezující programy a stávající předpisy Unie týkající se finančního řízení, jako je finanční nařízení.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí Rady o uzavření dohody je článek 217 Smlouvy o fungování EU. Tento právní základ je nejvhodnější vzhledem k široké oblasti působnosti zamýšleného partnerství.

               Procesněprávním základem je čl. 218 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování EU a čl. 218 odst. 8 druhý pododstavec Smlouvy o fungování EU. V čl. 218 odst. 6 Smlouvy o fungování EU je stanoveno uzavření na základě rozhodnutí Rady po obdržení souhlasu Evropského parlamentu. V čl. 218 odst. 8 druhém pododstavci Smlouvy o fungování EU je stanoveno jednomyslné hlasování v Radě. Kromě toho byl jako právní základ doplněn čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování EU, protože je vhodné, aby Rada zmocnila Komisi schválit jménem Unie určité změny dohody o obchodu a spolupráci, které mají být přijaty zjednodušeným postupem nebo orgánem zřízeným dohodou o obchodu a spolupráci.

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí Rady je proto článek 217 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 218 odst. 6 Smlouvy o fungování EU, čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování EU a čl. 218 odst. 8 druhý pododstavec Smlouvy o fungování EU.

               3.OSTATNÍ PRVKY

               ·Provádění orgány zřízenými podle dohody o obchodu a spolupráci

               Hlava III části první dohody o obchodu a spolupráci zřizuje Radu partnerství, jež bude dohlížet na dosažení cílů uvedené dohody a jakékoli doplňující dohody. Rada partnerství sestává ze zástupců Unie a Spojeného království na ministerské úrovni, kteří se budou scházet nejméně jednou ročně a budou dohlížet na provádění a uplatňování dohody o obchodu a spolupráci a jakékoli doplňující dohody, jako je dohoda o bezpečnosti informací, a usnadňovat je.

               Rada partnerství může přijímat rozhodnutí týkající se všech záležitostí, pro něž to dohoda o obchodu a spolupráci nebo jakákoli doplňující dohoda stanoví. Rada partnerství může přijímat rozhodnutí a vydávat doporučení pouze po vzájemné dohodě mezi Unií a Spojeným královstvím. V žádném případě nemůže omezit rozhodování na úrovni Unie. Unie a Spojené království mohou prostřednictvím Rady partnerství nebo specializovaných výborů rozhodnout o změně některých aspektů dohody o obchodu a spolupráci nebo jakékoli doplňující dohody pouze v případech v nich konkrétně stanovených. Pokud strany takové rozhodnutí schválí, vztahují se na ně jejich platné vnitřní požadavky a postupy.

               Radě partnerství budou při plnění jejích úkolů nápomocny výbor pro obchodní partnerství, jemuž budou nápomocny specializované výbory pro obchod a další specializované výbory.

               Dohodou o obchodu a spolupráci se zřizují tyto specializované výbory pro obchod:

               (a)specializovaný obchodní výbor pro zboží;

               (b)specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu;

               (c)specializovaný obchodní výbor pro sanitární a fytosanitární opatření;

               (d)specializovaný obchodní výbor pro technické překážky obchodu;

               (e)specializovaný obchodní výbor pro služby, investice a digitální obchod;

               (f)specializovaný obchodní výbor pro duševní vlastnictví;

               (g)specializovaný obchodní výbor pro zadávání veřejných zakázek;

               (h)specializovaný obchodní výbor pro regulační spolupráci;

               (i)specializovaný obchodní výbor pro rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj;

               (j)specializovaný obchodní výbor pro správní spolupráci v oblasti DPH a výběru daní, poplatků a cel.

               Dohodou o obchodu a spolupráci se zřizují tyto specializované výbory:

               (a)specializovaný výbor pro energetiku;

               (b)specializovaný výbor pro leteckou dopravu;

               (c)specializovaný výbor pro bezpečnost letectví;

               (d)specializovaný výbor pro silniční dopravu;

               (e)specializovaný výbor pro koordinaci sociálního zabezpečení;

               (f)specializovaný výbor pro rybolov;

               (g)specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci;

               (h)specializovaný výbor pro účast na programech Unie.

               Rada partnerství může zřídit nebo rozpustit specializované výbory pro obchod nebo další specializované výbory a výbor pro obchodní partnerství může zřídit nebo rozpustit specializované výbory pro obchod.

               Dohoda o obchodu a spolupráci rovněž stanoví úlohu Rady partnerství a specializovaných výborů při řešení sporů, jíž se zabývá hlava I části šesté dohody o obchodu a spolupráci.

               ·Provádění a uplatňování dohody o obchodu a spolupráci v Unii

               V souladu s čl. 216 odst. 2 Smlouvy o fungování EU jsou dohody uzavřené Unií závazné pro orgány Unie i pro členské státy.

               Je vhodné zmocnit Komisi, aby podle čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování EU schválila jménem Unie určité změny dohody o obchodu a spolupráci, které mají být přijaty zjednodušeným postupem nebo orgánem zřízeným dohodou o obchodu a spolupráci. Takové změny se týkají těchto ustanovení dohody o obchodu a spolupráci:

               –čl. TBT.9 odst. 4, 5 a 8 [Spolupráce v oblasti dozoru nad trhem a bezpečnosti nepotravinářských výrobků a souladu s předpisy], pokud jde o stanovení nebo změny ujednání pro pravidelnou výměnu informací mezi stranami, jak je stanoveno v přílohách [TBT-XX] a [TBT-ZZ],

               –čl. 2 odst. 3 [Definice produktů, enologické postupy a ošetření] a čl. 3 odst. 3 [Požadavky na certifikaci při dovozu na příslušná území stran] přílohy TBT-5 [Obchod s vínem], pokud jde o změny dodatků k uvedené příloze,

               –čl. 1 odst. 2 [Cíl a oblast působnosti] přílohy TBT-4 [Ekologické produkty], pokud jde o změny dodatků k uvedené příloze,

               –článku 11 [Změny dodatků] přílohy TBT-2 [Léčivé přípravky], pokud jde o změny dodatků k uvedené příloze,

               –článku PPROC.18 [Změna oddílu B přílohy ANNEX.PPROC-1] ohledně změn oddílu B přílohy PPROC-1 o závazcích v oblasti přístupu na trh;

               –článku AVSAF.12 [Přijetí a změny příloh této kapitoly], pokud jde o změny přílohy AVSAF-1 nebo příloh, jak je stanoveno v čl. AVSAF.3 odst. 2 [Oblast působnosti a provádění],

               –čl. LAW.EUROPOL.48 odst. 3 [Formy trestné činnosti], pokud jde o změny přílohy LAW-3, v níž se mění seznam forem trestné činnosti spadajících podle práva Unie do působnosti Europolu,

               –čl. LAW.EUROJUST.63 odst. 3 [Formy trestné činnosti], pokud jde o změny přílohy LAW-4, v níž se mění seznam forem trestné činnosti spadajících podle práva Unie do působnosti Eurojustu,

               –článku SSC.68 [Změny] Protokolu o koordinaci sociálního zabezpečení, pokud jde o změny kterékoli z příloh nebo dodatků Protokolu o koordinaci sociálního zabezpečení.

               Komise by měla o výše uvedených navrhovaných změnách předem informovat Radu. Rada se může proti uvedeným navrhovaným změnám vyslovit blokační menšinou v Radě v souladu s čl. 16 odst. 4 Smlouvy o EU. V takovém případě musí Komise navrhované změny jménem Unie zamítnout, aniž je dotčena možnost následně předložit Radě návrh v souladu s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.

               Komise by rovněž měla být oprávněna podle čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování EU schválit jménem Unie postoj, který má být zaujat k těmto změnám dohody o obchodu a spolupráci, s výhradou předchozího informování Rady o této skutečnosti:

               –změna prahu, pod nímž se nepoužije kapitola třetí o kontrole subvencí hlavy XI dílu prvního části druhé dohody o obchodu a spolupráci, jak je stanoveno v čl. LPFOFCSD.3.2 odst. 4 [Oblast působnosti a výjimky] a čl. LPFOFCSD.3.3 odst. 3 [Služby veřejného hospodářského zájmu], a pokud jde o práh, pod nímž se nepoužije povinnost transparentnosti, jak je stanoveno v čl. LPFOFCSD.3.3 odst. 2 [Služby veřejného hospodářského zájmu].

               Aby mohla Unie včas reagovat v případě, že příslušné podmínky již nejsou plněny, měla by být Komise také zmocněna přijímat určitá rozhodnutí o pozastavení výhod poskytnutých Spojenému království podle přílohy o ekologických produktech a přílohy o léčivých přípravcích. Než takové rozhodnutí přijme, měla by Komise informovat zástupce členských států, kteří mohou vůči postoji Komise vznést námitky jakožto blokační menšina. Komise by rovněž měla být zmocněna stejným postupem přijmout jakákoli další prováděcí pravidla nezbytná k účinnému provedení uvedených příloh.

               Kromě toho, aby bylo zaručeno dodržování povinností vyplývajících z dohody o obchodu a spolupráci, jsou k dispozici důkladné donucovací mechanismy. V dohodě o obchodu a spolupráci je stanoveno, že strany mohou na ochranu svých zájmů přijmout rychlá, autonomní a operativní opatření, mimo jiné zejména v oblastech rovných podmínek (tj. vyrovnávací opatření, nápravná opatření) a rybolovu (tj. kompenzační opatření, nápravná opatření) a obecněji i v případech vážných hospodářských, společenských nebo environmentálních obtíží odvětvové nebo regionální povahy.

               Je důležité, aby Unie byla plně schopna tato donucovací opatření zavést rychle a účinně. Za tímto účelem by měla být Komise zmocněna pozastavit povinnosti vyplývající z dohody o obchodu a spolupráci v souladu s článkem GOODS.19 o opatřeních v případě porušení nebo obcházení celních předpisů, článkem LPFOFCSD.3.12 o nápravných opatřeních v oblasti rovných podmínek, článkem ROAD.11 o nápravných opatřeních v silniční dopravě, článkem AIRTRN.8 o odmítnutí, zrušení, pozastavení nebo omezení provozní licence v letecké dopravě, článkem FISH.14 o nápravných opatřeních v oblasti rybolovu, článkem FISH.9 o kompenzačních opatřeních v případě odepření nebo omezení přístupu, články UNPRO.3.1 a UNPRO.3.20 o pozastavení a ukončení účasti Spojeného království na programu Unie a článkem INST.24 o dočasných nápravných opatřeních nebo přijmout vhodná ochranná opatření v souladu s článkem INST.36.

               V souladu se Smlouvami bude Komise jednat rovněž jménem Unie ve všech fázích postupu řešení sporů podle hlavy I části šesté dohody o obchodu a spolupráci.

               ·Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhů dohod

               Široká a ambiciózní spolupráce mezi Unií a Spojeným královstvím, kterou předpokládá dohoda o obchodu a spolupráci, odráží závěry a pokyny Evropské rady ze dne 23. března 2018 a vychází z politického prohlášení.

               Dohoda o obchodu a spolupráci představuje jeden celek obsahující čtyři hlavní složky:

               –obecná a institucionální ujednání,

               –hospodářská ujednání (včetně ustanovení o obchodu a zárukách rovných podmínek),

               –ujednání o spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci v trestních věcech,

               –ustanovení o řešení sporů, základních hodnotách a ochranných opatřeních.

               Základem zamýšleného partnerství je uznání demokracie, právního státu a lidských práv a rovněž boj proti změně klimatu a proti šíření zbraní hromadného ničení. Porušení kteréhokoli z těchto podstatných prvků stranám umožňuje provádění dohody o obchodu a spolupráci nebo jakékoli doplňující dohody zcela nebo částečně ukončit nebo pozastavit. Strany rovněž potvrzují svůj závazek zajistit vysokou úroveň ochrany osobních údajů.

               Oblast působnosti dohody o obchodu a spolupráci je ucelená. Zahrnuje oblasti zájmu uvedené v politickém prohlášení: obchod a hospodářskou spolupráci, spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci v trestních věcech, účast na programech Unie a tematické oblasti spolupráce. Dohoda o obchodu a spolupráci nezahrnuje ujednání o spolupráci v oblasti zahraniční politiky, vnější bezpečnosti a obrany vzhledem k postoji Spojeného království taková ujednání do dohody o obchodu a spolupráci nevyjednat ani nezahrnout. Dohoda o obchodu a spolupráci respektuje autonomii rozhodovacích pravomocí Unie a její právní řád, integritu jejího jednotného trhu a celní unie a nedělitelnost čtyř svobod pohybu (osob, zboží, služeb a kapitálu). Zahrnuje nejen volný obchod se zbožím a službami, ale také způsoby, jak zabránit narušením a nekalým konkurenčním výhodám. Dohoda o obchodu a spolupráci odráží skutečnost, že Spojené království opouští unijní systém společných pravidel, dozoru a donucovacích mechanismů, a proto již nemůže požívat výhod plynoucích z členství nebo jednotného trhu.

               Dohoda o obchodu a spolupráci vytváří celkový správní rámec pokrývající všechny oblasti spolupráce podle dohody o obchodu a spolupráci a podle jakékoli doplňující dohody, jako je dohoda o bezpečnosti informací, přičemž jsou zahrnuty některé úpravy s cílem reagovat na odůvodněné odvětvové potřeby.

               Aby bylo zaručeno dodržování povinností vyplývajících z dohody o obchodu a spolupráci, jsou k dispozici důkladné donucovací mechanismy. Dohoda o obchodu a spolupráci předpokládá, že strany mohou na ochranu svých zájmů přijmout rychlá, autonomní a operativní opatření, mimo jiné zejména v oblastech rovných podmínek (tj. vyrovnávací opatření, nápravná opatření) a rybolovu (tj. kompenzační opatření, nápravná opatření) a obecněji i v případech vážných hospodářských, společenských nebo environmentálních obtíží odvětvové nebo regionální povahy.

               Pokud jde o územní působnost, dohoda o obchodu a spolupráci se ve vztahu k Unii vztahuje na území, na něž se vztahují Smlouvy, a ve vztahu ke Spojenému království, na území Spojeného království. Dohoda o obchodu a spolupráci se rovněž omezeně vztahuje na britské Normanské ostrovy a ostrov Man, pokud jde o obchod se zbožím a přístup do vod. V souladu s prohlášeními obsaženými v zápisu z jednání Evropské rady ze dne 25. listopadu 2018 a se směrnicemi Rady pro jednání se dohoda o obchodu a spolupráci nevztahuje na Gibraltar.

               Dohoda o obchodu a spolupráci sestává ze sedmi částí (dále rozdělených do dílů, hlav, kapitol a oddílů), tří protokolů a několika příloh:

               Část první (Společná a institucionální ustanovení) obsahuje obecná ustanovení, zásady výkladu dohody o obchodu a spolupráci a definice a definice a institucionální rámec.

               Část první obsahuje ustanovení o správě a provádění dohody o obchodu a spolupráci a zřizuje společné správní orgány (Rada partnerství, výbor pro obchodní partnerství, specializované výbory pro obchod a další specializované výbory).

               Správní ustanovení objasňují, jak bude dohoda o obchodu a spolupráci prováděna a kontrolována. Byla koncipována tak, aby byla flexibilní a přizpůsobitelná specifickým potřebám, které mohou v různých oblastech nastat. S ohledem na oblast působnosti a komplexnost dohody o obchodu a spolupráci trvala Unie na jediném správním rámci zahrnujícím celou dohodu. To poskytuje právní jistotu podnikům, spotřebitelům a občanům a zároveň zabraňuje vzniku četných paralelních struktur a vytváření další byrokracie.

               Na provádění dohody bude dohlížet Rada partnerství. Rada partnerství se skládá ze zástupců Unie a Spojeného království na ministerské úrovni a bude se scházet v různých složeních v závislosti na dané záležitosti. Bude fórem, na němž budou strany projednávat jakékoli otázky, které by mohly vyvstat, a bude mít pravomoc přijímat po vzájemné dohodě závazná rozhodnutí. Při její práci jí budou nápomocny výbor pro obchodní partnerství, specializované výbory pro obchod a další specializované výbory.

               Část druhá (Obchod, doprava, rybolov a další ujednání) zahrnuje šest dílů:

               –Díl první: Obchod, sestávající z dvanácti hlav: hlava I (Obchod se zbožím), hlava II (Služby a investice), hlava III (Digitální obchod), hlava IV (Pohyb kapitálu, platby, převody a dočasná ochranná opatření), hlava V (Duševní vlastnictví), hlava VI (Zadávání veřejných zakázek), hlava VII (Malé a střední podniky), hlava VIII (Energetika), hlava IX (Transparentnost), hlava X (Osvědčené regulační postupy a spolupráce v oblasti regulace), hlava XI (Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj), hlava XII (Výjimky).

               –Díl druhý: Letectví, sestávající z dvou hlav: hlava I (Letecká doprava) a hlava II (Bezpečnost letectví).

               –Díl třetí: Silniční přeprava, sestávající z dvou hlav: hlava I (Silniční přeprava zboží) a hlava II (Silniční přeprava cestujících).

               –Díl čtvrtý: Koordinace sociálního zabezpečení a víza pro krátkodobé pobyty.

               –Díl pátý: Rybolov.

               –Díl šestý: Ostatní ustanovení.

               Jak vyplývá z jejích dílů a hlav, část druhá se týká obchodu se zbožím a službami a široké škály dalších oblastí hospodářské a širší spolupráce, jako jsou investice, hospodářská soutěž, daňová transparentnost, energetika, letecká a silniční doprava, nediskriminace, pokud jde o určitá ujednání o mobilitě a koordinaci sociálního zabezpečení, a rybolov.

               Část druhá stanoví moderní a udržitelnou obchodní politiku. Obě strany se zavazují dodržovat společné vysoké normy v oblastech, jako jsou pracovní a sociální normy, ochrana životního prostředí, boj proti změně klimatu, včetně stanovení ceny uhlíku, a příslušné normy proti vyhýbání se daňovým povinnostem a pro daňovou transparentnost
                  4
               . Obsahuje rovněž zásady týkající se subvencí, které mají oběma stranám zabránit v poskytování subvencí, které mají podstatný vliv na obchod nebo investice mezi stranami. Tyto dohodnuté normy a zásady jsou spojeny s vnitrostátními donucovacími mechanismy a mechanismy řešení sporů s cílem zajistit, aby si podniky z EU a Spojeného království konkurovaly za rovných podmínek. Část druhá předpokládá, že každá strana může přijmout vhodná jednostranná opatření, aby se chránila před dopady na obchod nebo investice v důsledku subvencí nebo před významnými rozdíly v příslušných systémech kontroly subvencí nebo v příslušné úrovni sociální ochrany, ochrany pracovní síly, životního prostředí nebo klimatu.

               Pokud jde o obchod se zbožím, ustanovení části druhé jdou nad rámec nedávných dohod EU o volném obchodu s partnery, jako je Kanada nebo Japonsko, protože stanoví nulové celní sazby a nulové kvóty na veškeré zboží. Aby mohly podniky těchto výjimečných preferencí využívat, musí zajistit, aby jejich výrobky pocházely z Unie nebo ze Spojeného království. Tato „pravidla původu“ jsou zásadní pro zajištění integrity trhu Unie. Dohoda o obchodu a spolupráci rovněž usnadní, pokud to umožňuje celní kodex Unie, celní formality, které se vztahují na jakoukoli třetí zemi mimo celní unii. Rovněž odstraní zbytečné technické překážky obchodu a současně zajistí, aby veškeré zboží Spojeného království vstupující do Unie v plném rozsahu splňovalo přísné regulační normy Unie, včetně norem kvality potravin (např. sanitárních a fytosanitárních norem) a bezpečnosti výrobků.

               Rovněž byla dohodnuta značná míra otevřenosti obchodu se službami, která jde nad rámec základních ustanovení Všeobecné dohody WTO o obchodu službami (GATS), přičemž je zároveň zohledněna skutečnost, že Spojené království již nepožívá výhod volného pohybu osob, a tudíž svobody poskytovat služby. Poskytovatelé služeb ze Spojeného království, kteří chtějí nabízet služby v Unii, budou muset v Unii splnit všechny příslušné regulační požadavky, avšak v uvedených oblastech, na něž se vztahuje dohoda o obchodu a spolupráci, s nimi nebude zacházeno méně příznivě než s provozovateli z Unie, a naopak
                  5
               . Investoři ze Spojeného království mohou rovněž v Unii zřídit právní subjekty, aby mohli nabízet služby na celém jednotném trhu, a naopak. Dohoda obsahuje rámec pro budoucí jednání o dohodách o uznávání v souvislosti s odbornými kvalifikacemi.

               Dohoda o obchodu a spolupráci obsahuje ustanovení zaměřená na usnadnění digitálního obchodu formou odstranění neopodstatněných překážek a na zajištění otevřeného, bezpečného a důvěryhodného online prostředí pro podniky a spotřebitele, společně s vysokými standardy ochrany osobních údajů. Dohoda obsahuje rovněž ustanovení zaručující ochranu práv duševního vlastnictví. Dále obsahuje ustanovení o vzájemných příležitostech na trzích obou stran s veřejnými zakázkami a o normách pro zadávání veřejných zakázek, která jdou nad rámec jejich závazků vyplývajících z Dohody WTO o vládních zakázkách.

               Pokud jde o energetiku, jelikož se Spojené království již nebude účastnit jednotného trhu s elektřinou a obchodních platforem EU, vytváří dohoda o obchodu a spolupráci nový rámec pro dvoustrannou spolupráci v oblasti energetiky, jejímž cílem je zajistit nákladově efektivní, čisté a bezpečné dodávky energie, které jsou nezbytné pro fungování obou ekonomik, zavést nové mechanismy spolupráce v oblasti obnovitelné energie, zejména v Severním moři, a řešit změnu klimatu. Součástí dohody jsou rovněž hmotněprávní ustanovení o rovných podmínkách a liberalizaci, včetně podmínek subvencí v odvětví energetiky. Stejně jako v ostatních oblastech nereprodukují ustanovení o energetice pro Spojené království plné výhody jednotného trhu, s přihlédnutím k jeho statusu třetí země.

               Pokud jde o dopravu, dohoda o obchodu a spolupráci stanoví nepřetržité a udržitelné spojení formou letecké a silniční dopravy při současném respektování integrity jednotného trhu. Obsahuje ustanovení, která mají zajistit, aby hospodářská soutěž mezi provozovateli z Unie a ze Spojeného království probíhala za rovných podmínek, aby nebyla ohrožena práva cestujících a bezpečnost dopravy.

               Část druhá rovněž obsahuje rámec pro společné a udržitelné řízení rybích populací ve vodách Unie a Spojeného království. Spojené království jakožto nezávislý pobřežní stát bude mít kontrolu nad svými vodami a bude moci dále rozvíjet britský rybolov, avšak evropští rybáři budou mít do vod Spojeného království i nadále přístup pro výkon svých rybolovných činností.

               Část třetí (Spolupráce v oblasti prosazování práva a justiční spolupráce v trestních věcech) stanoví rámec pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci v trestních věcech. Uznává potřebu silné spolupráce mezi vnitrostátními policejními a justičními orgány a také institucemi a jinými subjekty Unie, zejména v oblasti boje proti přeshraniční trestné činnosti a terorismu a jejich stíhání.

               Část třetí se týká těchto klíčových oblastí:

               –Výměna údajů: ujednání pro včasnou, účinnou a účelnou výměnu údajů o cestujících v letecké dopravě (tzv. jmenná evidence cestujících neboli PNR) a údajů o DNA, otiscích prstů a registraci vozidel (tzv. „prümské údaje“, které dosud nebyly mezi Unií a třetí zemí mimo schengenský prostor vyměňovány), informací z rejstříku trestů a operativních informací – jakožto doplněk k mezinárodním kanálům, jako je Interpol.

               –Europol a Eurojust: účinná spolupráce mezi Spojeným královstvím a Europolem a Eurojustem v souladu s pravidly pro spolupráci se třetími zeměmi stanovenými v právních předpisech Unie.

               –Předávání: umožnění rychlého předávání pachatelů trestné činnosti mezi členskými státy Unie a Spojeným královstvím prostřednictvím zjednodušených postupů, přísných lhůt, důkladných ochranných opatření (včetně vhodných důvodů pro odmítnutí předání), procesních práv a soudní kontroly.

               –Vzájemná pomoc: ujednání pro usnadnění a doplnění úmluv Rady Evropy v trestních věcech, např. prostřednictvím zjednodušených postupů, lhůt a technologických infrastruktur, v široké škále opatření včetně zmrazení a konfiskace majetku.

               –Boj proti praní peněz: ustanovení o spolupráci v boji proti praní peněz a financování terorismu.

               Část třetí uznává status Spojeného království jako nečlena Unie mimo schengenský prostor. Spojené království již například nebude mít přímý přístup v reálném čase k citlivým databázím Unie, které podporují prostor svobody, bezpečnosti a práva Unie, protože tento přístup je poskytován pouze členským státům a velmi úzce přidruženým zemím, které akceptují všechny doprovodné povinnosti.

               Úzká a ucelená policejní a justiční spolupráce je podpořena zárukami respektování zásad demokracie a právního státu, účinné ochrany základních práv a svobod jednotlivců, včetně práv a svobod zakotvených v Evropské úmluvě o lidských právech, a jejich účinným zajištěním na vnitrostátní úrovni a rovněž závazky obou stran dodržovat vysokou úroveň norem ochrany údajů. To byl obzvláště důležitý požadavek ze strany Unie s cílem zajistit, aby byla chráněna jak bezpečnost, tak základní práva jejích občanů. Část třetí rovněž obsahuje zvláštní ustanovení o pozastavení spolupráce v případě závažných a systémových nedostatků při zajišťování kteréhokoli z těchto ochranných opatření a zvláštní mechanismus pro řešení sporů.

               Část čtvrtá (Tematická spolupráce) obsahuje dvě hlavy: hlavu I: Zdravotní bezpečnost a hlavu II: Kybernetická bezpečnost. Část čtvrtá obsahuje ustanovení o spolupráci mezi stranami v otázkách zdravotní bezpečnosti a kybernetické bezpečnosti, mimo jiné prostřednictvím dočasné a omezené účasti Spojeného království v řadě struktur Unie, a to pouze na základě výzvy Unie a za předpokladu, že vyvstanou specifické společné hrozby.

               Část pátá (Účast na programech Unie, řádné finanční řízení a finanční ustanovení) obsahuje ustanovení o pokračující účasti Spojeného království jako třetí země v řadě stěžejních programů Unie s výhradou poskytnutí finančního příspěvku Spojeného království do rozpočtu Unie. Přesný seznam těchto programů později přijme specializovaný výbor pro účast na programech Unie. Kromě toho může specializovaný výbor pro účast na programech Unie rovněž sestavit seznam služeb poskytovaných prostřednictvím provádění programů Unie, k nimž může mít Spojené království přístup.

               Právní základy (základní akty) programů a činností Unie, kterých se Spojené království může účastnit, dosud nebyly přijaty. Mezi Spojeným královstvím a Unií však panuje obecná shoda o tom, kterých programů a za jakých zvláštních podmínek se Spojené království může účastnit, s výhradou splnění podmínek stanovených v konečných právních základech. Společné prohlášení připojené k dohodě o obchodu a spolupráci proto poskytuje rámec pro protokoly, které k uvedené dohodě připojí specializovaný výbor pro účast na programech Unie, až budou právní základy uvedených programů přijaty.

               Část šestá (Řešení sporů a horizontální ustanovení) obsahuje tři hlavy: hlavu I (Řešení sporů), hlavu II (Základ spolupráce) a hlavu III (Plnění povinností a ochranná opatření).

               Pokud jde o řešení sporů, dojde-li k neshodě a strany nemohou nalézt společné řešení, dohoda o obchodu a spolupráci stanoví, že lze zřídit nezávislý rozhodčí soud, který danou záležitost urovná prostřednictvím závazného rozhodnutí. Tento mechanismus řešení sporů se vztahuje na většinu oblastí dohody o obchodu a spolupráci, včetně rovných podmínek a rybolovu. Doprovázejí jej důvěryhodné a důkladné mechanismy donucování a dodržování, včetně možnosti pozastavit povinnosti žalující strany stanovené dohodou o obchodu a spolupráci, např. znovu zavést cla a/nebo kvóty. Dále bude každá strana za určitých podmínek moci zavést odvetná opatření, kdykoliv jedna strana poruší rozhodnutí rozhodčího soudu. Například přetrvávající porušení jednou stranou, které se týká určitého hospodářského odvětví, umožní druhé straně přijmout odvetná opatření v jiných hospodářských odvětvích. Každá strana může rovněž jednostranně přijmout vhodná ochranná opatření v případech vážných hospodářských, společenských nebo environmentálních obtíží odvětvové nebo regionální povahy.

               Část sedmá (Závěrečná ustanovení) obsahuje závěrečná ustanovení, včetně ustanovení o vstupu v platnost, přezkumu a ukončení dohody o obchodu a spolupráci.

               Dva protokoly stanoví správní spolupráci a boj proti podvodům v oblasti daně z přidané hodnoty, vzájemnou pomoc při vymáhání pohledávek vyplývajících z daní, poplatků a cel a vzájemnou správní pomoc v celních záležitostech.

               Protokol o koordinaci sociálního zabezpečení stanoví řadu opatření v oblasti koordinace sociálního zabezpečení, jejichž cílem je ochrana nároků na sociální zabezpečení občanů EU a státních příslušníků Spojeného království, kteří se od 1. ledna 2021 budou nacházet v přeshraniční situaci zahrnující Spojené království a EU. Rovněž jsou chráněni státní příslušníci třetích zemí, osoby bez státní příslušnosti a uprchlíci. Pokrývá širokou škálu dávek, včetně starobních a pozůstalostních důchodů, pohřebného, dávek v nemoci, dávek v mateřství / otcovských dávek souvisejících s narozením dítěte, dávek při pracovních úrazech nebo předdůchodových dávek. Protokol zajišťuje, aby ujednání o koordinaci sociálního zabezpečení, která jsou v něm stanovena, byla založena na zásadě nediskriminace mezi členskými státy Unie.

               Dohoda o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací stanoví pravidla a postupy pro výměnu utajovaných a neutajovaných citlivých informací. V souladu s ostatními dohodami o bezpečnosti informací, které Unie uzavřela s jinými třetími zeměmi, zajišťuje dohoda o bezpečnosti informací bezpečné nakládání s citlivými informacemi na základě zásady souhlasu původce před poskytnutím vyměňovaných informací. Dohoda o bezpečnosti informací se použije ode dne použitelnosti dohody o obchodu a spolupráci, nebo ode dne, kdy se strany navzájem informovaly o tom, že splnily své příslušné vnitřní požadavky a postupy pro poskytování utajovaných informací podle uvedené dohody, podle toho, co nastane později.

               2020/0382 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o uzavření Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé a Dohody mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací jménem Unie

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 6 a 7 a odst. 8 druhým pododstavcem této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               s ohledem na souhlas Evropského parlamentu
                  6
               ,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dne [DATUM] přijala Rada rozhodnutí Rady (EU) … o podpisu Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé (dále jen „dohoda o obchodu a spolupráci“) a Dohody mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací (dále jen „dohoda o bezpečnosti informací“) jménem Unie.

               (2)Dohoda o obchodu a spolupráci stanoví základ pro široký vztah mezi Unií a Spojeným královstvím zahrnující vzájemná práva a povinnosti, společná opatření a zvláštní postupy. Dohoda o bezpečnosti informací je doplňující dohodou k dohodě o obchodu a spolupráci a je s ní neoddělitelně spojena, zejména pokud jde o její datum použitelnosti a ukončení. Rozhodnutí o podpisu dohody o obchodu a spolupráci a dohody o bezpečnosti informací (dále jen „dohody“) by proto mělo vycházet z právního základu pro přidružení, který Unii umožňuje činit závazky ve všech oblastech, na něž se vztahují Smlouvy.

               (3)Je vhodné vymezit způsoby zastoupení Unie v Radě partnerství a ve výborech zřízených dohodou o obchodu a spolupráci. Jak je stanoveno v čl. 17 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), Komise má zastupovat Unii a vyjadřovat postoje Unie stanovené Radou v souladu se Smlouvami. Rada má podle čl. 16 odst. 1 Smlouvy o EU vykonávat funkce vymezování politik a koordinace tím, že stanoví postoje, jež mají být jménem Unie zaujaty v Radě partnerství a ve výborech zřízených dohodou o obchodu a spolupráci. Kromě toho, pokud jsou Rada partnerství a výbory zřízené dohodou o obchodu a spolupráci vyzvány k přijetí aktů s právními účinky, mají být stanoveny postoje, jež mají být jménem Unie v těchto orgánech zaujaty, postupem podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.

               (4)Jeden či více členských států může požádat, aby byl zástupce Komise na zasedání Rady partnerství a dalších společných orgánů zřízených dohodou doprovázen v rámci delegace Unie zástupcem daného členského státu či států.

               (5)Je vhodné zmocnit Komisi, aby podle čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování EU schválila jménem Unie určité změny dohody o obchodu a spolupráci, které mají být přijaty zjednodušeným postupem nebo orgánem zřízeným dohodou o obchodu a spolupráci v souladu s ustanoveními uvedené dohody. Měl by být stanoven postup pro konzultace s Radou o těchto změnách.

               (6)Aby mohla Unie včas reagovat v případě, že příslušné podmínky již nejsou plněny, měla by být Komise také zmocněna přijímat určitá rozhodnutí o pozastavení výhod poskytnutých Spojenému království podle přílohy TBT-4 [o ekologických produktech] a přílohy TBT-2 [o léčivých přípravcích]. Než takové rozhodnutí přijme, měla by Komise informovat zástupce členských států, kteří mohou vůči postoji Komise vznést námitky jakožto blokační menšina. Komise by rovněž měla být zmocněna stejným postupem přijmout jakákoli další prováděcí pravidla nezbytná k účinnému provedení uvedených příloh.

               (7)Aby Unie mohla přijmout rychlá a účinná opatření na ochranu svých zájmů v souladu s dohodou o obchodu a spolupráci a dokud nebude přijat a v Unii nevstoupí v platnost zvláštní právní akt upravující přijetí nápravných opatření podle dohody o obchodu a spolupráci, by Komise měla být zmocněna přijmout nápravná opatření, jako například pozastavení povinností vyplývajících z dohody o obchodu a spolupráci nebo jakékoli doplňující dohody, v případech porušení určitých ustanovení dohody o obchodu a spolupráci nebo nesplnění určitých podmínek, zejména v oblastech obchodu se zbožím, rovných podmínek, silniční dopravy, letecké dopravy, rybolovu a programů Unie, jak jsou vymezeny v dohodě o obchodu a spolupráci, a přijmout vhodná nápravná opatření, vyrovnávací opatření a protiopatření.

               (8)Kdykoli má Unie přijmout opatření za účelem dosažení souladu s ustanoveními dohod, je potřeba tato opatření přijmout v souladu s ustanoveními Smluv při dodržení mezí pravomocí svěřených jednotlivým orgánům. Je tedy na Komisi, aby Spojenému království poskytovala informace a oznámení požadované v dohodách, s výjimkou případů, kdy dohody odkazují na jiné konkrétní orgány, instituce a subjekty Unie, a aby konzultovala se Spojeným královstvím konkrétní záležitosti. Komisi rovněž přísluší zastupovat Unii před rozhodčím soudem, pokud je spor předložen k rozhodčímu řízení v souladu s dohodou o obchodu a spolupráci.

               (9)Připomíná se, že v souladu se směrnicemi pro jednání ze dne 25. února 2020 územní působnost dohody o obchodu a spolupráci uzavřené mezi Unií a Spojeným královstvím nezahrnuje Gibraltar. Tím není vyloučena možnost, aby byly mezi Unií a Spojeným království uzavřeny samostatné dohody, pokud jde o Gibraltar, v souladu s prohlášením Evropské rady a Evropské komise obsaženém v zápisu z jednání Evropské rady ze dne 25. listopadu 2018.

               (10)Pokud jde o záležitosti spadající do působnosti Evropského společenství pro atomovou energii, podléhá uzavření dohody o obchodu a spolupráci oddělenému postupu.

               (11)Dohody by měly být schváleny jménem Unie,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Dohoda o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé se jménem Unie schvaluje, pokud jde o záležitosti nespadající do působnosti Evropského společenství pro atomovou energii.

               Dohoda mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací se jménem Unie schvaluje.

               Znění těchto dohod se připojují k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné učinit jménem Unie oznámení uvedená v těchto ustanoveních:

               (a)pokud jde o dohodu o obchodu a spolupráci:

               –článek LAW.OTHER.134 [Oznámení],

               –článek FINPROV.11 [Vstup v platnost],

               –článek SSC.11 Protokolu o koordinaci sociálního zabezpečení;

               (b)pokud jde o dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací:

               –čl. 19 odst. 1 a 2.

               Článek 3

               1.Komise při zastupování Unie v orgánech zřízených dohodou o obchodu a spolupráci včas informuje Radu o diskusích a výsledku zasedání a o aktech přijatých písemným postupem a na požádání poskytne zápisy a další dokumenty týkající se těchto zasedání nebo postupu. Komise rovněž v příslušném případě informuje Evropský parlament.

               2.Během prvních pěti let po vstupu dohody o obchodu a spolupráci v platnost předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě o provádění a uplatňování dohody o obchodu a spolupráci každoročně zprávu.

               Článek 4

               1.Komise je zmocněna schvalovat jménem Unie změny dohody o obchodu a spolupráci, které mají být přijaty Radou partnerství nebo případně specializovanými výbory, v souladu s těmito ustanoveními uvedené dohody:

               (a)čl. TBT.9 odst. 4, 5 a 8 [Spolupráce v oblasti dozoru nad trhem a bezpečnosti nepotravinářských výrobků a souladu s předpisy], pokud jde o stanovení nebo změny ujednání pro pravidelnou výměnu informací mezi stranami, jak je stanoveno v přílohách [TBT-XX] a [TBT-ZZ];

               (b)čl. 2 odst. 3 [Definice produktů, enologické postupy a ošetření] a čl. 3 odst. 3 [Požadavky na certifikaci při dovozu na příslušná území stran] přílohy TBT-5 [Obchod s vínem], pokud jde o změny dodatků k uvedené příloze;

               (c)čl. 1 odst. 2 [Cíl a oblast působnosti] přílohy TBT-4 [Ekologické produkty], pokud jde o změny dodatků k uvedené příloze;

               (d)článek 11 [Změny dodatků] přílohy TBT-2 [Léčivé přípravky], pokud jde o změny dodatků k uvedené příloze;

               (e)článek PPROC.18 [Změna oddílu B přílohy ANNEX.PPROC-1], pokud jde o změny oddílu B přílohy PPROC-1 o závazcích v oblasti přístupu na trh;

               (f)článek AVSAF.12 [Přijetí a změny příloh této kapitoly], pokud jde o změny přílohy AVSAF-1 nebo jiných příloh, jak je stanoveno v uvedeném článku;

               (g)čl. LAW.EUROPOL.48 odst. 3 [Formy trestné činnosti], pokud jde o změny PŘÍLOHY LAW-3, v níž se mění seznam forem trestné činnosti spadajících podle práva Unie do působnosti Europolu;

               (h)čl. LAW.EUROJUST.63 odst. 3 [Formy trestné činnosti], pokud jde o změny PŘÍLOHY LAW-4, v níž se mění seznam forem trestné činnosti spadajících podle práva Unie do působnosti Eurojustu;

               (i)článek SSC.68 [Změny] Protokolu o koordinaci sociálního zabezpečení, pokud jde o změny kterékoli z příloh nebo dodatků Protokolu o koordinaci sociálního zabezpečení.

               2.Komise navrhované změny uvedené v odstavci 1 před jejich schválením předloží Radě.

               Komise uvedené navrhované změny schválí jménem Unie, pokud se proti nim do jednoho měsíce po jejich předložení Komisí Radě nevysloví počet členských států tvořících v Radě blokační menšinu v souladu s čl. 16 odst. 4 Smlouvy o EU. V případě existence takové námitky Komise navrhované změny odmítne jménem Unie.

               3.Komise schválí jménem Unie změny dohody o obchodu a spolupráci, které mají být přijaty Radou partnerství nebo případně specializovanými výbory, v souladu s těmito ustanoveními uvedené dohody:

               (a)čl. LPFOFCSD.3.2 odst. 4 [Oblast působnosti a výjimky], pokud jde o práh, pod nímž se nepoužije kapitola o kontrole subvencí;

               (b)čl. LPFOFCSD.3.3 odst. 2 [Služby veřejného hospodářského zájmu], pokud jde o práh, pod nímž se nepoužije povinnost transparentnosti;

               (c)čl. LPFOFCSD.3.3 odst. 3 [Služby veřejného hospodářského zájmu], pokud jde o práh, pod nímž se kapitola nepoužije;

               (d)článek LPFOCDSD.3.5 [Zakázané subvence a subvence podléhající podmínkám], pokud jde o aktualizaci podmínek, které se vztahují na subvence podle tohoto článku;

               (e)článek LPFOCDSD.3.11 [Vymáhání], pokud jde o různá opatření k zajištění vymáhání subvencí.

               Komise o navrhovaných změnách před jejich schválením informuje Radu.

               4.Komise zajistí, aby schválení navrhovaných změn stanovených v tomto článku jménem Unie:

               (a)bylo v zájmu Unie;

               (b)sloužilo cílům, které Unie sleduje v rámci své obchodní politiky, bezpečnosti letectví, sociálního zabezpečení a spolupráce v oblasti prosazování práva a justiční spolupráce;

               (c)nebylo v rozporu s právem Unie ani mezinárodním právem;

               (d)nevytvářelo překážky bránící inovacím.

               Článek 5

               1.Komise je zmocněna přijmout jménem Unie rozhodnutí, kterým:

               (a)potvrdí nebo pozastaví uznání rovnocennosti v návaznosti na opětovné posouzení rovnocennosti, které bude provedeno do 31. prosince 2023, v souladu s čl. 3 odst. 3 [Uznání rovnocennosti] přílohy TBT-4 [Ekologické produkty];

               (b)pozastaví uznání rovnocennosti v souladu s čl. 3 odst. 5 a 6 [Uznání rovnocennosti] přílohy TBT-4 [Ekologické produkty];

               (c)akceptuje úřední dokumenty o správné výrobní praxi vydané příslušným orgánem Spojeného království pro výrobní zařízení nacházející se mimo území vydávajícího orgánu a stanoví podmínky, za nichž Unie akceptuje tyto úřední dokumenty o správné výrobní praxi v souladu s čl. 5 odst. 3 a 4 [Uznávání inspekcí] přílohy TBT-2 [Léčivé přípravky];

               (d)přijme nezbytná prováděcí pravidla pro výměnu úředních dokumentů o správné výrobní praxi s příslušným orgánem Spojeného království podle článku 6 [Výměna úředních dokumentů o správné výrobní praxi] přílohy TBT-2 [Léčivé přípravky] a pro výměnu informací s příslušným orgánem Spojeného království o inspekcích výrobních zařízení podle článku 7 [Ochranná opatření] přílohy TBT-2 [Léčivé přípravky];

               (e)pozastaví uznávání inspekcí nebo akceptování úředních dokumentů o správné výrobní praxi vydaných Spojeným královstvím, oznámí Spojenému království svůj záměr uplatňovat článek 9 [Pozastavení] přílohy TBT-2 [Léčivé přípravky] a zahájí konzultace se Spojeným královstvím v souladu s čl. 8 odst. 3 [Změny použitelných právních předpisů] přílohy TBT-2 [Léčivé přípravky];

               (f)zcela nebo částečně pozastaví u všech nebo některých přípravků uvedených v dodatku C přílohy TBT-2 [Léčivé přípravky] uznávání inspekcí a akceptování úředních dokumentů o správné výrobní praxi vydaných druhou stranou v souladu s čl. 9 odst. 1 [Pozastavení] přílohy TBT-2 [Léčivé přípravky].

               2.Komise přijme uvedená navrhovaná rozhodnutí postupem podle čl. 4 odst. 2 tohoto rozhodnutí.

               Článek 6

               1.Dokud nebude přijat a v Unii nevstoupí v platnost zvláštní právní akt upravující přijetí těchto opatření, přijímá Komise v souladu s podmínkami stanovenými v odpovídajících ustanoveních dohody o obchodu a spolupráci rozhodnutí Unie o přijetí následujících opatření podle dohody o obchodu a spolupráci, pokud jde o:

               (a)pozastavení příslušného preferenčního zacházení ve vztahu k dotčenému produktu či produktům, jak je stanoveno v článku GOODS.19 [Opatření v případě porušení nebo obcházení celních předpisů];

               (b)použití nápravných opatření a pozastavení povinností, jak je stanoveno v článku LPFOFCSD.3.12 [Nápravná opatření];

               (c)použití vyrovnávacích opatření a protiopatření, jak je stanoveno v článku LPFOFCSD.9.4 [Vyrovnávání];

               (d)použití nápravných opatření, jak je stanoveno v článku ROAD.11 [Nápravná opatření];

               (e)odmítnutí, zrušení, pozastavení nebo omezení provozní licence leteckého dopravce, článek AIRTRN.8 [Odmítnutí, zrušení, pozastavení nebo omezení provozní licence];

               (f)použití nápravných opatření, jak je stanoveno v článku FISH.14 [Nápravná opatření a řešení sporů];

               (g)kompenzační opatření, jak je stanoveno v článku FISH.9 [Kompenzační opatření v případě odepření nebo omezení přístupu];

               (h)pozastavení nebo ukončení účasti Spojeného království na programech Unie, jak je stanoveno v článku UNPRO.3.1 [Pozastavení účasti Spojeného království na programu Unie ze strany Evropské unie] a článku UNPRO.3.20 [Ukončení účasti Spojeného království na programu Unie ze strany Evropské unie];

               (i)nabídku nebo přijetí dočasné kompenzace nebo pozastavení povinností v souvislosti s plněním požadavků v návaznosti na rozhodčí řízení nebo řízení panelu odborníků podle článku INST.24 [Dočasná nápravná opatření], s výhradou ustanovení nařízení (EU) č. 654/2014;

               (j)ochranná opatření a vyrovnávací opatření, jak je stanoveno v článku INST.36 [Ochranná opatření];

               2.Komise včas plně informuje Radu o svém záměru přijmout navrhovaná opatření uvedená v odstavci 1 a zohlední případné vyjádřené názory. Komise rovněž v příslušném případě informuje Evropský parlament.

               3.
                     Komise může rovněž přijmout opatření obnovující práva a povinnosti vyplývající z dohody o obchodu a spolupráci, jak existovaly před přijetím opatření uvedených v odstavci 1.

               Článek 7

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2020/135 ze dne 30. ledna 2020 o uzavření Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 1).

                     (2)

                        Politické prohlášení, v němž se stanoví rámec budoucích vztahů mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím (Úř. věst. C 34, 31.1.2020, s. 1).

                     (3)

                        Rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2020/266 o zmocnění k zahájení jednání se Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o nové dohodě o partnerství (Úř. věst. L 58, 27.2.2020, s. 53).

                     (4)

                        Unie a Spojené království mají rovněž v úmyslu potvrdit v okamžiku uzavření dohod společné prohlášení o boji proti škodlivým daňovým režimům.

                     (5)

                        V souladu s obchodní politikou EU je vyloučen omezený počet odvětví (veřejné služby, některé dopravní služby a audiovizuální služby k zachování kulturní rozmanitosti).

                     (6)

                        Úř. věst. C , , s. .

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 27.12.2020
            COM(2020) 856 final
            COM(2020) 856 final of 25.12.2020 downgraded on 26.12.2020.
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o uzavření Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé a Dohody mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací jménem Unie

               DOHODA O OBCHODU A SPOLUPRÁCI MEZI EVROPSKOU UNIÍ A EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM PRO ATOMOVOU ENERGII NA JEDNÉ STRANĚ A SPOJENÝM KRÁLOVSTVÍM VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA NA STRANĚ DRUHÉ

               PREAMBULE

               ČÁST PRVNÍ: SPOLEČNÁ A INSTITUCIONÁLNÍ USTANOVENÍ

               Hlava I: Obecná ustanovení

               Hlava II: Zásady výkladu a definice

               Hlava III: Institucionální rámec

               ČÁST DRUHÁ: OBCHOD, DOPRAVA, RYBOLOV A DALŠÍ UJEDNÁNÍ

               DÍL PRVNÍ: OBCHOD

               Hlava I: Obchod se zbožím

               Hlava II: Služby a investice

               Hlava III: Digitální obchod

               Hlava IV: Pohyb kapitálu, platby, převody a dočasná ochranná opatření

               Hlava V: Duševní vlastnictví

               Hlava VI: Zadávání veřejných zakázek

               Hlava VII: Malé a střední podniky

               Hlava VIII: Energetika

               Hlava IX: Transparentnost

               Hlava X: Řádné regulační postupy a spolupráce v oblasti regulace

               Hlava XI: Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj

               Hlava XII: Výjimky

               DÍL DRUHÝ: LETECTVÍ

               Hlava I: Letecká doprava

               Hlava II: Bezpečnost letectví

               DÍL TŘETÍ: SILNIČNÍ DOPRAVA

               Hlava I: Silniční přeprava zboží

               Hlava II: Silniční přeprava cestujících

               DÍL ČTVRTÝ: KOORDINACE SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ A VÍZA PRO KRÁTKODOBÉ NÁVŠTĚVY

               Hlava I: Koordinace sociálního zabezpečení

               Hlava II: Víza pro krátkodobé návštěvy

               DÍL PÁTÝ: RYBOLOV

               DÍL ŠESTÝ: OSTATNÍ USTANOVENÍ

               ČÁST TŘETÍ: SPOLUPRÁCE V OBLASTI PROSAZOVÁNÍ PRÁVA A JUSTIČNÍ SPOLUPRÁCE V TRESTNÍCH VĚCECH

               Hlava I: Obecná ustanovení

               Hlava II: Výměny DNA, otisků prstů a údajů o registraci vozidel

               Hlava III: Předávání a zpracovávání údajů jmenné evidence cestujících

               Hlava IV: Spolupráce týkající se operačních informací

               Hlava V: Spolupráce s Europolem

               Hlava VI: Spolupráce s Eurojustem

               Hlava VII: Předávání osob

               Hlava VIII: Vzájemná pomoc

               Hlava IX: Výměna informací z rejstříků trestů

               Hlava X: Boj proti praní peněz a proti financování terorismu

               Hlava XI: Zmrazení majetku a konfiskace

               Hlava XII: Ostatní ustanovení

               Hlava XIII: Řešení sporů

               ČÁST ČTVRTÁ: TEMATICKÁ SPOLUPRÁCE

               Hlava I: Zdravotní bezpečnost

               Hlava II: Kybernetická bezpečnost

               ČÁST PÁTÁ: ÚČAST NA PROGRAMECH UNIE, ŘÁDNÉ FINANČNÍ ŘÍZENÍ A FINANČNÍ USTANOVENÍ

               ČÁST ŠESTÁ: ŘEŠENÍ SPORŮ A HORIZONTÁLNÍ USTANOVENÍ

               Hlava I: Řešení sporů

               Hlava II: Základ spolupráce

               Hlava III: Plnění povinností a ochranná opatření

               ČÁST SEDMÁ: ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

               PŘÍLOHY

               PŘÍLOHA INST:  JEDNACÍ ŘÁD RADY PARTNERSTVÍ A VÝBORŮ

               PŘÍLOHA ORIG-1: ÚVODNÍ POZNÁMKY KE SPECIFICKÝM PRAVIDLŮM PŮVODU PRODUKTU

               PŘÍLOHA ORIG-2: SPECIFICKÁ PRAVIDLA PŮVODU PRODUKTU

               PŘÍLOHA ORIG-2A: KVÓTY PŮVODU A ALTERNATIVY KE SPECIFICKÝM PRAVIDLŮM PŮVODU PRODUKTU V PŘÍLOZE ORIG-2 [SPECIFICKÁ PRAVIDLA PŮVODU PRODUKTU]

               PŘÍLOHA ORIG-2B: PŘECHODNÁ SPECIFICKÁ PRAVIDLA PŮVODU PRO ELEKTRICKÉ AKUMULÁTORY A ELEKTRIFIKOVANÁ VOZIDLA

               PŘÍLOHA ORIG-3:PROHLÁŠENÍ DODAVATELE

               PŘÍLOHA ORIG-4: ZNĚNÍ DEKLARACE O PŮVODU

               PŘÍLOHA ORIG-5: SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O ANDORRSKÉM KNÍŽECTVÍ

               PŘÍLOHA ORIG-6: SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O REPUBLICE SAN MARINO

               PŘÍLOHA SPS-1: KRITÉRIA UVEDENÁ V ČL. SPS.19 PÍSM. d)

               PŘÍLOHA TBT-1: MOTOROVÁ VOZIDLA A JEJICH ZAŘÍZENÍ, ČÁSTI A SOUČÁSTI

               PŘÍLOHA TBT-2: Léčivé přípravky

               PŘÍLOHA TBT-3: CHEMICKÉ LÁTKY

               PŘÍLOHA TBT-4: EKOLOGICKÉ PRODUKTY

               PŘÍLOHA TBT-5: OBCHOD S VÍNEM

               PŘÍLOHA TBT-XX – UJEDNÁNÍ PODLE ČL. TBT.9 ODST. 4 PRO PRAVIDELNOU VÝMĚNU INFORMACÍ O BEZPEČNOSTI NEPOTRAVINÁŘSKÝCH VÝROBKŮ A SOUVISEJÍCÍCH PREVENTIVNÍCH, OMEZUJÍCÍCH A NÁPRAVNÝCH OPATŘENÍCH

               PŘÍLOHA TBT-ZZ – UJEDNÁNÍ PODLE ČL. TBT.9 ODST. 5 PRO PRAVIDELNOU VÝMĚNU INFORMACÍ O OPATŘENÍCH PŘIJATÝCH U NEVYHOVUJÍCÍCH NEPOTRAVINÁŘSKÝCH VÝROBKŮ, NA NĚŽ SE NEVZTAHUJE ČL. TBT.9 ODST. 4

               PŘÍLOHA CUSTMS-1: OPRÁVNĚNÉ HOSPODÁŘSKÉ SUBJEKTY

               PŘÍLOHA SERVIN-1: STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ

               PŘÍLOHA SERVIN-2: BUDOUCÍ OPATŘENÍ

               PŘÍLOHA SERVIN-3: OBCHODNÍ NÁVŠTĚVY PRO ÚČELY USAZENÍ, OSOBY PŘEVEDENÉ V RÁMCI SPOLEČNOSTI A KRÁTKODOBÉ OBCHODNÍ NÁVŠTĚVY

               PŘÍLOHA SERVIN-4: SMLUVNÍ POSKYTOVATELÉ SLUŽEB A NEZÁVISLÍ ODBORNÍCI

               PŘÍLOHA SERVIN-5: POHYB FYZICKÝCH OSOB

               PŘÍLOHA SERVIN-6: POKYNY PRO UJEDNÁNÍ O UZNÁVÁNÍ ODBORNÝCH KVALIFIKACÍ

               PŘÍLOHA PPROC-1: ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

               PŘÍLOHA ENER-1: SEZNAM ENERGETICKÉHO ZBOŽÍ, UHLOVODÍKŮ A SUROVIN

               PŘÍLOHA ENER-2: SUBVENCE V OBLASTI ENERGETIKY A ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ

               PŘÍLOHA ENER-3: NEUPLATNĚNÍ PŘÍSTUPU TŘETÍCH OSOB A ODDĚLENÍ VLASTNICTVÍ NA INFRASTRUKTURU

               PŘÍLOHA ENER-4:  PŘIDĚLOVÁNÍ KAPACITY ELEKTRICKÉHO PROPOJOVACÍHO VEDENÍ V ČASOVÉM RÁMCI DENNÍHO TRHU

               PŘÍLOHA AVSAF-1: OSVĚDČOVÁNÍ LETOVÉ ZPŮSOBILOSTI A OCHRANY ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ

               PŘÍLOHA ROAD-1: SILNIČNÍ PŘEPRAVA ZBOŽÍ

               PŘÍLOHA ROAD-2: Vzor povolení pro mezinárodní linkovou a zvláštní linkovou dopravu

               PŘÍLOHA ROAD-3: VZOR ŽÁDOSTI O POVOLENÍ PRO MEZINÁRODNÍ LINKOVOU A ZVLÁŠTNÍ LINKOVOU DOPRAVU

               PŘÍLOHA ROAD-4: VZOR JÍZDNÍHO LISTU PRO PŘÍLEŽITOSTNOU DOPRAVU

               PŘÍLOHA FISH.1

               PŘÍLOHA FISH.2

               PŘÍLOHA FISH.3

               PŘÍLOHA FISH.4: PROTOKOL O PŘÍSTUPU DO VOD

               PŘÍLOHA LAW-1: VÝMĚNY DNA, OTISKŮ PRSTŮ A ÚDAJŮ O REGISTRACI VOZIDEL

               PŘÍLOHA LAW-2:  ÚDAJE JMENNÉ EVIDENCE CESTUJÍCÍCH (PNR)

               PŘÍLOHA LAW-3: FORMY TRESTNÉ ČINNOSTI SPADAJÍCÍ DO PŮSOBNOSTI EUROPOLU

               PŘÍLOHA LAW-4: Formy závažné trestné činnosti spadající do působnosti Eurojustu

               PŘÍLOHA LAW-5: ZATÝKACÍ ROZKAZ

               PŘÍLOHA LAW-6: Výměna informací z rejstříků trestů – technické a procesní specifikace

               PŘÍLOHA LAW-7: Definice terorismu

               PŘÍLOHA LAW-8: Zmrazení majetku a konfiskace

               PŘÍLOHA UNPRO-1: PLNĚNÍ FINANČNÍCH PODMÍNEK

               PŘÍLOHA INST: JEDNACÍ ŘÁD PRO ŘEŠENÍ SPORŮ

               PŘÍLOHA INST: KODEX CHOVÁNÍ ROZHODCŮ

               PROTOKOL O SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCI A BOJI PROTI PODVODŮM V OBLASTI DANĚ Z PŘIDANÉ HODNOTY A O VZÁJEMNÉ POMOCI PŘI VYMÁHÁNÍ POHLEDÁVEK VYPLÝVAJÍCÍCH Z DANÍ, POPLATKŮ A CEL

               HLAVA I: OBECNÁ USTANOVENÍ

               HLAVA II: SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE A BOJ PROTI PODVODŮM V OBLASTI DPH

               HLAVA III: POMOC PŘI VYMÁHÁNÍ POHLEDÁVEK

               HLAVA IV: PROVÁDĚNÍ A UPLATŇOVÁNÍ

               HLAVA V: ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

               PŘÍLOHA PROTOKOLU O SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCI A BOJI PROTI PODVODŮM V OBLASTI DANĚ Z PŘIDANÉ HODNOTY A O VZÁJEMNÉ POMOCI PŘI VYMÁHÁNÍ POHLEDÁVEK VYPLÝVAJÍCÍCH Z DANÍ, POPLATKŮ A CEL

               PROTOKOL O VZÁJEMNÉ SPRÁVNÍ POMOCI V CELNÍCH OTÁZKÁCH

               PROTOKOL O KOORDINACI SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ

               HLAVA I: OBECNÁ USTANOVENÍ

               HLAVA II: URČENÍ POUŽITELNÝCH PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ

               HLAVA III: ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O RŮZNÝCH DRUZÍCH DÁVEK

               HLAVA IV: RŮZNÁ USTANOVENÍ

               HLAVA V: ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

               PŘÍLOHA SSC-1: NĚKTERÉ PENĚŽITÉ DÁVKY, NA KTERÉ SE PROTOKOL NEVZTAHUJE

               PŘÍLOHA SSC-2: OMEZENÍ NÁROKŮ NA VĚCNÉ DÁVKY RODINNÝCH PŘÍSLUŠNÍKŮ PŘÍHRANIČNÍCH PRACOVNÍKŮ

               PŘÍLOHA SSC-3: VÍCE NÁROKŮ PRO DŮCHODCE VRACEJÍCÍ SE DO PŘÍSLUŠNÉHO STÁTU

               PŘÍLOHA SSC-4: PŘÍPADY, KDY SE OD POMĚRNÉHO VÝPOČTU UPOUŠTÍ NEBO KDY SE POMĚRNÝ VÝPOČET NEPOUŽIJE

               PŘÍLOHA SSC-5: DÁVKY A DOHODY UMOŽŇUJÍCÍ POUŽITÍ ČLÁNKU SSC.49 [Souběh dávek stejného druhu]

               PŘÍLOHA SSC-6: ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O POUŽÍVÁNÍ PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ ČLENSKÝCH STÁTŮ A SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ

               PŘÍLOHA SSC-7: PROVÁDĚCÍ ČÁST

               PŘÍLOHA SSC-8: PŘECHODNÁ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE POUŽITÍ ČLÁNKU SSC.11 [Vyslaní pracovníci]

               DOHODA O OBCHODU A SPOLUPRÁCI MEZI EVROPSKOU UNIÍ A EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM PRO ATOMOVOU ENERGII NA JEDNÉ STRANĚ A SPOJENÝM KRÁLOVSTVÍM VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA NA STRANĚ DRUHÉ

               PREAMBULE

               EVROPSKÁ UNIE A EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII

               A

               SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,

               POTVRZUJÍCE svůj závazek k dodržování demokratických zásad, právního státu, lidských práv, k boji proti šíření zbraní hromadného ničení a boji proti změně klimatu, které představují základní prvky této dohody a doplňujících dohod,

               UZNÁVAJÍCE význam celosvětové spolupráce při řešení otázek sdíleného zájmu,

               UZNÁVAJÍCE význam transparentnosti v oblasti mezinárodního obchodu a investic ku prospěchu všech zúčastněných stran,

               SNAŽÍCE SE stanovit jasná a vzájemně výhodná pravidla pro obchod a investice mezi stranami,

               BEROUCE v úvahu, že pro zajištění účinného řízení, správného výkladu a uplatňování této dohody a jakékoli doplňující dohody a rovněž plnění povinností z uvedených dohod vyplývajících je zásadně důležité zavést ustanovení zajišťující celkovou správu, zejména závazná pravidla pro řešení sporů a vynucování práva, která plně respektují autonomii příslušných právních řádů Unie a Spojeného království a status Spojeného království jako země mimo Evropskou unii,

               VYCHÁZEJÍCE ze svých práv a povinností podle Marrákešské dohody o zřízení Světové obchodní organizace podepsané dne 15. dubna 1994 a dalších mnohostranných a dvoustranných nástrojů spolupráce,

               UZNÁVAJÍCE autonomii smluvních stran a jejich práva na regulaci na svém území za účelem dosažení legitimních cílů veřejné politiky, jako je ochrana a podpora veřejného zdraví, sociální služby, veřejné vzdělávání, bezpečnost, životní prostředí, včetně změny klimatu, veřejná mravnost, sociální ochrana nebo ochrana spotřebitele, dobré životní podmínky zvířat, ochrana soukromí a údajů a podpora a ochrana kulturní rozmanitosti, ve snaze o zlepšení své příslušné vysoké úrovně ochrany,

               PŘESVĚDČENY o výhodách předvídatelného obchodního prostředí, které podporuje vzájemný obchod a investice a předchází narušení obchodu a nespravedlivým konkurenčním výhodám, a to způsobem, který přispívá k udržitelnému rozvoji v jeho hospodářském, sociálním a environmentálním rozměru,

               UZNÁVAJÍCE potřebu ambiciózního, rozsáhlého a vyváženého hospodářského partnerství, které se má opírat o rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj, prostřednictvím účinných a robustních rámců pro subvence a hospodářskou soutěž a závazku dodržovat svou příslušnou vysokou úroveň ochrany v oblasti pracovních a sociálních norem, životního prostředí, boje proti změně klimatu a v oblasti zdanění,

               UZNÁVAJÍCE potřebu zajistit otevřený a bezpečný trh pro podniky, včetně středních podniků, a jejich zboží a služby odstraňováním neodůvodněných překážek obchodu a investic,

               BEROUCE NA VĚDOMÍ význam podpory nových příležitostí pro podniky a spotřebitele prostřednictvím digitálního obchodu a odstraňování neodůvodněných překážek pro tok dat a obchod umožněný elektronickými prostředky při současném dodržování pravidel stran týkajících se ochrany osobních údajů,

               PŘEJÍCE SI, aby tato dohoda přispívala k blahobytu spotřebitelů prostřednictvím politik zajišťujících vysokou úroveň ochrany spotřebitele a hospodářského blahobytu, jakož i podporou spolupráce mezi příslušnými orgány,

               BEROUCE V ÚVAHU význam přeshraničního propojení letecky, po silnici a po moři, pro cestující a zboží a potřebu zajistit vysoké standardy při poskytování dopravních služeb mezi stranami,

               UZNÁVAJÍCE přínosy obchodu a investic v oblasti energetiky a surovin a význam podpory nákladově efektivních, čistých a bezpečných dodávek energie do Unie a Spojeného království,

               BEROUCE NA VĚDOMÍ zájem stran na vytvoření rámce pro usnadnění technické spolupráce a vypracování nových obchodních ujednání týkajících se propojovacích vedení, která zajistí spolehlivé a účinné výsledky ve všech časových rámcích,

               KONSTATUJÍCE, že spolupráce a obchod mezi stranami v těchto oblastech by měly být založeny na spravedlivé hospodářské soutěži na energetických trzích a nediskriminačním přístupu k sítím,

               UZNÁVAJÍCE přínosy udržitelné energie, energie z obnovitelných zdrojů, zejména její výroby v Severním moři, a energetické účinnosti,

               PŘEJÍCE SI podporovat mírové využívání vod přiléhajících k jejich pobřeží a optimální a spravedlivé využívání živých mořských zdrojů v těchto vodách, včetně pokračujícího udržitelného řízení sdílených populací,

               BEROUCE NA VĚDOMÍ, že Spojené království vystoupilo z Evropské unie a že s účinností od 1. ledna 2021 je nezávislým pobřežním státem s odpovídajícími právy a povinnostmi podle mezinárodního práva,

               POTVRZUJÍCE, že svrchovaná práva pobřežních států vykonávaná smluvními stranami za účelem průzkumu, využívání, zachování a řízení živých zdrojů v jejich vodách by měla být vykonávána podle zásad mezinárodního práva, včetně Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982, a v souladu s nimi,

               UZNÁVAJÍCE význam koordinace práv na sociální zabezpečení, která požívají osoby, které se pohybují mezi stranami za účelem práce, pobytu nebo bydlení, jakož i práv, která požívají jejich rodinní příslušníci a pozůstalí,

               BEROUCE V ÚVAHU, že spolupráce v oblastech společného zájmu, jako jsou věda, výzkum a inovace, jaderný výzkum nebo vesmír, v podobě účasti Spojeného království na odpovídajících programech Unie za spravedlivých a přiměřených podmínek bude přínosem pro obě strany,

               BEROUCE V ÚVAHU, že spolupráce mezi Spojeným královstvím a Unií v oblasti prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů a výkonu trestů, včetně ochrany před hrozbami pro veřejnou bezpečnost a jejich předcházení, umožní posílit bezpečnost Spojeného království a Unie,

               VYJADŘUJÍCE PŘÁNÍ, aby byla mezi Spojeným královstvím a Unií uzavřena dohoda, která stanoví právní základ pro takovou spolupráci,

               UZNÁVAJÍCE, že strany mohou tuto dohodu doplnit jinými dohodami, které jsou nedílnou součástí jejich celkových dvoustranných vztahů upravených touto dohodou, a že Dohoda o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací je uzavřena jako taková doplňující dohoda a umožňuje výměnu utajovaných informací mezi stranami podle této dohody nebo jakékoli jiné doplňující dohody,

               SE DOHODLY TAKTO:

               ČÁST PRVNÍ: SPOLEČNÁ A INSTITUCIONÁLNÍ USTANOVENÍ

               Hlava I: Obecná ustanovení

                  Článek COMPROV.1: Účel

               Tato dohoda vytváří základ širokých vztahů mezi stranami v prostoru prosperity a dobrého sousedství, které se vyznačuje úzkými a mírovými vztahy založenými na spolupráci a respektování autonomie a svrchovanosti stran.

                  Článek COMPROV.2: Doplňující dohody

               1.
                     Jestliže Unie a Spojené království mezi sebou uzavřou další dvoustranné dohody, představují uvedené dohody doplňující dohody k této dohodě, nestanoví-li uvedené dohody jinak. Takové doplňující dohody jsou nedílnou součástí celkových dvoustranných vztahů upravených touto dohodou a tvoří součást společného institucionálního rámce.

               2.
                     Odstavec 1 se rovněž vztahuje na:

               (a)dohody mezi Unií a jejími členskými státy na jedné straně a Spojeným královstvím na straně druhé; a

               (b)dohody mezi Euratomem na jedné straně a Spojeným královstvím na straně druhé.

                  Článek COMPROV.3: Zásada dobré víry

               1.
                     Smluvní strany se navzájem respektují a v dobré víře si vzájemně pomáhají při plnění úkolů vyplývajících z této dohody a jakékoli doplňující dohody.

               2.
                     Přijmou všechna odpovídající opatření, všeobecná či konkrétní, s cílem zabezpečit splnění závazků vyplývajících z této dohody nebo jakékoli doplňující dohody a zdrží se jakýchkoliv opatření, která by mohla ohrozit dosažení cílů této dohody a jakékoli doplňující dohody.

               Hlava II: Zásady výkladu a definice

                  Článek COMPROV.13: Mezinárodní právo veřejné

               1.
                     Ustanovení této dohody a jakýchkoli doplňujících dohod se vykládají v dobré víře v souladu s jejich obvyklým významem v kontextu jejich záměru a účelu a s ohledem na záměr a účel dohody, podle obvyklých pravidel výkladu mezinárodního práva veřejného, včetně pravidel kodifikovaných Vídeňskou úmluvou o smluvním právu, která byla uzavřena ve Vídni dne 23. května 1969.

               2.
                     V zájmu větší jistoty je třeba uvést, že tato dohoda, ani žádná doplňující dohoda nestanoví povinnost vykládat jejich ustanovení v souladu s vnitrostátním právem žádné ze stran.

               3.
                     V zájmu větší jistoty je třeba uvést, že výklad této dohody nebo jakékoli doplňující dohody podaný soudy kterékoli ze stran není pro soudy druhé strany závazný.

                  Článek COMPROV.16: Soukromá práva

               1.
                     Aniž je dotčen článek MOBI.SSC.67 [Ochrana individuálních práv] a s ohledem na Unii s výjimkou části třetí [Spolupráce v oblasti prosazování práva a justiční spolupráce], nesmí být žádné ustanovení této dohody ani žádné doplňující dohody vykládáno tak, že uděluje práva nebo ukládá povinnosti jiným osobám než těm, které byly vytvořeny mezi smluvními stranami podle mezinárodního práva veřejného, ani tak, že umožňuje, aby tato dohoda nebo jakákoli doplňující dohoda byla přímo uplatňována ve vnitrostátních právních systémech stran.

               2.
                     Smluvní strany nesmí ve svých domácích právních předpisech stanovit právo na soudní ochranu proti druhé straně na základě důvodu, že druhá strana jednala v rozporu s touto dohodou nebo jakoukoli doplňující dohodou.

                  Článek COMPROV.17: Definice

               1.
                     Pro účely této dohody a jakékoli doplňující dohody, a není-li stanoveno jinak, se rozumí:

               (a)„subjektem údajů“ identifikovaná nebo identifikovatelná fyzická osoba; identifikovatelnou osobou je osoba, kterou lze přímo či nepřímo identifikovat, zejména odkazem na určitý identifikátor, například jméno, identifikační číslo, lokační údaje či síťový identifikátor, nebo na jeden či více zvláštních prvků fyzické, fyziologické, genetické, psychické, ekonomické, kulturní nebo společenské identity této fyzické osoby;

               (b)„dnem“ kalendářní den;

               (c)„členským státem“ členský stát Evropské unie;

               (d)„osobními údaji“ veškeré informace o subjektu údajů;

               (e)„státem“ podle kontextu členský stát nebo Spojené království;

               (f)„územím“ strany ve vztahu ke každé straně území, na něž se dohoda vztahuje v souladu s článkem FINPROV.1 [Územní působnost];

               (g)„přechodným obdobím“ přechodné období stanovené v článku 126 dohody o vystoupení; a

               (h)„dohodou o vystoupení“ Dohoda o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii, včetně jejích protokolů.

               2.
                     Odkazy na „Unii“, „stranu“ nebo „strany“ v této dohodě nebo v jakékoli doplňující dohodě se vykládají tak, že nezahrnují Evropské společenství pro atomovou energii, není-li stanoveno nebo nevyplývá-li z kontextu jinak.

               Hlava III: Institucionální rámec

                  Článek INST.1: Rada partnerství

               1.
                     Zřizuje se Rada partnerství. Skládá se ze zástupců Unie a Spojeného království. Rada partnerství se může scházet v různém složení v závislosti na projednávaných záležitostech.

               2.
                     Radě partnerství spolupředsedají člen Evropské komise a zástupce vlády Spojeného království na ministerské úrovni. Schází se na žádost Unie nebo Spojeného království, a to v každém případě nejméně jednou ročně, a po vzájemné dohodě stanoví svůj harmonogram zasedání a pořad jednání.

               3.
                     Rada partnerství sleduje plnění cílů této dohody a jakékoli doplňující dohody. Dohlíží na provádění a uplatňování této dohody a jakékoli doplňující dohody a usnadňuje je. Každá strana může předložit Radě partnerství jakoukoli otázku týkající se provádění, uplatňování a výkladu této dohody nebo jakékoli doplňující dohody.

               4.
                     Rada partnerství je oprávněna:

               (a)přijímat rozhodnutí ve všech záležitostech, u nichž tak stanoví tato dohoda nebo jakákoli doplňující dohoda,

               (b)předkládat stranám doporučení týkající se provádění a uplatňování této dohody nebo jakékoli doplňující dohody;

               (c)rozhodnutím přijímat změny této dohody nebo jakékoli doplňující dohody v případech stanovených v této dohodě nebo v jakékoli doplňující dohodě;

               (d)s výjimkou části první [Společná a institucionální ustanovení] hlavy III [Institucionální rámec] přijímat do konce čtvrtého roku po vstupu této dohody v platnost rozhodnutí, kterými se mění tato dohoda nebo jakákoli doplňující dohoda, pokud jsou tyto změny nezbytné pro opravu chyb anebo nápravu opomenutí nebo jiných nedostatků;

               (e)projednávat jakékoli záležitosti týkající se oblastí, na něž se tato dohoda nebo jakákoli doplňující dohoda vztahuje;

               (f)přenášet některé ze svých pravomocí na výbor pro obchodní partnerství nebo na specializovaný výbor s výjimkou pravomocí a povinností uvedených v čl. INST.1 [Rada partnerství] odst. 4 písm. g);

               (g)rozhodnutím zřídit specializované obchodní výbory a specializované výbory, které nejsou uvedeny v čl. INST.2 [Výbory] odst. 1, rozpustit kterýkoli specializovaný obchodní výbor nebo specializovaný výbor nebo změnit úkoly, které jim byly svěřeny, a

               (h)vydávat stranám doporučení ohledně předávání osobních údajů ve specifických oblastech, na něž se vztahuje tato dohoda nebo jakákoli doplňující dohoda.

               5.
                     Práce Rady partnerství se řídí jednacím řádem uvedeným v příloze INST-1 [Jednací řád Rady partnerství a výborů]. Rada partnerství může uvedenou přílohu změnit.

                  Článek INST.2: Výbory

               1.
                     Zřizují se tyto výbory:

               (a)výbor pro obchodní partnerství, který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahují hlavy I až VII, hlava VIII kapitola 4 [Energetické zboží a suroviny], část druhá díl první [Obchod] hlava IX až XII, část druhá díl šestý [Ostatní ustanovení] a příloha ENER-2 [DOTACE V OBLASTI ENERGETIKY A ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ];

               (b)specializovaný obchodní výbor pro zboží, který se zabývá záležitostmi, na které se vztahuje část druhá díl první hlava I kapitola 1 a část druhá díl první hlava VIII kapitola 4 [Energetické zboží a suroviny];

               (c)specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu, který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahují část druhá díl první hlava I kapitola 2 a 5, Protokol o vzájemné správní pomoci v celních otázkách ustanovení o vymáhání práv duševního vlastnictví, poplatků a plateb, určení celní hodnoty a opraveného zboží celními orgány;

               (d)specializovaný obchodní výbor pro sanitární a fytosanitární opatření, který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahuje část druhá díl první hlava I kapitola 3;

               (e)specializovaný obchodní výbor pro technické překážky obchodu, který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahuje část druhá díl první hlava I kapitola 4 a část druhá díl první hlava VIII [Energetika] článek ENER.25 [Spolupráce v oblasti norem];

               (f)specializovaný obchodní výbor pro služby, investice a digitální obchod, který se zabývá záležitostmi, na které se vztahuje část druhá díl první hlava II až IV a část druhá díl první hlava VIII kapitola 4 [Energetické zboží a suroviny];

               (g)specializovaný obchodní výbor pro duševní vlastnictví, který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahuje část druhá díl první hlava V;

               (h)specializovaný obchodní výbor pro zadávání veřejných zakázek, který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahuje část druhá díl první hlava VI;

               (i)specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti regulace obchodu, který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahuje část druhá díl první hlava X;

               (j)specializovaný obchodní výbor pro rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelnost], který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahuje část druhá díl první hlava XI a příloha ENER-2 [DOTACE V OBLASTI ENERGETIKY A ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ];

               (k)specializovaný obchodní výbor pro správní spolupráci v oblasti DPH a výběru daní, poplatků a cel, který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahuje Protokol o správní spolupráci a boji proti podvodům v oblasti daně z přidané hodnoty a o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek v oblasti daní a poplatků;

               (l)specializovaný výbor pro energetiku,

                  (I)který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahuje část druhá díl první hlava VIII, s výjimkou kapitoly 4 [Energetické zboží a suroviny], článku ENER.25 [Spolupráce v oblasti norem] a přílohy ENER-2 [DOTACE V OBLASTI ENERGETIKY A ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ], a

                  (II)který může jednat a poskytovat odborné poradenství příslušnému specializovanému obchodnímu výboru v záležitostech týkajících se části druhé dílu prvního hlavy VIII kapitoly 4 [Energetické zboží a suroviny] a článku ENER.25 [Spolupráce v oblasti norem];

               (m)specializovaný výbor pro leteckou dopravu, který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahuje část druhá díl druhý hlava I;

               (n)specializovaný výbor pro bezpečnost letectví, který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahuje část druhá díl druhý hlava II;

               (o)specializovaný výbor pro silniční dopravu, který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahuje část druhá díl třetí [Silniční doprava];

               (p)specializovaný výbor pro koordinaci sociálního zabezpečení, který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahuje část druhá díl čtvrtý a Protokol o koordinaci sociálního zabezpečení,

               (q)specializovaný výbor pro rybolov, který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahuje část druhá díl pátý [Rybolov];

               (r)specializovaný výbor pro prosazování práva a justiční spolupráci, který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahuje část třetí [Spolupráce v oblasti prosazování práva a justiční spolupráce]; a

               (s)Zvláštní výbor pro účast na programech Unie, který se zabývá záležitostmi, na něž se vztahuje část pátá [Programy Unie].

               2.
                     Pokud jde o otázky týkající se části druhé dílu prvního [Obchod] hlav I až VII, hlavy VIII kapitoly 4 [Energetické zboží a suroviny] a hlav IX to XII, části druhé dílu šestého [Ostatní ustanovení] a přílohy ENER-2 [DOTACE V OBLASTI ENERGETIKY A ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ], má výbor pro obchodní partnerství uvedený v odstavci 1 tohoto článku pravomoc:

               (a)podporovat Radu partnerství při plnění jejích úkolů, a zejména podávat Radě partnerství zprávy a plnit veškeré úkoly, které jí Rada svěří;

               (b)dohlížet nad prováděním této dohody nebo jakékoli doplňující dohody;

               (c)přijímat rozhodnutí nebo vydávat doporučení, jak je stanoveno v této dohodě nebo jakékoli doplňující dohodě, nebo pokud na něj Rada partnerství tuto pravomoc přenesla;

               (d)dohlížet na práci specializovaných obchodních výborů uvedených v odstavci 1 tohoto článku;

               (e)zkoumat nejvhodnější způsoby předcházení obtížím, které mohou vzniknout v souvislosti s výkladem a uplatňováním této dohody nebo jakékoli doplňující dohody, nebo jejich řešení, aniž je dotčena hlava I části šesté [Řešení sporů];

               (f)vykovávat pravomoci, které na něj Rada partnerství přenesla podle čl. INST.1 [Rada partnerství] odst. 4 písm. f);

               (g)rozhodnutím zřídit specializované obchodní výbory, které nejsou uvedeny v odstavci 1 tohoto článku, rozpustit kterýkoli takový specializovaný obchodní výbor nebo změnit úkoly, které jim byly svěřeny, a

               (h)zřizovat pracovní skupiny, dohlížet na ně a koordinovat je nebo je rozpouštět nebo přenést dohled nad nimi na specializovaný obchodní výbor.

               3.
                     S ohledem na otázky týkající se jejich oblasti působnosti mají specializované obchodní výbory pravomoc:

               (a)sledovat a přezkoumávat provádění této dohody nebo jakékoli doplňující dohody a zajišťovat její řádné fungování;

               (b)podporovat výbor pro obchodní partnerství při plnění jeho úkolů, a zejména podávat výboru pro obchodní partnerství zprávy a plnit veškeré úkoly, které mu výbor svěří;

               (c)provádět přípravné technické práce nezbytné pro podporu funkcí Rady partnerství a výboru pro obchodní partnerství, včetně případů, kdy tyto orgány musí přijímat rozhodnutí nebo doporučení;

               (d)přijímat rozhodnutí ve všech záležitostech, u nichž tak stanoví tato dohoda nebo jakákoli doplňující dohoda;

               (e)projednávat technické otázky vyplývající z provádění dohody nebo jakékoli doplňující dohody, aniž je dotčena část šestá hlava I [Řešení sporů], a

               (f)poskytovat stranám fórum pro výměnu informací, diskusi o osvědčených postupech a sdílení zkušeností s prováděním.

               4.
                     S ohledem na otázky týkající se jejich oblasti působnosti mají specializované výbory pravomoc:

               (a)sledovat a přezkoumávat provádění této dohody nebo jakékoli doplňující dohody a zajišťovat její řádné fungování;

               (b)podporovat Radu partnerství při plnění jejích úkolů, a zejména podávat Radě partnerství zprávy a plnit veškeré úkoly, které jim Rada svěří;

               (c)přijímají rozhodnutí, včetně změn, a doporučení týkající se všech záležitostí, kde tak tato dohoda nebo jakákoli doplňující dohoda stanoví nebo v nichž Rada partnerství přenesla své pravomoci na specializovaný výbor v souladu s čl. INST.1 [Rada partnerství] odst. 4 písm. f);

               (d)projednávat technické otázky vyplývající z provádění této dohody nebo jakékoli doplňující dohody;

               (e)poskytovat stranám fórum pro výměnu informací, diskusi o osvědčených postupech a sdílení zkušeností s prováděním;

               (f)zřizovat pracovní skupiny, dohlížet na ně, koordinovat je a rozpouštět je a

               (g)poskytovat fórum pro konzultace podle části šesté hlavy I [Řešení sporů ] čl. INST.13 [Konzultace] odst. 7.

               5.
                     Výbory se skládají ze zástupců každé strany. Každá strana zajistí, aby její zástupci ve výborech měli odpovídající odborné znalosti s ohledem na projednávané otázky.

               6.
                     Výboru pro obchodní partnerství spolupředsedají zástupce Unie na úrovni vyššího úředníka a zástupce Spojeného království odpovědný za obchodní záležitosti nebo jejich zástupci. Schází se na žádost Unie nebo Spojeného království, a to v každém případě nejméně jednou ročně, a po vzájemné dohodě stanoví svůj harmonogram zasedání a pořad jednání.

               7.
                     Specializovaným obchodním výborům a specializovaným výborům spolupředsedají zástupce Unie a zástupce Spojeného království. Pokud v této dohodě není stanoveno jinak nebo pokud jinak nerozhodnou spolupředsedové, setkávají se alespoň jednou ročně.

               8.
                     Výbory stanoví po vzájemné dohodě termíny a program svých zasedání.

               9.
                     Práce výborů se řídí jednacím řádem uvedeným v příloze INST-X [Jednací řád Rady partnerství a výborů].

               10.
                     Odchylně od odstavce 9 může výbor přijmout a následně změnit svá vlastní pravidla, kterými se řídí jeho činnost.

                  Článek INST.3: Pracovní skupiny

               1.
                     Zřizují se tyto pracovní skupiny:

               a) pracovní skupina pro ekologické produkty, pod dohledem specializovaného obchodního výboru pro technické překážky obchodu;

               b) pracovní skupina pro motorová vozidla a jejich části a součásti, pod dohledem specializovaného obchodního výboru pro technické překážky obchodu;

               c) pracovní skupina pro léčivé přípravky, pod dohledem specializovaného obchodního výboru pro technické překážky obchodu;

               d) pracovní skupina pro koordinaci sociálního zabezpečení, pod dohledem specializovaného výboru pro koordinaci sociálního zabezpečení.

               2.
                     Pracovní skupiny jsou pod dohledem výborů nápomocny výborům při plnění jejich úkolů, a zejména připravují práci výborů a plní úkoly, které jim tyto výbory svěří.

               3.
                     Pracovní skupiny se skládají ze zástupců Unie a Spojeného království a spolupředsedají jim zástupce Unie a zástupce Spojeného království.

               4.
                     Pracovní skupiny stanoví po vzájemné dohodě svůj vlastní jednací řád, termíny a program svých zasedání.

                  Článek INST.4: Rozhodnutí a doporučení

               1.
                     Rozhodnutí přijatá Radou partnerství nebo případně výborem jsou závazná pro smluvní strany a pro všechny orgány zřízené podle této dohody a podle jakýchkoli doplňujících dohod, včetně rozhodčího soudu uvedeného v části šesté hlavě I [Řešení sporů]. Doporučení nemají závazný charakter.

               2.
                     Rada partnerství nebo případně výbor přijímá rozhodnutí a vydává doporučení po vzájemné dohodě.

                  Článek INST.5: Parlamentární spolupráce

               1.
                     Evropský parlament a parlament Spojeného království mohou jako fórum pro výměnu názorů o partnerství zřídit Parlamentní shromáždění pro partnerství složené z poslanců Evropského parlamentu a poslanců parlamentu Spojeného království.

               2.
                     Po svém založení Parlamentní shromáždění pro partnerství:

               (a)může požádat Radu partnerství o příslušné informace týkající se provádění této dohody a jakýchkoli doplňujících dohod, která poté poskytne shromáždění požadované informace;

               (b)je informováno o rozhodnutích a doporučeních Rady partnerství a

               (c)může vydávat doporučení Radě partnerství.

                  Článek INST.6: Účast občanské společnosti

               Strany konzultují provádění této dohody a jakékoli doplňující dohody s občanskou společností, zejména prostřednictvím interakce s domácími poradními skupinami a fórem občanské společnosti podle článků INST.7 [Domácí poradní skupiny] a INST.8 [Fórum občanské společnosti].

                  Článek INST.7: Domácí poradní skupiny

               1.
                     Každá strana konzultuje otázky, na něž se vztahuje tato dohoda a jakákoli doplňující dohoda, se svou nově vytvořenou nebo stávající domácí poradní skupinou nebo skupinami, v nichž jsou zastoupeny nezávislé organizace občanské společnosti, včetně nevládních organizací, organizací podniků a zaměstnavatelů, jakož i odborů, působící v oblasti hospodářství, udržitelného rozvoje, sociálních věcí, lidských práv, životního prostředí a dalších záležitostí. Každá strana může svolat svou domácí poradní skupinu nebo skupiny v různém složení za účelem projednání provádění různých ustanovení této dohody nebo jakékoli doplňující dohody.

               2.
                     Každá strana zváží názory nebo doporučení předložená domácí poradní skupinou nebo skupinami. Zástupci každé strany usilují o to, aby se svou domácí poradní skupinou nebo skupinami konzultovali alespoň jednou ročně. Schůze se mohou konat za použití virtuálních prostředků.

               3.
                     Za účelem zvýšení povědomí veřejnosti o domácích poradních skupinách se každá strana snaží zveřejnit seznam organizací účastnících se její domácí poradní skupiny nebo skupin a kontaktní místo této skupiny nebo těchto skupin.

               4.
                     Strany podporují interakci mezi svými domácími poradními skupinami, mimo jiné tím, že si pokud možno vyměňují kontaktní údaje členů svých domácích poradních skupin.

                  Článek INST.8: Fórum občanské společnosti

               1.
                     Strany usnadní organizaci fóra občanské společnosti za účelem vedení dialogu o provádění části druhé této dohody. Rada partnerství přijme operační pokyny pro vedení fóra.

               2.
                     Fórum občanské společnosti zasedá alespoň jednou za rok, nedohodnou-li se strany jinak. Fórum občanské společnosti se může scházet virtuálními prostředky.

               3.
                     Fórum občanské společnosti je otevřeno účasti nezávislých organizací občanské společnosti usazených na území stran, včetně členů domácích poradních skupin uvedených v článku INST.7 [Domácí poradní skupiny]. Každá strana bude prosazovat vyváženě zastoupení, včetně nevládních organizací, organizací podniků a zaměstnavatelů, jakož i odborů, které působí v oblasti hospodářství, udržitelného rozvoje, sociálních věcí, lidských práv, životního prostředí a dalších záležitostí.

               ČÁST DRUHÁ: OBCHOD, DOPRAVA, RYBOLOV A DALŠÍ UJEDNÁNÍ

               DÍL PRVNÍ: OBCHOD

               Hlava I: Obchod se zbožím

               Kapitola 1: Národní zacházení a přístup zboží na trh (včetně nápravných opatření v oblasti obchodu)

               Článek GOODS.1: Cíl

               Cílem této kapitoly je usnadnit obchod se zbožím mezi stranami a postupně liberalizovat obchod se zbožím v souladu s ustanoveními této dohody.

               Článek GOODS.2: Oblast působnosti

               Není-li stanoveno jinak, vztahuje se tato kapitola na obchod se zbožím strany.

               Článek GOODS.3: Definice

               Pro účely této kapitoly se rozumí:

               (a)„konzulární transakcí“ postup získání konzulární faktury či konzulárního víza k obchodní faktuře, certifikátu původu, manifestu, prohlášení o vývozu zasilatele či jiných celních dokumentů v souvislosti s dovozem zboží od konzula dovážející smluvní strany na území vyvážející smluvní strany nebo na území třetí strany;

               (b)„dohodou o celní hodnotě“ Dohoda o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994;

               (c)„vývozním licenčním řízením“ správní postup, bez ohledu na to, zda je či není uváděn jako licenční, používaný stranou k zajištění fungování režimů udělování vývozních licencí, jež vyžadují, aby byla jako předběžná podmínka pro vývoz z této strany předložena příslušnému správnímu orgánu jiná žádost nebo jiná dokumentace, než je všeobecně vyžadována v rámci celních režimů;

               (d)„dovozním licenčním řízením“ správní postup, bez ohledu na to, zda je či není uváděn jako licenční, používaný stranou k zajištění fungování režimů udělování dovozních licencí, jež vyžadují, aby byla jako předběžná podmínka pro dovoz na území dovážející strany předložena příslušnému správnímu orgánu nebo orgánům jiná žádost nebo jiná dokumentace, než je vyžadována pro účely celního odbavení;

               (e)„původním zbožím“ zboží, které splňuje podmínky podle pravidel původu stanovených v kapitole 2 [Pravidla původu] této hlavy, není-li stanoveno jinak;

               (f)„výkonnostním požadavkem“ se rozumí požadavek:

               (I)aby bylo vyvezeno určité množství, hodnota nebo procento zboží;

               (II)aby bylo zboží smluvní strany, která udělila dovozní licenci, nahrazeno dováženým zbožím;

               (III)aby osoba, která je držitelem dovozní licence, nakupovala i jiné zboží na území smluvní strany, která tuto dovozní licenci udělila, nebo aby upřednostňovala zboží vyrobené na jejím území;

               (IV)aby osoba, která je držitelem dovozní licence, vyráběla na území strany, která tuto dovozní licenci udělila, zboží v určitém množství, hodnotě nebo s určitým podílem domácího obsahu, nebo

               (V)který je jakýmkoli způsobem vázán na objem či hodnotu dovozu, na objem či hodnotu vývozu nebo na výši přílivu deviz;

               (g)„repasovaným zbožím“ zboží zařazené do kapitol 32, 40, 84 až 90, 94 nebo 95 HS, které:

               (I)se zcela nebo částečně skládá z částí získaných z použitého zboží;

               (II)má podobnou životnost a výkonnost jako takové zboží, když je nové, a

               (III)má rovnocennou záruku, jaká se vztahuje na takové zboží, když je nové. a

               (h)„opravou“ jakákoli zušlechťovací operace provedená u zboží, která zahrnuje obnovení původní funkce zboží a jejichž cílem je odstranit funkční závadu nebo materiálové poškození, nebo zajistit soulad zboží s technickými požadavky na jeho používání. Oprava zboží zahrnuje restaurování a údržbu s možným zvýšením hodnoty zboží v důsledku obnovení původní funkčnosti uvedeného zboží, ale nezahrnuje operaci nebo postup, které:

               (I)ničí základní charakteristiku zboží nebo vytváří nové či z obchodního hlediska odlišné zboží;

               (II)transformují nedokončené zboží na hotové zboží nebo

               (III)se používají ke zlepšení nebo zvýšení technické účinnosti zboží.

               Článek GOODS.3A: Zařazení zboží

               V rámci obchodu mezi stranami podle této dohody se zboží třídí tak, jak je stanoveno v příslušné celní nomenklatuře každé ze stran v souladu s harmonizovaným systémem.

               Článek GOODS.4: Národní zacházení v oblasti vnitrostátního zdanění a právní úpravy

               Každá smluvní strana zajistí národní zacházení pro zboží druhé strany v souladu s článkem III GATT 1994 včetně jeho poznámek a doplňujících ustanovení. Za tímto účelem se do dohody jako její součást obdobně začlení článek III GATT 1994 a jeho poznámky a doplňující ustanovení.

               Článek GOODS.4A: Volný tranzit

               Každá ze stran umožní volný tranzit přes své území po trasách, které jsou nejvhodnější pro mezinárodní tranzit, pro tranzitní dopravu na území druhé strany nebo jakékoli jiné třetí země nebo z těchto území. Za tímto účelem se do dohody jako její součást obdobně začlení článek V GATT 1994 a jeho poznámky a doplňující ustanovení. Smluvní strany jsou srozuměny s tím, že článek V GATT 1994 zahrnuje přepravu energetického zboží mimo jiné prostřednictvím plynovodů nebo elektrických rozvodných sítí.

               Článek GOODS.5: Zákaz cel

               Není-li v této dohodě stanoveno jinak, cla na veškeré zboží pocházející z druhé smluvní strany se zakazují.

               Článek GOODS.6: Vývozní cla, daně nebo jiné poplatky

               1.Strana nesmí přijmout nebo ponechat v platnosti žádné clo, daň nebo jiné poplatky jakéhokoli druhu uložené na vývoz zboží do druhé smluvní strany nebo v souvislosti s ním; nebo jakoukoli vnitřní daň nebo jiné poplatky na zboží vyvážené do druhé smluvní strany, které převyšují daň nebo poplatek, které by byly uloženy na obdobné zboží, je-li určeno pro domácí spotřebu.

               2.Pro účely tohoto článku nezahrnují „jiné poplatky jakéhokoli druhu“ poplatky nebo jiné platby povolené podle článku GOODS.7 [Poplatky a formality].

               Článek GOODS.7: Poplatky a formality

               1.Poplatky a jiné odvody uložené stranou na vývoz nebo dovoz zboží druhé strany nebo v souvislosti s dovozem nebo vývozem se omezí na výši odpovídající přiměřeným nákladům poskytovaných služeb a nebudou prostředkem nepřímé ochrany domácích výrobků nebo zdanění dovozu nebo vývozu z fiskálních účelů. Strana neúčtuje poplatky ani neukládá jiné odvody na dovoz nebo vývoz nebo v souvislosti s dovozem nebo vývozem na základě hodnoty.

               2.Každá ze stran může uložit poplatky nebo vymáhat náklady pouze tehdy, jsou-li poskytovány zvláštní služby, mimo jiné zejména tyto:

               (a)požadovaná přítomnost zaměstnanců celních správ mimo stanovené úřední hodiny nebo jejich požadovaná přítomnost v jiných prostorách, než jsou prostory celní správy;

               (b)analýzy nebo znalecké posudky týkající se zboží a poštovních poplatků za vrácení zboží žadateli, zejména pokud jde o rozhodnutí týkající se závazných informací nebo poskytování informací týkajících se uplatňování celních předpisů;

               (c)kontrola zboží nebo odběr vzorků za účelem ověření nebo zničení zboží, při kterých vznikají jiné náklady než náklady spojené s prací zaměstnanců celních správ; a

               (d)výjimečná kontrolní opatření, jsou-li nutná s ohledem na povahu zboží nebo na možné riziko.

               3.Každá ze stran neprodleně zveřejní prostřednictvím oficiálních internetových stránek veškeré poplatky a odvody, které ukládá v souvislosti s dovozem nebo vývozem, a to takovým způsobem, aby se s nimi mohly seznámit vlády, obchodníci a další zúčastněné strany. Mezi tyto informace patří i zdůvodnění poplatků a plateb za poskytovanou službu, příslušný orgán, poplatky a platby, které se uplatní, a kdy a jak se má platba provést Nové nebo pozměněné poplatky a platby se neuloží, dokud nejsou informace v souladu s tímto odstavcem zveřejněny a přímo dostupné.

               4.Smluvní strana nevyžaduje v souvislosti s dovozem jakéhokoliv zboží z druhé smluvní strany konzulární transakce, ani související poplatky a odvody.

               Článek GOODS.8: Opravené zboží

               1.Smluvní strana neuplatňuje clo na zboží, které znovu vstupuje na její území poté, co bylo dočasně vyvezeno z jejího území na celní druhé strany za účelem opravy, a to bez ohledu na původ zboží.

               2.Odstavec 1 se nevztahuje na zboží dovážené do celního skladu, do oblastí volného obchodu nebo v podobném režimu, které je následně vyvezeno k opravě a není zpětně dovezeno do celního skladu, do oblastí volného obchodu nebo v podobném režimu.

               3.Smluvní strana neuplatní clo na zboží dočasně dovezené z území druhé smluvní strany za účelem opravy, bez ohledu na jeho původ.

               Článek GOODS.9: Repasované zboží

               1.Strana nesmí poskytnout repasovanému zboží druhé strany méně příznivé zacházení, než jaké poskytuje rovnocennému zboží v novém stavu.

               2.Článek GOODS.10 [Dovozní a vývozní omezení] se vztahuje na zákazy nebo omezení dovozu a vývozu týkající se repasovaného zboží. Pokud strana přijme nebo ponechá v platnosti zákaz nebo omezení týkající se použitého zboží, nepoužije tato opatření na repasované zboží.

               3.Strana může požadovat, aby bylo repasované zboží jako takové identifikováno pro distribuci nebo prodej na jejím území a aby splňovalo všechny příslušné technické požadavky, které se vztahují na rovnocenné zboží v novém stavu.

               Článek GOODS.10: Dovozní a vývozní omezení

               1.Smluvní strana nesmí přijmout ani ponechat v platnosti zákaz či omezení dovozu jakéhokoli zboží z druhé smluvní strany nebo vývozu nebo prodeje na vývoz jakéhokoli zboží určeného pro území druhé smluvní strany s výjimkou těch, které jsou v souladu s článkem XI GATT 1994 včetně poznámek k němu a doplňujících ustanovení. Za tímto účelem se do dohody jako její součást obdobně začlení článek XI GATT 1994 a jeho poznámky a doplňující ustanovení.

               2.Strana nepřijme ani neponechá v platnosti:

               (a)požadavky na vývozní a dovozní ceny, s výjimkou případů, kdy je to povoleno při výkonu rozhodnutí o uložení vyrovnávacího a antidumpingového cla a závazků; nebo

               (b)dovozní licence podmíněné splněním výkonnostního požadavku.

               Článek GOODS.11: Dovozní a vývozní monopoly

               Strana neurčí ani nebude zachovávat dovozní nebo vývozní monopol. Pro účely tohoto článku se dovozním nebo vývozním monopolem rozumí výlučné právo nebo udělení oprávnění jednou stranou určitému subjektu dovážet zboží do druhé strany nebo je z druhé strany vyvážet.

               Článek GOODS. 13: Dovozní licenční řízení

               1.Každá ze stran zajistí, aby všechna dovozní licenční řízení pro obchod se zbožím mezi stranami byla uplatňována neutrálně a vyřizována spravedlivě, vyváženě, nediskriminačně a transparentně.

               2.Strana přijme či ponechá v platnosti licenční řízení jako podmínku dovozu na její území z území druhé smluvní strany, pouze nelze-li pro administrativní účely rozumně použít jiné vhodné postupy.

               3.Strana nepřijme ani neponechá v platnosti neautomatické dovozní licenční řízení, ledaže je to nezbytné k provedení opatření, jež je v souladu s touto dohodou. Strana, jež přijímá neautomatické licenční řízení, musí jasně uvést, jaká opatření se prostřednictvím tohoto licenčního řízení provádějí.

               4.Každá ze stran zavede a spravuje dovozní licenční řízení v souladu s články 1 až 3 Dohody WTO o dovozním licenčním řízení (dále jen „dohoda o dovozním licenčním řízení“). Za tímto účelem jsou články 1 až 3 dohody o dovozním licenčním řízení obdobně začleněny do této dohody a jsou její součástí.

               5.Každá ze stran, která zavede nebo změní dovozní licenční řízení, zpřístupní veškeré příslušné informace na oficiálních internetových stránkách. Tyto informace se zpřístupní vždy, pokud je to proveditelné, nejméně 21 dnů před datem použití nového nebo změněného licenčního řízení a v každém případě nejpozději k datu jeho použití. Tyto informace obsahují údaje požadované podle článku 5 dohody o dovozním licenčním řízení.

               6.Na žádost druhé strany poskytne strana neprodleně veškeré relevantní informace týkající se dovozních licenčních řízení, která hodlá přijmout nebo zachovat, včetně informací uvedených v článcích 1 až 3 dohody o dovozním licenčním řízení.

               7.Pro upřesnění je třeba uvést, že žádné ustanovení tohoto článku nevyžaduje, aby strana udělila dovozní licenci, ani nebrání straně v plnění jejích povinností nebo závazků podle rezolucí Rady bezpečnosti OSN, jakož i v rámci mnohostranných režimů nešíření a ujednání o kontrole dovozu.

               Článek GOODS. 14: Vývozní licenční řízení

               1.Každá ze stran zveřejní jakékoli nové vývozní licenční řízení nebo jakékoli změny stávajícího postupu udělování vývozních licencí takovým způsobem, aby se s nimi mohly seznámit vlády, obchodníci a další zúčastněné strany. Toto zveřejnění se uskuteční vždy, pokud je to proveditelné, 45 dnů před tím, než postup nebo změna nabude účinku, a v každém případě nejpozději ke dni, kdy tento postup nebo změna nabude účinku, a to ve vhodných případech na příslušných internetových stránkách vlády.

               2.Zveřejňování vývozních licenčních řízení zahrnuje tyto informace:

               (a)znění vývozních licenčních řízení nebo znění jakýchkoli změn těchto postupů;

               (b)uvedení zboží, které je předmětem každého licenčního řízení;

               (c)pro každé řízení popis postupu podání žádosti o licenci a veškerá kritéria, která musí žadatel splňovat, aby byl způsobilý k podání žádosti o licenci, jako je držení licence k výkonu činnosti, vytvoření nebo udržování investice nebo provoz prostřednictvím určité formy usazení na území strany;

               (d)kontaktní místo nebo místa, kde mohou zainteresované osoby získat další informace o podmínkách pro získání vývozní licence;

               (e)správní orgán či orgány, kterým se podává žádost nebo předkládá jiná příslušná dokumentace;

               (f)popis všech opatření prováděných v rámci řízení o udělení vývozní licence;

               (g)období, během něhož bude každé vývozní licenční řízení v platnosti, pokud tento postup nezůstane v platnosti až do odvolání nebo revize v nové publikaci;

               (h)pokud má daná strana v úmyslu využívat licenční řízení ke správě vývozní kvóty, celkové množství, a pokud je to proveditelné, hodnotu kvóty a datum zahájení a ukončení kvóty a

               (i)veškeré výjimky, které nahrazují požadavek na získání vývozní licence, způsob, jak se o tyto výjimky žádá nebo jak se používají, a kritéria pro jejich udělení.

               3.Do 45 dnů ode dne vstupu této dohody v platnost oznámí každá ze stran druhé straně své stávající vývozní licenční řízení. Každá ze stran oznámí druhé straně veškerá nová vývozní licenční řízení a veškeré změny stávajících vývozních licenčních řízení do 60 dnů od zveřejnění. Oznámení musí obsahovat odkaz na zdroje, kde jsou informace požadované v odstavci 2 zveřejněny, a případně adresu příslušných vládních internetových stránek.

               4.Pro upřesnění je třeba uvést, že tento článek nevyžaduje, aby strana udělila vývozní licenci, ani nebrání straně v plnění jejích závazků podle rezolucí Rady bezpečnosti OSN, jakož i v rámci mnohostranných režimů nešíření a ujednání o kontrole vývozu, včetně Wassenaarského ujednání o vývozních kontrolách konvenčních zbraní a zboží a technologií dvojího užití, Australské skupiny, Skupiny jaderných dodavatelů a režimu kontroly raketových technologií, nebo v přijímání, zachovávání nebo provádění nezávislých sankčních režimů.

               Článek GOODS.15: Určování celní hodnoty

               Každá ze stran určí celní hodnotu zboží druhé strany dovezeného na její území v souladu s článkem VII GATT 1994 a Dohodou o celní hodnotě. Za tímto účelem se do dohody jako její součást obdobně začlení článek VII GATT 1994, včetně jeho poznámek a doplňujících ustanovení, a články 1 až 17 Dohody o celní hodně, včetně vysvětlujících poznámek.

               Článek GOODS.16: Využívání preferencí

               1.Pro účely sledování fungování této dohody a výpočtu míry využití preferencí si strany každoročně vyměňují dovozní statistiky na desetileté období počínaje prvním rokem po vstupu této dohody v platnost. Nerozhodne-li Výbor pro obchodní partnerství jinak, prodlužuje se toto období automaticky o pět let a poté může Výbor pro obchodní partnerství rozhodnout o jejím dalším prodloužení.

               2.Výměna dovozních statistik zahrnuje dostupné údaje týkající se posledního roku, včetně hodnoty a případně objemu, na úrovni celních položek pro dovoz zboží druhé strany, na které se vztahuje preferenční celní zacházení podle této dohody, a pro zboží, na něž se vztahuje nepreferenční zacházení.

               Článek GOODS.17: Nápravná opatření v oblasti obchodu

               1.Strany potvrzují svá práva a povinnosti podle článku VI GATT 1994, antidumpingové dohody, Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, článku XIX GATT 1994, Dohody o ochranných opatřeních a článku 5 Dohody o zemědělství.

               2.Kapitola 2 [Pravidla původu] této hlavy se nevztahuje na antidumpingová, vyrovnávací a ochranná šetření a opatření.

               3.Každá strana uplatňuje antidumpingová a vyrovnávací opatření v souladu s požadavky antidumpingové dohody a Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a postupem, který spravedlivý a transparentní.

               4.Nezdrží-li to zbytečně šetření, dostane každá zúčastněná strana v antidumpingovém nebo vyrovnávacím šetření
                  1
                plnou možnost hájit své zájmy.

               5.Vyšetřující orgán každé strany může v souladu s právními předpisy strany posoudit, zda výše antidumpingového cla, které má být uloženo, odpovídá celému dumpingovému rozpětí nebo je nižší.

               6.Vyšetřující orgán každé strany zváží v souladu s právními předpisy strany poskytnuté informace o tom, zda by uložení antidumpingového nebo vyrovnávacího cla nebylo ve veřejném zájmu.

               7.Žádná strana nesmí uplatňovat nebo ponechat v platnosti, pokud jde o stejné zboží, současně:

               (a)opatření podle článku 5 Dohody o zemědělství a

               (b)opatření podle článku XIX GATT 1994 a Dohody o ochranných opatřeních.

               8.Hlava I [Řešení sporů] části šesté se na odstavce 1 až 6 tohoto článku nepoužije.

               Článek GOODS.18: Využití stávajících celních kvót WTO

               1.Produkty pocházející z jedné strany nejsou způsobilé k dovozu do druhé strany v rámci stávajících celních kvót WTO ve smyslu odstavce 2. To zahrnuje ty celní kvóty, které jsou rozděleny mezi strany podle článku XXVIII jednání GATT zahájených Evropskou unií v dokumentu WTO G/SECRET/42/Add.2 a Spojeným královstvím v dokumentu WTO G/SECRET/44 a jak je stanoveno v příslušných vnitrostátních právních předpisech každé strany. Pro účely tohoto článku se status původu produktů určuje na základě nepreferenčních pravidel původu platných v dovážející straně.

               2.Pro účely odstavce 1 se „stávajícími celními kvótami WTO“ rozumějí ty celní kvóty, které jsou koncesemi WTO Evropské unie, zahrnuté do návrhu listiny koncesí a závazků EU-28 v rámci Všeobecné dohody o clech a obchodu WTO z roku 1994 předložené WTO v dokumentu G/MA/TAR/RS/506 ve znění dokumentů G/MA/TAR/RS/506/Add.1 a G/MA/TAR/RS/506/Add.2.]

               Článek GOODS.19: Opatření v případě porušení nebo obcházení celních předpisů

               1.Strany spolupracují při prevenci, odhalování a potírání porušování nebo obcházení celních předpisů v souladu se svými povinnostmi podle kapitoly 2 [Pravidla původu] této hlavy a Protokolu o vzájemné správní pomoci v celních otázkách. Každá ze stran přijme stejná opatření na ochranu svých vlastních finančních zájmů a finančních zájmů druhé strany, pokud jde o výběr cel na zboží vstupující na celní území Spojeného království nebo Unie.

               2.S výhradou možnosti výjimky pro obchodníky, kteří dodržují předpisy podle odstavce 7, může strana dočasně pozastavit příslušné preferenční zacházení s dotčeným produktem nebo produkty postupem stanoveným v odstavcích 3 a 4, pokud:

               a) strana na základě objektivních, přesvědčivých a ověřitelných informací zjistila, že došlo k systematickému porušování nebo obcházení celních předpisů, a

               b) druhá strana opakovaně a neodůvodněně odmítá nebo jinak neplní své povinnosti uvedené v odstavci 1.

               3.Smluvní strana, která učinila zjištění uvedené v odstavci 2, oznámí tuto skutečnost Výboru pro obchodní partnerství a zahájí konzultace s druhou stranou v rámci tohoto výboru s cílem dosáhnout oboustranně přijatelného řešení.

               4.Pokud se smluvní strany nedohodnou na vzájemně přijatelném řešení do tří měsíců ode dne oznámení, může strana, která zjištění učinila, rozhodnout o dočasném pozastavení příslušného preferenčního zacházení pro dotčený produkt (dotčené produkty). V takovém případě smluvní strana, která učinila zjištění, neprodleně oznámí toto dočasné pozastavení i to, jak dlouho hodlá toto dočasné pozastavení uplatňovat, Výboru pro obchodní partnerství.

               5.Dočasné pozastavení se použije pouze po dobu nezbytnou k tomu, aby se zabránilo porušování nebo obcházení předpisů a ochránily finanční zájmy dotčené strany, a v žádném případě ne déle než šest měsíců. Dotčená strana situaci průběžně přezkoumává a rozhodne-li, že dočasné pozastavení již není nutné, ukončí jej před koncem období oznámeného Výboru pro obchodní partnerství. Pokud podmínky, které vedly k pozastavení, přetrvávají i po uplynutí lhůty oznámené Výboru pro obchodní partnerství, může dotčená strana rozhodnout o obnovení tohoto pozastavení. Každé pozastavení je předmětem pravidelných konzultací v rámci Výboru pro obchodní partnerství.

               6.Každá ze stran zveřejní v souladu se svými vnitřními postupy oznámení pro dovozce v souvislosti s jakýmkoli rozhodnutím o dočasném pozastavení uvedeným v odstavcích 4 a 5.

               7.Bez ohledu na odstavec 4, pokud je dovozce schopen přesvědčit celní orgán dovozu, že tyto produkty jsou plně v souladu s celními předpisy dovážející strany, požadavky této dohody a jakýmikoliv dalšími příslušnými podmínkami souvisejícími s dočasným pozastavením stanoveným dovážející stranou v souladu s jejími právními předpisy, umožní dovážející strana dovozci požádat o preferenční zacházení a vymáhat všechna cla zaplacená nad rámec platných celních sazeb při dovozu produktů.

               Článek GOODS.20: Náprava administrativních chyb

               V případě systematických chyb ze strany příslušných orgánů nebo nedostatků v řádném řízení a uplatňování preferenčního systému při vývozu týkajících se zejména uplatňování ustanovení kapitoly 2 této hlavy nebo uplatňování Protokolu o vzájemné správní pomoci v celních otázkách, a pokud tyto chyby nebo nedostatky vedou k důsledkům, pokud jde o dovozní cla, může smluvní strana, která je těmito důsledky postižena, požádat výbor pro obchodní partnerství, aby prozkoumal možnosti přijetí vhodných opatření s cílem tuto situaci vyřešit.

               Článek GOODS.21: Kulturní statky

               1.Strany spolupracují při usnadňování navracení kulturních statků neoprávněně vyvezených z území smluvní strany s ohledem na zásady zakotvené v Úmluvě UNESCO o opatřeních k zákazu a zamezení nedovoleného dovozu, vývozu a převodu vlastnictví kulturních statků podepsané v Paříži dne 17 listopadu 1970.

               2.Pro účely tohoto článku se rozumí:

               (a)„kulturním statkem“ statek označený nebo definovaný jako součást národního kulturního pokladu, který má uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotu podle příslušných pravidel a postupů každé strany, a

               (b)„neoprávněným vývozem z území smluvní strany“:

               i) vyvezení z území smluvní strany dne 1. ledna 1993 nebo později v rozporu s pravidly ochrany národního kulturního pokladu nebo v rozporu s pravidly pro vývoz kulturních statků této smluvní strany, nebo

               ii) každé neuskutečněné navrácení po uplynutí lhůty pro oprávněný přechodný vývoz, případně porušení jakékoli jiné podmínky umožňující takový přechodný vývoz k 1. lednu 1993 nebo později.

               3.Příslušné orgány smluvních stran spolupracují zejména tak, že:

               a) oznamují druhé straně situace, kdy je kulturní statek nalezen na jejím území a existuje důvodné podezření, že byl nezákonně vyvezen z území druhé strany;

               b) vyřizují žádosti druhé strany o navrácení kulturních statků, které byly neoprávněně vyvezeny z území této strany;

               c) brání jakýmkoliv krokům, jejichž cílem je vyhnout se navrácení těchto kulturních statků, prostřednictvím nezbytných předběžných opatření a

               d) přijímají veškerá nezbytná opatření k fyzickému uchování kulturních statků, které byly nezákonně vyvezeny z území druhé strany.

               4.Každá ze stran určí kontaktní místo odpovědné za komunikaci s kontaktním místem druhé strany o veškerých záležitostech vyplývajících z tohoto článku, a to i pokud jde o oznámení a žádosti uvedené v odst. 3 písm. a) a b).

               5.Zamýšlená spolupráce mezi smluvními stranami zahrnuje celní orgány stran odpovědné za řízení vývozních postupů pro kulturní statky, je-li to vhodné a nezbytné.

               6. Hlava I [Řešení sporů] části šesté se na tento článek nepoužije.

               Kapitola 2: Pravidla původu

               Oddíl 1: Pravidla původu

               Článek ORIG.1: Cíl

               Cílem této kapitoly je stanovit ustanovení vymezující původ zboží pro účely uplatňování preferenčního sazebního zacházení podle této dohody a stanovující související postupy týkající se původu zboží.

               Článek ORIG.2: Definice

               Pro účely této kapitoly se rozumí:

               (a)„zařazením“ zařazení produktu nebo materiálu do určité kapitoly, čísla nebo položky harmonizovaného systému;

               (b)„zásilkou“ produkty, které buď zasílá současně jeden vývozce jednomu příjemci, nebo které jsou přepravovány na základě jediného přepravního dokladu od vývozce k příjemci, a pokud tento doklad neexistuje, na podkladě jediné faktury;

               (c)„vývozcem“ osoba nacházející se v některé ze stran, která v souladu s požadavky stanovenými právními předpisy této strany vyváží nebo vyrábí původní produkt a vyhotovuje deklaraci o původu;

               (d)„dovozcem“ osoba, která dováží původní produkt a žádá pro něj preferenční sazební zacházení;

               (e)„materiálem“ látka použitá při výrobě produktu včetně jakýchkoli komponentů, příměsí, surovin nebo částí;

               (f)„nepůvodním materiálem“ materiál, který podle této kapitoly nelze kvalifikovat jako původní, včetně materiálu, jehož status původu nelze určit;

               (g)„produktem nebo výrobkem“ produkt nebo výrobek, který je výsledkem výroby, bez ohledu na to, zda je určen k použití jako materiál k výrobě jiného produktu;

               (h)„výrobou“ jakýkoli druh opracování nebo zpracování včetně sestavování.

               Článek ORIG.3: Obecné požadavky

               1.
                     Pro účely uplatňování preferenčního sazebního zacházení jednou stranou na původní zboží druhé strany v souladu s touto dohodou za předpokladu, že produkty splňují všechny další příslušné požadavky této kapitoly, se za produkty pocházející z druhé strany považují následující produkty:

               (a)produkty, které byly zcela získány ve smluvních straně ve smyslu článku ORIG.5 [Zcela získané produkty];

               (b)produkty vyrobené v této smluvní straně výhradně z původních materiálů této strany; a

               (c)produkty vyrobené v této smluvní straně obsahující nepůvodní materiály, pokud splňují požadavky stanovené v příloze ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu].

               2.
                     Pokud produkt získal status původu, nepovažují se nepůvodní materiály použité při jeho výrobě za nepůvodní, jestliže se uvedený produkt začlení jako materiál do jiného produktu.

               3.
                     Podmínky pro získání statusu původu musí být ve Spojeném království nebo v Unii plněny nepřetržitě.

               Článek ORIG.4: Kumulace původu

               1.Produkt pocházející z některé strany se považuje za produkt pocházející z druhé strany, jestliže je tento produkt v druhé straně použit jako materiál při výrobě jiného produktu.

               2.Pro účely určení, zda produkt pochází z jedné ze stran, je možné zohlednit výrobu provedenou na nepůvodním materiálu v druhé straně.

               3.Odstavce 1 a 2 se nepoužijí, pokud výroba uskutečněná ve druhé straně nepřesahuje jednu nebo více z operací uvedených v článku ORIG.7 [Výroba v nedostatečném rozsahu].

               4.Aby vývozce mohl vyplnit deklaraci o původu uvedenou v čl. ORIG.18 [Žádost o preferenční sazební zacházení] odst. 2 písm. a) pro produkt podle odstavce 2 tohoto článku, musí od svého dodavatele obdržet prohlášení dodavatele podle přílohy ORIG-3 [Prohlášení dodavatele] nebo rovnocenný doklad obsahující stejné informace, které popisují dotyčné nepůvodní materiály dostatečně podrobně, aby je bylo možné identifikovat.

               Článek ORIG.5: Zcela získané produkty

               1.
                     Za zcela získané ve straně dohody se považují tyto produkty:

               (a)nerostné produkty tam těžené nebo získané z půdy nebo mořského dna;

               (b)rostliny tam vypěstované nebo sklizené a produkty z nich;

               (c)živá zvířata tam narozená nebo vylíhnutá a chovaná;

               (d)produkty získané z živých zvířat tam chovaných;

               (e)produkty získané z poražených zvířat tam narozených nebo vylíhnutých a chovaných;

               (f)produkty získané z tamního lovu nebo rybolovu;

               (g)produkty získané z tamní akvakultury, pokud vodní organismy zahrnující ryby, měkkýše, korýše, jiné vodní bezobratlé a vodní rostliny jsou vyprodukované z násadového materiálu, jako jsou jikry, raný plůdek, plůdek, larvy, strdlice, smolti nebo jiné nedospělé ryby v postlarválním stádiu, zásahem do procesu chovu či růstu s cílem zvýšit produkci, jako např. pravidelné dosazování násad, krmení nebo ochrana před dravci;

               (h)produkty mořského rybolovu a jiné produkty získané z moře mimo pobřežní vody plavidly strany;

               (i)produkty zhotovené na zpracovatelských plavidlech strany výhradně z produktů uvedených v písmenu h);

               (j)produkty vytěžené z mořského dna nebo mořského podloží mimo teritoriální moře za předpokladu, že plavidla strany mají právo využívat nebo vytěžovat mořské dno nebo podloží;

               (k)odpad a šrot pocházející z výrobních operací tam provedených;

               (l)zbytky a odpad z použitých produktů tam sebraných, jsou-li tyto produkty použitelné pouze k opětovnému získání surovin,

               (m)produkty tam vyrobené výhradně z produktů uvedených v písmenech a) až l).

               2.
                     Pojmy „plavidlo strany“ a „zpracovatelské plavidlo strany“ v odst. 1 písm. h) a i) se rozumí plavidlo a zpracovatelské plavidlo, které:

               a)
                     je registrováno v členském státě nebo ve Spojeném království;

               b)
                     pluje pod vlajkou členského státu nebo Spojeného království a

               c)
                     splňuje jednu z těchto podmínek:

                  i)
                     je nejméně z 50 % vlastněno státními příslušníky členského státu nebo Spojeného království nebo

                  ii)
                     je ve vlastnictví právnických osob, které:

                     A) mají sídlo a hlavní provozovnu v Unii nebo ve Spojeném království a

                     B) jsou nejméně z 50 % vlastněny veřejnými subjekty, státními příslušníky nebo podniky členského státu nebo Spojeného království.

                Článek ORIG.6: Odchylky

               1.Pokud produkt nesplňuje požadavky stanovené v příloze ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu] v důsledku použití nepůvodního materiálu při výrobě, považuje se tento produkt přesto za pocházející ze smluvní strany za předpokladu, že:

               a)
                     celková hmotnost nepůvodních materiálů použitých při výrobě produktů zařazených do kapitol 2 a 4 až 24 harmonizovaného systému, jiných než zpracovaných produktů rybolovu kapitoly 16, nepřesahuje 15 % hmotnosti produktu;

                b)
                     celková hodnota nepůvodních materiálů pro všechny ostatní produkty, s výjimkou produktů zařazených do kapitol 50 až 63 harmonizovaného systému, nepřesáhne 10 % ceny produktu ze závodu, nebo

               c)
                     v případě produktu zařazeného do kapitol 50 až 63 harmonizovaného systému se uplatní odchylky stanovené v poznámkách 7 a 8 přílohy ORIG-1 [Úvodní poznámky ke specifickým pravidlům původu produktu].

               2.
                     Odstavec 1 se nepoužije, jestliže hodnota nebo hmotnost nepůvodních materiálů použitých při výrobě produktu překročí jakýkoli procentní podíl nejvyšší přípustné hodnoty nebo hmotnosti nepůvodních materiálů, jak je uvedeno v požadavcích stanovených v příloze ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu].

               3.
                     Odstavec 1 tohoto článku se nepoužije na produkty zcela získané ve smluvní straně ve smyslu článku ORIG.5 [Zcela získané produkty]. Vyžaduje-li příloha ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu], aby materiály použité při výrobě produktu byly zcela získané, použijí se odstavce 1 a 2 tohoto článku.

               Článek ORIG.7: Výroba v nedostatečném rozsahu

               1.
                     Bez ohledu na čl. ORIG.3 [Obecné požadavky] odst. 1 písm. c) se produkt nepovažuje za pocházející ze smluvní strany, pokud výroba produktu ve smluvní straně sestává pouze z jedné nebo více z těchto operací provedených z nepůvodních materiálů:

               a)
                     konzervačních postupů, jako je sušení, zmrazení, nakládání do slaného nálevu nebo jiných podobných postupů, jejichž jediným účelem je zajištění uchování produktů v dobrém stavu během přepravy a skladování;
                  2

               b)
                     rozdělování nebo spojování nákladových kusů;

               c)
                     umývání, čištění; zbavování prachu, odstraňování oxidů, oleje, barev nebo jiných povlaků;

               d)
                     žehlení nebo mandlování textilií a textilních výrobků;

               e)
                     prostých operací natírání a leštění;

               f)
                     loupání a částečného nebo úplného mletí rýže; leštění a hlazení obilovin a rýže; bělení rýže;

               g)
                     operací spočívajících v barvení cukru nebo přidávání aromatických přípravků do cukru nebo tvarování cukru; částečného nebo úplného mletí cukru v pevném stavu;

               h)
                     loupání, odpeckovávání ovoce, ořechů a zeleniny a zbavování kůry;

               i)
                     ostření, prostého broušení nebo řezání;

               j)
                     prosévání, prohazování, třídění, zařazování, srovnávání, sdružování (včetně tvorby souprav (sad) předmětů);

               k)
                     prostého plnění do lahví, konzerv, lahviček, pytlů, beden, krabic, upevnění na podložky nebo desky a veškerých ostatních prostých operací obalové úpravy;

               l)
                     připevňování nebo tisk značek, štítků, log nebo obdobných rozlišovacích znaků na produkty nebo jejich obaly;

               m)
                     prostého mísení produktů, též různých druhů; mísení cukru s jakýmkoli materiálem;

               n)
                     prosté přidání vody nebo zředění vodou nebo jinou látkou, které podstatně nemění vlastnosti produktu, nebo dehydratace nebo denaturace produktů;

               o)
                     prostého sestavování součástí předmětů na úplný produkt nebo rozkládání produktů na části;

               p)
                     porážení zvířat.

               2.
                     Pro účely odstavce 1 se operace považují za prosté, jestliže k jejich provádění nejsou nutné žádné zvláštní dovednosti nebo stroje, přístroje či zařízení pro tyto úkony zvláště vyrobené nebo nainstalované.

                Článek ORIG.8: Určující jednotka

               1.
                     Pro účely této kapitoly je určující jednotkou konkrétní produkt, který je považován za základní jednotku při zařazování produktu do harmonizovaného systému.

               2. U zásilky sestávající z více stejných produktů zařazených do stejného čísla harmonizovaného systému se při použití ustanovení této kapitoly posuzuje každý jednotlivý produkt samostatně.

               Článek ORIG.9: Obalové materiály a přepravní kontejnery

               Obalové materiály a přepravní kontejnery, které se používají k ochraně produktu při přepravě, se při určování statusu původu produktu nezohledňují

               Článek ORIG.10: Obalové materiály a kontejnery pro maloobchodní prodej

               Pokud jsou obalové materiály a kontejnery, v nichž je produkt balen pro drobný prodej, klasifikovány jako produkt, neberou se při určování původu produktu v úvahu, s výjimkou případů pro účely výpočtu maximální hodnoty nepůvodních materiálů, pokud produkt podléhá požadavku na maximální hodnotu nepůvodních materiálů v souladu s přílohou ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu].

               Článek ORIG.11: Příslušenství, náhradní díly a nástroje

               1.
                     Příslušenství, náhradní díly, nástroje a instrukční nebo jiné informační materiály se považují za jeden celek s daným zařízením, strojem, přístrojem nebo vozidlem, pokud:

               (a)jsou klasifikovány a dodávány spolu s produktem, ale nejsou fakturovány odděleně, a

               (b)jejich typ, množství a hodnota jsou obvyklé pro daný produkt.

               2.
                     Příslušenství, náhradní díly, nástroje a instrukční nebo jiné informační materiály uvedené v odstavci 1 se při určování původu produktu neberou v úvahu, s výjimkou pro účely výpočtu maximální hodnoty nepůvodních materiálů, pokud produkt podléhá požadavku na maximální hodnotu nepůvodních materiálů stanovenou v příloze ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu].

               Článek ORIG.12: Soupravy

               Soupravy (sady) ve smyslu všeobecného pravidla 3 pro výklad harmonizovaného systému se považují za původní produkt strany, jestliže jsou původními produkty všechny součásti, z nichž se skládají. Je-li souprava složena z původních i nepůvodních součástí, považuje se souprava jako celek za pocházející ze strany, pokud hodnota nepůvodních součástí nepřesahuje 15 % ceny soupravy ze závodu.

               Článek ORIG.13: Neutrální prvky

               Při určování, zda produkt pochází z jedné ze stran, není zapotřebí zjišťovat původ těchto prvků, jež mohou být použity při jeho výrobě:

               a)
                     paliva, energie, katalyzátorů a rozpouštědel;

               b)
                     zařízení, vybavení, náhradních dílů a materiálů použitých při údržbě zařízení a budov;

               c)
                     strojů, nástrojů, matric a forem;

               d)
                     maziv, tuků, přísad a ostatních materiálů použitých při výrobě nebo použitých k provozu zařízení a budov;

               e)
                     rukavic, brýlí, obuvi, oděvů, bezpečnostního vybavení a zásob;

               f)
                     zařízení, přístrojů a materiálů pro zkoušení nebo kontrolu produktu a

               g)
                     ostatních materiálů použitých při výrobě, které nejsou součástí výrobku ani se nemají stát součástí konečného složení výrobku.

               Článek ORIG.14: Oddělená účetní evidence

               1.
                     Původní a nepůvodní zastupitelné materiály nebo „zastupitelné produkty“ musí být během skladování fyzicky oddělené, aby byl zachován jejich status původu.

               2.
                     Pro účely odstavce 1 se „zastupitelnými materiály“ nebo „zastupitelnými produkty“ rozumí materiály nebo produkty stejného druhu a obchodní kvality, se stejnými technickými a fyzickými vlastnostmi, které od sebe nelze rozeznat pro účely určení jejich původu.

               3.
                     Bez ohledu na odstavec 1 lze použít původní a nepůvodní zastupitelné materiály při výrobě produktu bez toho, aby byly během skladování fyzicky odděleny, za předpokladu, že se použije metoda oddělené účetní evidence.

               4.
                     Bez ohledu na odstavec 1 původní a nepůvodní zastupitelné produkty zařazené do kapitol 10, 15, 27, 28, 29, čísel 32.01 až 32.07 nebo čísel 39.01 až 39.14 harmonizovaného systému mohou být ve smluvní straně skladovány před vývozem do druhé strany, aniž by byly fyzicky odděleny, za předpokladu, že je použita metoda oddělené účetní evidence.

               5.
                     Metoda oddělené účetní evidence uvedená v odstavcích 3 a 4 se použije v souladu s metodou řízení zásob podle účetních zásad, které jsou v dané straně obecně uznávány.

               6.
                     Metodou oddělené účetní evidence je jakákoli metoda, která zajišťuje, že v žádném okamžiku žádné další materiály nebo produkty nezískají status původu, než jak by tomu bylo v případě, kdy by materiály nebo výrobky byly fyzicky odděleny.

               7.
                     Strana může za podmínek stanovených ve svých právních předpisech požadovat, aby metoda oddělené účetní evidence podléhala předchozímu povolení od celních orgánů této strany. Celní orgány dotčené strany sledují, jak je toto povolení používáno, a mohou je odejmout v případě, že jeho držitel metodu oddělené účetní evidence zneužívá nebo nedodržuje jakoukoli z podmínek stanovených v této kapitole.

               Článek ORIG.15: Vrácené produkty

               Jestliže je produkt pocházející z jedné smluvní strany, který byl vyvezen do třetí země, do této strany vrácen, považuje se za nepůvodní, nelze-li celnímu orgánu této strany věrohodně prokázat, že vrácený produkt:

               (a)je tentýž jako produkt vyvezený, a

               (b)byl případně podroben pouze úkonům nezbytným pro jeho uchování v nezměněném stavu po dobu pobytu v této třetí zemi nebo při svém vývozu.

               Článek ORIG.16: Neměnnost

               1.
                     Původní produkt deklarovaný k domácímu použití v dovážející straně nesmí být po vývozu a před tím, než je deklarován k domácímu použití, pozměněn, žádným způsobem přetvořen nebo podroben úkonům kromě těch, které jej mají uchovat v dobrém stavu, nebo jiných, než je přidání nebo připevnění značek, štítků, pečetí či jakékoli jiné dokumentace, aby byl zajištěn soulad se specifickými domácími požadavky dovážející strany.

               2.
                     Je možné produkt skladovat nebo vystavovat ve třetí zemi za předpokladu, že produkt zůstane v této třetí zemi pod celním dohledem.

               3.
                     Zásilky mohou být rozděleny ve třetí zemi, je-li rozdělení provedeno vývozcem nebo na jeho odpovědnost a pokud takto rozdělené zásilky zůstanou v uvedené třetí zemi pod celním dohledem.

               4.
                     V případě pochybností, pokud jde o dodržení souladu s požadavky uvedenými v odstavcích 1 až 3, může celní orgán dovážející strany požádat dovozce o důkaz souladu s těmito požadavky, který se poskytne jakýmkoli způsobem, včetně smluvních přepravních dokumentů, jako jsou konosamenty, nebo faktických či konkrétních důkazů založených na značení nebo číslování balíků nebo jakýchkoli důkazů týkajících se vlastního produktu.

               Článek ORIG.17: Přezkum navracení cla nebo osvobození od cla

               Nikoli dříve než dva roky po vstupu této dohody v platnost přezkoumá specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu na žádost kterékoli ze stran příslušné režimy navracení cla a aktivního zušlechťovacího styku stran. Za tímto účelem poskytne druhá strana na žádost první strany nejpozději do 60 dnů od této žádosti žádající straně dostupné informace a podrobné statistiky o fungování jejího režimu navracení cla a aktivního zušlechťovacího styku za období od vstupu této dohody v platnost nebo za předchozích pět let, je-li toto druhé období kratší. Na základě tohoto přezkumu může specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu Radě partnerství doporučit změny ustanovení této kapitoly a jejích příloh za účelem zavedení omezení nebo restrikcí s ohledem na navracení cla nebo osvobození od cla.

               Oddíl 2: Postupy stanovení původu

               Článek ORIG.18: Žádost o preferenční sazební zacházení

               1.Dovážející strana poskytne při dovozu preferenční sazební zacházení pro produkt pocházející z druhé smluvní strany ve smyslu této kapitoly na základě žádosti o preferenční sazební zacházení předložené dovozcem. Dovozce odpovídá za správnost žádosti o preferenční sazební zacházení a za soulad s požadavky stanovenými v této kapitole.

               2.Žádost o preferenční sazební zacházení se zakládá na:

               (a)deklaraci o původu uvádějící, že produkt je původní, vyhotovené vývozcem nebo

               (b)informovanosti dovozce o tom, že produkt je původní.

               3.Dovozce, který žádá o preferenční sazební zacházení na základě deklarace o původu uvedené v odst. 2 písm. a), uchová tuto deklaraci o původu a celnímu orgánu dovážející strany poskytne na žádost její kopii.

               Článek ORIG.18a: Lhůta pro žádost o preferenční sazební zacházení

               1.Žádost o preferenční sazební zacházení a základ pro tuto žádost uvedený v čl. ORIG.18 [Žádost o preferenční sazební zacházení] odst. 2 se uvede v celním dovozním prohlášení v souladu s právními předpisy dovážející strany.

               2.Odchylně od odstavce 1 tohoto článku, pokud dovozce v době dovozu nepožádal o preferenční sazební zacházení, udělí dovážející strana preferenční sazební zacházení a vrátí nebo odešle jakýkoli zaplacený přeplatek cla za předpokladu, že:

               (a)žádost o preferenční sazební zacházení je podána nejpozději do tří let ode dne dovozu nebo v delší lhůtě, jak je stanovena v právních předpisech dovážející strany;

               (b)dovozce poskytne základ pro žádost uvedenou v čl. ORIG.18 [Žádost o preferenční sazební zacházení] odst. 2 a

               (c)výrobek by byl považován za původní produkt a splňoval by všechny ostatní příslušné požadavky ve smyslu oddílu 1 [Pravidla původu] této kapitoly, pokud by dovozce podal žádost v době dovozu.

                Ostatní povinnosti vztahující se na dovozce podle článku ORIG.18 [Žádost o preferenční sazební zacházení] zůstávají nezměněny.

               Článek ORIG.19: Deklarace o původu

               1.Deklaraci o původu vyhotoví vývozce produktu na základě informací prokazujících, že produkt je původní, včetně informací o statusu původu materiálů použitých při jeho výrobě. Vývozce odpovídá za správnost deklarace o původu a uvedených informací.

               2.Deklarace o původu se vyhotoví za použití jedné z jazykových verzí znění uvedeného v příloze ORIG-4 [Znění deklarace o původu] na faktuře nebo jiném dokladu, který dostatečně podrobně popisuje původní produkt, aby byla možná identifikace tohoto produktu. Vývozce je odpovědný za poskytnutí dostatečně podrobných údajů umožňujících identifikaci původního produktu. Dovážející strana nesmí od dovozce požadovat, aby předložil překlad deklarace o původu.

               3.Deklarace o původu je platná po dobu 12 měsíců ode dne, kdy byla vyhotovena, nebo po delší dobu stanovenou stranou dovozu, a to nejvýše po dobu 24 měsíců.

               4.Deklarace o původu se může použít na:

               (a)jednorázovou zásilku jednoho nebo více produktů dovážených do některé ze stran nebo

               (b)více zásilek totožných produktů dovezených do některé ze stran v jakékoli lhůtě uvedené v deklaraci o původu, jež nepřesahuje dvanáct měsíců.

               5.Pokud se na žádost dovozce dovážejí nesmontované nebo rozložené produkty po částech ve smyslu všeobecného pravidla 2 písm. a) pro výklad harmonizovaného systému, které spadají do tříd XV až XXI harmonizovaného systému, lze pro takové produkty použít jedinou deklaraci o původu v souladu s požadavky stanovenými celním orgánem dovážející strany.

               Článek ORIG.20: Nesrovnalosti

               Celní orgán dovážející strany nesmí zamítnout žádost o preferenční sazební zacházení kvůli drobným chybám nebo nesrovnalostem v deklaraci o původu ani pouze z toho důvodu, že deklarace byla vydána ve třetí zemi.

                Článek ORIG.21: Informovanost dovozce

               1.Pro účely žádosti o preferenční sazební zacházení podanou podle článku ORIG.18 [Žádost o preferenční sazební zacházení] odst. 2 písm. b) se informovanost dovozce o tom, že produkt pochází z vyvážející strany, zakládá na informacích, které prokazují, že produkt je původní a splňuje požadavky stanovené v této kapitole.

               2.Před uplatněním preferenčního zacházení v případě, že dovozce není schopen získat informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku v důsledku toho, že je vývozce považuje za důvěrné informace, nebo z jakéhokoli jiného důvodu, může vývozce poskytnout deklaraci o původu, aby dovozce mohl požádat o preferenční sazební zacházení na základě čl. ORIG.18 [Žádost o preferenční sazební zacházení] odst. 2 písm. a).

               Článek ORIG.22: Požadavky na uchovávání záznamů

               1.Nejméně po dobu tří let ode dne dovozu produktu dovozce, který žádá o preferenční sazební zacházení pro produkt dovážený do dovážející strany, uchovává:

               (a)deklaraci o původu vyhotovenou vývozcem, pokud žádost byla založena na deklaraci o původu, nebo

               (b)všechny záznamy prokazující, že produkt splňuje požadavky pro získání statusu původu, pokud žádost byla založena na informovanosti dovozce.

               2.Vývozce, který vyhotovil deklaraci o původu, uchovává po dobu nejméně čtyř let od vyhotovení této deklarace o původu její kopii a všechny další záznamy prokazující, že produkt splňuje požadavky na získání statusu původu.

               3.Záznamy, které se mají uchovávat v souladu s tímto článkem, mohou být vedeny v elektronické podobě.

               Článek ORIG.23: Malé zásilky

               1.Odchylně od článků ORIG.18 [Žádost o preferenční sazební zacházení] až ORIG.21 [Informovanost dovozce] za předpokladu, že produkt byl prohlášen za produkt splňující požadavky této kapitoly a celní orgán dovážející strany nemá pochybnosti o pravdivosti tohoto prohlášení, udělí dovážející strana preferenční sazební zacházení:

               (a)produktu zasílanému v malém balíčku soukromými osobami soukromým osobám;

               (b)produktu, který se nachází v osobních zavazadlech cestujících, a

               (c)pro Spojené království kromě zásilek uvedených v písmenech a) a b) dalším zásilkám nízké hodnoty.

               2.Odstavec 1 tohoto článku se nepoužije na tyto produkty:

               (a)produkty, jejichž dovoz je součástí řady dovozů, u nichž lze rozumně předpokládat, že byly uskutečněny odděleně s cílem vyhnout se požadavkům článku ORIG.18 [Žádost o preferenční sazební zacházení];

               (b)v případě Unie:

               (I)produkt dovážený pro obchodní účely. Za neobchodní dovoz se považuje příležitostný dovoz výlučně produktů pro osobní potřebu příjemců nebo cestujících nebo jejich rodin, je-li z povahy a množství těchto produktů zřejmé, že neslouží žádnému obchodnímu účelu, a

               (II)produkty, jejichž celková hodnota přesahuje v případě Unie 500 EUR u produktů zasílaných v malých baleních nebo 1 200 EUR u produktů nacházejících se v osobních zavazadlech cestujících. Částky, které se mají použít v dané národní měně, jsou přepočtem částek vyjádřených v eurech na tuto měnu podle kurzu platného k prvnímu pracovnímu dni měsíce října. Směnný kurz zveřejněné pro uvedený den Evropskou centrální bankou, ledaže je Evropské komisi do 15. října sdělena jiná částka, a použijí se od 1. ledna následujícího roku. Evropská komise oznámí příslušné částky Spojenému království. Unie může stanovit další omezení, která sdělí Spojenému království, a

               (c)pro Spojené království výrobky, jejichž celková hodnota přesahuje limity stanovené vnitrostátními právními předpisy Spojeného království. Spojené království sdělí tyto limity Unii.

               3.Dovozce odpovídá za správnost deklarace a za soulad s požadavky stanovenými v této kapitole. Požadavky na uchovávání záznamů stanovené v článku ORIG.22 [Požadavky na uchovávání záznamů] se nevztahují na dovozce podle tohoto článku.

               Článek ORIG.24: Ověřování

               1.Celní orgán dovážející strany může provést ověření, zda je produkt původní, nebo zda jsou splněny jiné požadavky této kapitoly, a to na základě metod posouzení rizik, které mohou zahrnovat náhodný výběr. Toto ověření může být provedeno prostřednictvím žádosti o informace od dovozce, který podal žádost podle článku ORIG.18 [Žádost o preferenční sazební zacházení] v době podání dovozního prohlášení, před propuštěním produktů nebo po propuštění produktů.

               2.Informace požadované podle odstavce 1 neobsahují žádné další prvky kromě těchto:

               (a)deklaraci o původu, pokud žádost byla založena na deklaraci o původu, a

               (b)informace týkající se splnění těchto kritérií původu:

               (I)jestliže kritériem původu je „zcela získaný“, příslušná kategorie (např. sklizeň, těžba, rybolov a místo produkce);

               (II)pokud je kritérium původu založeno na změně sazebního zařazení, seznam všech nepůvodních materiálů včetně jejich sazebního zařazení (ve formátu dvoumístného, čtyřmístného nebo šestimístného číselného kódu v závislosti na kritériu původu);

               (III)pokud je kritérium původu založeno na metodě hodnoty, hodnota konečného produktu, jakož i hodnota všech nepůvodních materiálů použitých při výrobě daného produktu;

               (IV)pokud je kritérium původu založeno na hmotnosti, hmotnost konečného produktu a hmotnost příslušných nepůvodních materiálů použitých v konečném produktu;

               (V)jestliže je kritérium původu založeno na zvláštním výrobním postupu, popis tohoto zvláštního postupu.

               3.Při poskytování požadovaných informací může dovozce doplnit jakékoli další informace, které považuje pro účely ověření za relevantní.

               4.Je-li žádost o preferenční sazební zacházení založena na deklaraci o původu, dovozce tuto deklaraci poskytne, avšak smí celnímu orgánu dovážející strany odpovědět, že není schopen poskytnout informace uvedené v odst. 2 písm. b).

               5.Jestliže se žádost o preferenční sazební zacházení zakládá na informovanosti dovozce, může celní orgán dovážející strany, který provádí ověření, poté, co si nejprve vyžádal informace v souladu s odstavcem 1, požádat dovozce o poskytnutí dodatečných informací, pokud se tento celní orgán domnívá, že dodatečné informace jsou nutné k ověření statusu původu daného produktu nebo ke splnění ostatních podmínek stanovených v této kapitole. Celní orgán dovážející strany může v případě potřeby požádat dovozce o konkrétní dokumenty a informace.

               6.Jestliže se celní orgán dovážející strany rozhodne pozastavit udělení preferenčního sazebního zacházení pro dotčený produkt až do výsledku ověření, nabídne dovozci propuštění produktů s výhradou vhodných zajišťovacích opatření, včetně záruk. Pozastavení preferenčního sazebního zacházení se ukončí co nejdříve poté, co celní orgán dovážející strany zjistí status původu dotčených produktů nebo splnění ostatních podmínek stanovených v této kapitole.

               Článek ORIG.25: Správní spolupráce

               1.Strany v zájmu řádného používání této kapitoly při ověřování, zda je produkt původní a zda splňuje ostatní požadavky stanovené v této kapitole, spolupracují, a to prostřednictvím svých celních orgánů.

               2.Jestliže se žádost o preferenční sazební zacházení zakládala na deklaraci o původu, může v příslušných případech celní orgán dovážející strany, který provádí ověření, poté, co si nejprve vyžádal informace v souladu s čl. ORIG.24 [Ověřování] odst. 1, a na základě odpovědi dovozce rovněž požádat o informace od celního orgánu vyvážející strany během období dvou let od dovozu produktů nebo od okamžiku, kdy byla žádost podána podle čl. ORIG.18a [Lhůta pro žádost o preferenční sazební zacházení] odst. 2 písm. a), pokud se celní orgán dovážející strany, který provádí ověření, domnívá, že dodatečné informace jsou nutné k ověření statusu původu daného produktu nebo k ověření, zda jsou splněny ostatní požadavky stanovené v této kapitole. Žádost o informace musí obsahovat tyto prvky:

               (a)deklaraci o původu;

               (b)totožnost celního orgánu, který žádost vystavuje;

               (c)jméno vývozce;

               (d)předmět a rozsah ověření a

               (e)jakékoli relevantní dokumenty.

               Kromě toho může celní orgán dovážející strany ve vhodných případech požádat celní orgán vyvážející strany, aby poskytl konkrétní dokumenty a informace.

               3.Celní orgán vyvážející strany si může v souladu se svými právními předpisy vyžádat dokumenty nebo posouzení tím, že požádá o jakékoli důkazy nebo navštíví prostory vývozce, aby přezkoumal záznamy a provedl prohlídku zařízení používaných při výrobě produktu.

               4.Aniž je dotčen odstavec 5, celní orgán vyvážející strany, který obdrží žádost uvedenou v odstavci 2, poskytne celnímu orgánu dovážející strany tyto informace:

               (a)požadované dokumenty, jsou-li k dispozici;

               (b)stanovisko ohledně statusu původu produktu;

               (c)popis produktu, který je předmětem posouzení, a jeho sazební zařazení relevantní pro použití této kapitoly;

               (d)popis a vysvětlení výrobního postupu dostačující k doložení statusu původu produktu;

               (e)informaci o způsobu, kterým bylo posouzení produktu provedeno, a

               (f)v příslušných případech podpůrné doklady.

               5.Celní orgán vyvážející strany neposkytne celnímu orgánu dovážející strany informace uvedené v odst. 4 písm. a), d) a f), jestliže vývozce považuje tyto informace za důvěrné.

               6.Každá strana oznámí druhé straně kontaktní údaje celních orgánů a rovněž druhé straně oznámí jakoukoli změnu těchto údajů do 30 dnů po datu provedení dané změny.

               Článek ORIG.26: Odepření preferenčního sazebního zacházení

               1.Aniž je dotčen odstavec 3, může celní orgán dovážející strany odepřít preferenční sazební zacházení, pokud:

               (a)během tří měsíců po datu žádosti o informace podle čl. ORIG.24 [Ověřování] odst. 1:

               (I)dovozce neposkytl odpověď;

               (II)v případě, že byla žádost o preferenční sazební zacházení založena na deklaraci o původu, nebyla žádná deklarace o původu předložena, nebo

               (III)v případě, že byla žádost o preferenční sazební zacházení založena na poznatcích dovozce, nejsou informace poskytnuté dovozcem dostačující k potvrzení, že produkt je původní;

               (b)během tří měsíců po datu žádosti o dodatečné informace podle čl. ORIG.24 [Ověřování] odst. 5:

                i) dovozce neposkytl odpověď; nebo

                ii) informace poskytnuté dovozcem nejsou dostačující k potvrzení, že produkt je původní;

                c) do deseti měsíců
                  3
                po datu žádosti o informace podle čl. ORIG.25 [Správní spolupráce] odst. 2:

                i) celní orgán vyvážející strany neposkytl odpověď; nebo

                ii) informace poskytnuté celním orgánem vyvážející strany nejsou dostačující k potvrzení, že produkt je původní.

               2.Celní orgán dovážející strany může odepřít preferenční sazební zacházení pro produkt, pro nějž žádá dovozce preferenční sazební zacházení, pokud dovozce nedodržuje jiné požadavky této kapitoly, než které se týkají statusu původu produktů.

               3.Pokud má celní orgán dovážející strany dostatečné odůvodnění pro odepření preferenčního sazebního zacházení podle odstavce 1 tohoto článku – v případech, kdy celní orgán vyvážející strany poskytl stanovisko podle čl. ORIG.25 [Správní spolupráce] odst. 4 písm. b) potvrzující status původu dotyčných produktů –, oznámí celní orgán dovážející strany do dvou měsíců po datu obdržení tohoto stanoviska celnímu orgánu vyvážející strany svůj záměr odepřít preferenční sazební zacházení.

               Je-li učiněno takové oznámení, konají se konzultace na žádost jedné z obou stran do tří měsíců po datu tohoto oznámení. Na základě vzájemné dohody mezi celními orgány stran může být lhůta pro konzultaci případ od případu prodloužena. Konzultace může probíhat v souladu s postupem stanoveným specializovaným obchodním výborem pro celní spolupráci a pravidla původu.

               Pokud po uplynutí lhůty pro konzultaci nemůže celní orgán dovážející strany potvrdit, že produkt je původní, může odepřít preferenční sazební zacházení, jestliže má dostatečné odůvodnění tak učinit, a poté, co dovozci udělil právo být vyslechnut. Pokud však celní orgán vyvážející strany potvrdí status původu produktů a pro tento závěr poskytne odůvodnění, neodepře celní orgán dovážející strany preferenční sazební zacházení produktu pouze z toho důvodu, že byl použit čl. ORIG.25 [Správní spolupráce] odst. 5.

               4.Ve všech případech se řešení rozdílů mezi dovozcem a celním orgánem dovážející strany řídí právními předpisy dovážející strany.

               Článek ORIG.27: Zachování důvěrnosti

               1.Každá strana zachová v souladu se svými právními předpisy důvěrnost informací, které jí druhá strana poskytla podle této kapitoly, a chrání tyto informace před zveřejněním.

               2.Jestliže, bez ohledu na čl. ORIG.25 [Správní spolupráce] odst. 5, celní orgán vyvážející strany nebo dovážející strany získal od vývozce za použití článků ORIG.24 [Ověřování] a ORIG.25 [Správní spolupráce] důvěrné obchodní informace, tyto informace se nezveřejní.

               3.Každá strana zajistí, aby důvěrné informace shromážděné podle této kapitoly nebyly použity pro jiné účely než pro správu a prosazování rozhodnutí a nálezů týkajících se původu a celních záležitostí, kromě případů, kdy to povolí osoba nebo strana, která důvěrné informace poskytla.

               4.Bez ohledu na odstavec 3 může strana povolit použití informací shromážděných podle této kapitoly v jakémkoli správním, soudním nebo kvazisoudním řízení zahájeném pro nedodržení celních předpisů provádějících tuto kapitolu. Strana oznámí osobě nebo straně, která informace poskytla, toto použití předem.

               Článek ORIG.28: Správní opatření a sankce

               Každá strana dbá na účinné prosazování této kapitoly. Každá strana zajistí, aby příslušné orgány byly schopny ukládat správní opatření a v příslušných případech sankce v souladu s jejími právními předpisy jakékoli osobě, která vystaví nebo nechá vystavit doklad obsahující nesprávné údaje poskytnuté s úmyslem získat pro produkt preferenční sazební zacházení, která nesplňuje požadavky stanovené v článku ORIG.22 [Požadavky na uchovávání záznamů] nebo která neposkytne důkaz či odmítne návštěvu uvedenou v čl. ORIG.25 [Správní spolupráce] odst. 3.

                Oddíl 3: Jiná ustanovení

                Článek ORIG.29: Ceuta a Melilla

               1.Pro účely této kapitoly pojem „strana“ v případě Unie nezahrnuje Ceutu a Melillu.

               2.Produkty pocházející ze Spojeného království podléhají při dovozu do Ceuty nebo Melilly ve všech ohledech stejnému celnímu zacházení podle této dohody jako produkty pocházející z celního území Unie podle protokolu 2 k Aktu o přistoupení Španělského království a Portugalské republiky k Evropské unii. Spojené království poskytne při dovozu produktům, na něž se vztahuje tato dohoda a jež pocházejí z Ceuty a Melilly, stejné celní zacházení jako produktům dováženým a pocházejícím z Unie.

               3.Pravidla původu a postupy stanovení původu uvedené v této kapitole se obdobně použijí na produkty vyvážené ze Spojeného království do Ceuty a Melilly a na produkty vyvážené z Ceuty a Melilly do Spojeného království.

               4.Ceuta a Melilla se považují za jediné území.

               5.Článek ORIG.4 [Kumulace původu] se použije na dovoz a vývoz produktů mezi Unií, Spojeným královstvím a Ceutou a Melillou.

               6.V závislosti na původu produktu uvedou vývozci v kolonce 3 znění deklarace o původu „Spojené království“ nebo „Ceuta a Melilla“.

               7.Za použití a provedení této kapitoly v Ceutě a Melille odpovídá celní orgán Španělského království.

               Článek ORIG.30: Přechodná ustanovení pro produkty v režimu tranzitu nebo uskladnění

               Ustanovení této dohody se mohou použít na produkty, které splňují ustanovení této kapitoly a které v den vstupu této dohody v platnost jsou buď v režimu tranzitu z vyvážející strany do dovážející strany, nebo pod celním dohledem v dovážející straně bez platby dovozních cel a daní, s výhradou podání žádosti o preferenční sazební zacházení uvedené v článku ORIG.18 [Žádost o preferenční sazební zacházení] celnímu orgánu dovážející strany do dvanácti měsíců od uvedeného data.

               Článek ORIG.31: Změna této kapitoly a jejích příloh

               Tuto kapitolu a její přílohy může změnit Rada partnerství.

               Kapitola 3: Sanitární a fytosanitární opatření

               Článek SPS.1: Cíl

               Cílem této kapitoly je:

               a) chránit život nebo zdraví lidí, zvířat a rostlin na územích stran a zároveň usnadňovat obchod mezi stranami;

               b) prosazovat provádění Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření;

               c) zajistit, aby sanitární a fytosanitární opatření stran nevytvářela zbytečné překážky obchodu;

               d) podpořit větší transparentnost a porozumění, pokud jde o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obou stran;

               e) posílit mezi stranami spolupráci v boji proti antimikrobiální rezistenci, v podpoře udržitelných potravinových systémů, ochraně dobrých životních podmínek zvířat a v oblasti elektronické certifikace;

               f) posílit spolupráci v rámci příslušných mezinárodních organizací na vypracovávání mezinárodních standardů, pokynů a doporučení týkajících se zdraví zvířat, bezpečnosti potravin a zdraví rostlin; a

               g) podporovat uplatňování mezinárodních standardů, pokynů a doporučení každou stranou.

               Článek SPS.2: Oblast působnosti

               1.Tato kapitola se vztahuje na veškerá sanitární a fytosanitární opatření stran, která mohou přímo nebo nepřímo ovlivňovat obchod mezi stranami.

               2.Tato kapitola rovněž uvádí samostatná ustanovení, pokud jde o spolupráci v oblasti dobrých životních podmínek zvířat, antimikrobiální rezistence a udržitelných potravinových systémů.

               Článek SPS.3: Definice

               1.Pro účely této kapitoly se použijí tyto definice:

               (a)definice uvedené v příloze A Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření;

               (b)definice přijaté pod záštitou Komise pro Codex Alimentarius;

               (c)definice přijaté pod záštitou Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE); a

               (d)definice přijaté pod záštitou Mezinárodní úmluvy o ochraně rostlin (IPPC).

               2.Pro účely této kapitoly se rozumí:

               (a) „dovozními podmínkami“ rozumí veškerá sanitární nebo fytosanitární opatření, která musí být splněna pro dovoz produktů; a

               (b)„chráněnou zónou“ pro určitý regulovaný škodlivý organismus rostlin rozumí úředně vymezená zeměpisná oblast, v níž se tento škodlivý organismus neusídlil i přes příznivé podmínky a jeho přítomnost v jiných částech území dotyčné strany a do níž není zavlečení tohoto škodlivého organismu povoleno.

               3.Specializovaný obchodní výbor pro sanitární a fytosanitární opatření může při zohlednění glosářů a definic příslušných mezinárodních organizací, jako jsou Codex Alimentarius, OIE a IPPC, přijmout pro účely této kapitoly jiné definice.

               4.V případě nesouladu mezi definicemi přijatými specializovaným obchodním výborem pro sanitární a fytosanitární opatření nebo přijatými pod záštitou Codexu Alimentarius, OIE nebo IPPC a definicemi podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření mají přednost definice podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření. V případě nesouladu mezi definicemi přijatými specializovaným obchodním výborem pro sanitární a fytosanitární opatření a definicemi stanovenými v Codexu Alimentarius, OIE nebo IPPC mají přednost definice uvedené v Codexu Alimentarius, OIE nebo IPPC.

               Článek SPS.4: Práva a povinnosti

               Strany znovu potvrzují svá práva a povinnosti podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření. Patří sem i právo přijímat opatření v souladu s čl. 5 odst. 7 Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření.

               Článek SPS.5: Obecné zásady

               1.Strany uplatňují k dosažení vhodné úrovně ochrany sanitární a fytosanitární opatření, která jsou založena na posouzeních rizik v souladu s příslušnými ustanoveními, včetně článku 5 Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření.

               2.Strany nezneužívají sanitární a fytosanitární opatření k vytváření neoprávněných překážek obchodu.

               3.Pokud jde o postupy a schválení týkající se sanitárních a fytosanitárních opatření, které souvisejí s obchodem a jsou stanoveny podle této kapitoly, každá strana zajistí, aby tyto postupy a související sanitární a fytosanitární opatření:

               (a)byly zahájeny a dokončeny bez zbytečného prodlení;

               (b)nezahrnovaly zbytečné, vědecky a technicky neopodstatněné nebo nadměrně zatěžující žádosti o informace, které by stranám mohly pozdržet vzájemný přístup na své trhy;

               (c)nebyly uplatňovány způsobem, který by představoval svévolnou nebo neodůvodněnou diskriminaci vůči celému území druhé strany nebo částem území druhé strany, kde existují totožné nebo podobné podmínky v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření; a

               (d)byly přiměřené zjištěným rizikům a neomezovaly obchod více, než je nezbytné k dosažení vhodné úrovně ochrany dovážející strany.

               4.Strany nevyužijí postupy uvedené v odstavci 3 ani žádosti o dodatečné informace k tomu, aby pozdržely přístup na své trhy, aniž by pro to měly vědecké či technické důvody.

               5.Každá strana zajistí, aby jakýkoli správní postup, který požaduje, pokud jde o dovozní podmínky týkající se bezpečnosti potravin, zdraví zvířat a zdraví rostlin, nebyl více zatěžující nebo neomezoval obchod více, než je nezbytně nutné k tomu, aby dovážející strana měla přiměřenou jistotu, že tyto podmínky jsou splněny. Každá strana zajistí, aby negativní účinky jakýchkoli správních postupů na obchod byly minimální a aby odbavovací postupy zůstaly jednoduché a rychlé a zároveň plnily podmínky dovážející strany.

               6.Dovážející strana nezavede žádný dodatečný správní systém či postup, který zbytečně brání obchodu.

               Článek SPS.6: Úřední osvědčování

               1.V případě, že dovážející strana požaduje úřední osvědčení, musí být vzorová osvědčení:

               (a)stanovena v souladu se zásadami uvedenými v mezinárodních standardech Codexu Alimentarius, IPPC a OIE a

               (b)použitelná na dovoz ze všech částí území vyvážející strany.

               2.Specializovaný obchodní výbor pro sanitární a fytosanitární opatření může vyjádřit souhlas se zvláštními případy, v nichž by vzorová osvědčení podle odstavce 1 byla stanovena pouze pro část nebo části území vyvážející strany. Strany podporují používání elektronické certifikace a jiných technologií pro usnadnění obchodu.

               Článek SPS.7: Dovozní podmínky a postupy

               1.Aniž jsou dotčena práva a povinnosti každé strany podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření a podle této kapitoly, uplatňují se dovozní podmínky dovážející strany konzistentním způsobem na celé území vyvážející strany.

               2.Vyvážející strana zajistí, aby produkty vyvážené do druhé strany, jako jsou zvířata a živočišné produkty, rostliny a rostlinné produkty nebo ostatní související předměty, splňovaly požadavky sanitárních a fytosanitárních opatření dovážející strany.

               3.Dovážející strana může požadovat, aby dovoz specifických produktů podléhal povolení. Toto povolení se udělí, pokud žádost relevantního příslušného orgánu vyvážející strany ke spokojenosti dovážející strany objektivně prokáže, že požadavky dovážející strany na povolení jsou splněny. Relevantní příslušný orgán vyvážející strany může podat žádost o povolení ve vztahu k celému území vyvážející strany. Dovážející strana na tomto základě tyto žádosti schválí, jestliže splňují požadavky dovážející strany na povolení, jak je stanoveno v tomto odstavci.

               4.Dovážející strana nezavede požadavky na povolení, které doplňují požadavky platné na konci přechodného období, ledaže je použití takových požadavků na další produkty odůvodněné zmírněním významného rizika pro lidské zdraví, zdraví zvířat nebo rostlin.

               5.Dovážející strana stanoví a sdělí druhé straně dovozní podmínky pro všechny produkty. Dovážející strana zajistí, aby její dovozní podmínky byly uplatňovány přiměřeným a nediskriminačním způsobem.

               6.Aniž jsou dotčena prozatímní opatření podle čl. 5 odst. 7 Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření, omezí se dovozní podmínky u produktů nebo jiných souvisejících předmětů, u nichž existují obavy v souvislosti se zdravím rostlin, na opatření na ochranu proti regulovaným škodlivým organismům dovážející strany a použijí se na celé území vyvážející strany.

               7.Bez ohledu na odstavce 1 a 3, pokud v případě žádostí o dovozní povolení na konkrétní produkt vyvážející strana požádala o přezkum s ohledem pouze na část nebo některé části svého území (v případě Unie se jedná o jednotlivé členské státy), přistoupí dovážející strana neprodleně k přezkumu uvedené žádosti. Pokud dovážející strana obdrží žádosti týkající se konkrétního produktu od více než jedné části území vyvážející strany nebo pokud jsou obdrženy další žádosti týkající se produktu, který již byl povolen, dovážející strana s ohledem na totožný či podobný režim sanitárních a fytosanitárních opatření platný v různých částech území vyvážející strany urychleně dokončí povolovací postup.

               8.Každá strana zajistí, aby kontrolní, inspekční a schvalovací postupy v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření byly zahájeny a dokončeny bez zbytečného prodlení. Požadavky na informace se omezí na míru nezbytnou k tomu, aby během schvalovacího procesu byly zohledněny informace, které již má dovážející strana k dispozici, jako např. informace o legislativním rámci a zprávách o auditu vyvážející strany.

               9.S výjimkou řádně odůvodněných okolností týkajících se vlastní úrovně ochrany stanoví každá strana mezi datem zveřejnění jakýchkoli změn svých schvalovacích postupů a jejich datem použitelnosti přechodné období, aby druhé straně umožnila se s těmito změnami obeznámit a přizpůsobit se jim. U žádostí podaných před zveřejněním změn žádná strana nepatřičně neprodlužuje schvalovací proces.

               10.V souvislosti s procesy stanovenými v odstavcích 3 až 8 se přijmou tato opatření:

               (a)jakmile dovážející strana kladně uzavře své posouzení, neprodleně přijme veškerá nezbytná legislativní a správní opatření, aby se obchod mohl uskutečnit bez zbytečného prodlení;

               (b)vyvážející strana:

               (I)poskytne všechny příslušné informace požadované dovážející stranou a

               (II)poskytne dovážející straně přiměřený přístup k auditním a dalším relevantním postupům;

               (c)v případech, kdy existují obavy v souvislosti se zdravím rostlin, sestaví dovážející strana seznam regulovaných škodlivých organismů pro produkty nebo další související předměty. Tento seznam obsahuje:

               (I)škodlivé organismy, o nichž není známo, že se vyskytují v některé části jejího území;

               (II)škodlivé organismy, o nichž je známo, že se vyskytují na jejím území a jsou pod úřední kontrolou;

               (III)škodlivé organismy, o nichž je známo, že se vyskytují v částech jejího území, a pro něž jsou stanoveny oblasti prosté určitého škodlivého organismu nebo chráněné zóny, a

               (IV)nekaranténní škodlivé organismy, o nichž je známo, že se vyskytují na jejím území a jsou pro určitý rostlinný materiál pod úřední kontrolou.

               11.Dovážející strana musí přijmout zásilky, aniž by požadovala, aby dovážející strana před odesláním těchto zásilek z území vyvážející strany ověřovala jejich soulad.

               12.Každá strana smí vybírat poplatky za náklady vzniklé při provádění konkrétních hraničních kontrol v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření, které by neměly překročit výši náhrady nákladů.

               13.Dovážející strana má právo provádět u produktů dovážených z vyvážející strany dovozní kontroly za účelem zajištění souladu s dovozními požadavky v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření.

               14.Dovozní kontroly prováděné u produktů dovážených z vyvážející strany jsou založeny na riziku v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření souvisejícím s tímto dovozem. Dovozní kontroly se provádějí pouze v míře nezbytné k zajištění ochrany života a zdraví lidí, zvířat a rostlin, a to bez zbytečného prodlení a s minimálními účinky na obchod mezi oběma stranami.

               15.Dovážející strana na žádost vyvážející strany zpřístupní informace o podílu produktů od vyvážející strany zkontrolovaných při dovozu.

               16.Pokud dovozní kontroly odhalí nesoulad s příslušnými dovozními podmínkami, musí být opatření přijatá dovážející stranou založena na posouzení souvisejícího rizika a nesmí omezovat obchod více, než je nezbytné k dosažení vhodné úrovně ochrany strany v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření.

               Článek SPS.8 Seznam schválených zařízení

               1.Kdykoli je to odůvodněné, může dovážející strana vést seznam schválených zařízení, která splňují její dovozní požadavky jakožto podmínku pro dovoz produktů živočišného původu z těchto zařízení.

               2.Pokud to není odůvodněné zmírněním významného rizika pro zdraví lidí či zvířat, požadují se seznamy schválených zařízení pouze u produktů, u nichž byly vyžadovány na konci přechodného období.

               3.Vyvážející strana poskytne dovážející straně svůj seznam zařízení splňujících podmínky dovážející strany, který je založen na zárukách poskytnutých vyvážející stranou.

               4.Dovážející strana na žádost vyvážející strany schválí zařízení, která se nacházejí na území vyvážející strany, na základě záruk poskytnutých vyvážející stranou, a to bez předchozí inspekce jednotlivých zařízení.

               5.Nevyžaduje-li dovážející strana dodatečné informace, a s výhradou záruk poskytnutých vyvážející stranou, přijme dovážející strana v souladu se svými platnými právními postupy nezbytná legislativní nebo správní opatření, na jejichž základě umožní dovoz z uvedených zařízení bez zbytečného prodlení.

               6.Dovážející strana veřejně zpřístupní seznam schválených zařízení.

               7.Pokud se dovážející strana rozhodne zamítnout žádost vyvážející strany o doplnění zařízení na seznam schválených zařízení, informuje bezodkladně vyvážející stranu a předloží odpověď, včetně informací o nesrovnalostech, které vedly k zamítnutí schválení daného zařízení.

               Článek SPS.9: Transparentnost a výměna informací

               1.Pokud jde o sanitární a fytosanitární opatření použitelná v obchodu, usiluje každá strana o transparentnost a za tímto účelem učiní tato opatření:

               a) neprodleně informuje druhou stranu o veškerých změnách svých sanitárních a fytosanitárních opatření a schvalovacích postupů včetně změn, které mohou u určitých produktů ovlivnit její schopnost splnit dovozní požadavky v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření druhé strany;

               b) podporuje vzájemné pochopení svých sanitárních a fytosanitárních opatření a jejich používání;

               c) vyměňuje si s druhou stranou informace o otázkách souvisejících s rozvojem a použitím sanitárních a fytosanitárních opatření, včetně pokroku v oblasti nově dostupných vědeckých důkazů, jež ovlivňují nebo mohou ovlivnit obchod mezi stranami, s cílem minimalizovat negativní dopad na obchod;

               d) na žádost druhé strany do 20 pracovních dnů sdělí podmínky, které se použijí na dovoz konkrétních produktů;

               e) na žádost druhé strany do 20 pracovních dnů informuje o aktuálním stavu postupu pro schvalování konkrétních produktů;

               f) informuje druhou stranu o veškerých významných změnách ve struktuře nebo organizaci příslušného orgánu dané strany;

               g) na žádost sdělí výsledky oficiálních kontrol dané strany a předloží zprávu, která se týká výsledků provedené kontroly;

               h) na žádost informuje o výsledcích dovozní kontroly stanovené v případě zamítnuté zásilky nebo zásilky, která nesplňuje požadavky, a

               i) na žádost bez zbytečného prodlení informuje o posouzení rizik nebo o vědeckém stanovisku připraveném danou stranou, které jsou relevantní pro tuto kapitolu.

               2.Pokud strana zpřístupnila informace uvedené v odstavci 1 prostřednictvím oznámení adresovaného ústřednímu rejstříku oznámení WTO nebo příslušnému mezinárodnímu normalizačnímu orgánu v souladu s jejich příslušnými pravidly, jsou požadavky v odstavci 1, které se týkají daných informací, splněny.

               Článek SPS.10: Přizpůsobení se regionálním podmínkám

               1.Strany uznávají koncepci vymezování zón, včetně oblastí prostých nákazy či určitého škodlivého organismu, chráněných zón a oblastí s nízkým výskytem nákazy nebo škodlivého organismu, a v souladu s Dohodou o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření ji uplatňují na obchod mezi stranami, včetně pokynů pro další praktické provádění článku 6 uvedené dohody (rozhodnutí WTO/Výboru pro sanitární a fytosanitární opatření G/SPS/48), příslušných doporučení, standardů a pokynů OIE a IPPC. Specializovaný obchodní výbor pro sanitární a fytosanitární opatření může pro tyto postupy při zohlednění jakýchkoli příslušných standardů, pokynů nebo doporučení podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření, OIE a IPPC vymezit další podrobnosti.

               2.Strany se také mohou dohodnout na spolupráci ohledně koncepce kompartmentalizace, jak je uvedena v kapitolách 4.4 a 4.5 Kodexu zdraví suchozemských živočichů OIE a v kapitolách 4.1 a 4.2 Kodexu zdraví vodních živočichů OIE.

               3.Při určování či zachovávání zón uvedených v odstavci 1 zváží strany takové faktory, jako je zeměpisné vymezení, ekosystémy, epidemiologický dozor a účinnost sanitárních nebo fytosanitárních kontrol.

               4.Pokud jde o zvířata a produkty živočišného původu, dovážející strana při určování nebo zachovávání dovozních podmínek na žádost vyvážející strany uzná oblasti prosté nákazy zřízené vyvážející stranou jako základ pro posouzení při stanovování, zda dovoz povolí nebo zachová, a to s výhradou odstavců 8 a 9.

               5.Vyvážející strana určí části svého území podle odstavce 4, a pokud je o to požádána, poskytne plné vysvětlení a podpůrné údaje založené na standardech OIE nebo jinými způsoby stanovenými specializovaným obchodním výborem pro sanitární a fytosanitární opatření na základě poznatků získaných prostřednictvím zkušeností příslušných orgánů vyvážející strany.

               6.Pokud jde o rostliny, rostlinné produkty a ostatní související předměty, uzná dovážející strana při určování nebo zachovávání fytosanitárních dovozních podmínek na žádost vyvážející strany oblasti prosté určitého škodlivého organismu, místa produkce prostá určitého škodlivého organismu, stanoviště produkce prostá určitého škodlivého organismu, oblasti s nízkým výskytem určitého škodlivého organismu a chráněné zóny zřízené vyvážející stranou jako základ pro posouzení při stanovování, zda dovoz povolí nebo zachová, a to s výhradou odstavců 8 a 9.

               7.Vyvážející strana určí své oblasti prosté určitého škodlivého organismu, místa produkce prostá určitého škodlivého organismu, stanoviště produkce prostá určitého škodlivého organismu a oblasti s nízkým výskytem určitého škodlivého organismu nebo chráněné zóny. Pokud o to dovážející strana požádá, poskytne vyvážející strana plné vysvětlení a podpůrné údaje založené na mezinárodních standardech pro fytosanitární opatření vypracovaných v rámci IPPC, nebo jinými způsoby, které stanoví specializovaný obchodní výbor pro sanitární a fytosanitární opatření, na základě poznatků získaných prostřednictvím zkušeností příslušných fytosanitárních orgánů vyvážející strany.

               8.Strany uznají oblasti prosté nákazy a chráněné zóny, které existují na konci přechodného období.

               9.Odstavec 8 se také použije na následné úpravy oblastí prostých nákazy a chráněných zón (v případě Spojeného království oblastí prostých určitého škodlivého organismu), a to s výjimkou případů významných změn ve stavu nákazy nebo škodlivého organismu.

               10.Strany mohou za účelem provádění odstavců 4 až 9 tohoto článku provádět audity a ověřování podle článku 11.

               11.V zájmu zachování důvěry v postupy související se zřizováním oblastí prostých nákazy či určitého škodlivého organismu, míst produkce prostých určitého škodlivého organismu, stanovišť produkce prostých určitého škodlivého organismu a oblastí s nízkým výskytem určitého škodlivého organismu nebo nákazy a chráněných zón zavedou strany úzkou spolupráci s cílem minimalizovat narušení obchodu.

               12.Dovážející strana vychází při vlastním určování nákazového statusu a rostlinolékařského stavu vyvážející strany nebo jejích částí z informací, jež poskytne vyvážející strana v souladu s Dohodou o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření a standardy OIE a IPPC, a přihlíží k tomu, který status určila vyvážející strana.

               13.Pokud dovážející strana nepřijme určení statusu vyvážející stranou podle odstavce 12 tohoto článku, objektivně odůvodní a vysvětlí vyvážející straně důvody tohoto zamítnutí a na žádost vede konzultace v souladu s čl. SPS.12 odst. 2.

               14.Každá strana zajistí, aby povinnosti stanovené v odstavcích 4 až 9, 12 a 13 byly provedeny bez zbytečného prodlení. Dovážející strana urychlí uznávání statusu nákazy nebo škodlivého organismu, jakmile byl status po výskytu ohniska obnoven.

               15.Pokud se jedna strana domnívá, že konkrétní region má ve vztahu k určité nákaze zvláštní status, který splňuje kritéria stanovená v kapitole 1.2 Kodexu zdraví suchozemských živočichů OIE nebo v kapitole 1.2 Kodexu zdraví vodních živočichů OIE, může požádat o uznání tohoto statusu. Dovážející strana může ve vztahu k dovozu živých zvířat a produktů živočišného původu požádat o dodatečné záruky, jež jsou vhodné pro dohodnutý status.

               Článek SPS.11: Audity a ověřování

               1.Dovážející strana může provádět audity a ověřování:

               (a)celého inspekčního a certifikačního systému orgánů druhé strany nebo jeho částí;

               (b)výsledků kontrol prováděných v rámci inspekčního a certifikačního systému vyvážející strany.

               2.Strany provádí uvedené audity a ověřování v souladu s ustanoveními Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření s přihlédnutím k příslušným mezinárodním standardům, pokynům a doporučením Codexu Alimentarius, OIE nebo IPPC.

               3.Pro účely provádění těchto auditů a ověřování může dovážející strana provádět audity a ověřování prostřednictvím vyžádání informací od vyvážející strany nebo auditních a ověřovacích návštěv u vyvážející strany, které mohou zahrnovat:

               (a)posouzení celého kontrolního programu příslušných orgánů nebo jeho části, případně včetně přezkumu regulačního auditu a inspekčních činností;

               (b)kontroly na místě a

               (c)shromažďování informací a údajů s cílem posoudit příčiny opakujících se nebo vznikajících problémů ve vztahu k vývozu produktů.

               4.Dovážející strana sdílí s vyvážející stranou výsledky a závěry auditů a ověřování prováděných podle odstavce 1. Dovážející strana může tyto výsledky zveřejnit.

               5.Strany projednají cíle a rozsah auditu nebo ověřování, kritéria nebo požadavky, podle nichž bude vyvážející strana posuzována, a itinerář a postupy týkající se provádění auditu nebo ověřování, které budou stanoveny v plánu auditu nebo ověřování, před jeho zahájením. Pokud se strany nedohodnou jinak, poskytne dovážející strana vyvážející straně nejméně 30 dní před zahájením daného auditu nebo ověřování plán auditu nebo ověřování.

               6.Dovážející strana poskytne vyvážející straně příležitost vyjádřit se k návrhu zprávy o auditu nebo ověřování. Dovážející strana poskytne vyvážející straně konečnou písemnou zprávu obvykle do dvou měsíců od data, kdy vyjádření obdržela.

               7.Každá strana nese vlastní náklady spojené s tímto auditem nebo ověřováním.

               Článek SPS.12: Oznámení a konzultace

               1.Každá strana oznámí druhé straně bez zbytečného odkladu:

               a) významnou změnu v nákazovém statusu nebo statusu škodlivého organismu;

               b) výskyt nové nákazy zvířat;

               c) zjištění epidemiologického významu ve vztahu k nákaze zvířat;

               d) významný problém s bezpečností potravin zjištěný danou stranou;

               e) jakákoli dodatečná opatření přesahující základní požadavky jejích příslušných sanitárních a fytosanitárních opatření přijatých pro tlumení nebo eradikaci nákazy zvířat nebo na ochranu veřejného zdraví a jakékoli změny v politice prevence, včetně politiky očkování;

               f) na požádání výsledky úřední kontroly, kterou daná strana provedla, a zprávu o výsledcích provedené kontroly a

               g) jakékoli významné změny fungování systému nebo databáze.

               2.Pokud má jedna strana značné obavy ohledně bezpečnosti potravin, zdraví rostlin, zdraví zvířat nebo sanitárního či fytosanitárního opatření, které druhá strana navrhla nebo provedla, může tato strana požádat o technické konzultace s druhou stranou. Dožádaná strana by měla na žádost odpovědět bez zbytečného prodlení. Každá strana se snaží poskytovat informace nezbytné k zamezení narušení obchodu, a případně k dosažení oboustranně přijatelného řešení.

               3.Konzultace uvedené v odstavci 2 se mohou konat prostřednictvím telefonní konference, videokonference nebo prostřednictvím jakéhokoli jiného komunikačního prostředku, na kterém se strany vzájemně dohodnou.

               Článek SPS.13: Mimořádná opatření

               1.Pokud se dovážející strana domnívá, že existuje vážné riziko pro život a zdraví lidí, zvířat a rostlin, může bez předchozího oznámení přijmout opatření nezbytná k zajištění ochrany života a zdraví lidí, zvířat a rostlin. Pokud jde o zásilky, které se nacházejí se v tranzitu mezi stranami, dovážející strana zváží nejvhodnější a nejpřiměřenější řešení, aby zabránila zbytečným narušením obchodu.

               2.Strana přijímající opatření oznámí druhé straně mimořádné sanitární či fytosanitární opatření co nejdříve poté, co přijala rozhodnutí toto opatření provést, a nejpozději 24 hodin po přijetí rozhodnutí. Pokud jedna strana žádá o technické konzultace o mimořádném sanitárním či fytosanitárním opatření, musí se tyto technické konzultace konat do 10 dní ode dne oznámení mimořádného sanitárního či fytosanitárního opatření. Strany vezmou v úvahu veškeré informace poskytnuté prostřednictvím technických konzultací. Tyto konzultace se konají s cílem zabránit zbytečným narušením obchodu. Strany mohou zvážit možnosti snazšího provádění nebo nahrazení opatření.

               3.Při rozhodování o zásilkách, které se v době přijetí mimořádného sanitárního či fytosanitárního opatření přepravují mezi stranami, bere dovážející strana včas v úvahu informace, které poskytla vyvážející strana, aby se zabránilo zbytečným narušením obchodu.

               4.Dovážející strana zajistí, aby jakékoli mimořádné opatření přijaté z důvodů uvedených v odstavci 1 tohoto článku nebylo ponecháno v platnosti bez vědeckých důkazů, nebo aby v případech, kdy vědecké důkazy nejsou postačující, bylo přijato v souladu s čl. 5 odst. 7 Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření.

               Článek SPS.14: Multilaterální mezinárodní fóra

               Strany se dohodly, že budou spolupracovat na multilaterálních mezinárodních fórech na vypracovávání mezinárodních standardů, pokynů a doporučení v oblastech spadajících do působnosti této kapitoly.

               Článek SPS.15: Provádění a příslušné orgány

               1.Pro účely provádění této kapitoly zohlední každá strana všechny tyto skutečnosti:

               (a)rozhodnutí Výboru pro sanitární a fytosanitární opatření při WTO;

               (b)práci příslušných mezinárodních normalizačních subjektů;

               (c)veškeré poznatky a dosavadní zkušenosti, které má s obchodováním s vyvážející stranou, a

               (d)informace poskytnuté druhou stranou.

               2.Strany si bezodkladně vzájemně poskytnou popis svých orgánů příslušných pro provádění této kapitoly. Strany se neprodleně vzájemně uvědomí o jakékoli významné změně těchto příslušných orgánů.

               3.Každá strana zajistí, aby její příslušné orgány měly k dispozici zdroje nezbytné pro účinné provádění této kapitoly.

               Článek SPS.16: Spolupráce v oblasti dobrých životních podmínek zvířat

               1.Strany uznávají, že zvířata jsou vnímající bytosti. Uznávají rovněž souvislost mezi lepšími životními podmínkami zvířat a udržitelnými systémy produkce potravin.

               2.Strany se zavazují spolupracovat na mezinárodních fórech s cílem podpořit rozvoj nejlepších možných postupů v oblasti dobrých životních podmínek zvířat a jejich provádění. Strany spolupracují zejména na posílení a rozšíření působnosti norem OIE v oblasti dobrých životních podmínek zvířat se zaměřením na hospodářská zvířata, jakož i na jejich provádění.

               3.Strany si v oblasti dobrých životních podmínek zvířat vyměňují informace, odborné znalosti a zkušenosti, zejména pokud jde o chov, držení, manipulaci, přepravu a porážku zvířat určených k produkci potravin.

               4.Strany posílí spolupráci ve výzkumu v oblasti dobrých životních podmínek zvířat v souvislosti s chovem zvířat a zacházením se zvířaty v zemědělských podnicích během přepravy a při porážce.

               Článek SPS.17: Spolupráce v oblasti antimikrobiální rezistence

               1.Strany poskytnou rámec pro dialog a spolupráci s cílem posílit boj proti rozvoji antimikrobiální rezistence.

               2.Strany uznávají, že antimikrobiální rezistence představuje vážnou hrozbu pro zdraví lidí a zvířat. Zneužívání antimikrobiálních látek v živočišné výrobě, včetně neterapeutického použití, může přispět k antimikrobiální rezistenci, která může představovat riziko pro lidský život. Strany uznávají, že povaha hrozby vyžaduje nadnárodní přístup a přístup „Jedno zdraví“.

               3.Za účelem boje proti antimikrobiální rezistenci se strany vynasnaží spolupracovat na mezinárodní úrovni s regionálními nebo mnohostrannými pracovními programy, aby se omezilo zbytečné používání antibiotik v živočišné výrobě, a pracovat na tom, aby se na mezinárodní úrovni za účelem boje proti antimikrobiální rezistenci v souladu s přístupem „Jedno zdraví“ a globálním akčním plánem zastavilo používání antibiotik jako stimulátorů růstu.

               4.Strany spolupracují na rozvoji mezinárodních pokynů, norem, doporučení a opatření v příslušných mezinárodních organizacích s cílem prosazovat uvážlivé a odpovědné používání antibiotik v chovu zvířat a veterinárních postupech.

               5.Dialog uvedený v odstavci 1 zahrnuje mimo jiné:

               (a)spolupráci na základě stávajících a budoucích pokynů, norem, doporučení a opatření vypracovaných v příslušných mezinárodních organizacích a stávajících a budoucích iniciativ a vnitrostátních plánů zaměřených na podporu uvážlivého a odpovědného používání antibiotik a týkajících se živočišné výroby a veterinárních postupů;

               (b)spolupráci při provádění doporučení OIE, WHO a Codexu, zejména CAC-RCP61/2005;

               (c)výměnu informací o správné zemědělské praxi;

               (d)podporu výzkumu, inovací a vývoje;

               (e)podporu multidisciplinárních přístupů k boji proti antimikrobiální rezistenci, včetně přístupu „Jedno zdraví“, který razí WHO, OIE a Codex Alimentarius.

               Článek SPS.18: Udržitelné potravinové systémy

               Každá strana stimuluje své služby v oblasti bezpečnosti potravin a zdraví zvířat a rostlin, aby spolupracovaly se svými protějšky druhé strany s cílem podporovat udržitelné metody produkce a potravinové systémy.

               Článek SPS.19: Specializovaný obchodní výbor pro sanitární a fytosanitární opatření

               Specializovaný obchodní výbor pro sanitární a fytosanitární opatření dohlíží na provádění a fungování této kapitoly a má tyto funkce:

               a) neprodlené objasnění a řešení, je-li to možné, jakékoli otázky vznesené jednou ze stran, která se týká tvorby, přijímání nebo uplatňování sanitárních a fytosanitárních požadavků, norem a doporučení podle této kapitoly nebo Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření;

               b) projednání probíhajících procesů týkajících se vypracování nových předpisů;

               c) co nejrychlejší projednání obav vyjádřených jednou ze stran, pokud jde o sanitární a fytosanitární dovozní podmínky a postupy uplatňované druhou stranou;

               d) pravidelný přezkum sanitárních a fytosanitárních opatření stran, včetně požadavků na vydávání osvědčení a postupů celního odbavení a jejich uplatňování s cílem usnadnit obchod mezi stranami v souladu se zásadami, cíli a postupy stanovenými v článku 5 Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření. Každá strana určí vhodná opatření, která přijme, a to i ve vztahu k četnosti kontrol totožnosti a fyzických kontrol, s přihlédnutím k výsledkům tohoto přezkumu a na základě kritérií stanovených v příloze SPS-1:  Kritéria uvedená v čl. SPS.19 písm. d);

               e)
                     výměna názorů, informací a zkušeností, pokud jde o spolupráci v oblasti ochrany dobrých životních podmínek zvířat a boje proti antimikrobiální rezistenci prováděnou podle článků SPS. 16 a 17;

               f) na žádost jedné ze stran zvážení otázky, co představuje významnou změnu ve stavu nákazy nebo škodlivého organismu podle čl. SPS.10 odst. 9;

               g) přijetí rozhodnutí s cílem:

               (I)přidat definice podle čl. SPS.3 odst. 3;

               (II)definovat zvláštní případy podle čl. SPS.6 odst. 2;

               (III)definovat detaily postupů podle čl. SPS.10 odst. 1;

               (IV)stanovit další způsoby na podporu vysvětlení podle čl. SPS.10 odst. 5 a 7.

               Kapitola 4: Technické překážky obchodu

               Článek TBT.1: Cíl

               Cílem této kapitoly je usnadnit obchod se zbožím mezi stranami předcházením zbytečným technickým překážkám obchodu, jejich zjišťováním a odstraňováním.

               Článek TBT.2: Oblast působnosti

               1.Tato kapitola se týká přípravy, přijímání a uplatňování všech norem, technických předpisů a postupů posuzování shody, které mohou ovlivnit obchod se zbožím mezi stranami.

               2.Tato kapitola se nepoužije na:

               (a)nákupní specifikace vypracované vládními subjekty pro účely požadavků takových subjektů na výrobu nebo spotřebu; nebo

               (b)sanitární a fytosanitární opatření, která spadají do oblasti působnosti kapitoly 3 [Sanitární a fytosanitární opatření].

               3.Kromě této kapitoly se navíc použijí přílohy této kapitoly, pokud jde o produkty spadající do jejich oblasti působnosti. Žádné ustanovení přílohy této kapitoly o tom, že mezinárodní norma nebo orgán či organizace mají být považovány nebo uznány za příslušné, nebrání tomu, aby byla norma vypracovaná kterýmkoli jiným orgánem nebo organizací považována za příslušnou mezinárodní normu podle čl. TBT.4 odst. 4 a 5.

               Článek TBT.3: Vztah k Dohodě o technických překážkách obchodu

               1.Do této dohody jsou začleněny a tvoří její součást obdobně články 2 až 9 a přílohy 1 a 3 Dohody o technických překážkách obchodu.

               2.Podmínky uvedené v této kapitole a v jejích přílohách mají stejný význam jako v Dohodě o technických překážkách obchodu.

               Článek TBT.4: Technické předpisy

               1.Každá strana provádí posouzení dopadů plánovaných technických předpisů v souladu se svými příslušnými pravidly a postupy. Pravidla a postupy uvedené v tomto odstavci a v odstavci 8 mohou stanovit výjimky.

               2.Každá strana posoudí dostupné regulační a neregulační alternativy navrhovaného technického předpisu, které mohou v souladu s čl. 2 odst. 2 dohody o technických překážkách obchodu plnit oprávněné cíle strany.

               3.Každá strana použije jako základ pro své technické předpisy příslušné mezinárodní normy s výjimkou případů, kdy může prokázat, že by tyto mezinárodní normy byly neúčinným nebo nevhodným prostředkem k dosažení sledovaných oprávněných cílů.

               4.Příslušnými mezinárodními normami ve smyslu článku 2, článku 5 a přílohy 3 Dohody o technických překážkách obchodu jsou mezinárodní normy vypracované Mezinárodní organizací pro normalizaci (ISO), Mezinárodní elektrotechnickou komisí (IEC), Mezinárodní telekomunikační unií (ITU) a Komisí pro Codex Alimentarius (Codex).

               5.Norma vypracovaná jinými mezinárodními organizacemi by rovněž mohla být považována za příslušnou mezinárodní normu ve smyslu článku 2, článku 5 a přílohy 3 Dohody o technických překážkách obchodu za předpokladu, že:

               a)
                     byla vypracována normalizačním orgánem, který usiluje o dosažení konsensu buď:

               (I)mezi národními delegacemi zúčastněných členů WTO, které zastupují všechny vnitrostátní normalizační orgány na jejich území, které přijaly nebo hodlají přijmout normy pro záležitost, ke které se mezinárodní normalizační činnost vztahuje, nebo

               (II)mezi vládními subjekty zúčastněných členů WTO a

               b)
                     byla vypracována v souladu s rozhodnutím Výboru WTO pro technické překážky obchodu o zásadách pro vypracování mezinárodních norem, pokynů a doporučení ve vztahu k článkům 2, 5 a příloze 3 Dohody o technických překážkách obchodu
                  4
               .

               6.Jestliže strana mezinárodní normy jako základ pro své technické předpisy nepoužívá, uvede na žádost druhé strany veškeré podstatné odchylky od těchto příslušných mezinárodních norem, vysvětlí důvody, proč jsou tyto normy považovány za nevhodné či neúčinné k dosažení sledovaného cíle, a poskytne vědecké nebo technické důkazy, na nichž je uvedené posouzení založeno.

               7.Každá strana přezkoumá své technické předpisy, aby se tyto technické předpisy více sblížily s příslušnými mezinárodními normami, přičemž zohlední mimo jiné nový vývoj příslušných mezinárodních norem nebo změny okolností, které vedly k odchylkám od příslušných mezinárodních norem.

               8.V souladu se svými příslušnými pravidly a postupy a aniž je dotčena hlava X [Řádné regulační postupy a spolupráce v oblasti regulace], při vypracovávání významných technických předpisů, které mohou mít významný vliv na obchod, každá strana zajistí, aby existovaly postupy, které osobám umožní vyjádřit svůj názor v rámci veřejné konzultace, s výjimkou případů, kdy nastanou nebo hrozí nastat naléhavé problémy související s bezpečností, zdravím, ochranou životního prostředí nebo národní bezpečností. Každá strana umožní osobám druhé strany účastnit se těchto konzultací za podmínek, které nejsou méně příznivé než podmínky, které jsou poskytnuty jejím vlastním státním příslušníkům, a výsledky těchto konzultací zveřejní.

               Článek TBT.5: Normy

               1.Každá strana podporuje normalizační orgány usazené na svém území, jakož i regionální normalizační orgány, jichž jsou strana nebo normalizační orgány usazené na jejím území členy, aby:

               (a)se v mezích svých zdrojů zapojovaly do přípravy mezinárodních norem příslušnými mezinárodními normalizačními orgány;

               (b)jako základ k normám, které tvoří, využívaly příslušné mezinárodní normy, s výjimkou případů, kdy by takové mezinárodní normy byly neúčinné nebo nevhodné, například z důvodu nedostatečné úrovně ochrany, podstatných klimatických nebo geografických faktorů nebo podstatných technologických problémů;

               (c)předcházely zdvojování činností mezinárodních normalizačních orgánů nebo překrývání s nimi;

               (d)v pravidelných intervalech přezkoumávaly vnitrostátní a regionální normy, které nejsou založeny na příslušných mezinárodních normách, s cílem zvýšit soulad těchto norem s příslušnými mezinárodními normami;

               (e)spolupracovaly s příslušnými normalizačními orgány druhé strany při mezinárodních normalizačních činnostech, a to i prostřednictvím spolupráce v mezinárodních normalizačních orgánech nebo na regionální úrovni;

               (f)podporovaly dvoustrannou spolupráci s normalizačními orgány druhé strany a

               (g) si mezi normalizačními orgány vyměňovaly informace.

               2.
                     Smluvní strany si vyměňují informace o:

               (a)příslušném používání norem, z nichž vycházejí technické předpisy;  a

               (b)svých příslušných postupech normalizace a míře, v jaké využívají mezinárodní, regionální či subregionální normy jakožto základ pro své vnitrostátní normy.

               3.
                     Pokud se normy začleněním do návrhu technického předpisu nebo postupu posuzování shody či odkazem na ně stanou závaznými, platí povinnosti týkající se transparentnosti stanovené v článku TBT.7 [Transparentnost] a v článcích 2 nebo 5 Dohody o technických překážkách obchodu.

               Článek TBT.6: Posuzování shody

               1.Článek TBT.4 [Technické předpisy] týkající se přípravy, přijímání a používání technických předpisů se obdobně použije i na postupy posuzování shody.

               2.Pokud strana požaduje posuzování shody jako pozitivní záruku, že výrobek odpovídá technickému předpisu:

               (a)vybere postupy posuzování shody, které jsou přiměřené souvisejícím rizikům určeným na základě posouzení rizik;

               (b)považuje za důkaz shody s technickými předpisy použití prohlášení dodavatele o shodě, tj. prohlášení o shodě vydaného výrobcem na vlastní odpovědnost výrobce bez povinného posouzení třetí stranou, jakožto potvrzení o shodě mezi možnostmi prokázání shody s technickými předpisy;

               (c)uvede na žádost druhé strany informace o kritériích použitých u konkrétních výrobků pro výběr postupů posuzování shody.

               3.Pokud strana požaduje posuzování shody třetí stranou jako pozitivní záruku, že výrobek odpovídá technickému předpisu, a tento úkol nevyhradí orgánu veřejné správy, jak je uvedeno v odstavci 4:

               (a)použije případně akreditaci jako prostředek prokázání technické způsobilosti subjektů posuzování shody. Aniž je dotčeno její právo stanovit požadavky na subjekty posuzování shody, uznává každá strana cennou úlohu, kterou při kvalifikaci subjektů posuzování shody může hrát akreditace prováděná orgánem odvozeným od orgánů veřejné správy a na nekomerčním základě;

               (b)použije příslušné mezinárodní normy pro akreditaci a posuzování shody;

               (c)podporuje akreditační orgány a subjekty posuzování shody, které se nacházejí na jejím území, aby se připojily ke všem příslušným fungujícím mezinárodním dohodám nebo ujednáním o harmonizaci nebo usnadnění přijímání výsledků posuzování shody;

               (d)zajistí, aby v případě že některá strana pověří prováděním postupů posuzování shody požadovaných pro uvedení výrobku na trh dva nebo více subjektů posuzování shody, si hospodářské subjekty mohly vybrat ze subjektů posuzování shody jmenovaných orgány některé strany pro určitý výrobek nebo skupinu výrobků;

               (e)zajistí, aby subjekty posuzování shody byly nezávislé na výrobcích, dovozcích a hospodářských subjektech obecně a aby nedocházelo ke střetu zájmů mezi akreditačními orgány a subjekty posuzování shody;

               (f)umožní subjektům posuzování shody využívat k provádění zkoušek nebo inspekcí v souvislosti s posuzováním shody subdodavatele, a to i subdodavatele se sídlem na území druhé strany, a může požadovat, aby subdodavatelé splňovali stejné požadavky, které musí subjekt posuzování shody k provedení této zkoušky nebo inspekce splňovat sám, a

               (g)zveřejní na jediné internetové stránce seznam subjektů, které k provádění tohoto posuzování shody jmenovala, a příslušné informace o rozsahu jmenování každého takového subjektu.

               4.
                     Žádné ustanovení tohoto článku nebrání straně požadovat, aby posuzování shody ve vztahu ke konkrétním výrobkům prováděly její určené vládní orgány. Požaduje-li strana, aby posuzování shody prováděly její určené vládní orgány:

               (a)omezí poplatky za posuzování shody na přibližné náklady za poskytnuté služby a na žádost žadatele o posuzování shody vysvětlí, jak jsou poplatky, které za toto posuzování shody ukládá, omezeny na přibližné náklady na poskytnuté služby; a

               (b)zveřejní poplatky za posuzování shody.

               5.Aniž jsou dotčeny odstavce 2 až 4, každá strana přijme prohlášení dodavatele o shodě jako důkaz shody se svými technickými předpisy v těch skupinách výrobků, v nichž tak činí ke dni vstupu této dohody v platnost.

               6.Každá strana zveřejní a vede seznam skupin výrobků uvedených v odstavci 5 pro informační účely spolu s odkazy na použitelné technické předpisy.

               7.Aniž je dotčen odstavec 5, kterákoli strana může u skupin výrobků uvedených ve zmíněném odstavci zavést požadavky na povinné zkoušení nebo certifikaci třetí stranou, pokud jsou tyto požadavky odůvodněny legitimními cíli a jsou přiměřené účelu, kterým je poskytnout dovážející straně přiměřenou jistotu, že výrobky jsou ve shodě s platnými technickými předpisy nebo normami, přičemž se přihlédne k rizikům, které by nesoulad způsobil.

               8.Strana, která navrhuje zavést postupy posuzování shody uvedené odstavci 7, oznámí tuto skutečnost druhé straně v rané fázi a při navrhování těchto postupů posuzování shody zohlední připomínky druhé strany.

               Článek TBT.7: Transparentnost

               1.S výjimkou případů, kdy nastanou nebo hrozí nastat naléhavé problémy související s bezpečností, zdravím, ochranou životního prostředí nebo národní bezpečností, každá strana druhé straně umožní k oznámeným navrhovaným technickým předpisům a postupům posuzování shody předložit ve lhůtě nejméně 60 dnů ode dne předání oznámení o těchto předpisech nebo postupech ústřednímu rejstříku oznámení WTO písemné připomínky. Strana kladně posoudí odůvodněnou žádost o prodloužení této lhůty pro podání připomínek.

               2.Každá strana spolu s oznámením poskytne elektronickou verzi úplného oznámeného textu. V případě, že oznámený text není v jednom z úředních jazyků WTO, oznamující strana poskytne podrobný a úplný popis obsahu opatření ve formátu WTO pro oznámení.

               3.Pokud strana obdrží od druhé strany písemné připomínky ke svému návrhu technického předpisu nebo postupu posuzování shody:

               (a)projedná na žádost druhé strany písemné připomínky za účasti svého příslušného regulačního orgánu v době, kdy je lze vzít v úvahu, a

               (b)a písemně odpoví na připomínky nejpozději ke dni zveřejnění technického předpisu nebo postupu posuzování shody.

               4.Každá strana se vynasnaží zveřejnit na internetových stránkách své odpovědi na připomínky, které obdrží po oznámení uvedeném v odstavci 1, nejpozději v den zveřejnění přijatého technického předpisu nebo postupu posuzování shody.

               5.Každá strana na žádost druhé strany poskytne informace týkající se cílů, právního základu a odůvodnění technického předpisu nebo postupu posuzování shody, který strana přijala nebo navrhuje přijmout.

               6.Každá strana zajistí, aby technické předpisy a postupy posuzování shody, které přijala, byly zveřejněny na internetových stránkách, jež jsou přístupné zdarma.

               7.Každá strana poskytne informace o přijetí a vstupu technických předpisů nebo postupů posuzování shody v platnost a přijatých konečných zněních prostřednictvím dodatku k původnímu oznámení WTO.

               8.Každá strana poskytne přiměřenou dobu mezi zveřejněním technických předpisů a jejich vstupem v platnost, aby měly hospodářské subjekty druhé strany čas na přizpůsobení. „Přiměřenou dobou“ se rozumí doba nejméně šesti měsíců, ledaže by to bylo neúčinné při plnění sledovaných oprávněných cílů.

               9.Strana kladně posoudí odůvodněnou žádost druhé strany, kterou obdrží před uplynutím lhůty pro podání připomínek uvedené v odstavci 1, o prodloužení doby mezi přijetím technického předpisu a dnem jeho vstupu v platnost, s výjimkou případů, kdy by odklad nebyl účinný s ohledem na plnění sledovaných oprávněných cílů.

               10.Každá strana zajistí, aby informační středisko zřízené v souladu s článkem 10 Dohody o technických překážkách obchodu poskytovalo informace a odpovědi v jednom z úředních jazyků WTO na opodstatněné dotazy druhé strany či zúčastněných osob druhé strany ohledně přijatých technických předpisů a postupů posuzování shody.

               Článek TBT.8: Značení a označování

               1.Technické předpisy strany mohou obsahovat nebo výlučně řešit povinné požadavky na značení nebo označování. V takových případech se na tyto technické předpisy vztahují zásady uvedené v čl. 2 odst. 2 Dohody o technických překážkách obchodu.

               2.Pokud strana požaduje povinné značení nebo označování produktů, použijí se všechny tyto podmínky:

               (a)vyžaduje pouze informace, jež jsou podstatné pro spotřebitele či uživatele výrobku nebo informace, jež uvádějí, že je výrobek v souladu s povinnými technickými požadavky;

               (b)nesmí vyžadovat předchozí schválení, registraci nebo certifikaci značení nebo označování výrobků ani vyplacení poplatků coby podmínku pro uvedení výrobků, které jinak splňují její povinné technické požadavky, na svůj trh, není-li to nezbytné s ohledem na oprávněné cíle;

               (c)požaduje-li strana, aby hospodářské subjekty používaly jedinečné identifikační číslo, vydá takové číslo hospodářským subjektům druhé strany bez zbytečného prodlení a bez diskriminace;

               (d)nejsou-li informace uvedené v bodech i), ii) nebo iii) zavádějící, protichůdné nebo matoucí ve vztahu k informacím, které dovážející strana vyžaduje pro zboží, dovážející strana povolí:

               (I)informace též v jiných jazycích kromě jazyka požadovaného ve smluvní straně dovozu zboží,

               (II)mezinárodně uznávané nomenklatury, piktogramy, symboly či grafická znázornění a

               (III)kromě informací požadovaných ve smluvní straně dovozu zboží též další informace;

               (e)souhlasí s tím, aby označování, včetně doplňkového označování nebo úprav označování, probíhalo v celních skladech nebo v jiných určených oblastech v zemi dovozu jako alternativa k označování v zemi původu, pokud se nevyžaduje, aby toto označování prováděly schválené osoby z důvodů ochrany veřejného zdraví nebo bezpečnosti, a

               (f)pokud se nedomnívá, že by mohly být ohroženy oprávněné cíle, vynasnaží se akceptovat použití dočasných nebo snímatelných etiket nebo značení či označování v doprovodné dokumentaci a nevyžaduje etikety nebo značení, které se připevňují přímo na výrobek.

               Článek TBT.9: Spolupráce v oblasti dozoru nad trhem a bezpečnosti a souladu nepotravinářských výrobků

               1.Strany uznávají význam spolupráce v oblasti dozoru nad trhem, souladu a bezpečnosti nepotravinářských výrobků pro usnadnění obchodu a pro ochranu spotřebitelů a dalších uživatelů a význam budování vzájemné důvěry na základě sdílených informací.

               2.Za účelem zaručení nezávislého a nestranného fungování dozoru nad trhem strany zajistí, aby:

               (a)funkce dozoru nad trhem byly odděleny od funkcí posuzování shody a

               (b)neexistovaly zájmy, které by ovlivnily nestrannost orgánů dozoru nad trhem při provádění jejich kontroly hospodářských subjektů nebo dohledu nad nimi.

               3.Strany spolupracují a vyměňují si informace v oblasti bezpečnosti a souladu nepotravinářských výrobků, což může zahrnovat zejména:

               (a)činnosti a opatření v oblasti dozoru nad trhem a prosazování práva;

               (b)metody posuzování rizik a testování výrobků;

               (c)koordinované stahování výrobků z oběhu nebo jiná podobná opatření;

               (d)vědecké, technické a regulační záležitosti ke zlepšení bezpečnosti a souladu nepotravinářských výrobků;

               (e)nově se objevující otázky důležité z hlediska zdraví a bezpečnosti;

               (f)činností související s normalizací;

               (g)výměny úředníků.

               4.Rada partnerství vynaloží veškeré úsilí k tomu, aby co nejdříve, nejlépe do šesti měsíců od vstupu této dohody v platnost, zavedla v příloze TBT-XX ujednání o pravidelné výměně informací mezi systémem včasné výměny informací pro nepotravinářské spotřební výrobky (RAPEX) nebo jeho nástupcem a databází týkající se dozoru nad trhem a bezpečnosti výrobků zřízenou podle nařízení o obecné bezpečnosti výrobků z roku 2005 nebo jejím nástupcem ohledně bezpečnosti nepotravinářských výrobků a souvisejících preventivních, omezujících a nápravných opatřeních.

               Toto ujednání stanoví podmínky, za nichž:

               a) má Unie poskytnout Spojenému království vybrané informace z varovného systému RAPEX nebo jeho nástupce podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 o obecné bezpečnosti výrobků nebo jejího nástupce;

               b) má Spojené království poskytnout Unii vybrané informace ze své databáze týkající se dozoru nad trhem a bezpečnosti výrobků zřízené podle nařízení o obecné bezpečnosti výrobků z roku 2005 nebo jejího nástupce a

               c) se strany mají vzájemně informovat o všech následných krocích a opatřeních přijatých v reakci na vyměněné informace.

               5.Rada partnerství může v příloze TBT-ZZ zavést ujednání o pravidelné výměně informací, včetně výměny informací elektronickými prostředky, týkající se opatření přijatých ohledně nevyhovujících nepotravinářských výrobků jiných, než jsou výrobky, na něž se vztahuje odstavec 4.

               6.Každá strana použije informace získané podle odstavců 3, 4 a 5 výhradně za účelem ochrany spotřebitele, zdraví, bezpečnosti nebo životního prostředí.

               7.Každá strana zachází s informacemi získanými podle odstavců 3, 4 a 5 jako s důvěrnými.

               8.Ujednání podle odstavců 4 a 5 přesně uvedou, jaký druh informací se má vyměňovat, způsoby výměny a uplatňování pravidel ochrany důvěrnosti a osobních údajů.  Rada partnerství má pravomoc přijímat rozhodnutí s cílem určit nebo změnit ujednání stanovená v přílohách TBT-XX a TBT-ZZ.

               9.Pro účely tohoto článku se „dozorem nad trhem“ rozumí činnosti vykonávané orgány dozoru nad trhem a donucovacími orgány nebo jimi přijatá opatření, včetně činností vykonávaných ve spolupráci s hospodářskými subjekty a opatření přijatých ve spolupráci s nimi, na základě postupů jedné strany, jejichž prostřednictvím může tato strana sledovat a řešit bezpečnost výrobků a jejich soulad s požadavky stanovenými v jejích právních předpisech.

               10.Každá strana zajistí, aby veškerá opatření přijatá jejími orgány dozoru nad trhem nebo donucovacími orgány s cílem stáhnout z trhu nebo z oběhu nebo zakázat či omezit dodávání výrobku dovezeného z území druhé strany na trh z důvodů souvisejících s nesouladem s platnými právními předpisy byla přiměřená, uváděla přesné důvody, na nichž je opatření založeno, a byla neprodleně oznámena příslušnému hospodářskému subjektu.

               Článek TBT.10: Technická jednání

               1.
                     Pokud se některá strana domnívá, že předloha nebo návrh technického předpisu nebo postupu posuzování shody druhé strany by mohly mít významný vliv na obchod mezi stranami, může požádat o technické projednání této záležitosti. Žádost se podává písemně druhé straně a uvádí se v ní:

               (a)sporné opatření;

               (b)ustanovení této kapitoly nebo její přílohy, k nimž se výhrady vztahují, a

               (c)důvody žádosti, včetně popisu výhrad žádající strany ohledně opatření.

               2.Strana předá svou žádost kontaktnímu místu druhé strany určenému podle článku TBT.12 [Kontaktní místa].

               3.Na žádost kterékoli ze stran se strany osobně nebo prostřednictvím videokonference či telekonference do 60 dnů ode dne podání žádosti sejdou, aby projednaly výhrady uvedené v žádosti, a usilují o co nejrychlejší vyřešení záležitosti. Pokud se žádající strana domnívá, že je záležitost naléhavá, může požádat, aby se jednání konalo v kratší lhůtě. V takových případech dožádaná strana tuto žádost vyřídí kladně.

               Článek TBT.11: Spolupráce

               1.Smluvní strany spolupracují v oblasti technických předpisů, norem a postupů posuzování shody, je-li to v jejich společném zájmu a aniž je dotčena samostatnost jejich vlastního rozhodování a právních řádů. Specializovaný obchodní výbor pro technické překážky obchodu si může vyměňovat názory na činnosti v oblasti spolupráce prováděné podle tohoto článku nebo příloh této kapitoly.

               2.Pro účely odstavce 1 strany usilují o určení, rozvoj a podporu činností v rámci spolupráce ve společném zájmu. Tyto činnosti se mohou týkat zejména:

               (a)výměny informací, zkušeností a údajů týkajících se technických předpisů, norem a postupů posuzování shody;

               (b)zajišťování účinné interakce a spolupráce jejich příslušných regulačních orgánů na mezinárodní, regionální nebo vnitrostátní úrovni;

               (c)co nejširší výměny informací o mezinárodních dohodách a ujednáních týkajících se technických překážek obchodu, jichž se jedna nebo obě strany účastní, a

               (d)zavedení iniciativ na usnadnění obchodu nebo účast v nich.

               3.  Pro účely tohoto článku a ustanovení o spolupráci podle příloh této kapitoly jedná jménem Evropské unie Evropská komise.

               Článek TBT.12: Kontaktní místa

               1.
                     Po vstupu této dohody v platnost určí každá strana kontaktní místo pro provádění této kapitoly a druhé straně oznámí kontaktní údaje tohoto kontaktního místa včetně informací týkajících se příslušných úředníků. Strany se neprodleně vzájemně uvědomí o jakékoli změně těchto kontaktních údajů.

               2.
                     Kontaktní místo poskytne veškeré informace nebo vysvětlení požadované kontaktním místem druhé strany v souvislosti s prováděním této kapitoly v přiměřené lhůtě, a pokud možno do 60 dnů ode dne obdržení žádosti.

               Článek TBT.13: Specializovaný obchodní výbor pro technické překážky obchodu

               Specializovaný obchodní výbor pro technické překážky obchodu dohlíží na provádění a fungování této kapitoly a jejích příloh a neprodleně objasňuje a řeší, je-li to možné, veškeré otázky vznesené některou stranou týkající se vypracování, přijetí nebo uplatňování technických předpisů, norem a postupů posuzování shody podle této kapitoly nebo Dohody o technických překážkách obchodu.

               Kapitola 5: Cla a usnadnění obchodu

               Článek CUSTMS.1: Cíl

               Cíle této kapitoly jsou následující:

               a) posílit spolupráci mezi stranami v oblasti cel a usnadnění obchodu a podpořit nebo v příslušných případech zachovat přiměřenou úroveň souladu jejich celních předpisů a postupů s cílem zajistit, aby příslušné právní předpisy a postupy, jakož i správní kapacita příslušných správ plnily cíle podpory usnadnění obchodu a současně zajišťovaly účinné celní kontroly a účinné vymáhání celních předpisů a právních předpisů souvisejících s obchodem, řádnou ochranu bezpečnosti občanů a dodržování zákazů a omezení a finančních zájmů stran;

                b) posílit správní spolupráci mezi stranami v oblasti DPH a vzájemné pomoci s pohledávkami souvisejícími s daněmi, poplatky a cly;

               c) zajistit, aby právní předpisy každé strany byly nediskriminační a celní režimy vycházely z použití moderních metod a účinných kontrol v zájmu boje proti podvodům a prosazování zákonného obchodu, a

               d) zajistit, aby oprávněné cíle veřejné politiky, včetně cílů souvisejících s bezpečností a bojem proti podvodům, nebyly žádným způsobem ohroženy.

               Článek CUSTMS.1a: Definice

               Pro účely této kapitoly a přílohy CUSTMS-1 [Oprávněné hospodářské subjekty] a Protokolu o vzájemné správní pomoci v celních otázkách a Protokolu o správní spolupráci a boji proti podvodům v oblasti daně z přidané hodnoty a o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z daní, poplatků a cel se rozumí:

               (a)„Dohodou o kontrole před odesláním“ Dohoda o kontrole před odesláním obsažená v příloze 1A Dohody o WTO;

               (b)„Úmluvou ATA a Istanbulskou úmluvou“ Celní úmluva o karnetu ATA pro dočasné použití zboží uzavřená v Bruselu dne 6. prosince 1961 a Istanbulská úmluva o dočasném použití uzavřená dne 26. června 1990;

               (c)„Úmluvou o společném tranzitním režimu“ Úmluva o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987;

               (d)„modelem celních údajů Světové celní organizace“ knihovna datových komponent a elektronických šablon pro výměnu obchodních údajů a sestavování mezinárodních norem pro údaje a informace používané při uplatňování zjednodušení právních předpisů a kontrol v celosvětovém obchodu, kterou čas od času zveřejňuje projektový tým pro model údajů Světové celní organizace;

               (e)„celními předpisy“ všechny právní a správní předpisy platné na území obou stran, které upravují vstup nebo dovoz zboží, výstup nebo vývoz zboží, tranzit zboží a propuštění zboží do jakéhokoli jiného celního režimu, včetně zákazů, omezení a kontrol;

               (f)„informacemi“ veškeré údaje, dokumenty, vyobrazení, hlášení, sdělení nebo ověřené kopie v jakémkoli formátu, včetně elektronického formátu, bez ohledu na to, zda jsou zpracovávány nebo analyzovány;

               (g)„osobou“ osoba ve smyslu hlavy XVII [OSTATNÍ USTANOVENÍ] čl. OTH.1 [Definice] písm. m)
                  5
               ;

               (h) „rámcem SAFE“ rámec norem pro zabezpečení a zjednodušení celosvětového obchodu SAFE přijatý na zasedání Světové celní organizace v červnu 2005 v Bruselu a průběžně aktualizovaný; a

               (i)„Dohodou WTO o usnadnění obchodu“ Dohoda o usnadnění obchodu připojená k protokolu, kterým se mění Dohoda o WTO (rozhodnutí ze dne 27. listopadu 2014).

               Článek CUSTMS.2: Celní spolupráce

               1.Příslušné orgány stran spolupracují v celních záležitostech s cílem podpořit cíle stanovené v článku CUSTMS.1 [Cíl], přičemž přihlédnou ke zdrojům svých příslušných orgánů. Pro účely této hlavy [Obchod se zbožím] se použije Úmluva o zjednodušení formalit ve zbožovém styku ze dne 20. května 1987.

               2.Strany rozvíjí spolupráci, mimo jiné v těchto oblastech:

               (a)výměna informací týkajících se celních předpisů, provádění celních předpisů a celních režimů; zejména v těchto oblastech:

               i) zjednodušení a modernizace celních režimů;

               ii) zjednodušení tranzitní přepravy a překládky;

               iii) vztahy s obchodní veřejností; a

               iv) bezpečnost dodavatelského řetězce a řízení rizik;

               (b)spolupráce na aspektech zajištění a zjednodušení dodavatelského řetězce v rámci mezinárodního obchodu souvisejících s celními záležitostmi v souladu s rámcem SAFE;

               (c)zvážení rozvoje společných iniciativ týkajících se dovozu, vývozu a jiných celních režimů, včetně technické pomoci, jakož i iniciativ směřujících k zajištění účinných služeb pro podnikatelskou sféru;

               (d)posilování jejich spolupráce v oblasti cel v mezinárodních organizacích, jako je WTO a WCO, a výměna informací nebo pořádání diskuzí za účelem případného stanovení společných postojů v těchto mezinárodních organizacích a v rámci UNCTAD a UNECE;

               (e)úsilí o harmonizaci svých požadavků na údaje pro dovozní, vývozní a jiné celní režimy zavedením společných norem a datových prvků v souladu s modelem celních údajů WCO;

               (f)posilování jejich spolupráce v oblasti metod řízení rizik, včetně sdílení osvědčených postupů a případně informací o rizicích a výsledků kontrol. V náležitých a vhodných případech mohou strany rovněž zvážit vzájemné uznávání metod řízení rizik, norem a kontrol rizik a celních bezpečnostních opatření; strany mohou rovněž v náležitých a vhodných případech zvážit vypracování slučitelných kritérií a norem rizik, kontrolních opatření a prioritních oblastí kontroly;

               (g)zavedení vzájemného uznávání programů oprávněných hospodářských subjektů k zabezpečení a usnadnění obchodu;

               (h)podpora spolupráce mezi celními orgány a jinými orgány veřejné správy nebo agenturami v souvislosti s programy oprávněných hospodářských subjektů, čehož lze dosáhnout mimo jiné dohodou o nejpřísnějších normách, usnadněním přístupu k výhodám a minimalizací zbytečné duplicity;

               (i)prosazování práv duševního vlastnictví celními orgány, včetně výměny informací a osvědčených postupů při celních operacích zaměřených zejména na prosazování práv duševního vlastnictví;

               (j)zachování slučitelných celních režimů, je-li to vhodné a proveditelné, včetně použití jednotného správního dokladu pro celní prohlášení, a

               (k)v náležitých a vhodných případech a v rámci mechanismů, které budou dohodnuty, výměna určitých kategorií informací týkajících se cel prostřednictvím strukturovaného a opakujícího se sdílení mezi celními orgány stran pro účely zlepšení řízení rizik a účinnosti celních kontrol, zaměření se na rizikové zboží z hlediska výběru příjmů nebo bezpečnosti a zabezpečení a usnadnění zákonného obchodu; tyto výměny mohou zahrnovat údaje z vývozních a dovozních prohlášení o obchodu mezi stranami, přičemž je možné prozkoumat prostřednictvím pilotních iniciativ rozvoj interoperabilních mechanismů, aby se zabránilo zdvojování při předkládání těchto informací. Výměnami podle tohoto písmene nejsou dotčeny výměny informací, které mohou probíhat mezi stranami podle Protokolu o vzájemné správní pomoci v celních otázkách.

               3.Aniž jsou dotčeny jiné formy spolupráce, které předpokládá tato dohoda, poskytují si celní orgány stran vzájemnou správní pomoc v záležitostech, na něž se vztahuje tato kapitola, v souladu s Protokolem o vzájemné správní pomoci v celních otázkách.

               4.Na veškerou výměnu informací mezi stranami podle této kapitoly se obdobně vztahuje důvěrnost a ochrana informací stanovená v článku 12 [Výměna informací a důvěrnost] Protokolu o vzájemné správní pomoci v celních otázkách a současně se na uvedenou výměnu vztahují všechny požadavky na důvěrnost a soukromí stanovené v právních předpisech stran.

               Článek CUSTMS.3: Celní a jiné právní předpisy a postupy související s obchodem

               1.Každá strana zajistí, aby její celní předpisy a režimy:

               (a)byly v souladu s mezinárodními nástroji a normami platnými v oblasti cel a obchodu, včetně dohody WTO o usnadnění obchodu, podstatných prvků revidované Kjótské úmluvy o zjednodušení a sladění celních režimů, Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží, jakož i rámce SAFE a modelu celních údajů WCO;

               (b)poskytovaly ochranu a usnadňovaly zákonný obchod s přihlédnutím k vývoji obchodních praktik účinným prosazováním, a to i v případě porušení svých právních a správních předpisů, daňových úniků a pašování, a zajištěním souladu s legislativními požadavky;

               (c)vycházely z právních předpisů, které jsou přiměřené a nediskriminační, zamezují zbytečné zátěži hospodářských subjektů, zajišťují další usnadnění pro hospodářské subjekty s vysokou úrovní dodržování předpisů, včetně příznivého zacházení v souvislosti s celními kontrolami před propuštěním zboží, a zajišťují záruky proti podvodům a nezákonným či škodlivým činnostem, přičemž zajišťují vysokou úroveň ochrany bezpečnosti občanů a dodržování zákazů a omezení a finančních zájmů stran, a

               (d)obsahovaly pravidla, která zajistí, že všechny sankce uložené za porušení celních předpisů nebo procesních požadavků jsou úměrné a nediskriminující a že uložení těchto sankcí nepovede k neopodstatněným zpožděním.

               Každá strana by měla pravidelně přezkoumávat své právní předpisy a celní režimy. Celní režimy by rovněž měly být uplatňovány způsobem, který je předvídatelný, konzistentní a transparentní.

               2.Ke zlepšení pracovních postupů a zajištění nediskriminace, transparentnosti, účinnosti, celistvosti a odpovědnosti operací každá strana:

               (a)kdykoli to bude možné, zjednoduší a přezkoumá požadavky a formality za účelem zajištění urychleného propuštění a odbavení zboží;

               (b)usiluje o další zjednodušení a normalizaci údajů a dokumentace, již požadují celní a jiné orgány, a

               (c)podpoří koordinaci mezi pohraničními orgány, a to jak uvnitř jednotlivých států, tak napříč hranicemi, s cílem usnadnit překračování hranic a zlepšit kontroly, přičemž zváží společné hraniční kontroly tam, kde je to proveditelné a vhodné.

               Článek CUSTMS.4: Propuštění zboží

               1.Každá strana přijme nebo ponechá v platnosti celní režimy, které:

               a)
                     zajistí urychlené propuštění zboží v době, která není delší než doba nezbytně nutná k zajištění souladu s jejími právními předpisy;

               b)
                     zajistí předběžné elektronické podávání a zpracování dokumentace a jakýchkoli dalších požadovaných informací před příchodem zboží, aby bylo možné zboží ihned po příchodu propustit, pokud nebylo na základě analýzy rizik zjištěno žádné riziko nebo nemá-li být provedena namátková kontrola nebo jiné kontroly;

               c)
                     pokud je to vhodné a jsou-li splněny nezbytné podmínky, stanoví možnost propuštění zboží do volného oběhu v místě prvního vstupu, a

               d)
                     umožní propuštění zboží před konečným vyměřením cel, daní, poplatků a plateb, pokud vyměření neproběhne před příchodem nebo při příchodu nebo nejrychlejším možným způsobem po příchodu a za předpokladu, že jsou splněny všechny ostatní regulatorní požadavky.

               2.Jako podmínku pro toto propuštění zboží může každá strana požadovat záruku za jakoukoli dosud nevyměřenou částku v podobě jistoty, vkladu nebo jiného vhodného nástroje stanoveného jejími právními předpisy. Tato záruka nesmí být vyšší než částka, kterou strana požaduje k zajištění úhrady cel, daní, poplatků a plateb v konečném důsledku splatných za zboží, na které vztahuje záruka. Záruka se uvolní, jakmile již není vyžadována.

               3.Každá strana zajistí, aby celní a jiné orgány odpovědné za hraniční kontroly a postupy týkající se dovozu, vývozu a tranzitu zboží vzájemně spolupracovaly a koordinovaly svou činnost, aby se usnadnil obchod a urychlilo propuštění zboží.

               Článek CUSTMS.5: Zjednodušené celní režimy

               1.Každá strana usiluje o zjednodušení svých požadavků a formalit pro celní režimy s cílem zkrátit jejich délku a snížit náklady na ně vzniklé obchodníkům nebo jiným subjektům, včetně malých a středních podniků.

               2.Každá strana přijme nebo ponechá v platnosti opatření umožňující obchodníkům nebo subjektům splňujícím kritéria stanovená v jejích právních předpisech těžit z dalšího zjednodušení celních režimů. Tato opatření mohou mimo jiné zahrnovat:

               (a)celní prohlášení obsahující omezený soubor údajů či podkladů;

               (b)pravidelné celní prohlášení za účelem vyměření a úhrady cel a daní vztahujících se na více dovozů v rámci určitého období po propuštění tohoto dovezeného zboží;

               (c)vlastní vyměření cel a daní a odklad platby těchto cel a daní až do doby po propuštění tohoto dováženého zboží a

               (d)použití záruky se sníženou částkou nebo zproštění povinnosti poskytnout jistotu.

               3.Pokud se strana rozhodne přijmout jedno z těchto opatření, nabídne, pokud to tato strana považuje za vhodné a proveditelné a v souladu se svými právními a správními předpisy, tato zjednodušení všem obchodníkům, kteří splňují příslušná kritéria.

               Článek CUSTMS.6: Tranzit a překládka

               1.Pro účely článku GOODS.4a [Svoboda tranzitu] se použije Úmluva o společném tranzitním režimu.

               2.Každá strana zajistí zjednodušení a účinnou kontrolu překládky na svém příslušném území a tranzitu přes něj.

               3.Každá strana podporuje a provádí regionální ujednání o tranzitu s cílem usnadnit obchod v souladu se Úmluvou o společném tranzitním režimu.

               4.Každá strana zajistí spolupráci a koordinaci mezi všemi příslušnými orgány a agenturami na svém území s cílem zjednodušit přepravu v tranzitu.

               5.Každá strana umožní pohyb zboží určeného k dovozu v rámci svého území pod celním dohledem ze vstupního celního úřadu do jiného celního úřadu na svém území, z něhož bude zboží propuštěno nebo odbaveno.

               Článek CUSTMS.7: Řízení rizik

               1.Každá strana přijme nebo zachová systém řízení rizik pro celní kontroly s cílem snížit pravděpodobnost a dopad události, která by bránila správnému uplatňování celních předpisů, ohrozila finanční zájmy stran nebo představovala hrozbu pro bezpečnost stran a jejich obyvatel, zdraví lidí, zvířat nebo rostlin, životní prostředí nebo spotřebitele.

               2.Jiné než namátkové celní kontroly vycházejí především z analýzy rizik za použití metod elektronického zpracování dat.

               3.Každá strana navrhne a uplatňuje řízení rizik takovým způsobem, aby zamezila svévolné nebo neoprávněné diskriminaci či zastřenému omezování mezinárodního obchodu.

               4.Každá strana soustředí celní kontroly a další související hraniční kontroly na vysoce rizikové zásilky a urychluje propuštění zásilek s nízkým rizikem. Každá strana může rovněž v rámci svého řízení rizik pro tyto kontroly zásilky náhodně vybrat.

               5.Každá strana vychází při řízení rizik z posouzení rizik za pomoci vhodných kritérií výběru.

               Článek CUSTMS.8: Audit po odbavení zboží

               1.V zájmu rychlého propuštění zboží každá strana zavede nebo zachová audity po celním odbavení, aby se zajistilo dodržování celních a jiných souvisejících právních předpisů.

               2.Každá strana si zvolí osoby a zásilky pro audity po odbavení zboží na základě rizik, což může zahrnovat použití vhodných kritérií výběru. Každá strana provádí audity po odbavení zboží transparentně. Pokud je osoba do procesu auditu zapojena a je dosaženo přesvědčivých výsledků, strana neprodleně informuje osobu, jejíž záznam je předmětem auditu, o výsledcích, jejích právech a povinnostech a o důvodech těchto výsledků.

               3.Informace získané během auditů po celním odbavení mohou být použity v dalším správním nebo soudním řízení.

               4.Kdykoli je to proveditelné, strany použijí výsledek auditu po odbavení zboží pro účely řízení rizik.

               Článek CUSTMS.9: Oprávněné hospodářské subjekty

               1.Každá strana zachová program partnerství pro hospodářské subjekty, které splňují kritéria uvedená v příloze CUSTMS-1 [Oprávněné hospodářské subjekty].

               2.Strany si navzájem uznávají své programy pro oprávněné hospodářské subjekty v souladu s přílohou CUSTMS-1 [Oprávněné hospodářské subjekty].

               Článek CUSTMS.10: Zveřejnění a dostupnost informací

               1.Každá strana zajistí, aby její celní předpisy a jiné právní předpisy související s obchodem, jakož i její obecné správní postupy a relevantní informace obecné platnosti, které se týkají obchodu, byly zveřejněny a neprodleně snadno k dispozici všem zájemcům, a to případně i na internetu.

               2.Každá strana neprodleně zveřejní nové právní předpisy a obecné postupy týkající se celních otázek a otázek usnadnění obchodu, a to co nejdříve před vstupem těchto právních předpisů nebo postupů v platnost, a neprodleně zveřejní veškeré změny a výklady těchto právních předpisů a postupů. Toto zveřejnění zahrnuje:

               (a)příslušná oznámení správní povahy;

               (b)režimy dovozu, vývozu a tranzit (včetně režimů týkajících se přístavů, letišť a jiných míst vstupu) a požadované formuláře a doklady;

               (c)uplatňované sazby cel a daní jakéhokoli druhu ukládané na dovoz nebo vývoz nebo v jejich souvislosti;

               (d)poplatky a platby ukládané vládními agenturami nebo jejich jménem na dovoz, vývoz nebo tranzit nebo v jejich souvislosti;

               (e)pravidla pro zařazení nebo určení hodnoty výrobků pro celní účely;

               (f)právní předpisy a obecně použitelná správní rozhodnutí týkající se pravidel původu;

               (g)omezení nebo zákazy dovozu, vývozu nebo tranzitu;

               (h)ustanovení o sankcích za porušení dovozních, vývozních nebo tranzitních formalit;

               (i)odvolací řízení;

               (j)dohody nebo jejich části uzavřené s jakoukoli zemí nebo zeměmi týkající se dovozu, vývozu nebo tranzitu;

               (k)postupy týkající se správy celních kvót;

               (l)provozní hodiny a provozní postupy celních úřadů v přístavech a na hraničních přechodech a

               (m)kontaktní místa pro vyřizování žádostí o informace.

               3.Každá strana zajistí, aby mezi zveřejněním a vstupem v platnost nových nebo změněných právních předpisů, postupů, poplatků nebo plateb uplynula přiměřená doba.

               4.Každá strana zpřístupní prostřednictvím internetu:

               (a)popis svých režimů dovozu, vývozu a tranzitu, včetně odvolacích řízení, s informacemi o praktických krocích potřebných pro dovoz, vývoz a tranzit;

               (b)formuláře a doklady požadované pro dovoz na území dané strany, vývoz z jejího území nebo tranzit přes její území a

               (c)kontaktní údaje týkající se informační míst.

               Každá strana zajistí, aby popisy, formuláře, doklady a informace uvedené v prvním pododstavci písm. a), b) a c) byly průběžně aktualizovány.

               5.Každá strana zřídí nebo zachová jedno nebo více informačních míst, která v přiměřené lhůtě zodpoví dotazy vlád, obchodníků a jiných zúčastněných stran týkající se celních a obchodních záležitostí. Strany nepožadují úhradu poplatku za zodpovězení dotazů.

               Článek CUSTMS.11: Předběžná rozhodnutí

               1.Každá strana vydá na žádost hospodářských subjektů prostřednictvím svých celních orgánů předběžná rozhodnutí, která stanoví zacházení, které má být dotčenému zboží přiznáno. Tato rozhodnutí se vydávají písemně nebo v elektronické podobě v určité době a obsahují všechny nezbytné informace v souladu s právními předpisy vydávající strany.

               2.Předběžná rozhodnutí jsou platná po dobu nejméně tří let ode dne počátku jejich platnosti, ledaže rozhodnutí již není v souladu s právním předpisem nebo se změnily skutečnosti nebo okolnosti, na nichž je původní rozhodnutí založeno.

               3.Strana může odmítnout vydat předběžné rozhodnutí, pokud je otázka vznesená v žádosti předmětem správního nebo soudního přezkumu nebo pokud se žádost netýká zamýšleného použití předběžného rozhodnutí nebo zamýšleného použití celního režimu. Pokud strana odmítne předběžné rozhodnutí vydat, neprodleně písemně informuje žadatele a uvede relevantní skutečnosti a důvod svého rozhodnutí.

               4.Každá strana zveřejní alespoň:

               (a)požadavky na žádost o předběžné rozhodnutí, včetně informací, které mají být poskytnuty, a formátu;

               (b)lhůtu, ve které předběžné rozhodnutí vydá, a

               (c)dobu, po kterou je předběžné rozhodnutí platné.

               5.Pokud strana zruší, změní, zneplatní nebo anuluje předběžné rozhodnutí, oznámí to žadateli písemně s uvedením relevantních skutečností a důvodu svého rozhodnutí. Strana zruší, změní, zneplatní nebo anuluje předběžné rozhodnutí se zpětným účinkem pouze tehdy, pokud rozhodnutí bylo založeno na neúplných, nesprávných, nepravdivých nebo zavádějících informacích.

               6.Předběžné rozhodnutí vydané některou stranou je pro tuto stranu ve vztahu k žadateli, který o rozhodnutí požádal, závazné. Strana může stanovit, že předběžné rozhodnutí je pro žadatele závazné.

               7. Každá strana na písemnou žádost držitele zajistí přezkum předběžného rozhodnutí nebo rozhodnutí o zrušení, změně nebo zneplatnění předběžného rozhodnutí.

               8. Každá strana zveřejní informace o předběžných rozhodnutích, přičemž zohlední potřebu chránit důvěrné osobní a obchodní informace.

               9. Předběžná rozhodnutí se vydávají, pokud jde o:

               a) sazební zařazení zboží;

               b) původ zboží a

               c) jakékoli jiné záležitosti, na kterých se strany dohodnou.

               Článek CUSTMS.12: Celní zástupci

               Celní předpisy a režimy strany nepožadují povinné používání celních zástupců nebo jiných agentů. Každá strana zveřejní svá opatření týkající se využívání celních zástupců. Při případném udělování licencí celním zástupcům uplatňuje každá strana transparentní, nediskriminační a přiměřená pravidla.

               Článek CUSTMS.13: Kontrola před odesláním

               Strana nepožaduje povinné provádění kontrol před odesláním, jak je stanoveno v dohodě WTO o kontrole před odesláním, ani žádnou jinou inspekční činnost prováděnou v místě určení soukromými společnostmi před celním odbavením.

               Článek CUSTMS.14: Přezkum a odvolání

               1.Každá strana poskytne účinné, rychlé, nediskriminační a snadno přístupné postupy, které zajišťují právo na odvolání proti správním krokům, usnesením a rozhodnutím celních nebo jiných příslušných orgánů, jež mají vliv na dovoz, vývoz nebo tranzit zboží.

               2.Postupy uvedené v odstavci 1 zahrnují:

               (a)správní odvolání ke správnímu orgánu nebo přezkum správním orgánem, který je vyšší než úředník nebo úřad, jenž rozhodnutí vydal, nebo je na nich nezávislý, a

               (b)soudní odvolání nebo přezkum rozhodnutí.

               3.Každá strana zajistí, aby v případech, kdy rozhodnutí o odvolání nebo přezkumu podle odst. 2 písm. a) není vydáno ve lhůtě stanovené v jejích právních předpisech nebo není vydáno bez zbytečného odkladu, měl předkladatel právo na další správní nebo soudní odvolání či přezkum nebo na jakýkoli jiný opravný prostředek k soudnímu orgánu v souladu s právními předpisy této strany.

               4.Každá strana zajistí, aby bylo předkladateli poskytnuto odůvodnění správního rozhodnutí tak, aby měl předkladatel v případě potřeby přístup k odvolacímu nebo přezkumnému řízení.

               Článek CUSTMS.15: Vztahy s podnikatelskou sférou

               1.Každá strana pořádá včasné a pravidelné se konzultace se zástupci obchodní veřejnosti o legislativních návrzích a obecných postupech týkajících se celních otázek a otázek usnadnění obchodu. Za tímto účelem zachová každá strana mezi správními orgány a podnikatelskou sférou vhodnou konzultaci.

               2.Každá strana zajistí, aby její celní a související požadavky a postupy nadále odpovídaly potřebám obchodní veřejnosti, byly v souladu s osvědčenými postupy a byly pro obchod co nejméně restriktivní.

               Článek CUSTMS.16: Dočasné použití

               1.Pro účely tohoto článku se „dočasným použitím“ rozumí celní režim, v němž může určité zboží, včetně dopravních prostředků, vstoupit na celní území s podmíněným osvobozením od platby dovozních cel a daní a bez uplatnění zákazů dovozu či omezení hospodářské povahy, za podmínky, že je zboží dovezeno ke zvláštnímu účelu a je určeno ke zpětnému vývozu ve stanovené lhůtě, aniž by došlo k jakékoli změně, s výjimkou běžných odpisů v důsledku použití tohoto zboží.

               2.Každá strana udělí dočasné použití s úplným podmíněným osvobozením od dovozních cel a daní a bez uplatňování zákazů dovozu či omezení hospodářské povahy, jak stanoví její právní a správní předpisy, pro tyto druhy zboží:

               (a)zboží určené k vystavení nebo použití na výstavách, veletrzích, zasedáních nebo podobných akcích (zboží určené k vystavení nebo předvedení na akci; zboží určené k použití v souvislosti s vystavením zahraničních produktů na akci; zařízení včetně zařízení pro tlumočení, přístrojů pro záznam a reprodukci zvuku a obrazu a filmy výchovné, vědecké nebo kulturní povahy určené k použití na mezinárodních jednáních, konferencích nebo kongresech); výrobky získané náhodně během akce z dočasně dovezeného zboží v důsledku předvedení vystavených strojů nebo přístrojů;

               (b)profesionální zařízení (zařízení pro tisk a rozhlasové nebo televizní vysílání, které je nezbytné pro zástupce tisku, rozhlasu nebo televize, kteří přijíždějí na území jiné země, aby pořizovali reportáže, nahrávky nebo vysílání pro určené pořady; kinematografické zařízení nezbytné pro osobu přijíždějící na území jiné země s cílem natočit jeden nebo více určených filmů; veškerá jiná zařízení nezbytná pro výkon povolání, živnosti nebo zaměstnání osoby přijíždějící na území jiné země, aby zde vykonala určený úkol, pokud nemá být použito pro průmyslovou výrobu nebo úpravu zboží nebo (pokud se nejedná o ruční nářadí) pro využívání přírodních zdrojů, pro stavbu, opravu nebo údržbu budov či pro výkon zemních nebo podobných prací; pomocné přístroje a příslušenství k výše uvedenému zařízení); součásti dovezené za účelem opravy dočasně použitého profesionálního zařízení;

               (c)zboží dovezené v souvislosti s obchodní operací, jehož dovoz však sám o sobě nepředstavuje obchodní operaci (obaly, které jsou dovezeny plné a mají být zpětně vyvezeny prázdné nebo plné, nebo jsou dovezeny prázdné a mají být zpětně vyvezeny plné; kontejnery, bez ohledu na to, zda jsou naplněny zbožím, a příslušenství a vybavení pro dočasně použité kontejnery, které jsou buď dováženy s kontejnerem určeným ke zpětnému vývozu samostatně nebo s jiným kontejnerem, nebo jsou dováženy samostatně za účelem zpětného vývozu s kontejnerem a součástmi určenými k opravě kontejnerů, jimž bylo uděleno dočasné použití; palety; vzorky; reklamní filmy; ostatní zboží dovážené v souvislosti s obchodní operací);

               (d)zboží dovážené v souvislosti s výrobní operací (matrice, štočky, desky, formy, výkresy, plány, modely a jiné podobné výrobky; měřicí a kontrolní přístroje a jiné podobné výrobky; speciální nářadí a nástroje dovážené pro použití ve výrobním procesu); náhradní výrobní prostředky (nástroje, přístroje a stroje, které dodavatelé nebo opraváři poskytují zákazníkovi až do doby dodávky nebo opravy podobného zboží);

               (e)zboží dovezené výlučně pro vzdělávací, vědecké nebo kulturní účely (vědecké vybavení, pedagogický materiál, předměty k uspokojování potřeb námořníků a jakékoli jiné zboží dovezené v souvislosti se vzdělávacími, vědeckými nebo kulturními činnostmi); náhradní díly pro vědecké vybavení a pedagogický materiál, jimž bylo uděleno dočasné použití; nářadí zvlášť určené k údržbě, zkoušení, měření nebo opravě tohoto vybavení;

               (f)předměty osobní potřeby (veškeré nové nebo použité předměty, které může cestující, se zřetelem na všechny okolnosti cesty, během ní rozumně potřebovat pro osobní použití, s výjimkou jakéhokoli zboží dováženého k obchodním účelům); zboží dovážené ke sportovním účelům (sportovní a jiné předměty určené k použití cestujícími při sportovních závodech nebo přehlídkách nebo pro trénink na území dočasného použití);

               (g)turistický propagační materiál (zboží dovážené pro účely povzbuzení veřejnosti k návštěvě jiné cizí země, zejména s cílem účastnit se tam kulturních, náboženských, turistických, sportovních nebo profesních setkání nebo přehlídek);

               (h)zboží dovážené pro humanitární účely (lékařské, chirurgické a laboratorní zařízení a humanitární zásilky, jako jsou vozidla a jiné dopravní prostředky, přikrývky, stany, prefabrikované domy nebo jiné zboží prvořadé potřeby, které je zasláno jako pomoc osobám postiženým přírodní katastrofou a podobnými katastrofami), a

               (i)zvířata dovážená pro zvláštní účely (drezúra, výcvik, chov, okování nebo vážení, veterinární ošetření, testování (například za účelem nákupu), účast na veřejných přehlídkách, výstavách, soutěžích, závodech nebo předvádění, zábava (cirkusová zvířata atd.), cestovní ruch (včetně zvířat v zájmovém chovu cestujících), výkon funkce (policejní psi nebo koně); pátrací psi, vodicí psi atd.), záchranné operace, sezónní přesun nebo pastva, provedení práce nebo přepravy, lékařské účely (produkce hadího jedu atd.).

               3.Každá strana přijme pro dočasné použití zboží uvedeného v odstavci 2 a bez ohledu na jeho původ karnety stanovené pro účely dočasného použití (ATA) a Istanbulské úmluvy vydané v druhé straně, které zde byly potvrzeny a za něž se zaručila sdružení tvořící součást řetězce mezinárodních záruk, jež ověřily příslušné orgány a které jsou platné na celním území dovážející strany.

               Článek CUSTMS 17. Jednotný portál

               Každá strana usiluje o zřízení jednotného portálu, který obchodníkům umožní předkládat doklady nebo údaje požadované pro dovoz, vývoz nebo tranzit zboží zúčastněným orgánům nebo agenturám prostřednictvím jednotného místa vstupu.

               Článek CUSTMS 18. Usnadnění kombinované dopravy

               1.
                     Strany se vzhledem k vysokému objemu námořních plaveb, a zejména vysokému objemu kombinované dopravy mezi svými příslušnými celními územími, dohodly, že budou spolupracovat za účelem usnadnění této dopravy, jakož i jiných alternativních způsobů dopravy.

               2.
                     Strany uznávají:

               (a)právo každé strany přijímat v rámci svých právních rámců celní formality usnadňující obchod a postupy pro dopravu mezi stranami a

               (b)právo přístavů, přístavních orgánů a hospodářských subjektů jednat v rámci právních řádů svých stran v souladu s jejich pravidly a jejich provozními a obchodními modely.

               3.
                     Za tímto účelem strany:

               a)
                     přijmou nebo zachovají postupy umožňující předložení dovozních dokladů a dalších požadovaných informací, včetně seznamů, aby jejich zpracování mohlo začít před příchodem zboží za účelem rychlejšího propuštění zboží po příchodu, a

               b)
                     zavazují se, že usnadní využívání tranzitního režimu hospodářskými subjekty, včetně zjednodušení tranzitního režimu, jak je stanoveno v Úmluvě o společném tranzitním režimu.

               4.
                     Strany se dohodly, že podpoří spolupráci mezi svými celními orgány na dvoustranných trasách námořních cest a že si budou vyměňovat informace o fungování přístavů zajišťujících dopravu mezi nimi a o platných pravidlech a postupech. Budou zveřejňovat informace o opatřeních, která zavedly, a o postupech zavedených přístavy pro usnadnění této dopravy a snažit se, aby se o nich hospodářské subjekty dozvěděly.

               Článek CUSTMS.19: Správní spolupráce v oblasti DPH a vzájemná pomoc při výběru daní, poplatků a cel

               Příslušné orgány stran vzájemně spolupracují s cílem zajistit dodržování právních předpisů v oblasti DPH a vymáhání pohledávek vyplývajících z daní, poplatků a cel v souladu s Protokolem o správní spolupráci a boji proti podvodům v oblasti daně z přidané hodnoty a o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z daní, poplatků a cel.]

               Článek CUSTMS. 20: Specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu

               1.
                     Specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu:

               a)
                     pořádá pravidelné konzultace; a

               b)
                     v souvislosti s přezkumem ustanovení přílohy CUSTMS-1 [Oprávněné hospodářské subjekty]:

               (I)společně potvrzuje členy programu s cílem určit silné a slabé stránky při provádění přílohy CUSTMS-1 [Oprávněné hospodářské subjekty] a

               (II)vyměňuje si názory na údaje, které mají být sdíleny, a zacházení s hospodářskými subjekty.

               2.Specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu může přijmout rozhodnutí nebo doporučení:

               a)
                     o výměně celních informací, vzájemném uznávání metod řízení rizik, norem a kontrol rizik a celních bezpečnostních opatření, o předběžných rozhodnutích, o společných přístupech k určení celní hodnoty a o dalších otázkách souvisejících s prováděním této kapitoly;

               b)
                     o opatřeních týkajících se automatické výměny informací podle článku 10 [Automatická výměna informací] Protokolu o vzájemné správní pomoci v celních otázkách a o dalších otázkách týkajících se provádění tohoto protokolu;

               c)
                     o veškerých otázkách týkajících se provádění přílohy CUSTMS-1 [Oprávněné hospodářské subjekty] a

               d)
                     o postupech konzultace stanovených v článku ORIG.26 [Odepření preferenčního sazebního zacházení] a o jakýchkoli technických nebo správních záležitostech týkajících se provádění kapitoly 2 [Pravidla původu] této hlavy, včetně výkladových poznámek, s cílem zajistit jednotnou správu pravidel původu.

               Článek CUSTMS.21: Změny

               1.
                     Rada partnerství může změnit:

               a) přílohu CUSTMS-1 [Oprávněné hospodářské subjekty], Protokol o vzájemné správní pomoci v celních otázkách a seznam zboží uvedený v čl. CUSTMS.16 [Dočasné použití] odst. 2 a

               b) Protokol o správní spolupráci a boji proti podvodům v oblasti daně z přidané hodnoty a o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z daní, poplatků a cel.

               2.
                     Specializovaný obchodní výbor pro správní spolupráci v oblasti DPH a výběr daní, poplatků a cel může změnit hodnotu uvedenou v čl. 33 odst. 4 Protokolu o správní spolupráci a boji proti podvodům v oblasti daně z přidané hodnoty a o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z daní, poplatků a cel.

               Hlava II: Služby a investice

               Kapitola 1: Obecná ustanovení

               Článek SERVIN.1.1: Cíl a oblast působnosti

               1.Strany potvrzují svůj závazek vytvořit příznivé prostředí pro rozvoj vzájemného obchodu a investic.

               2.Strany opětovně potvrzují právo na regulaci na svém území za účelem dosažení legitimních cílů politiky, jako je ochrana veřejného zdraví, sociální služby, veřejné vzdělávání, bezpečnost, životní prostředí, včetně změny klimatu, veřejná mravnost, sociální ochrana nebo ochrana spotřebitele, ochrana soukromí a osobních údajů a podpora a ochrana kulturní rozmanitosti.

               3.Tato hlava se nevztahuje na opatření týkající se fyzických osob strany, jež usilují o přístup na trh práce druhé strany, ani na opatření týkající se státní příslušnosti, občanství, trvalého pobytu nebo zaměstnání na trvalý pracovní poměr.

               4.Tato hlava nebrání jedné ze stran, aby uplatňovala opatření pro regulaci vstupu fyzických osob na své území nebo jejich dočasného pobytu, včetně opatření potřebných pro ochranu integrity jejích hranic a zajištění spořádaného pohybu fyzických osob přes uvedené hranice, pokud tato opatření nejsou uplatňována způsobem, který by rušil nebo omezoval výhody, jichž druhá strana nabývá na základě podmínek této hlavy. Pouhý vízový požadavek pro fyzické osoby z určitých zemí a nikoli pro fyzické osoby z jiných zemí se nepovažuje za opatření, jež ruší nebo omezuje výhody vyplývající z této hlavy.

               5.Tato hlava se nevztahuje na:

               (a)letecké služby nebo související podpůrné služby
                  6
               , jiné než:

               (I)služby spojené s opravami a údržbou letadel;

               (II)služby počítačového rezervačního systému;

               (III)pozemní odbavování;

               (IV)následující služby poskytované s použitím letadla s posádkou na palubě, s výhradou dodržování příslušných právních předpisů stran upravujících vstup letadel na jejich území, odlet z něho a provoz na něm: hašení požárů ze vzduchu, letový výcvik, letecký postřik, letecký průzkum, letecké mapování, letecké fotografování a jiné letecké služby v oblasti zemědělství, průmyslu a kontroly a

               (V)prodej a marketing leteckých přepravních služeb;

               (b)audiovizuální služby;

               (c)vnitrostátní námořní kabotáž
                  7
                a

               (d)vnitrozemskou vodní dopravu.

               6.Tato hlava se nevztahuje na žádné opatření strany týkající se zadávání zakázek na zboží nebo službu nakupované pro vládní účely, a nikoli s cílem jejich dalšího komerčního prodeje nebo s cílem jejich použití při dodávání zboží či poskytování služby pro komerční prodej, bez ohledu na to, zda tato zakázka představuje „zahrnutou zakázku“ ve smyslu článku PPROC.2 [Začlenění některých ustanovení Dohody o vládních zakázkách a veřejné zakázky, na které se vztahuje tato dohoda].

               7.S výjimkou článku SERVIN.2.6 [Výkonnostní požadavky] se tato hlava nevztahuje na subvence nebo granty poskytované stranami, včetně státem podporovaných půjček, záruk a pojištění.

               Článek SERVIN.1.2: Definice

               Pro účely této hlavy se rozumí:

               (a)„činnostmi prováděnými při výkonu veřejné moci“ činnosti, které se neprovádějí (včetně služeb, které se neposkytují) ani na obchodním základě, ani v konkurenci s jedním či více hospodářskými subjekty
                  8
               ;

               (b)„službami v oblasti oprav a údržby letadel“ činnosti, které jsou prováděny na letadle nebo jeho části v době, kdy je staženo z provozu, a nezahrnuje tzv. běžnou údržbu;

               (c)„službami v oblasti počítačového rezervačního systému“ služby poskytované prostřednictvím počítačových systémů, které obsahují informace o letových řádech leteckých dopravců, dostupnosti míst, tarifech a pravidlech tarifů, jejichž pomocí lze provést rezervaci nebo vystavit letenky;

               (d)„zahrnutým podnikem“ podnik na území jedné strany zřízený v souladu s bodem i) investorem druhé strany v souladu s platnými právními předpisy, které existovaly dni vstupu této dohody v platnost, nebo zřízený později;

               (e)„přeshraničním obchodem se službami“ poskytování služby:

               (I)z území jedné strany na území druhé strany nebo

               (II)na území jedné strany spotřebiteli služby z druhé strany;

               (f)„hospodářskou činností“ jakákoli činnost průmyslové, obchodní nebo odborné povahy či řemesla, včetně poskytování služeb, s výjimkou činností prováděných při výkonu veřejné moci;

               (g)„podnikem“ právnická osoba nebo pobočka či zastoupení právnické osoby;

               (h)„usazením“ zřízení nebo nabytí právnické osoby, včetně vložení kapitálové účasti, nebo vytvoření pobočky či zastoupení na území některé strany s cílem vytvořit nebo udržovat dlouhodobé hospodářské vztahy;

               (i)„pozemním odbavováním“ poskytování – za poplatek nebo na smluvním základě – následujících služeb na letišti: zastoupení leteckého dopravce, správa a dozor; odbavování cestujících; odbavování zavazadel; služby na odbavovací ploše; stravovací služby; odbavování leteckého nákladu a pošty; dodávka paliva do letadla; obsluha a úklid letadla; povrchová doprava a letový provoz, správa posádky a plánování letu; pozemní odbavování nezahrnuje: odbavování vlastními silami; bezpečnost; opravy a údržbu letadel nebo provoz či řízení základní centralizované letištní infrastruktury, jako jsou odmrazovací zařízení, systémy pro distribuci pohonných hmot, systémy odbavování zavazadel a pevné dopravní systémy uvnitř letiště;

               (j)„investorem strany“ fyzická nebo právnická osoba strany, která usiluje o zřízení, zřizuje nebo zřídila podnik v souladu s písmenem h) na území druhé strany;

               (k)„právnickou osobou strany“
                  9
               :

               (I)v případě Unie:

               A)
                     právnická osoba založená nebo organizovaná podle právních předpisů Unie nebo alespoň jednoho jejího členského státu a zapojená do podstatných obchodních operací na území Unie, přičemž pojem „podstatné obchodní operace“ Unie v souladu se svým oznámením Světové obchodní organizaci (dokument WT/REG39/1) o Smlouvě o založení Evropského společenství chápe jako pojem rovnocenný pojmu „skutečná a trvalá vazba“ s hospodářstvím členského státu zakotvenému v článku 54 Smlouvy o fungování Evropské unie, a

               B)
                     společnosti provozující lodní dopravu usazené mimo Unii a ovládané fyzickými osobami členského státu, jejichž plavidla jsou registrována v členském státě a plují pod jeho vlajkou;

               (II)v případě Spojeného království:

               A)
                     právnická osoba založená nebo organizovaná podle právních předpisů Spojeného království a zapojená do podstatných obchodních operací na území Spojeného království a

               B)
                     společnosti provozující lodní dopravu usazené mimo Spojené království a ovládané fyzickými osobami Spojeného království, jejichž plavidla jsou registrována ve Spojeném království a plují pod jeho vlajkou;

               (l)„provozováním“ vedení, řízení, udržování, užívání, požívání nebo prodej či jiná forma zcizení podniku;

               (m)„odbornou kvalifikací“ kvalifikace doložená dokladem o dosažené kvalifikaci, odborné praxi nebo jiným osvědčením způsobilosti“;

               (n)„prodejem a marketingem leteckých přepravních služeb“ možnost, aby letecký dopravce bez omezení prodával své letecké přepravní služby a obchodoval s nimi, včetně všech aspektů obchodování, jako je průzkum trhu, inzerce a distribuce, přičemž tyto činnosti nezahrnují tvorbu cen leteckých přepravních služeb ani příslušných podmínek;

               (o)„službou“ jakákoli služba v jakémkoli odvětví kromě služeb poskytovaných při výkonu veřejné moci;

               (p)„službami poskytovanými při výkonu veřejné moci“ jakákoli služba, která není poskytována ani na komerčním základě ani v soutěži s jedním nebo více poskytovateli služeb;

               (q)„poskytovatelem služby“ fyzická nebo právnická osoba, která usiluje o poskytování služby nebo službu poskytuje;

               (r)„poskytovatelem služby strany“ fyzická nebo právnická osoba strany, která usiluje o poskytování služby nebo službu poskytuje.

               Článek SERVIN.1.3: Odepření výhod

               1.Strana může odepřít výhody této hlavy a hlavy IV [Pohyb kapitálu, platby, převody a dočasná ochranná opatření] tohoto dílu investorovi nebo poskytovateli služby druhé strany nebo zahrnutému podniku, pokud strana, která výhody odepírá, přijme nebo zachová opatření týkající se zachování mezinárodního míru a bezpečnosti, včetně ochrany lidských práv, která:

               (a)zakazují transakce s tímto investorem, poskytovatelem služby nebo zahrnutým podnikem nebo

               (b)by byla porušena nebo obcházena, pokud by tomuto investorovi, poskytovateli služeb nebo zahrnutému podniku byly poskytnuty výhody stanovené v této hlavě a hlavě IV [Pohyb kapitálu, platby, převody a dočasná ochranná opatření] tohoto dílu, včetně případů, kdy opatření zakazují transakce s fyzickou nebo právnickou osobou, která kohokoli z nich vlastní nebo ovládá.

               2.Pro upřesnění je třeba uvést, že odstavec 1 se použije na hlavu IV [Pohyb kapitálu, platby, převody a dočasná ochranná opatření] tohoto dílu, pokud se týká služeb nebo investic, u nichž strana odepřela výhody vyplývající z této hlavy.

               Článek SERVIN.1.4: Přezkum

               1.S cílem zavést potenciální zlepšení ustanovení této hlavy a v souladu se svými závazky podle mezinárodních dohod strany v souladu s článkem FINPROV.3 [Přezkum] přezkoumají svůj právní rámec týkající se obchodu službami a investic, včetně této dohody.

               2.Strany se snaží ve vhodných případech přezkoumat nesouladná opatření a výhrady stanovené v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření], příloze SERVIN-2 [Budoucí opatření], příloze SERVIN-3 [Obchodní návštěvy pro účely usazení, osoby převedené v rámci společnosti a krátkodobé obchodní návštěvy] a příloze SERVIN-4 [Smluvní poskytovatelé služeb a nezávislí odborníci] a činnosti v případě krátkodobých obchodních návštěv stanovené v příloze SERVIN-3 [Obchodní návštěvy pro účely usazení, osoby převedené v rámci společnosti a krátkodobé obchodní návštěvy] s cílem dohodnout se na potenciálních zlepšeních v jejich společném zájmu.

               3.
                     Tento článek se nepoužije na finanční služby.

               Kapitola 2: Liberalizace investic

               Článek SERVIN.2.1: Oblast působnosti

               Tato kapitola se vztahuje na opatření strany, která mají vliv na usazení podniku za účelem vykonávání hospodářských činností a na provozování takového podniku:

               (a)investory druhé strany;

               (b)zahrnutými podniky a

               (c)pro účely článku SERVIN.2.6 [Požadavky na výkon] podnikem na území strany, která opatření přijme nebo zachová.

               Článek SERVIN.2.2: Přístup na trh

               Ve vztahu ke zřízení podniku investorem druhé strany nebo zahrnutým podnikem nebo provozu zahrnutého podniku, ať již na celém svém území nebo na základě územního členění, strana nepřijme ani nezachová opatření, která:

               (a)ukládají omezení týkající se:

               i)
                     počtu podniků, které mohou vykonávat určitou hospodářskou činnost, ať už formou číselných kvót, monopolů, výhradních práv nebo požadavku na test ekonomické potřebnosti;

               ii)
                     celkové hodnoty transakcí nebo aktiv formou číselných kvót nebo požadavku na test ekonomické potřebnosti;

               iii)
                     celkového počtu operací nebo celkového množství produkce vyjádřeného určenými číselnými jednotkami formou kvót nebo požadavku na test ekonomické potřebnosti
                  10
               ;
                  11

               iv)
                     účasti zahraničního kapitálu ve formě maximálního omezení držby akcií cizinci nebo celkové hodnoty výše jednotlivých nebo úhrnných zahraničních investic, které je vyjádřeno v procentech, nebo

               v)
                     celkového počtu fyzických osob, jež mohou být zaměstnány v určitém odvětví nebo jež může zaměstnat určitý podnik a které jsou nezbytné pro výkon hospodářské činnosti a jsou s ní přímo spojeny, formou číselných kvót nebo požadavku na test ekonomické potřebnosti, nebo

               (b)omezují nebo vyžadují specifické typy právní subjektivity nebo společného podnikání, jejichž prostřednictvím může investor druhé strany vykonávat hospodářskou činnost.

               Článek SERVIN.2.3: Národní zacházení

               1.Každá strana poskytne investorům druhé strany a zahrnutým podnikům zacházení neméně příznivé, než jaké poskytuje v obdobných situacích svým vlastním investorům a jejich podnikům v souvislosti s jejich usazením a provozováním na svém území.

               2.Zacházením poskytovaným jednou ze stran podle odstavce 1 se rozumí:

               (a)pokud jde o regionální nebo místní úroveň veřejné správy Spojeného království, zacházení, které není méně příznivé než nejpříznivější zacházení poskytované v obdobných situacích touto úrovní státní správy investorům Spojeného království a jejich podnikům na jeho území, a

               (b)pokud jde o veřejnou správu členského státu, zacházení, které není méně příznivé než nejpříznivější zacházení poskytované v obdobných situacích touto veřejnou správou investorům tohoto členského státu a jejich podnikům na jeho území.

               Článek SERVIN.2.4: Zacházení podle nejvyšších výhod

               1.Každá strana poskytne investorům druhé strany a zahrnutým podnikům zacházení neméně příznivé, než jaké poskytuje v obdobných situacích investorům ze třetí země a jejich podnikům v souvislosti s usazením na svém území.

               2.Každá strana poskytne investorům druhé strany a zahrnutým podnikům zacházení neméně příznivé, než jaké poskytuje v obdobných situacích investorům ze třetí země a jejich podnikům v souvislosti s provozováním činnosti na svém území.

               3.Odstavce 1 a 2 nelze vykládat tak, že stranu zavazují k tomu, aby na investory druhé strany nebo na zahrnuté podniky rozšířila výhodu jakéhokoli zacházení vyplývající z:

               (a)mezinárodní dohody o zamezení dvojího zdanění nebo jiné mezinárodní dohody nebo ujednání, které se týkají zcela nebo převážně zdanění, nebo

               (b)opatření stanovujících uznání, včetně uznání norem nebo kritérií pro povolování, udělování licencí nebo certifikaci fyzické osoby nebo podniku k výkonu hospodářské činnosti, nebo uznání obezřetnostních opatření uvedených v odstavci 3 přílohy GATS o finančních službách.

               4.Pro upřesnění je třeba uvést, že „zacházení“ uvedené v odstavcích 1 a 2 nezahrnuje postupy pro řešení sporů mezi investorem a státem, které jsou upraveny jinými mezinárodními dohodami.

               5.Pro upřesnění je třeba uvést, že existence hmotněprávních ustanovení v jiných mezinárodních dohodách uzavřených jednou ze stran se třetí zemí nebo pouhé formální provedení uvedených ustanovení do domácího práva v rozsahu, který je nezbytný k jejich začlenění do domácího právního řádu, sama o sobě nepředstavují „zacházení“ uvedené v odstavcích 1 a 2. Opatření strany podle uvedených ustanovení mohou takové zacházení představovat, a tudíž vést k porušení tohoto článku.

               Článek SERVIN.2.5: Vrcholné vedení a správní rady

               Strana nevyžaduje, aby zahrnutý podnik jmenoval jako výkonné ředitele, manažery či členy správní rady jednotlivce určité státní příslušnosti.

               Článek SERVIN.2.6: Výkonnostní požadavky

               1.Strana v souvislosti s usazením nebo provozováním jakéhokoli podniku na svém území neuloží ani neprosazuje požadavek či závazek:

               (a)vyvážet stanovenou míru nebo procentní podíl zboží či služeb;

               (b)dosáhnout stanovené míry nebo procentního podílu domácího obsahu;

               (c)nakupovat, používat nebo upřednostňovat zboží vyrobené či služby poskytované na jejím území, nebo nakupovat zboží či služby od fyzických nebo právnických osob či jiných subjektů na jejím území;

               (d)jakýmkoli způsobem vázat objem či hodnotu dovozu na objem či hodnotu vývozu nebo na výši přílivu deviz v souvislosti s takovým podnikem;

               (e)omezit na jejím území prodej zboží vyrobeného či služeb poskytovaných takovým podnikem jakýmkoli navázáním takového prodeje na objem či hodnotu jejího vývozu nebo na příliv deviz;

               (f)převádět technologie, výrobní postupy nebo jiné duševní vlastnictví fyzické nebo právnické osobě nebo jinému subjektu na jejím území
                  12
               ;

               (g)dodávat výlučně z území této strany zboží vyrobené nebo službu poskytovanou podnikem na určitý regionální trh či na světový trh;

               (h)umístit ústředí pro určitou oblast světa, která je širší než území strany, nebo světový trh na jejím území;

               (i)zaměstnávat určitý počet nebo procentní podíl fyzických osob této strany;

               (j)dosáhnout stanovenou úroveň nebo hodnotu výzkumu a vývoje na jejím území;

               (k)omezit vývoz nebo prodej na vývoz nebo

               (l)s ohledem na licenční smlouvy, které existují v okamžik, kdy je daný požadavek uložen či vymáhán či daný závazek vymáhán, nebo s ohledem na budoucí licenční smlouvy, které na základě svobodné vůle uzavřely podnik a fyzická nebo právnická osoba nebo jiný subjekt na jejím území, je-li daný požadavek uložen či vymáhán či daný závazek vymáhán způsobem, který přímo zasahuje do licenční smlouvy aktem jiného než soudního orgánu veřejné moci strany, přijmout

               i)
                     licenční poplatek pod určitou úroveň nebo

               ii)
                     stanovenou dobu trvání licenční smlouvy.

               Toto písmeno se nepoužije, pokud je licenční smlouva uzavřena mezi podnikem a stranou. Pro účely tohoto písmene se „licenční smlouvou“ rozumí smlouva týkající se udělování licencí na technologii, výrobní postup nebo na jiné duševní vlastnictví.

               2.Strana nepodmíní poskytování výhody nebo pokračování v jejím poskytování v souvislosti s usazením nebo provozováním podniku na svém území dodržováním jakéhokoli z následujících požadavků:

               (a)dosáhnout stanovené míry nebo procentního podílu domácího obsahu;

               (b)nakupovat, používat nebo upřednostňovat zboží vyrobené či služby poskytované na jejím území, nebo nakupovat zboží či služby od fyzických nebo právnických osob či jiných subjektů na jejím území;

               (c)jakýmkoli způsobem vázat objem či hodnotu dovozu na objem či hodnotu vývozu nebo na výši přílivu deviz v souvislosti s tímto podnikem;

               (d)omezit na jejím území prodej zboží vyrobeného či služeb poskytovaných tímto podnikem jakýmkoli navázáním takového prodeje na objem či hodnotu jejího vývozu nebo na příliv deviz nebo

               (e)omezit vývoz nebo prodej na vývoz.

               3.Odstavec 2 nelze vykládat tak, že straně brání, aby podmínila poskytování výhody nebo pokračování v jejím poskytování v souvislosti s usazením nebo provozováním podniku na svém území dodržováním požadavku umístit na její území výrobu nebo na jejím území poskytovat službu, vzdělávat nebo zaměstnávat pracovníky, postavit nebo rozšířit určité zařízení nebo provádět výzkum a vývoj.

               4.Ustanovení odst. 1 písm. f) a l) se nepoužijí, pokud:

               (a)je požadavek uložen nebo vymáhán nebo závazek vymáhán soudem, správním soudem nebo orgánem pro hospodářskou soutěž podle právních předpisů strany v oblasti hospodářské soutěže s cílem zabránit omezení nebo narušení právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže nebo je napravit nebo

               (b)strana povoluje užití práva duševního vlastnictví v souladu s články 31 nebo 31a Dohody TRIPS nebo přijme či zachová opatření vyžadující zpřístupnění údajů nebo vyhrazených informací, jež spadají do oblasti působnosti čl. 39 odst. 3 Dohody TRIPS a jsou s ním v souladu.

               5.Ustanovení odst. 1 písm. a) až c) a odst. 2 písm. a) a b) se nevztahují na kvalifikační požadavky na zboží nebo služby, pokud jde o účast v programech na podporu vývozu a programech zahraniční pomoci.

               6.
                     Pro upřesnění je třeba uvést, že tento článek nevylučuje, aby příslušné orgány strany prosazovaly jakýkoli závazek přijatý mezi osobami jinými než je strana, který tato strana přímo ani nepřímo neuložila nebo nepožadovala.

               7.
                     Pro upřesnění je třeba uvést, že odst. 2 písm. a) a b) se nepoužijí na požadavky uložené dovážející stranou na obsah zboží nutný k tomu, aby se na zboží mohlo vztahovat preferenční sazební zacházení nebo preferenční kvóty.

               8.
                     Ustanovení odst. 1 písm. l) se nepoužije v případě, že požadavek uložil či vymáhá nebo závazek vymáhá soud jako spravedlivou odměnu podle právních předpisů strany v oblasti autorského práva.

               9.
                     Strana neuloží ani nevymáhá opatření, které není v souladu s jejími závazky podle Dohody o obchodních aspektech investičních opatření (TRIMS), a to ani v případě, že takové opatření bylo touto stranou zařazeno na seznam v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření] nebo příloze SERVIN-2 [Budoucí opatření].

               10.
                     Pro upřesnění je třeba uvést, že tento článek nelze vykládat tak, že vyžaduje, aby některá strana povolila poskytování určité služby na přeshraničním základě, pokud tato strana přijme nebo zachová omezení nebo zákazy týkající se takového poskytování služeb, které jsou v souladu s výhradami, podmínkami nebo kvalifikacemi stanovenými pro odvětví, pododvětví nebo činnost uvedené v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření] nebo příloze SERVIN-2 [Budoucí opatření].

               11.
                     Podmínka poskytování výhody nebo pokračování v jejím poskytování uvedená v odstavci 2 nepředstavuje požadavek nebo závazek pro účely odstavce 1.

               Článek SERVIN.2.7: Nesouladná opatření a výjimky

               1.Články SERVIN.2.2 [Přístup na trh], SERVIN.2.3 [Národní zacházení], SERVIN.2.4 [Zacházení podle nejvyšších výhod], SERVIN.2.5 [Vrcholné vedení a správní rady] a SERVIN.2.6 [Výkonnostní požadavky] se nevztahují na:

               (a)stávající nesouladná opatření některé strany na úrovni:

               i)
                     v případě Unie:

               A)
                     Unie, jak jsou stanovena v listině závazků Unie v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření];

               B)
                     ústředních orgánů veřejné správy členského státu, jak jsou stanovena v listině závazků Unie v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření];

               C)
                     regionálních orgánů veřejné správy členského státu, jak jsou stanovena v listině závazků Unie v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření], nebo

               D)
                     místních orgánů veřejné správy jiných než uvedených v bodě C) a

               ii)
                     v případě Spojeného království:

               A)
                     ústředních orgánů veřejné správy, jak jsou stanovena v listině závazků Spojeného království v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření];

               B)
                     regionálních orgánů veřejné správy, jak jsou stanovena v listině závazků Spojeného království v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření],

               nebo

               C)
                     místních orgánů veřejné správy;

               (b)udržování v platnosti nebo rychlé obnovení jakéhokoli nesouladného opatření uvedeného v písmenu a) nebo

               (c)změnu nesouladného opatření uvedeného v písmenech a) a b) tohoto odstavce, pokud tato změna nesnižuje soulad opatření, který existoval bezprostředně před touto změnou, s články SERVIN.2.2 [Přístup na trh], SERVIN.2.3 [Národní zacházení], SERVIN.2.4 [Zacházení podle nejvyšších výhod], SERVIN.2.5 [Vrcholné vedení a správní rady] nebo SERVIN.2.6 [Výkonnostní požadavky].

               2.Články SERVIN.2.2 [Přístup na trh], SERVIN.2.3 [Národní zacházení], SERVIN.2.4 [Zacházení podle nejvyšších výhod], SERVIN.2.5 [Vrcholné vedení a správní rady] a SERVIN.2.6 [Výkonnostní požadavky] se nevztahují na opatření strany, které je v souladu s výhradami, podmínkami nebo kvalifikacemi stanovenými pro odvětví, pododvětví nebo činnost uvedené v příloze SERVIN-2 [Budoucí opatření].

               3.Články SERVIN.2.3 [Národní zacházení] a SERVIN.2.4 [Zacházení podle nejvyšších výhod] se nevztahují na žádné opatření, které představuje výjimku nebo odchylku od článků 3 nebo 4 Dohody TRIPS, jak je konkrétně stanoveno v článcích 3 až 5 uvedené dohody.

               4.Pro upřesnění je třeba uvést, že články SERVIN.2.3 [Národní zacházení] a SERVIN.2.4 [Zacházení podle nejvyšších výhod] nelze vykládat tak, že brání straně ve stanovování požadavků na informace, mimo jiné pro statistické účely, v souvislosti s usazením nebo provozováním investorů druhé strany nebo zahrnutých podniků, pokud to nepředstavuje prostředek k obcházení povinností této strany podle uvedených článků.

               Kapitola 3: Přeshraniční obchod službami

               Článek SERVIN.3.1: Oblast působnosti

               Tato kapitola se vztahuje na opatření strany, která mají vliv na přeshraniční obchod službami uskutečňovaný poskytovateli služby druhé strany.

               Článek SERVIN.3.2: Přístup na trh

               Strana nepřijme ani nezachová, ať již na celém svém území nebo na základě územního členění, opatření, která:

               (a)ukládají omezení týkající se:

               i)
                     počtu poskytovatelů služeb, kteří mohou poskytovat konkrétní službu, ať už formou číselných kvót, monopolů, výhradních poskytovatelů služeb, nebo požadavku na test ekonomické potřebnosti;

               ii)
                     celkové hodnoty transakcí služeb nebo aktiv formou číselných kvót nebo požadavku na test ekonomické potřebnosti nebo

               iii)
                     celkového počtu operací služeb nebo celkového množství produkce služeb vyjádřeného určenými číselnými jednotkami formou kvót nebo požadavku na provedení testu ekonomické potřebnosti
                  13
                nebo

               b)
                     omezují či vyžadují specifický druh právní subjektivity nebo společného podniku, jehož prostřednictvím poskytovatel služby může poskytovat služby.

               Článek SERVIN.3.3: Místní přítomnost

               Strana nevyžaduje, aby poskytovatel služby druhé strany zřídil podnik či jej zachoval nebo aby měl trvalý pobyt na jejím území jako podmínku pro přeshraniční poskytování služby.

               Článek SERVIN.3.4: Národní zacházení

               1.Každá strana poskytne službám a poskytovatelům služeb druhé strany zacházení neméně příznivé, než jaké poskytuje v obdobných situacích svým vlastním službám a poskytovatelům služeb.

               2.Strana může splnit požadavek odstavce 1 tím, že poskytne službám nebo poskytovatelům služeb druhé strany buď formálně totožné zacházení, nebo formálně odlišné zacházení, než jaké poskytuje svým vlastním službám a poskytovatelům služeb.

               3.Formálně stejné nebo formálně odlišné zacházení se považuje za méně příznivé, mění-li podmínky hospodářské soutěže ve prospěch služeb nebo poskytovatelů služeb strany v porovnání se službami nebo poskytovateli služeb druhé strany.

               4.Žádné ustanovení tohoto článku nelze vykládat tak, že vyžaduje, aby strana poskytovala kompenzaci za přirozená konkurenční znevýhodnění způsobená zahraniční povahou příslušných služeb nebo poskytovatelů služeb.

               Článek SERVIN.3.5: Zacházení podle nejvyšších výhod

               1.Každá strana poskytne službám a poskytovatelům služby druhé strany zacházení neméně příznivé, než jaké poskytuje v obdobných situacích službám a poskytovatelům služby ze třetí země.

               2.Odstavec 1 nelze vykládat tak, že stranu zavazuje k tomu, aby na služby a poskytovatele služby druhé strany rozšířila výhodu jakéhokoli zacházení vyplývající z:

               (a)mezinárodní dohody o zamezení dvojího zdanění nebo jiné mezinárodní dohody nebo ujednání, které se týkají zcela nebo převážně zdanění, nebo

               (b)opatření stanovujících uznání, včetně norem nebo kritérií pro povolování, udělování licencí nebo certifikaci fyzické osoby nebo podniku k výkonu hospodářské činnosti, nebo obezřetnostních opatření uvedených v odstavci 3 přílohy GATS o finančních službách.

               3.Pro upřesnění je třeba uvést, že existence hmotněprávních ustanovení v jiných mezinárodních dohodách uzavřených jednou ze stran se třetí zemí nebo pouhé formální provedení uvedených ustanovení do domácího práva v rozsahu, který je nezbytný k jejich začlenění do domácího právního řádu, sama o sobě nepředstavují „zacházení“ uvedené v odstavci 1. Opatření strany podle uvedených ustanovení mohou takové zacházení představovat, a tudíž vést k porušení tohoto článku.

               Článek SERVIN.3.6: Nesouladná opatření

               1.Články SERVIN.3.2 [Přístup na trh], SERVIN.3.3 [Místní přítomnost], SERVIN.3.4 [Národní zacházení] a SERVIN.3.5 [Zacházení podle nejvyšších výhod] se nevztahují na:

               (a)stávající nesouladná opatření některé strany na úrovni:

               i)
                     v případě Unie:

               A)
                     Unie, jak jsou stanovena v listině závazků Unie v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření];

               B)
                     ústředních orgánů veřejné správy členského státu, jak jsou stanovena v listině závazků Unie v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření];

               C)
                     regionálních orgánů veřejné správy členského státu, jak jsou stanovena v listině závazků Unie v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření], nebo

               D)
                     místních orgánů veřejné správy jiných než uvedených v bodě C) a

               ii)
                     v případě Spojeného království:

               A)
                     ústředních orgánů veřejné správy, jak jsou stanovena v listině závazků Spojeného království v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření];

               B)
                     regionálních orgánů veřejné správy, jak jsou stanovena v listině závazků Spojeného království v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření], nebo

               C)
                     místních orgánů veřejné správy;

               (b)udržování v platnosti nebo rychlé obnovení jakéhokoli nesouladného opatření uvedeného v písmenu a) nebo

               (c)změnu nesouladného opatření uvedeného v písmenech a) a b) tohoto odstavce v rozsahu, v jakém tato změna nesnižuje soulad opatření, který existoval bezprostředně před touto změnou, s články SERVIN.3.2 [Přístup na trh], SERVIN.3.3 [Místní přítomnost], SERVIN.3.4 [Národní zacházení] a SERVIN.3.5 [Zacházení podle nejvyšších výhod].

               2.Články SERVIN.3.2 [Přístup na trh], SERVIN.3.3 [Místní přítomnost], SERVIN.3.4 [Národní zacházení] a SERVIN.3.5 [Zacházení podle nejvyšších výhod] se nevztahují na opatření strany, které je v souladu s výhradami, podmínkami nebo kvalifikacemi stanovenými pro odvětví, pododvětví nebo činnost uvedené v příloze SERVIN-2 [Budoucí opatření].

               Kapitola 4: Vstup a dočasný pobyt fyzických osob za účelem podnikání

               Článek SERVIN.4.1: Oblast působnosti a definice

               1.Tato kapitola se vztahuje na opatření strany, která mají vliv na výkon hospodářských činností prostřednictvím vstupu fyzických osob na území druhé strany a jejich dočasného pobytu na jejím území, které jsou obchodní návštěvy pro účely usazení, smluvní poskytovatelé služeb, nezávislí odborníci, osoby převedené v rámci společnosti a krátkodobé obchodní návštěvy.

               2.Pokud v této kapitole nebyly přijaty závazky, všechny požadavky stanovené v právních předpisech strany upravující vstup a dočasný pobyt fyzických osob platí i nadále, včetně předpisů týkajících se délky pobytu.

               3.Bez ohledu na ustanovení této kapitoly platí i nadále všechny požadavky stanovené v právních předpisech strany týkajících se opatření v oblasti práce a sociálního zabezpečení, včetně předpisů, které se týkají minimálních mezd a kolektivních smluv o mzdách.

               4.Závazky týkající se vstupu a dočasného pobytu fyzických osob za účelem podnikání se nevztahují na případy, kdy zamýšlený účel nebo účinek vstupu a dočasného pobytu narušuje nebo jinak ovlivňuje výsledek pracovněprávního sporu nebo vyjednávání nebo zaměstnávání fyzických osob, které jsou účastníky takového sporu.

               5.Pro účely této kapitoly se rozumí:

               (a)„obchodními návštěvami pro účely usazení“ fyzické osoby pracující ve vedoucím postavení v právnické osobě strany, které:

               i)
                     odpovídají za zřízení podniku této právnické osoby na území druhé strany;

               ii)
                     nenabízejí a neposkytují služby ani nevyvíjejí žádnou jinou hospodářskou činnost kromě té, jež je nutná pro účely usazení tohoto podniku, a

               iii)
                     nedostávají odměnu ze zdroje nacházejícího se na území druhé strany;

               (b)„smluvními poskytovateli služeb“ fyzické osoby zaměstnávané právnickou osobou některé strany (jinou než prostřednictvím agentury pro umísťování a zprostředkování zaměstnanců), jež není usazena na území druhé strany a v dobré víře uzavřela s koncovým spotřebitelem na území druhé strany smlouvu o poskytování služeb na maximální dobu 12 měsíců, jež vyžaduje dočasnou přítomnost jejích zaměstnanců, které:

               i)
                     nabídly stejný druh služeb jako zaměstnanci právnické osoby po dobu nejméně jednoho roku bezprostředně předcházejícího datu podání žádosti o vstup a dočasný pobyt;

               ii)
                     mají k tomuto dni nejméně tříletou odbornou praxi získanou po dosažení zletilosti v odvětví činnosti, která je předmětem smlouvy, vysokoškolské vzdělání nebo kvalifikaci prokazující znalosti rovnocenné úrovně a odbornou kvalifikaci, která je právně vyžadována pro výkon této činnosti na území druhé strany
                  14
               , a

               iii)
                     nedostávají odměnu ze zdroje nacházejícího se na území druhé strany;

               (c)„nezávislými odborníky“ fyzické osoby zapojené do poskytování služby a usazené jako osoby samostatně výdělečně činné na území jedné ze stran, které:

               i)
                     se neusadily na území druhé strany;

               ii)
                     uzavřely smlouvu v dobré víře (jinou než prostřednictvím agentury pro umísťování a zprostředkování zaměstnanců) na dobu nepřesahující 12 měsíců za účelem poskytování služeb konečnému spotřebiteli na území druhé strany, která vyžaduje jejich dočasnou přítomnost, a

               iii)
                     mají ke dni podání žádosti o vstup a dočasný pobyt nejméně šestiletou odbornou praxi v příslušné činnosti, vysokoškolské vzdělání nebo kvalifikaci prokazující znalosti rovnocenné úrovně a odbornou kvalifikaci, která je právně vyžadována pro výkon této činnosti na území druhé strany
                  15
               ,

               (d)„osobami převedenými v rámci společnosti“ fyzické osoby, které:

               i)
                     byly zaměstnány právnickou osobou jedné strany nebo v ní působily jako partneři po dobu nejméně jednoho roku bezprostředně předcházejícího dni převedení v rámci společnosti v případě řídících pracovníků a specialistů a po dobu nejméně šesti měsíců v případě zaměstnaných stážistů;

               ii)
                     v době podání žádosti pobývají mimo území druhé strany;

               iii)
                     jsou dočasně převedeny do podniku právnické osoby na území druhé strany, který je členem stejné skupiny jako původní právnická osoba, včetně jejího zastoupení, dceřiné společnosti, pobočky nebo hlavní společnosti
                  16
               , a

               iv)
                     patří do jedné z těchto kategorií:

               A)
                     řídící pracovníci
                  17
               ;

               B)
                     specialisté nebo

               C)
                     zaměstnaní stážisté:

               (e)„řídícím pracovníkem“ fyzická osoba pracující ve vedoucím postavení, jež v první řadě řídí podnik na území druhé strany, která dostává pokyny zejména od správní rady nebo od akcionářů podniku nebo od jim rovnocenných osob a je pod jejich obecným dohledem, a jehož odpovědností je mimo jiné:

               i)
                     řízení podniku nebo jeho oddělení či nižšího útvaru;

               ii)
                     dohled nad prací a řízení práce ostatních kontrolních, odborných nebo vedoucích zaměstnanců a

               iii)
                     pravomoc doporučit přijetí, propuštění nebo jiné úkony ve vztahu k zaměstnancům;

               (f)„specialistou“ fyzická osoba se specializovanými znalostmi nezbytnými pro oblasti činnosti, techniky nebo řízení podniku, které se musí posuzovat s přihlédnutím nejen ke znalostem specifickým pro daný podnik, ale také k tomu, zda má daná osoba vysokou úroveň kvalifikace, včetně odpovídající odborné praxe v určitém druhu práce nebo činnosti vyžadujících specifické technické znalosti, včetně případného členství v akreditované profesi, a

               (g)„zaměstnaným stážistou“ fyzická osoba s vysokoškolským diplomem, která je dočasně převedena za účelem rozvoje kariéry nebo pro zaškolení v oblasti obchodních technik nebo metod a je po dobu převedení placena
                  18
               .

               6.Smlouva o poskytování služeb uvedená v odst. 5 písm. b) a c) musí splňovat požadavky právních předpisů strany, kde je smlouva plněna.

               Článek SERVIN.4.2: Osoby převedené v rámci společnosti a obchodní návštěvy pro účely usazení

               1.S výhradou příslušných podmínek a kvalifikací uvedených v příloze SERVIN-3 [Obchodní návštěvy pro účely usazení, osoby převedené v rámci společnosti a krátkodobé obchodní návštěvy]:

               (a)každá strana povolí:

               i)
                     vstup a dočasný pobyt osob převedených v rámci společnosti

               ii)
                     vstup a dočasný pobyt obchodních návštěv pro účely usazení, aniž by vyžadovala pracovní povolení nebo jiný postup předchozího schválení podobného záměru a

               iii)
                     zaměstnávání osob převedených v rámci společnosti z druhé strany na svém území;

               (b)strana nezachová ani nepřijme omezení v podobě číselných kvót nebo testů ekonomické potřebnosti, pokud jde o celkový počet fyzických osob, kterým je v určitém odvětví povolen vstup jako obchodní návštěvě pro účely usazení nebo které investor druhé strany může zaměstnávat jako osoby převedené v rámci společnosti, ať již na celém svém území nebo na základě územního členění, a

               (c)každá strana poskytne osobám převedeným v rámci společnosti a obchodním návštěvám pro účely usazení druhé strany během jejich dočasného pobytu na svém území zacházení neméně příznivé, než jaké poskytuje v obdobných situacích svým vlastním fyzickým osobám.

               2.Povolená délka pobytu je nejvýše tři roky pro řídící pracovníky a specialisty, nejvýše jeden rok pro zaměstnané stážisty a nejvýše 90 dnů během šestiměsíčního období pro obchodní návštěvy pro účely usazení.

               Článek SERVIN.4.3: Krátkodobé obchodní návštěvy

               1.S výhradou příslušných podmínek a kvalifikací uvedených v příloze SERVIN-3 [Obchodní návštěvy pro účely usazení, osoby převedené v rámci společnosti a krátkodobé obchodní návštěvy] umožní každá strana vstup a dočasný pobyt krátkodobým obchodním návštěvám druhé strany za účelem vykonávání činností uvedených v příloze SERVIN-3 [Obchodní návštěvy pro účely usazení, osoby převedené v rámci společnosti a krátkodobé obchodní návštěvy] za těchto podmínek:

               (a)krátkodobé obchodní návštěvy se nezabývají prodejem svého zboží nebo poskytováním služeb široké veřejnosti;

               (b)krátkodobé obchodní návštěvy nedostávají pod vlastním jménem odměnu od strany, kde dočasně pobývají, a

               (c)krátkodobé obchodní návštěvy se nezabývají poskytováním služby v rámci smlouvy uzavřené mezi právnickou osobou, která není usazena na území strany, kde dočasně pobývají, a spotřebitelem na tomto území, s výjimkou ustanovení přílohy SERVIN-3 [Obchodní návštěvy pro účely usazení, osoby převedené v rámci společnosti a krátkodobé obchodní návštěvy].

               2.Není-li v příloze SERVIN-3 [Obchodní návštěvy pro účely usazení, osoby převedené v rámci společnosti a krátkodobé obchodní návštěvy] stanoveno jinak, strana povolí vstup krátkodobým obchodním návštěvám, aniž by vyžadovala pracovní povolení, test ekonomické potřebnosti nebo jiný postup pro předchozí schválení obdobného záměru.

               3.Pokud se krátkodobé obchodní návštěvy strany zabývají poskytováním služby spotřebiteli na území strany, kde dočasně pobývají v souladu s přílohou SERVIN-3 [Obchodní návštěvy pro účely usazení, osoby převedené v rámci společnosti a krátkodobé obchodní návštěvy], poskytne jim tato strana, pokud jde o poskytování této služby, zacházení neméně příznivé, než jaké poskytuje v obdobných situacích svým vlastním poskytovatelům služeb.

               4.Přípustná délka pobytu je nejvýše 90 dnů během šestiměsíčního období.

               Článek SERVIN.4.4: Smluvní poskytovatelé služeb a nezávislí odborníci

               1.V odvětvích, pododvětvích a činnostech uvedených v příloze SERVIN-4 [Smluvní poskytovatelé služeb a nezávislí odborníci] a s výhradou příslušných podmínek a kvalifikací v ní uvedených:

               (a)strana povolí vstup a dočasný pobyt smluvním poskytovatelům služeb a nezávislým odborníkům na svém území;

               (b)strana nepřijme ani nezachová omezení celkového počtu smluvních poskytovatelů služeb a nezávislých odborníků druhé strany, jimž byl povolen vstup a dočasný pobyt, formou číselných kvót nebo testu ekonomické potřebnosti, a

               (c)každá strana udělí smluvním poskytovatelům služeb a nezávislým odborníkům druhé strany s ohledem na poskytování jejich služeb na svém území zacházení neméně příznivé, než jaké uděluje v podobných situacích svým vlastním poskytovatelům služby.

               2.Přístup udělený na základě tohoto článku se vztahuje pouze na službu, která je předmětem smlouvy, a jeho součástí není právo používat profesní označení strany, kde se služba poskytuje.

               3.Počet osob, na které se vztahuje smlouva o poskytování služeb, není větší, než je nezbytné pro plnění smlouvy, jak to mohou vyžadovat právní předpisy strany, kde je služba poskytována.

               4.Přípustná délka pobytu je kumulativní doba 12 měsíců nebo doba trvání smlouvy, podle toho, která doba je kratší.

               Článek SERVIN.4.5: Nesouladná opatření

               V rozsahu, v jakém má příslušné opatření vliv na dočasný pobyt fyzických osob za účelem podnikání, se čl. SERVIN 4.2 [Osoby převedené v rámci společnosti a obchodní návštěvy pro účely usazení] odst. 1 písm. b) a c), čl. SERVIN.4.3 [Krátkodobé obchodní návštěvy] odst. 3 a čl. SERVIN 4.4 [Smluvní poskytovatelé služeb a nezávislí odborníci] odst. 1 písm. b) a c) nevztahují na:

               (a)stávající nesouladná opatření některé strany na úrovni:

               i)
                     v případě Unie:

               A)
                     Unie, jak jsou stanovena v listině závazků Unie v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření];

               B)
                     ústředních orgánů veřejné správy členského státu, jak jsou stanovena v listině závazků Unie v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření];

               C)
                     regionálních orgánů veřejné správy členského státu, jak jsou stanovena v listině závazků Unie v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření], nebo

               D)
                     místních orgánů veřejné správy jiných než uvedených v bodě C) a

               ii)
                     v případě Spojeného království:

               A)
                     ústředních orgánů veřejné správy, jak jsou stanovena v listině závazků Spojeného království v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření];

               B)
                     regionálního územního rozčlenění, jak jsou stanovena v listině závazků Spojeného království v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření], nebo

               C)
                     místních orgánů veřejné správy;

               (b)udržování v platnosti nebo rychlé obnovení jakéhokoli nesouladného opatření uvedeného v písmenu a);

               (c)změnu nesouladného opatření uvedeného v písmenech a) a b) tohoto článku v rozsahu, v jakém tato změna nesnižuje soulad opatření, který existoval bezprostředně před touto změnou, s čl. SERVIN 4.2 [Osoby převedené v rámci společnosti a obchodní návštěvy pro účely usazení] odst. 1 písm. b) a c), čl. SERVIN.4.3 [Krátkodobé obchodní návštěvy] odst. 3 a čl. SERVIN 4.4 [Smluvní poskytovatelé služeb a nezávislí odborníci] odst. 1 písm. b) a c), nebo

               (d)opatření strany, které je v souladu s podmínkou nebo kvalifikací podle přílohy SERVIN-2 [Budoucí opatření].

               Článek SERVIN.4.6: Transparentnost

               1.Každá strana zveřejní informace o příslušných opatřeních týkajících se vstupu a dočasného pobytu fyzických osob druhé strany podle čl. SERVIN.4.1 [Oblast působnosti a definice] odst. 1.

               2.Informace podle odstavce 1 zahrnují pokud možno tyto informace týkající se vstupu a dočasného pobytu fyzických osob:

               (a)kategorie víza, povolení nebo obdobný typ oprávnění v souvislosti se vstupem nebo dočasným pobytem;

               (b)požadované doklady a podmínky, které musí být splněny;

               (c)způsob podání žádosti a možnosti týkající se místa podání, např. konzulární úřad nebo online;

               (d)poplatky spojené s podáním žádosti a orientační časový rámec pro vyřízení žádosti;

               (e)maximální délku pobytu v rámci každého typu povolení popsaného v písmenu a);

               (f)podmínky pro možné prodloužení nebo obnovení platnosti;

               (g)pravidla týkající se osob doprovázejících závislé osoby;

               (h)dostupná řízení ve věci přezkumu nebo odvolání a

               (i)příslušné právní předpisy s obecnou působností vztahující se na vstup a dočasný pobyt fyzických osob pro účely podnikání.

               3.Co se týče informací uvedených v odstavcích 1 a 2, každá strana se snaží neprodleně informovat druhou stranu o zavedení jakýchkoli nových požadavků a postupů nebo o změnách týkajících se jakýchkoli požadavků a postupů ovlivňujících účinné podání žádosti o povolení vstupu na území prvně uvedené strany, dočasného pobytu a případně o pracovní povolení v této straně.

               Kapitola 5: Regulační rámec

               Oddíl 1: Domácí regulace

               Článek SERVIN.5.1: Oblast působnosti a definice

               1.Tento oddíl se vztahuje na opatření stran, která se týkají požadavků na udílení licencí, postupů udílení licencí, kvalifikačních požadavků a postupů, formalit a technických norem, jež mají vliv na:

               (a)přeshraniční obchod službami;

               (b) usazení nebo provozování nebo

               (c)poskytování služby prostřednictvím přítomnosti fyzické osoby jedné strany na území druhé strany podle článku SERVIN.4.1 [Oblast působnosti a definice].

               Pokud jde o opatření týkající se technických norem, vztahuje se tento oddíl pouze na opatření ovlivňující obchod službami. Pro účely tohoto oddílu pojem „technické normy“ nezahrnuje regulační nebo prováděcí technické normy pro finanční služby.

               2.Tento oddíl se nevztahuje na požadavky na udílení licencí, postupy udílení licencí, kvalifikační požadavky a postupy, formality a technické normy podle opatření:

               (a)které není v souladu s článkem SERVIN.2.2 [Přístup na trh] nebo 2.3 [Národní zacházení] a je uvedeno v čl. SERVIN.2.7 [Nesouladná opatření a výjimky] odst. 1 písm. a) až c) nebo s článkem SERVIN.3.2 [Přístup na trh], článkem SERVIN.3.3 [Místní přítomnost] nebo článkem SERVIN.3.4 [Národní zacházení] a je uvedeno v čl. SERVIN.3.6 [Nesouladná opatření] odst. 1 písm. a) až c) nebo s čl. SERVIN.4.2 [Osoby převedené v rámci společnosti a obchodní návštěvy pro účely usazení] odst. 1 písm. b) a c), nebo čl. SERVIN 4.3 [Krátkodobé obchodní návštěvy] odst. 3 nebo s čl. SERVIN.4.4 [Smluvní poskytovatelé služeb a nezávislí odborníci] odst. 1 písm. b) a c) a je uvedeno v čl. SERVIN.4.5 [Nesouladná opatření] odst. 1, nebo

               (b)je uvedeno v čl. SERVIN.2.7 [Nesouladná opatření a výjimky] odst. 2 nebo čl. SERVIN.3.6 [Nesouladná opatření] odst. 2.

               3.Pro účely tohoto oddílu se rozumí:

               (a)„povolením“ povolení vykonávat některou z činností uvedených v odst. 1 písm. a) až c), které je výsledkem řízení, jímž musí fyzická nebo právnická osoba projít, aby prokázala soulad s požadavky na udílení licencí, kvalifikačními požadavky, technickými normami nebo formalitami pro účely získání, zachování nebo obnovení tohoto povolení; a

               (b)„příslušným orgánem“ ústřední, regionální nebo místní orgán veřejné správy či samosprávy nebo nevládní orgán vykonávající pravomoc svěřenou ústředním, regionálním nebo místním orgánem veřejné správy či samosprávy, který je oprávněn rozhodovat o povolení uvedeném v písmenu a).

               Článek SERVIN.5.2: Podávání žádostí

               Každá strana se v proveditelné míře vyvaruje požadavku, aby se žadatel u každé žádosti o povolení obracel na více než jeden příslušný orgán. Pokud činnost, pro kterou se žádá o povolení, spadá do pravomoci více příslušných orgánů, může být vyžadováno více žádostí o povolení.

               Článek SERVIN.5.3: Lhůty pro podávání žádostí

               Požaduje-li strana povolení, zajistí, aby její příslušné orgány v proveditelné míře povolovaly podání žádosti kdykoli v průběhu roku. Pokud existuje konkrétní lhůta pro podání žádosti o povolení, strana zajistí, aby příslušné orgány poskytly k podání žádosti přiměřenou lhůtu.

               Článek SERVIN.5.4: Elektronické žádosti a přijímání kopií

               Pokud některá ze stran požaduje povolení, zajistí, aby její příslušné orgány:

               (a)v maximální možné míře umožnily, aby se žádosti podávaly elektronickými prostředky, a to i z území druhé strany, a

               (b)přijímaly namísto originálů dokumentů jejich kopie, které jsou ověřeny v souladu s domácími právními předpisy strany, ledaže příslušné orgány požadují originály dokumentů na ochranu integrity povolovacího postupu.

               Článek SERVIN.5.5: Vyřizování žádostí

               1.Pokud některá ze stran požaduje povolení, zajistí, aby její příslušné orgány:

               (a)zpracovávaly žádosti v průběhu celého roku. Pokud to není možné, měla by být tato informace v maximální možné míře zveřejněna předem;

               (b)poskytly v co největší proveditelné míře orientační časový rámec pro vyřízení žádosti. Tento časový rámec musí být v co největší možné míře přiměřený;

               (c)poskytly na žádost žadatele bez zbytečného odkladu informace o stavu žádosti;

               (d)se ujistily v proveditelné míře bez zbytečného odkladu o úplnosti žádosti ke zpracování podle domácích právních a správních předpisů strany;

               (e)považují-li žádost pro účely zpracování podle domácích právních a správních předpisů strany za úplnou,
                  19
                v přiměřené lhůtě po podání žádosti zajistí, aby:

               i)
                     zpracování žádosti bylo dokončeno a

               ii)
                     žadatel byl o rozhodnutí týkajícím se žádosti pokud možno písemně informován
                  20
               ;

               (f)považují-li žádost pro účely zpracování podle domácích právních a správních předpisů strany za neúplnou, v přiměřené lhůtě v proveditelné míře:

               i)
                     informují žadatele o tom, že žádost je neúplná;

               ii)
                     uvedou na žádost žadatele další informace potřebné ke kompletaci žádosti nebo jinak vysvětlí, proč je žádost považována za neúplnou, a

               iii)
                     poskytnou žadateli příležitost dodat další informace, které jsou nezbytné ke kompletaci žádosti
                  21
               ;

               pokud však není žádná z výše uvedených skutečností proveditelná a žádost je zamítnuta z důvodu neúplnosti, příslušné orgány zajistí, aby byl žadatel v přiměřené lhůtě informován, a

               (g)je-li žádost zamítnuta, ať již z vlastního podnětu nebo na žádost žadatele, informují žadatele o důvodech zamítnutí a o lhůtě pro odvolání proti tomuto rozhodnutí a případně o postupech pro opětovné podání žádosti; žadateli není bráněno v podání jiné žádosti pouze na základě dříve zamítnuté žádosti.

               2.Strany zajistí, aby jejich příslušné orgány udělily povolení, jakmile se na základě vhodného posouzení zjistí, že žadatel splňuje podmínky pro jeho získání.

               3.Strany zajistí, aby udělené povolení s výhradou platných podmínek nabylo účinnosti bez zbytečného odkladu
                  22
               .

               Článek SERVIN.5.6: Poplatky

               1.V případě všech hospodářských činností kromě finančních služeb každá strana zajistí, aby byly poplatky za povolení účtované jejími příslušnými orgány přiměřené a transparentní a aby samy o sobě neomezovaly poskytování příslušné služby nebo výkon jiné hospodářské činnosti. S ohledem na náklady a administrativní zátěž se každá strana vyzývá, aby přijímala úhradu poplatků za povolení elektronickými prostředky.

               2.Pokud jde o finanční služby, každá strana zajistí, aby její příslušné orgány ve vztahu k poplatkům za povolení, které účtují, poskytly žadatelům sazebník poplatků nebo informace o tom, jak jsou výše poplatků stanovovány, a nevyužívaly tyto poplatky k tomu, aby se vyhnuly závazkům nebo povinnostem strany.

               3.Poplatky za povolení nezahrnují platby za využívání přírodních zdrojů, aukce, výběrová řízení nebo jiné nediskriminační způsoby udělování koncesí nebo povinné příspěvky na poskytování univerzální služby.

               Článek SERVIN.5.7: Posouzení kvalifikace

               Pokud některá strana požaduje k posouzení kvalifikace žadatele o povolení zkoušku, zajistí, aby její příslušné orgány plánovaly zkoušky v přiměřeně častých intervalech a poskytly přiměřenou dobu k tomu, aby žadatelé mohli o zkoušku požádat. Každá strana přijme v proveditelné míře žádosti o provedení těchto zkoušek v elektronické podobě a zváží použití elektronických prostředků v dalších aspektech procesu zkoušení.

               Článek SERVIN.5.8: Zveřejnění a dostupné informace

               1.Pokud strana požaduje povolení, neprodleně zveřejní informace nezbytné pro osoby, které vykonávají nebo hodlají vykonávat činnosti uvedené v čl. SERVIN.5.1 [Oblast působnosti a definice] odst. 1, pro něž se vyžaduje povolení, aby vyhověly požadavkům, formalitám, technickým normám a řízením pro získání, zachování, změnu a obnovení takového povolení. Tyto informace zahrnují v rozsahu, v jakém existují:

               (a)požadavky a postupy udílení licencí, kvalifikační požadavky a postupy a formality;

               (b)kontaktní údaje příslušných orgánů;

               (c)poplatky za povolení;

               (d)použitelné technické normy;

               (e)postupy pro odvolání nebo přezkum rozhodnutí týkajících se žádostí;

               (f)postupy pro sledování nebo prosazování dodržování podmínek licencí nebo kvalifikací;

               (g)možnosti zapojení veřejnosti, například prostřednictvím slyšení nebo připomínek a

               (h)orientační časové rámce pro zpracování žádosti.

               Pro účely tohoto oddílu se „zveřejněním“ rozumí uvedení v úřední publikaci, jako je úřední věstník, nebo na oficiální internetové stránce. Strany konsolidují elektronické publikace do jediného online portálu nebo jinak zajistí, že je příslušné orgány zpřístupní alternativními elektronickými prostředky tak, aby byly snadno dostupné.

               2.Každá strana vyžaduje, aby každý z jejích příslušných orgánů v co největší možné míře odpovídal na jakoukoli žádost o informace nebo o pomoc.

               Článek SERVIN.5.9: Technické normy

               Každá strana vyzve své příslušné orgány, aby při přijímání technických norem přijímaly technické normy vypracované prostřednictvím otevřených a transparentních postupů, a vyzve všechny subjekty, včetně příslušných mezinárodních organizací, které jsou pověřené vypracováním technických norem, aby tak činily prostřednictvím otevřených a transparentních postupů.

               Článek SERVIN.5.10: Podmínky povolení

               1.Každá strana zajistí, aby opatření týkající se povolení byla založena na kritériích, která vylučují, aby příslušné orgány vykonávaly svou posuzovací pravomoc svévolným způsobem, a mohla mimo jiné zahrnovat způsobilost a schopnost poskytovat službu nebo jakoukoli jinou hospodářskou činnost, a to i v souladu s regulačními požadavky strany, jako jsou zdravotní a environmentální požadavky. Aby se předešlo pochybnostem, strany se dohodly, že při rozhodování může příslušný orgán kritéria vyvažovat.

               2.Kritéria uvedená v odstavci 1 musí být:

               (a)jasná a jednoznačná;

               (b)objektivní a transparentní;

               (c)předem stanovená;

               (d)předem zveřejněná;

               (e)nestranná a

               (f)snadno přístupná.

               3.Pokud strana přijme nebo zachová opatření týkající se povolení, zajistí, aby:

               (a)dotčený příslušný orgán zpracoval žádosti a dospěl k rozhodnutí a prováděl je objektivně a nestranně a způsobem nezávislým na nepatřičném vlivu jakékoli osoby vykonávající hospodářskou činnost, pro niž se vyžaduje povolení, a

               (b)postupy samy o sobě nebránily splnění požadavků.

               Článek SERVIN.5.11: Omezený počet licencí

               Je-li počet licencí, které jsou pro určitou činnost dostupné, omezen z důvodu nedostatku dostupných přírodních zdrojů nebo technických kapacit, použije strana u potenciálních uchazečů výběrové řízení, které zajistí plnou záruku nestrannosti, objektivity a transparentnosti, mimo jiné zejména dostatečné zveřejnění informací o zahájení, průběhu a ukončení řízení. Při stanovení pravidel pro výběrové řízení může strana zohlednit legitimní politické cíle, včetně otázek zdraví, bezpečnosti, ochrany životního prostředí a zachování kulturního dědictví.

               Oddíl 2: Obecně použitelná ustanovení

               Článek SERVIN.5.12: Přezkumná řízení týkající se správních rozhodnutí

               Strana zachová soudní, rozhodčí nebo správní soudy nebo postupy, které na žádost dotčeného investora nebo poskytovatele služeb druhé strany umožňují neprodlený přezkum správních rozhodnutí, která mají vliv na usazování nebo provozování, přeshraniční obchod službami nebo poskytování služby prostřednictvím přítomnosti fyzické osoby strany na území druhé strany, a v odůvodněných případech i vhodná nápravná opatření k těmto rozhodnutím. Pro účely tohoto oddílu se „správními rozhodnutími“ rozumí rozhodnutí nebo opatření s právním účinkem, které se vztahuje na konkrétní osobu, zboží nebo službu v konkrétním případě a vztahuje se rovněž na nečinnost v podobě nepřijetí správního rozhodnutí nebo nepřijetí takového opatření, pokud to vyžadují právní předpisy strany. V případech, kdy tato řízení nejsou nezávislá na příslušném orgánu pověřeném přijmout příslušné správní rozhodnutí, strana zajistí, aby tato řízení skutečně skýtala možnost objektivního a nestranného přezkoumání.

               Článek SERVIN.5.13: Odborné kvalifikace

               1.Žádné ustanovení tohoto článku nebrání kterékoli straně požadovat, aby fyzické osoby měly potřebné odborné kvalifikace stanovené pro dotčenou oblast činnosti na území, kde je činnost vykonávána
                  23
               .

               2.Profesní organizace nebo orgány, které jsou příslušné pro dotčené odvětví činnosti na svém příslušném území, mohou vypracovat a předložit Radě partnerství společná doporučení týkající se uznávání odborných kvalifikací. Tato společná doporučení musí být podpořena fakticky podloženým posouzením:

               (a)ekonomické hodnoty plánovaného ujednání o uznávání odborných kvalifikací a

               (b)slučitelnosti příslušných režimů, tj. do jaké míry jsou požadavky uplatňované každou stranou na udělování povolení, licencí, výkon činnosti a osvědčování slučitelné.

               3.Jakmile Rada partnerství obdrží společné doporučení, přezkoumá v přiměřené lhůtě jeho soulad s touto hlavou. Rada partnerství může po tomto přezkumu formou rozhodnutí uvedeného v příloze této dohody, která se považuje za nedílnou součást této hlavy, vypracovat a přijmout ujednání o podmínkách uznávání odborných kvalifikací
                  24
               .

               4.Ujednání uvedené v odstavci 3 stanoví podmínky pro uznávání odborných kvalifikací získaných v Unii a odborných kvalifikací získaných ve Spojeném království v souvislosti s činností, na kterou se vztahuje tato hlava a hlava III [Digitální obchod] dílu prvního.

               5.Při vypracovávání společných doporučení uvedených v odstavci 2 tohoto článku a když Rada partnerství posuzuje, zda takové ujednání přijmout, jak je uvedeno v odstavci 3 tohoto článku, zohlední se Pokyny pro ujednání o uznávání odborných kvalifikací uvedené v příloze SERVIN-6 [Pokyny pro ujednání o uznávání odborných kvalifikací].

               Oddíl 3: Doručovací služby

               Článek SERVIN.5.14: Oblast působnosti a definice

               1.Tento oddíl se vztahuje na opatření strany, která mají kromě kapitoly první, druhé, třetí a čtvrté této hlavy a oddílů 1 a 2 této kapitoly vliv na poskytování doručovacích služeb.

               2.Pro účely tohoto oddílu se rozumí:

               (a)„doručovacími službami“ poštovní, kurýrní, expresní doručovací nebo expresní poštovní služby, které zahrnují tyto činnosti: sběr, třídění, přepravu a doručování poštovních zásilek;

               (b)„expresními doručovacími službami“ sběr, třídění, přeprava a doručování poštovních zásilek s větší rychlostí a spolehlivostí a mohou zahrnovat prvky přidané hodnoty, jako je sběr z místa původu, osobní dodání adresátovi, sledování zásilky, možnost změnit místo určení a adresáta v tranzitu nebo potvrzení o přijetí;

               (c)„expresními poštovními službami“ mezinárodní expresní doručovací služby poskytované prostřednictvím sdružení EMS, které je dobrovolným sdružením určených provozovatelů poštovních služeb v rámci Světové poštovní unie (UPU);

               (d)„licencí“ povolení, které může regulační orgán strany požadovat od individuálního poskytovatele, aby mohl tento poskytovatel nabízet poštovní nebo kurýrní služby;

               (e)„poštovní zásilkou“ zásilka do 31,5 kg adresovaná v konečné podobě, ve které ji má přepravit jakýkoli druh poskytovatele doručovacích služeb, ať už veřejný nebo soukromý, a může zahrnovat takové zásilky, jako je dopis, balík, noviny nebo katalog;

               (f)„poštovním monopolem“ výlučné právo poskytovat stanovené doručovací služby na území strany nebo jeho části podle právních předpisů této strany a

               (g)„univerzální službou“ trvalé poskytování doručovací služby stanovené kvality na všech místech území strany nebo jeho části za ceny dostupné pro všechny uživatele.

               Článek SERVIN.5.15: Univerzální služba

               1.Každá strana má právo vymezit, jaký druh povinnosti univerzální služby si přeje zachovat, a rozhodnout o jejím rozsahu a provádění. Veškeré povinnosti univerzální služby jsou ve vztahu ke všem poskytovatelům, na něž se tato povinnost vztahuje, spravovány transparentním, nediskriminačním a neutrálním způsobem.

               2.Pokud strana požaduje, aby příchozí expresní poštovní služby byly poskytovány na základě univerzální služby, neudělí těmto službám preferenční zacházení vzhledem k jiným mezinárodním expresním doručovacím službám.

               Článek SERVIN.5.16: Financování univerzální služby

               Strana neuloží poplatky ani jiné platby za poskytování doručovací služby, která není univerzální službou pro účely financování poskytování univerzální služby. Tento článek se nevztahuje na obecně použitelná daňová opatření nebo správní poplatky.

               Článek SERVIN.5.17: Předcházení praktikám narušujícím trh

               Každá strana zajistí, aby se poskytovatelé doručovacích služeb, které mají povinnost poskytovat univerzální službu nebo drží poštovní monopoly, nepodíleli na praktikách narušujících trh, jako jsou:

               (a)používání výnosů z poskytování služby, na kterou se vztahuje povinnost univerzální služby, nebo z poštovního monopolu na křížové subvencování poskytování expresní doručovací služby nebo jakékoli doručovací služby, na kterou se nevztahuje povinnost univerzální služby, nebo

               (b)neodůvodněné rozlišování mezi spotřebiteli, pokud jde o sazby nebo jiné podmínky poskytování služby, která je předmětem univerzální služby, nebo poštovního monopolu.

               Článek SERVIN.5.18: Licence

               1.Požaduje-li strana k poskytování doručovacích služeb licenci, zveřejní:

               (a)veškeré požadavky na udělení licence a lhůtu, jež je běžně požadována za účelem rozhodnutí o žádosti o licenci, a

               (b)podmínky jednotlivých licencí.

               2.Postupy, povinnosti a požadavky pro udělení licence jsou transparentní, nediskriminační a založené na objektivních kritériích.

               3.Jestliže příslušný orgán žádost o licenci zamítne, písemně informuje žadatele o důvodech zamítnutí. Každá strana zavede odvolací řízení prostřednictvím nezávislého subjektu, které budou moci využít žadatelé, jejichž licence byla zamítnuta. Tímto subjektem může být soud.

               Článek SERVIN.5.19: Nezávislost regulačního orgánu

               1.Každá strana zřídí nebo zachová regulační orgán, který je právně odlišný od poskytovatele doručovacích služeb a je na něm funkčně nezávislý. Vlastní-li strana poskytovatele doručovacích služeb nebo nad ním má kontrolu, zajistí účinné strukturální oddělení regulační funkce od činností spojených s vlastnictvím nebo kontrolou.

               2.Regulační subjekty plní své úkoly transparentně a včas a k plnění úkolů, které jim byly svěřeny, mají k dispozici odpovídající finanční a lidské zdroje. Jejich rozhodnutí musí být nestranná vůči všem účastníkům trhu.

               Oddíl 4: Telekomunikační služby

               Článek SERVIN.5.20: Oblast působnosti

               Tento oddíl se vztahuje na opatření strany, která mají kromě kapitoly první, druhé, třetí a čtvrté této hlavy a oddílů 1 a 2 této kapitoly vliv na poskytování telekomunikačních služeb.

               Článek SERVIN.5.21: Definice

               Pro účely tohoto oddílu se rozumí:

               (a)„přiřazenými zařízeními“ související služby, fyzická infrastruktura a jiná zařízení nebo prvky související s telekomunikační sítí nebo telekomunikační službou, které umožňují nebo podporují poskytování služeb prostřednictvím této sítě nebo služby nebo mají potenciál tak učinit;

               (b)„koncovým uživatelem“ konečný spotřebitel nebo předplatitel veřejné telekomunikační služby, včetně jiného poskytovatele služby, než je poskytovatel veřejných telekomunikačních služeb;

               (c)„hlavními zařízeními“ zařízení veřejné telekomunikační sítě nebo služby, která:

               i)
                     jsou výhradně či převážně poskytována jediným poskytovatelem nebo omezeným počtem poskytovatelů a

               ii)
                     není možné za účelem poskytování služby ekonomicky nebo technicky nahradit;

               (d)„propojením“ spojování veřejných telekomunikačních sítí používaných stejnými nebo různými poskytovateli telekomunikačních sítí nebo telekomunikačních služeb, které má uživatelům jednoho poskytovatele umožnit komunikovat s uživateli téhož nebo jiného poskytovatele nebo získat přístup ke službám poskytovaným jiným poskytovatelem, bez ohledu na to, zda tyto služby poskytují zúčastnění poskytovatelé nebo jiný poskytovatel, který má přístup k síti;

               (e)„mezinárodní mobilní roamingovou službou“ obchodní mobilní služba poskytovaná na základě obchodní dohody mezi poskytovateli veřejných telekomunikačních služeb, která umožňuje, aby koncový uživatel používal svůj domácí mobilní přístroj nebo jiný přístroj pro hlasové či datové služby nebo služby zasílání zpráv mimo území, na kterém se nachází domácí veřejná telekomunikační síť koncového uživatele;

               (f)„službou přístupu k internetu“ veřejná telekomunikační služba, která poskytuje přístup k internetu, a tím propojení s prakticky všemi koncovými body internetu, bez ohledu na použitou technologii sítě a použité koncové zařízení;

               (g)„pronajatým okruhem“ telekomunikační služby nebo zařízení, včetně zařízení virtuální povahy, která vyčleňují kapacitu pro vyhrazené užívání uživatelem nebo dostupnost pro uživatele mezi dvěma nebo více určenými místy;

               (h)„hlavním poskytovatelem“ poskytovatel telekomunikačních sítí nebo telekomunikačních služeb, který je schopen podstatně ovlivnit podmínky účasti, pokud jde o cenu a nabídku, na relevantním trhu telekomunikačních sítí nebo služeb v důsledku kontroly nad hlavními zařízeními nebo využívání svého postavení na tomto trhu;

               (i)„síťovým prvkem“ zařízení nebo vybavení používané k poskytování telekomunikační služby, včetně vlastností, funkcí a schopností poskytovaných prostřednictvím tohoto zařízení nebo vybavení;

               (j)„přenositelností čísel“ možnost, aby si předplatitelé, kteří o to požádají, ponechali v případě pevné linky na tomtéž místě stejná telefonní čísla, pokud změní poskytovatele veřejných telekomunikačních služeb v rámci stejné kategorie, aniž by došlo ke snížení kvality, spolehlivosti nebo pohodlí;

               (k)„veřejnou telekomunikační sítí“ telekomunikační síť využívaná zcela nebo převážně k poskytování veřejných telekomunikačních služeb, která podporuje přenos informací mezi koncovými body sítě;

               (l)„veřejnou telekomunikační službou“ telekomunikační služba, která je obecně nabízena veřejnosti;

               (m)„předplatitelem“ fyzická nebo právnická osoba, která je stranou smlouvy s poskytovatelem veřejných telekomunikačních služeb o poskytování těchto služeb;

               (n)„telekomunikacemi“ vysílání a příjem signálů jakýmikoli elektromagnetickými prostředky;

               (o)„telekomunikační sítí“ přenosové systémy, popřípadě i spojovací nebo směrovací zařízení a jiné prostředky, včetně neaktivních síťových prvků, které umožňují vysílání a příjem signálů po vedení, rádiovými, optickými nebo jinými elektromagnetickými prostředky;

               (p)„telekomunikačním regulačním orgánem“ subjekt nebo subjekty, které strana pověřila regulací telekomunikačních sítí a telekomunikačních služeb, na něž se vztahuje tento oddíl;

               (q)„telekomunikační službou“ služba, která spočívá zcela nebo převážně ve vysílání a příjmu signálů, včetně signálů rozhlasového a televizního vysílání, prostřednictvím telekomunikačních sítí, mezi něž patří i sítě používané pro rozhlasové a televizní vysílání, avšak nikoli služba poskytující obsah přenášený pomocí telekomunikačních sítí a telekomunikačních služeb nebo vykonávající redakční dohled nad tímto obsahem;

               (r)„univerzální službou“ minimální soubor služeb, které musí být zpřístupněny v požadované kvalitě všem uživatelům nebo skupině uživatelů na území strany nebo jeho části za dostupné ceny bez ohledu na jejich zeměpisné umístění, a

               (s)„uživatelem“ fyzická nebo právnická osoba využívající veřejnou telekomunikační službu.

               Článek SERVIN.5.22: Telekomunikační regulační orgán

               1.Každá strana zřídí nebo zachová telekomunikační regulační orgán, který:

               (a)je právně odlišný od jakéhokoli poskytovatele telekomunikačních sítí, telekomunikačních služeb nebo telekomunikačního zařízení a je na něm funkčně nezávislý;

               (b)používá postupy a vydává rozhodnutí, která jsou vůči všem účastníkům trhu nestranná;

               (c)jedná nezávisle a nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádného jiného subjektu v souvislosti s plněním úkolů, které jsou mu právními předpisy uloženy za účelem prosazování povinností stanovených v článcích SERVIN.5.24 [Propojení], SERVIN.5.25 [Přístup a používání], SERVIN.5.26 [Řešení sporů v oblasti telekomunikací], SERVIN.5.28 [Propojení s hlavními poskytovateli] a SERVIN.5.29 [Přístup k hlavním zařízením hlavních poskytovatelů];

               (d)má regulační pravomoc a odpovídající finanční a lidské zdroje k plnění úkolů uvedených v písmenu c);

               (e)má pravomoc zajistit, aby mu poskytovatelé telekomunikačních sítí nebo telekomunikačních služeb na požádání neprodleně poskytli veškeré informace
                  25
               , včetně finančních informací, které jsou nezbytné k tomu, aby mohl plnit úkoly uvedené v písmenu c), a

               (f)vykonává své pravomoci transparentně a včas.

               2.Každá strana zajistí, aby úkoly přidělené telekomunikačnímu regulačnímu orgánu byly zveřejněny ve snadno přístupné a jasné formě, zejména pokud jsou tyto úkoly svěřeny více než jednomu subjektu.

               3.Strana, která si ponechá poskytovatele telekomunikačních sítí nebo telekomunikačních služeb ve svém vlastnictví nebo pod svou kontrolou, zajistí účinné strukturální oddělení regulační funkce od činností spojených s vlastnictvím nebo kontrolou.

               4.Každá strana zajistí, aby uživatel nebo poskytovatel telekomunikačních sítí nebo telekomunikačních služeb, jichž se týká rozhodnutí telekomunikačního regulačního orgánu, měl právo podat opravný prostředek k odvolacímu orgánu, který je nezávislý na regulačním orgánu a dalších dotčených stranách. Pokud v souladu s právními předpisy strany nejsou uložena předběžná opatření, zůstává rozhodnutí v platnosti do rozhodnutí o tomto odvolání.

               Článek SERVIN.5.23: Povolení poskytovat telekomunikační sítě nebo služby

               1.Každá strana povolí poskytování telekomunikačních sítí nebo telekomunikačních služeb bez předchozího formálního povolení.

               2.Každá strana zveřejní všechna kritéria, platné postupy a podmínky, za nichž jsou poskytovatelé oprávněni poskytovat telekomunikační sítě nebo telekomunikační služby.

               3.Kritéria pro udělení povolení a použitelné postupy musí být co nejjednodušší, objektivní, transparentní, nediskriminační a přiměřené. Povinnosti a podmínky uložené v povolení nebo s ním spojené jsou nediskriminační, transparentní a přiměřené a souvisí s poskytovanými službami nebo sítěmi.

               4.Každá strana zajistí, aby žadatel o povolení obdržel písemně důvody pro zamítnutí nebo zrušení povolení či uložení zvláštních podmínek pro poskytovatele. V takových případech má žadatel právo odvolat se k odvolacímu orgánu.

               5.Správní poplatky uložené poskytovatelům musí být objektivní, transparentní, nediskriminační a úměrné správním nákladům, které odůvodněně vznikly při řízení, kontrole a prosazování povinností stanovených v tomto oddíle
                  26
               .

               ČLÁNEK SERVIN.5.24: Propojení

               Každá strana zajistí, aby měl každý poskytovatel veřejných telekomunikačních sítí nebo veřejných telekomunikačních služeb právo a v případě, že o to jiný poskytovatel veřejných telekomunikačních sítí nebo veřejných telekomunikačních služeb požádá, povinnost vyjednat propojení za účelem poskytování veřejných telekomunikačních sítí nebo veřejných telekomunikačních služeb.

               Článek SERVIN.5.25: Přístup a používání

               1.Každá strana zajistí, aby byl všem zahrnutým podnikům nebo poskytovatelům služeb druhé strany umožněn přístup k veřejným telekomunikačním sítím nebo veřejným telekomunikačním službám a jejich využívání za přiměřených a nediskriminačních
                  27
                podmínek. Tento závazek se uplatní mimo jiné na odstavce 2 až 5.

               2.Každá strana zajistí, aby zahrnuté podniky nebo poskytovatelé služeb druhé strany měli přístup k jakékoli veřejné telekomunikační síti nebo veřejné telekomunikační službě nabízené na jejím území nebo přes její hranice, včetně soukromých pronajatých okruhů, a mohli je využívat, a za tímto účelem s výhradou odstavce 5 zajistí, aby těmto podnikům a dodavatelům bylo povoleno:

               (a)zakoupit nebo pronajmout a připojit koncové nebo jiné zařízení, které je pomocí rozhraní spojeno se sítí a které je nezbytné k provádění jejich činností;

               (b)propojit soukromé pronajaté nebo vlastněné okruhy s veřejnými telekomunikačními sítěmi nebo s okruhy pronajatými nebo vlastněnými jiným zahrnutým podnikem nebo poskytovatelem služeb a

               (c)využívat ve své činnosti jiné operační protokoly podle svého výběru, než jaké jsou nezbytné k zajištění dostupnosti telekomunikačních služeb široké veřejnosti.

               3.Každá strana zajistí, aby zahrnuté podniky nebo poskytovatelé služeb druhé strany směli využívat veřejných telekomunikačních sítí a veřejných telekomunikačních služeb pro přesun informací na jejím území nebo přes její hranice, a to rovněž pro vnitropodnikové komunikace a pro přístup k informacím uloženým v databázích či jinak ve strojově čitelném formátu na území kterékoli strany.

               4.Bez ohledu na odstavec 3 může strana přijmout opatření, jež jsou nezbytná k zajištění bezpečnosti a důvěrnosti komunikace, s výhradou požadavku, aby taková opatření nesloužila způsobem, který by představoval buď skryté omezení obchodu se službami či prostředek svévolné nebo neodůvodněné diskriminace nebo zrušení či zmenšení výhod podle této hlavy.

               5.Každá strana zajistí, aby ve vztahu k přístupu k veřejným telekomunikačním sítím a službám a k jejich využívání nebyla kladena žádná jiná podmínka, než je nutná k tomu, aby:

               (a)zabezpečila povinnost veřejné služby poskytovatelů veřejných telekomunikačních sítí nebo veřejných telekomunikačních služeb, zejména pak jejich schopnost zpřístupnit své služby široké veřejnosti, nebo

               (b)chránila technickou integritu veřejných telekomunikačních sítí nebo služeb.

               Článek SERVIN.5.26: Řešení sporů v oblasti telekomunikací

               1.Každá strana zajistí, aby v případě sporu mezi poskytovateli telekomunikačních sítí nebo telekomunikačních služeb v souvislosti s právy a povinnostmi vyplývajícími z tohoto oddílu a na žádost kterékoli ze stran sporu vydal telekomunikační regulační orgán v přiměřené lhůtě závazné rozhodnutí k vyřešení sporu.

               2.Rozhodnutí telekomunikačního regulačního orgánu musí být zpřístupněno veřejnosti s ohledem na požadavky týkající se ochrany obchodního tajemství. Dotčené strany obdrží úplné odůvodnění těchto rozhodnutí a mají právo se proti uvedenému rozhodnutí odvolat podle čl. SERVIN.5.22 odst. 4 [Telekomunikační regulační orgán].

               3.Postup uvedený v odstavcích 1 a 2 žádné z dotčených stran nebrání, aby podala žalobu soudnímu orgánu.

               Článek SERVIN.5.27: Opatření na ochranu hospodářské soutěže týkající se velkých poskytovatelů

               Každá strana zavede nebo zachová vhodná opatření, která mají zabránit poskytovatelům telekomunikačních sítí či telekomunikačních služeb, kteří jednotlivě nebo ve spojení zaujímají postavení hlavního poskytovatele, v uplatňování či zachovávání praktik narušujících hospodářskou soutěž. Tyto praktiky narušující hospodářskou soutěž zahrnují zejména:

               (a)křížové subvencování narušující hospodářskou soutěž;

               (b)využívání informací získaných od konkurence za účelem narušení hospodářské soutěže a

               (c)včasné neposkytnutí technických informací o hlavních zařízeních a obchodně významných informací, které jsou pro poskytování služeb nezbytné, ostatním poskytovatelům služeb.

               Článek SERVIN.5.28: Propojení s hlavními poskytovateli

               1.Každá strana zajistí, aby hlavní poskytovatelé veřejných telekomunikačních sítí nebo veřejných telekomunikačních služeb poskytovali propojení v jakémkoli technicky proveditelném bodě sítě. Takové propojení je zajištěno:

               (a)za nediskriminačních podmínek (mimo jiné pokud jde o sazby, technické normy, specifikace, kvalitu a údržbu) a v kvalitě, jež nesmí být nižší, než jaká je stanovena pro vlastní obdobné služby tohoto hlavního poskytovatele nebo obdobné služby jeho dceřiných společností či jiných přidružených subjektů;

               (b)včas, za podmínek (mimo jiné pokud jde o sazby, technické normy, specifikace, kvalitu a údržbu), které jsou transparentní, přiměřené a zohledňují kritérium ekonomické proveditelnosti a jež jsou dostatečně samostatné, aby poskytovatel nemusel platit za síťové prvky nebo zařízení, které pro účely poskytování dané služby nepotřebuje, a

               (c)na žádost i v jiných bodech sítě než v koncových, jež jsou přístupné většině uživatelů, za poplatky odrážející náklady na vybudování dalších nezbytných zařízení.

               2.Postupy týkající se propojení s hlavním poskytovatelem musí být veřejně přístupné.

               3.Hlavní poskytovatelé veřejně zpřístupní buď své dohody o propojení, nebo případně své referenční nabídky na propojení.

               Článek SERVIN.5.29: Přístup k hlavním zařízením hlavních poskytovatelů

               Každá strana zajistí, aby hlavní poskytovatelé na jejím území zpřístupnili svá hlavní zařízení poskytovatelům telekomunikačních sítí nebo telekomunikačních služeb za přiměřených, transparentních a nediskriminačních podmínek za účelem poskytování veřejných telekomunikačních služeb, s výjimkou případů, kdy to není nezbytné pro dosažení účinné hospodářské soutěže na základě shromážděných skutečností a posouzení trhu provedeného telekomunikačním regulačním orgánem. Hlavní zařízení hlavního poskytovatele mohou zahrnovat síťové prvky, služby pronajatých okruhů a přiřazená zařízení.

               Článek SERVIN.5.30: Omezené zdroje

               1.Každá strana zajistí, aby přidělování a udělování práv na užívání omezených zdrojů, včetně rádiového spektra, čísel a přístupových práv, probíhalo otevřeným, objektivním, včasným, transparentním, nediskriminačním a přiměřeným způsobem a s přihlédnutím k cílům obecného zájmu. Postupy, podmínky a povinnosti spojené s právy na užívání vycházejí z objektivních, transparentních, nediskriminačních a přiměřených kritérií.

               2.Současné užívání přidělených kmitočtových pásem se veřejně zpřístupní, avšak podrobná identifikace rádiového spektra přiděleného pro zvláštní státní účely není požadována.

               3.Smluvní strany se mohou při přidělování spektra pro komerční využití spolehnout na tržní přístupy, jako jsou nabídková řízení.

               4.Strany se dohodly, že opatření strany přidělující spektrum a spravující kmitočty nejsou sama o sobě v rozporu s články SERVIN.2.2 [Přístup na trh] and SERVIN.3.2 [Přístup na trh]. Každá strana si vyhrazuje právo zavést a uplatňovat svá opatření při správě spektra a kmitočtů, jež mohou omezit počet poskytovatelů telekomunikačních služeb, za předpokladu, že tak činí způsobem, který je v souladu s touto dohodou. To zahrnuje možnost přidělovat kmitočtová pásma s ohledem na současné a budoucí potřeby a dostupnost spektra.

               Článek SERVIN.5.31: Univerzální služba

               1.Každá strana má právo vymezit, jaký druh povinností univerzální služby si přeje zachovat, a rozhodnout o jejich rozsahu a provádění.

               2.Každá strana spravuje povinnosti univerzální služby přiměřeným, transparentním, objektivním a nediskriminačním způsobem, který je neutrální z hlediska hospodářské soutěže a nezatěžuje více, než je nezbytné pro druh univerzální služby vymezené touto stranou.

               3.Každá strana zajistí, aby postupy pro určení poskytovatelů univerzální služby byly otevřené všem poskytovatelům veřejných telekomunikačních sítí nebo veřejných telekomunikačních služeb. Toto určení poskytovatelů musí být učiněno prostřednictvím efektivního, transparentního a nediskriminačního mechanismu.

               4.Pokud se strana rozhodne poskytnout poskytovatelům univerzální služby náhradu, zajistí, aby tato náhrada nepřesáhla čisté náklady způsobené povinností univerzální služby.

               Článek SERVIN.5.32: Přenositelnost čísel

               Každá strana zajistí, aby poskytovatelé veřejných telekomunikačních služeb poskytovali službu přenositelnosti čísla za přiměřených podmínek.

               Článek SERVIN.5.33: Otevřený přístup k internetu

               1.Každá strana zajistí, aby poskytovatelé služeb přístupu k internetu v souladu s jejími právními a správními předpisy umožnili uživatelům těchto služeb:

               (a)přístup k informacím a obsahu a jejich šíření, využívání a poskytování aplikací a služeb podle vlastního výběru, s výhradou nediskriminační, přiměřené, transparentní a přiměřené správy sítě, a

               (b)používání přístrojů podle svého výběru za předpokladu, že tyto přístroje nepoškodí bezpečnost jiných přístrojů, sítě nebo služeb poskytovaných prostřednictvím sítě.

               2.Pro upřesnění je třeba uvést, že žádné ustanovení tohoto článku nebrání stranám přijmout opatření s cílem chránit veřejnou bezpečnost s ohledem na uživatele on-line.

               Článek SERVIN.5.34: Důvěrnost informací

               1.Každá strana zajistí, aby poskytovatelé, kteří získají informace od jiného poskytovatele během postupu jednání o dohodách podle článků SERVIN.5.24 [Propojení], SERVIN.5.25 [Přístup a používání], SERVIN.5.28 [Propojení s hlavními poskytovateli] a SERVIN.5.29 [Přístup k hlavním zařízením hlavních poskytovatelů], používali tyto informace výhradně k účelu, pro který byly poskytnuty, a aby vždy respektovali důvěrnost předávaných nebo uchovávaných informací.

               2.Každá strana zajistí důvěrnost sdělení a s ním souvisejících provozních údajů přenášených při využívání veřejných telekomunikačních sítí nebo veřejných telekomunikačních služeb, s výhradou požadavku, aby opatření použitá za tímto účelem nesloužila jako prostředek svévolné nebo neodůvodněné diskriminace nebo jako zastřeného omezování obchodu službami.

               Článek SERVIN.5.35: Podílnictví zahraničních subjektů

               Pokud jde o poskytování telekomunikačních sítí nebo telekomunikačních služeb prostřednictvím usazení a aniž je dotčen článek SERVIN.2.7 [Nesouladná opatření], strana neuloží požadavky na společné podniky ani neomezí účast zahraničního kapitálu, pokud jde o maximální procentní omezení pro podílnictví zahraničních subjektů nebo celkovou hodnotu jednotlivých nebo úhrnných zahraničních investic.

               Článek SERVIN.5.36: Mezinárodní mobilní roaming
                  28

               1.Strany usilují o spolupráci při prosazování transparentních a přiměřených sazeb za mezinárodní mobilní roamingové služby způsobem, který může pomoci podpořit růst obchodu mezi stranami a zvýšit blahobyt spotřebitelů.

               2.Strany se mohou rozhodnout, že přijmou opatření ke zvýšení transparentnosti a posílení hospodářské soutěže, pokud jde o mezinárodní mobilní roamingové sazby a technologické alternativy, jako je:

               (a)zajištění snadné dostupnosti informací o maloobchodních cenách pro konečné uživatele a

               (b)minimalizace překážek používání technologických alternativ roamingu, kdy koneční spotřebitelé při návštěvě území strany z území druhých stran mají přístup k telekomunikačním službám za použití jimi zvoleného zařízení.

               3.Každá strana vybízí poskytovatele veřejných telekomunikačních služeb na svém území, aby veřejnosti zpřístupnili informace o maloobchodních cenách za mezinárodní mobilní roamingové služby za hlasové, datové a textové zprávy, které svým koncovým uživatelům nabízí při návštěvě území druhé strany.

               4.Žádné ustanovení tohoto článku nezavazuje žádnou stranu, aby regulovala sazby nebo podmínky týkající se mezinárodních mobilních roamingových služeb.

               Oddíl 5: Finanční služby

               Článek SERVIN.5.37 Oblast působnosti

               1.Tento oddíl se vztahuje na opatření strany, která mají kromě kapitoly první, druhé, třetí a čtvrté této hlavy a oddílů 1 a 2 této kapitoly vliv na poskytování finančních služeb.

               2.Pro účely tohoto oddílu se pojmem „činnosti prováděné při výkonu veřejné moci“ uvedeným v čl. SERVIN.1.2 [Definice] písm. f) rozumí
                  29
               :

               (a)činnosti vykonávané centrální bankou nebo měnovým orgánem nebo jakýmkoli jiným veřejným subjektem při provádění měnové nebo kurzové politiky;

               (b)činnosti, které jsou součástí zákonného systému sociálního zabezpečení nebo veřejných plánů důchodového zabezpečení, a

               (c)jiné činnosti prováděné veřejnoprávním subjektem na účet strany nebo se zárukou strany nebo za použití finančních zdrojů strany nebo jejích veřejnoprávních subjektů.

               3.Pro účely použití čl. SERVIN.1.2 [Definice] písm. f) na tento oddíl, pokud strana umožní svým poskytovatelům finančních služeb, aby poskytovali některou z činností uvedených v odst. 2 písm. b) nebo c) tohoto článku v soutěži s veřejným subjektem nebo poskytovatelem finanční služby, nezahrnují tyto činnosti „činnosti prováděné při výkonu veřejné moci“.

               4.Ustanovení čl. SERVIN.1.2 písm. a) [Definice] se nevztahuje na služby zahrnuté v tomto oddílu.

               Článek SERVIN.5.38: Definice

               Pro účely této hlavy se rozumí:

               (a)„finanční službou“ služba finanční povahy nabízená poskytovatelem finančních služeb některé strany, která zahrnuje tyto činnosti:

               i)
                     pojišťovací služby a služby související s pojištěním:

               A)
                     přímé pojištění (včetně soupojištění):

               aa)
                     životní pojištění;

               bb)
                     neživotní pojištění;

               B)
                     zajištění a retrocese;

               C)
                     zprostředkování pojištění, například makléřství a agentury; a

               D)
                     doplňkové služby k pojištění, například služby v oborech poradenství, pojistná matematika, posouzení rizika a vyrovnání nároků;

               ii)
                     bankovní a jiné finanční služby (kromě pojištění):

               A)
                     příjem vkladů a jiných splatných finančních prostředků od veřejnosti;

               B)
                     půjčky všech typů, včetně spotřebitelského úvěru, hypotečního úvěru, faktoringu a financování obchodních transakcí;

               C)
                     finanční leasing;

               D)
                     veškeré služby týkající se plateb a převodů peněz, včetně úvěrových, platebních a debetních karet, cestovních šeků a bankovních směnek;

               E)
                     záruky a závazky;

               F)
                     obchodování na vlastní účet nebo na účet zákazníků, ať už na burze, na mimoburzovním trhu nebo jinak, s těmito prostředky:

               (aa)nástroji peněžního trhu (včetně šeků, směnek, vkladových certifikátů);

               (bb)cizí měnou;

               (cc)deriváty, mimo jiné včetně termínovaných obchodů (futures) a opcí;

               (dd)nástroji využívajícími směnných kurzů a úrokových sazeb, včetně takových produktů jako swapy a dohody o termínování kurzů;

               (ee)převoditelnými cennými papíry; a

               (ff)s ostatními obchodovatelnými nástroji a finančními aktivy, včetně drahých kovů;

               G)
                     účast na emisích všech druhů cenných papírů, včetně upisování a investování v roli prostředníka (veřejně i soukromě), a poskytování služeb souvisejících s takovými emisemi;

               H)
                     peněžní makléřství;

               I)
                     správa aktiv, například správa hotovosti nebo portfolia, všechny formy správy kolektivního investování, správa penzijního fondu, správcovské, depozitní a svěřenské služby;

               J)
                     služby při vyrovnání a zúčtování finančního majetku, včetně cenných papírů, derivátů a jiných obchodovatelných nástrojů;

               K)
                     poskytování a přenos finančních informací a zpracování finančních dat a souvisejícího softwaru a

               L)
                     poradenské, zprostředkovatelské a jiné pomocné finanční služby ve vztahu ke všem činnostem uvedeným v bodech A) až K), včetně úvěrových referencí a rozborů, výzkumu a poradenství v oblasti investic a portfolia, poradenství v oblasti akvizic a podnikové restrukturalizace a strategie;

               (b)„poskytovatelem finančních služeb“ fyzická nebo právnická osoba strany, která usiluje o poskytování finančních služeb nebo je poskytuje, a nezahrnuje veřejný subjekt;

               (c)„novou finanční službou“ služba finanční povahy, včetně služeb vztahujících se ke stávajícím nebo novým produktům nebo způsobu, jakým se daný produkt dodává, která není poskytována žádným poskytovatelem finančních služeb na území strany, nýbrž je poskytována na území druhé strany,

               (d)„veřejným subjektem“:

               i)
                     vláda, centrální banka nebo měnový orgán strany nebo subjekt vlastněný nebo kontrolovaný stranou, který se především zabývá výkonem veřejných funkcí nebo činností pro veřejné účely; tento pojem nezahrnuje subjekt, který se především zabývá poskytováním finančních služeb na obchodním základě, nebo

               ii)
                     soukromý subjekt vykonávající funkce, které obvykle vykonává centrální banka nebo měnový orgán při výkonu těchto funkcí;

               (e)„samosprávnou organizací“ jakýkoli nevládní subjekt, včetně burzy nebo trhu cenných papírů nebo termínových obchodů (futures), zúčtovací agentury nebo jakékoli jiné organizace či sdružení případně vykonávající regulaci či dohled nad poskytovateli finančních služeb na základě stanov či pověření ústředního, regionálního nebo místního orgánu veřejné správy či samosprávy.

               Článek SERVIN.5.39: Výjimka pro obezřetnostní opatření

               1.Žádné ustanovení této dohody nebrání straně, aby přijala nebo zachovala opatření z obezřetnostních důvodů
                  30
               , jako je:

               (a)ochrana investorů, vkladatelů, pojistníků nebo osob, vůči nimž má poskytovatel finančních služeb fiduciární povinnost, nebo

               (b)zajišťování integrity a stability finančního systému strany.

               2.V případech, kdy tato opatření nejsou v souladu s ustanoveními této dohody, nesmějí být používána jako prostředek, jak se vyhnout závazkům nebo povinnostem strany podle této dohody.

               Článek SERVIN.5.40: Důvěrné informace

               Aniž je dotčena část třetí [Spolupráce v oblasti prosazování práva a justiční spolupráce v trestních věcech], žádné ustanovení této dohody nelze vykládat jako povinnost kterékoli ze stran zveřejnit informace o obchodech a účetnictví jednotlivých zákazníků nebo jakékoli důvěrné nebo interní informace ve vlastnictví veřejnoprávních subjektů.

               Článek SERVIN.5.41: Mezinárodní normy

               Strany vynaloží veškeré úsilí, aby se na jejich území prováděly a používaly mezinárodně dohodnuté normy v odvětví finančních služeb pro regulaci a dohled, boj proti praní peněz a financování terorismu a boj proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem. K těmto mezinárodně dohodnutým normám se mimo jiné řadí normy přijaté: skupinou G20; Radou pro finanční stabilitu; Basilejským výborem pro bankovní dohled, zejména jeho „Základní zásady pro účinný bankovní dohled“; Mezinárodní asociací dozorů v pojišťovnictví, zejména její „Základní zásady pojišťovnictví“; Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry, zejména její „Cíle a principy regulace cenných papírů“; Finančním akčním výborem a Globálním fórem pro transparentnost a výměnu informací v daňových záležitostech Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj.

               Článek SERVIN.5.42: Finanční služby nově poskytované na území jedné strany

               1.Každá strana povolí poskytovateli finančních služeb druhé strany usazenému na jejím území poskytovat jakoukoli novou finanční službu, jejíž poskytování by povolila svým vlastním poskytovatelům finančních služeb podle vnitrostátního práva za obdobných okolností, pod podmínkou, že zavedení nové finanční služby nevyžaduje přijetí nového právního předpisu nebo změnu stávajícího právního předpisu. To neplatí pro pobočky druhé strany usazené na území strany.

               2.Strana může stanovit institucionální a právní formu, jejímž prostřednictvím lze službu poskytovat, a může k poskytování služby vyžadovat povolení. Vyžaduje-li se takové oprávnění, rozhodnutí o jeho udělení se přijme v přiměřené době a může být odmítnuto jen z obezřetnostních důvodů.

               Článek SERVIN.5.43: Samosprávné organizace

               Jestliže strana vyžaduje členství či účast v jakékoli samosprávné organizaci nebo přístup k ní k tomu, aby poskytovatelé finančních služeb druhé strany poskytovali finanční služby na jejím území, zabezpečí, aby tato samosprávná organizace dodržovala povinnosti podle článků SERVIN.2.3 [Národní zacházení], SERVIN.2.4 [Zacházení podle nejvyšších výhod] a SERVIN.3.4 [Národní zacházení] a SERVIN.3.5 [Zacházení podle nejvyšších výhod].

               Článek SERVIN.5.44: Zúčtovací a platební systémy

               Za podmínek, které odpovídají národnímu zacházení, uděluje každá strana poskytovatelům finančních služeb druhé strany, kteří jsou usazeni na jejím území, přístup k platebním a zúčtovacím systémům, které provozují veřejnoprávní subjekty, a k oficiálním možnostem financování a refinancování, které jsou dostupné v normálním průběhu běžného podnikání. Tento článek neposkytuje přístup k nástrojům strany, působí-li strana jako půjčovatel poslední instance.

               Oddíl 6: Služby v mezinárodní námořní dopravě

               Článek SERVIN.5.45: Oblast působnosti a definice

               1.Tento oddíl se vztahuje na opatření strany, která mají kromě kapitol 1, 2, 3, 4 a oddílu 1 této kapitoly vliv na poskytování služeb v mezinárodní námořní dopravě.

               2.Pro účely tohoto oddílu a kapitol 1, 2, 3 a 4 této hlavy se rozumí:

               (a)„službami v mezinárodní námořní dopravě“ doprava cestujících nebo nákladu námořními plavidly mezi přístavem jedné strany a přístavem druhé strany nebo třetí země, nebo mezi přístavy různých členských států, která zahrnuje přímé uzavírání smluv s poskytovateli jiných dopravních služeb, za účelem zajištění dopravních operací typu z domu do domu nebo multimodálních dopravních operací pod jedním přepravním dokladem, nikoli však právo poskytovat tyto jiné dopravní služby;

               (b)„dopravní operací typu z domu do domu nebo multimodální dopravní operací“ přeprava mezinárodního nákladu pod jedním přepravním dokladem, při níž je použito více než jednoho druhu dopravy a která zčásti probíhá v mezinárodních mořských vodách;

               (c)„mezinárodním nákladem“ náklad přepravovaný mezi přístavem jedné strany a přístavem druhé strany nebo třetí země nebo mezi přístavy různých členských států;

               (d)pomocnými námořními službami služby při manipulaci s nákladem, služby celního odbavení, služby skladování a úschovy kontejnerů, služby lodních agentů a námořní zasilatelské nákladní služby a skladovací služby a služby skladů;

               (e)„námořními službami při manipulaci s nákladem“ činnosti vykonávané dokařskými společnostmi, včetně provozovatelů terminálů, s výjimkou přímých činností dokařů, pokud je pracovní síla organizována nezávisle na dokařských nebo terminálových společnostech; k zahrnutým činnostem patří organizace těchto činností a dohled nad těmito činnostmi:

               i)
                     nakládka nebo vykládka nákladu z lodi a na loď;

               ii)
                     uvazování nebo odvazování nákladu; a

               iii)
                     přijetí či dodání a úschova nákladů před nakládkou na loď nebo po vyložení z lodi;

               (f)„službami celního odbavení“ činnosti, které spočívají v provádění celních formalit týkajících se dovozu, vývozu nebo tranzitu nákladů na účet jiné osoby bez ohledu na to, zda jsou tyto služby hlavní činností poskytovatele služby nebo běžným doplňkem jeho hlavní činnosti;

               (g)„službami skladování a úschovy kontejnerů“ činnosti, které spočívají ve skladování, nakládání, vykládání nebo opravě kontejnerů a jejich přípravě pro nalodění, ať už v přístavních oblastech, nebo ve vnitrozemí;

               (h)„službami námořních agentur“ činnosti, které spočívají v agenturním zastupování obchodních zájmů jedné nebo více lodních linek nebo rejdařství v určité zeměpisné oblasti za tímto účelem:

               i)
                     marketingu a prodeje služeb v námořní dopravě a souvisejících služeb, od cenových nabídek po fakturaci a vystavování konosamentů jménem linek nebo společností, opatřování a opětovný prodej nezbytných souvisejících služeb, přípravu dokumentace a poskytování obchodních informací a

               ii)
                     jednání jménem linek nebo společností, organizování přivolání lodě nebo převzetí nákladu, je-li to vyžadováno;

               (i)„přípojnou dopravou“, aniž je dotčena oblast působnosti činností, které lze podle příslušných vnitrostátních právních předpisů považovat za kabotáž, předchozí a následná přeprava mezinárodního nákladu, včetně nákladu v kontejnerech, kusového nákladu a volně loženého suchého nebo kapalného nákladu, po moři mezi přístavy nacházejícími se na území strany, je-li tento mezinárodní náklad „na cestě“, tj. směřuje do místa určení nebo připlouvá z přístavu nalodění mimo území této strany,

               (j)„námořními zasilatelskými nákladními službami“ činnosti, které spočívají v organizaci a sledování odesílání zásilek jménem lodních zasilatelů zařizováním dopravních a souvisejících služeb, přípravou dokumentace a poskytováním obchodních informací;

               (k)„přístavními službami“ služby poskytované řídícím orgánem přístavu, jeho subdodavateli nebo jinými poskytovateli služby v oblasti námořního přístavu nebo na vodní cestě do této oblasti na podporu přepravy nákladu nebo cestujících a

               (l)„skladovacími a skladovými službami“ služby skladování zmrazeného nebo chlazeného zboží, služby skladování volně ložených kapalin nebo plynů a jiné skladovací a skladové služby.

               Článek SERVIN.5.46: Povinnosti

               1.Aniž jsou dotčena nesouladná opatření nebo jiná opatření uvedená v článcích SERVIN.2.7 [Nesouladná opatření a výjimky] a SERVIN.3.6 [Nesouladná opatření], každá strana zavede zásadu neomezeného přístupu na mezinárodní námořní trhy a k mezinárodním námořním obchodům na komerčním a nediskriminačním základě tím, že:

               (a)přizná lodím plujícím pod vlajkou druhé strany nebo provozovaných poskytovateli služeb druhé strany zacházení, které není méně příznivé než zacházení, které přiznala svým vlastním lodím, mimo jiné pokud jde o:

               i)
                     přístup do přístavů;

               ii)
                     využívání přístavní infrastruktury;

               iii)
                     využívání pomocných námořních služeb a

               iv)
                     celní služby a přidělení prostoru pro kotvení a vybavení pro nakládku a vykládku, včetně souvisejících poplatků a plateb;

               (b)zpřístupní poskytovatelům služby v mezinárodní námořní dopravě druhé strany za přiměřených podmínek, které nejsou méně příznivé, než jsou podmínky platné pro její vlastní poskytovatele nebo plavidla či plavidla nebo poskytovatele ze třetí země (včetně poplatků a plateb, specifikací a kvality poskytované služby), tyto přístavní služby: lodivodské služby, pomoc při vlečení a tažení lodí, dodávky zásob, paliva a vody, likvidaci odpadů a balastní vody z vypouštění nádrží, služby kapitána přístavu, navigační služby, zařízení pro nouzové opravy, kotvení, přistání, služby spojené s uvazováním a odvazováním plavidla a provozní služby na pobřeží nezbytné pro provoz plavidla, včetně komunikace, dodávek vody a elektrické energie.

               (c)umožní poskytovatelům služeb mezinárodní námořní dopravy druhé strany, případně s výhradou povolení příslušného orgánu, přemísťovat vlastní nebo pronajaté prázdné kontejnery, které se nepřepravují mezi přístavy Spojeného království nebo mezi přístavy členského státu jako náklad za úplatu, a

               (d)umožní poskytovatelům služby v mezinárodní námořní dopravě druhé strany poskytovat přípojnou dopravu mezi přístavy Spojeného království nebo mezi přístavy členského státu, případně s výhradou povolení vydaného příslušným orgánem.

               2.Při uplatňování zásady uvedené v odstavci 1 strana:

               (a)nezačlení do budoucích dohod o službách v mezinárodní námořní dopravě s třetími zeměmi ustanovení o sdílení nákladu, včetně suchého sypkého a kapalného nákladu a pravidelné námořní dopravy, a v případě, že takováto ustanovení existují v předchozích dohodách, v přiměřené lhůtě ukončí jejich platnost;

               (b)nepřijme ani nezachová opatření, které vyžaduje, aby celý mezinárodní náklad nebo jeho část byly přepravovány výlučně plavidly registrovanými touto stranou nebo vlastněnými nebo kontrolovanými fyzickými osobami této strany;

               (c)zruší všechna jednostranná opatření a správní, technické a ostatní překážky, které by mohly představovat skryté omezování nebo by mohly mít diskriminační účinky na svobodné poskytování služeb v mezinárodní námořní dopravě, a upustí od jejich zavádění, a

               (d)nebrání poskytovatelům služeb v mezinárodní námořní dopravě druhé strany v přímém uzavírání smluv s jinými poskytovateli dopravní služby pro účely dopravních operací typu z domu do domu nebo multimodálních dopravních operací.

               Oddíl 7: Právní služby

               Článek SERVIN.5.47: Oblast působnosti

               1.Tento oddíl se vztahuje na opatření strany, která mají kromě kapitoly první, druhé, třetí a čtvrté této hlavy a oddílů 1 a 2 této kapitoly vliv na poskytování určených právních služeb.

               2.Žádným ustanovením tohoto oddílu není dotčeno právo strany nediskriminačním způsobem regulovat poskytování určených právních služeb na svém území a dohlížet na něj.

               Článek SERVIN.5.48: Definice

               Pro účely tohoto oddílu se rozumí:

               a)„určenými právními službami“ právní služby související s právem domovské jurisdikce a mezinárodním právem veřejným, s výjimkou práva Unie;

               b)„domovskou jurisdikcí“ jurisdikce (nebo část jurisdikce) členského státu nebo Spojeného království, v níž právník získal svůj profesní titul domovské jurisdikce, nebo v případě právníka, který získal profesní titul domovské jurisdikce ve více než jedné jurisdikci, jakákoli z těchto jurisdikcí;

               c)„právem domovské jurisdikce“ právo domovské jurisdikce
                  31
                právníka;

               d)„profesním titulem domovské jurisdikce“:

               i)v případě právníka Unie profesní titul získaný v členském státě, jenž opravňuje k poskytování právních služeb v tomto členském státě, nebo

               ii)v případě právníka Spojeného království titul advokáta, právního zástupce u vyšší instance nebo právního zástupce u nižší instance, jenž opravňuje k poskytování právních služeb v jakékoli části jurisdikce Spojeného království;

               e)„právníkem“:

               i)fyzická osoba z Unie, která je v členském státě oprávněna poskytovat právní služby v rámci profesního titulu domovské jurisdikce, nebo

               ii)fyzická osoba ze Spojeného království, která je v jakékoli části jurisdikce Spojeného království oprávněna poskytovat právní služby v rámci profesního titulu domovské jurisdikce;

               f)
                     „právníkem druhé strany“:

               i)pokud je „druhou stranou“ Unie, právník uvedený v písm. e) bodě i), nebo

               ii)pokud je „druhou stranou“ Spojené království, právník uvedený v písm. e) bodě ii), a

               g)„právními službami“ tyto služby:

               i) služby právního poradenství a

               ii) právní rozhodčí, smírčí a mediační služby (s výjimkou služeb poskytovaných fyzickými osobami podle čl. SERVIN 4.1 [Oblast působnosti a definice].
                  32

               „Právní služby“ nezahrnují právní zastupování před správními agenturami, soudy a jinými řádně ustavenými úředními tribunály strany, právní poradenství a služby právního povolení, dokumentace a osvědčení poskytované právníky, kteří byli pověřeni výkonem veřejných funkcí ve správě justice, jako jsou notáři, „huissiers de justice“ nebo jiní „officiers publics et ministériels“, a služby poskytované soudními vykonavateli, kteří jsou jmenováni úředním aktem vlády.

               Článek SERVIN.5.49: Povinnosti

               1. Strana povolí právníkovi druhé strany poskytovat na svém území určené právní služby v rámci profesního titulu domovské jurisdikce tohoto právníka v souladu s články SERVIN.2.2 [Přístup na trh], SERVIN.2.3 [Národní zacházení], SERVIN.3.2 [Přístup na trh], SERVIN.3.4 [Národní zacházení] a SERVIN.4.4. [Smluvní poskytovatelé služeb a nezávislí odborníci].

               2.
                     Pokud strana (hostitelská jurisdikce) požaduje registraci na svém území jako podmínku pro to, aby právník druhé strany poskytoval určené právní služby podle odstavce 1, požadavky a postup pro takovou registraci:

               (a)nejsou méně příznivé než požadavky a postup, které se vztahují na fyzickou osobu ze třetí země, která poskytuje právní služby v souvislosti s právem třetí země nebo mezinárodním právem veřejným v rámci profesního titulu této osoby ze třetí země na území hostitelské jurisdikce, a

               (b)neodpovídají jakémukoli požadavku na rekvalifikaci nebo přijetí do právnické profese hostitelské jurisdikce ani nejsou tomuto požadavku rovnocenné.

               3.
                     Odstavec 4 se vztahuje na poskytování určených právních služeb podle odstavce 1 prostřednictvím usazení.

               4.
                     V souladu s podmínkami stanovenými v kapitole 2 [Liberalizace investic] této hlavy a s jejich výhradou strana povolí právnické osobě druhé strany zřídit na svém území pobočku, jejímž prostřednictvím jsou podle odstavce 1 poskytovány určené právní služby
                  33
               . Tím nejsou dotčeny požadavky, aby určité procento akcionářů, vlastníků, partnerů nebo členů správní rady právnické osoby mělo kvalifikaci pro výkon určité profese, jako je právník nebo účetní, nebo tuto profesi vykonávalo.

               Článek SERVIN.5.50: Nesouladná opatření

               1.Článek SERVIN.5.49 [Povinnosti] se nevztahuje na:

               a)stávající nesouladná opatření některé strany na úrovni:

               i)v případě Unie:

               A) Unie, jak jsou stanovena v listině závazků Unie v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření];

               B) ústředních orgánů veřejné správy členského státu, jak jsou stanovena v listině závazků Unie v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření];

               C) regionálních orgánů veřejné správy členského státu, jak jsou stanovena v listině závazků Unie v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření], nebo

               D) místních orgánů veřejné správy jiných než uvedených v písm. C) a

               ii)v případě Spojeného království:

               A) ústředních orgánů veřejné správy, jak jsou stanovena v listině závazků Spojeného království v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření];

               B)regionálních orgánů veřejné správy, jak jsou stanovena v listině závazků Spojeného království v příloze SERVIN-1 [Stávající opatření], nebo

               C)místních orgánů veřejné správy;

               b)udržování v platnosti nebo rychlé obnovení jakéhokoli nesouladného opatření uvedeného v písmenu a) nebo

               c)změnu nesouladného opatření uvedeného v písmenech a) a b) v rozsahu, v jakém tato změna nesnižuje soulad opatření, který existoval bezprostředně před touto změnou, s článkem SERVIN.5.49 [Povinnosti].

               2. Článek SERVIN.5.49 [Povinnosti] se nevztahuje na opatření strany, které je v souladu s výhradami, podmínkami nebo kvalifikacemi stanovenými pro odvětví, pododvětví nebo činnost uvedené v příloze SERVIN-2 [Budoucí opatření].

               3.
                     Tento oddíl se použije, aniž je dotčena příloha SERVIN-4 [Smluvní poskytovatelé služeb a nezávislí odborníci].

               Hlava III: Digitální obchod

               Kapitola 1: Obecná ustanovení

               Článek DIGIT.1 Cíl

               Cílem této hlavy je usnadnit digitální obchod, odstranit neodůvodněné překážky obchodu elektronickými prostředky a zajistit otevřené, bezpečné a důvěryhodné internetové prostředí pro podniky a spotřebitele.

               Článek DIGIT.2 Oblast působnosti

               1.
                     Tato hlava se vztahuje na opatření strany, jež mají vliv na obchod elektronickými prostředky.

               2.
                     Tato hlava se nepoužije na audiovizuální služby.

               Článek DIGIT.3 Právo na regulaci

               Strany opětovně potvrzují právo na regulaci na svém území za účelem dosažení legitimních cílů politiky, jako je ochrana veřejného zdraví, sociální služby, veřejné vzdělávání, bezpečnost, životní prostředí, včetně změny klimatu, veřejná mravnost, sociální ochrana nebo ochrana spotřebitele, soukromí a ochrana údajů a podpora a ochrana kulturní rozmanitosti.

               Článek DIGIT.4 Výjimky

               Pro upřesnění je třeba uvést, že nic v této hlavě nebrání stranám přijmout nebo zachovat opatření v souladu s článkem EXC.1 [Obecné výjimky], článkem EXC.4 [Bezpečnostní výjimky] a článkem SERVIN.5.39 [Výjimka pro obezřetnostní opatření] z důvodů veřejného zájmu, které jsou v nich uvedeny.

               Článek DIGIT.5 Definice

               1.Na tuto hlavu se vztahují definice uvedené v článku SERVIN.1.2 [Definice] hlavy II [Služby a investice] tohoto dílu.

               2.Pro účely této hlavy se rozumí:

               (a)„spotřebitelem“ fyzická osoba využívající veřejnou telekomunikační službu k jiným než profesionálním účelům;

               (b)„přímým marketingovým sdělením“ jakákoli forma obchodní reklamy, jejímž prostřednictvím fyzická nebo právnická osoba předává marketingová sdělení přímo uživateli prostřednictvím veřejné telekomunikační služby a která zahrnuje alespoň elektronickou poštu a textové a multimediální zprávy (SMS a MMS);

               (c)„elektronickou autentizací“ elektronický proces, který umožňuje potvrzení:

               (I)elektronické identifikace fyzické nebo právnické osoby nebo

               (II)původu a integrity dat v elektronické podobě;

               (d)„službou elektronického doporučeného doručování“ služba, která umožňuje přenášet data mezi třetími osobami elektronickými prostředky a poskytuje důkazy týkající se nakládání s přenášenými daty, včetně dokladu o odeslání a přijetí dat, a která chrání přenášená data před rizikem ztráty, odcizení, poškození nebo neoprávněných změn;

               (e)„elektronickou pečetí“ data v elektronické podobě používaná fyzickou osobou, která jsou připojena k jiným datům v elektronické podobě nebo jsou s nimi logicky spojena s cílem zaručit jejich původ a integritu;

               (f)„elektronickým podpisem“ data v elektronické podobě, která jsou připojena k jiným datům v elektronické podobě nebo jsou s nimi logicky spojena, která:

               (I)používá fyzická osoba k odsouhlasení dat v elektronické podobě, k nimž se vztahují, a

               (II)jsou propojena s daty v elektronické podobě, k nimž se vztahují, tak, aby bylo možné zjistit jakékoli následné pozměnění dat;

               (g)„elektronickým časovým razítkem“ data v elektronické podobě, která spojují jiná data v elektronické podobě s určitým okamžikem a prokazují, že tato jiná data existovala v daném okamžiku;

               (h)„elektronickou službou vytvářející důvěru“ elektronická služba, která spočívá:

               (I)ve vytváření, ověřování shody a ověřování platnosti elektronických podpisů, elektronických pečetí, elektronických časových razítek, služeb elektronického doporučeného doručování a certifikátů souvisejících s těmito službami;

               (II)ve vytváření, ověřování shody a ověřování platnosti certifikátů pro autentizaci internetových stránek nebo

               (III)v uchovávání elektronických podpisů, pečetí nebo certifikátů souvisejících s těmito službami;

               (i)„údaji veřejné správy“ údaje vlastněné nebo držené jakoukoli úrovní veřejné správy a nevládními subjekty při výkonu pravomocí, které jim byly svěřeny jakoukoli úrovní veřejné správy;

               (j)„veřejnou telekomunikační službou“ telekomunikační služba, která je obecně nabízena veřejnosti;

               (k)„uživatelem“ fyzická nebo právnická osoba využívající veřejnou telekomunikační službu.

               Kapitola 2: Toky údajů a ochrana osobních údajů

               Článek DIGIT.6 Přeshraniční toky údajů

               1.Strany se zavazují zajistit přeshraniční toky údajů s cílem usnadnit obchod v digitální ekonomice. Za tímto účelem strana neomezuje přeshraniční toky údajů mezi stranami tím, že:

               (a)požaduje používání výpočetních zařízení nebo síťových prvků na území strany ke zpracování, a to i uložením povinnosti používat výpočetní zařízení nebo síťové prvky, které jsou certifikovány nebo schváleny na území strany;

               (b)požaduje lokalizaci dat na území strany za účelem jejich uložení nebo zpracování;

               (c)zakazuje skladování nebo zpracování na území druhé strany nebo

               (d)podmiňuje přeshraniční předávání údajů používáním výpočetních zařízení nebo síťových prvků na území stran nebo požadavky na lokalizaci na území stran.

               2.Strany přezkoumají provádění tohoto ustanovení a vyhodnotí jeho fungování do tří let ode dne vstupu této dohody v platnost. Strana může druhé straně kdykoli navrhnout přezkum seznamu omezení uvedených v odstavci 1. Taková žádost se posuzuje s porozuměním.

               Článek DIGIT.7 Ochrana osobních údajů a soukromí

               1.Každá strana uznává, že jednotlivci mají právo na ochranu osobních údajů a soukromí a že vysoké standardy v tomto ohledu přispívají k důvěře v digitální ekonomiku a k rozvoji obchodu.

               2.Žádné ustanovení této dohody nebrání straně přijmout nebo zachovat opatření na ochranu osobních údajů a soukromí, a to i pokud jde o přeshraniční předávání údajů, za předpokladu, že právní předpisy strany stanoví nástroje umožňující předávání údajů za podmínek obecně platných
                  34
                pro ochranu předávaných údajů.

               3.Každá strana informuje druhou stranu o jakémkoli opatření uvedeném v odstavci 2, které přijme nebo zachová.

               Kapitola 3: Zvláštní ustanovení

               Článek DIGIT.8 Clo z elektronického přenosu

               1.Elektronické přenosy se považují za poskytování služby ve smyslu hlavy II [Služby a investice] tohoto dílu.

               2.Strany neuloží clo z elektronického přenosu.

               Článek DIGIT.9 Nevyžadování předchozího povolení

               1.Strana nevyžaduje předchozí povolení k poskytování služby elektronickými prostředky pouze z toho důvodu, že je poskytována on-line, ani nepřijme či nezachová žádný jiný požadavek s rovnocenným účinkem.

               Služba je poskytována on-line, je-li poskytována elektronickými prostředky a aniž jsou strany současně přítomny.

               2.Odstavec 1 se nevztahuje na telekomunikační služby, služby rozhlasového a televizního vysílání, služby související s hazardními hrami, služby právního zastupování ani na služby notářů nebo rovnocenných povolání v rozsahu, v němž zahrnují přímou a specifickou účast na výkonu veřejné moci.

               Článek DIGIT.10: Uzavírání smluv elektronickou cestou

               1.Každá strana zajistí, aby smlouvy mohly být uzavírány elektronickými prostředky a aby její právní předpisy nevytvářely pro používání elektronických smluv překážky ani nevedly k tomu, že by smlouvy byly zbaveny právních účinků a platnosti pouze z toho důvodu, že smlouva byla uzavřena elektronickými prostředky.

               2.Odstavec 1 se nevztahuje na:

               (a)služby rozhlasového a televizního vysílání;

               (b)služby související s hazardními hrami;

               (c)služby právního zastupování;

               (d)služby notářů nebo rovnocenných povolání v rozsahu, v němž zahrnují přímou a specifickou účast na výkonu veřejné moci;

               (e)smlouvy, které vyžadují osobní svědectví;

               (f)smlouvy, které zakládají nebo převádějí práva k nemovitostem;

               (g)smlouvy, pro něž právo vyžaduje zásah soudů, orgánů veřejné moci nebo povolání vykonávajících veřejnou moc;

               (h)smlouvy o poskytnutých zárukách, kolaterálu, které uzavírají osoby mimo svou obchodní, podnikatelskou nebo profesní činnost nebo

               (i)smlouvy v oblasti rodinného nebo dědického práva.

               Článek DIGIT.11 Elektronická autentizace a elektronické služby vytvářející důvěru

               1.Strana nepopře právní účinky a přípustnost elektronického dokumentu, elektronického podpisu, elektronické pečeti nebo elektronického časového razítka či dat zaslaných a obdržených prostřednictvím služby elektronického doporučeného doručování jako důkazu v soudním řízení pouze z toho důvodu, že mají elektronickou podobu.

               2.Strana nepřijme ani nezachová opatření, která by:

               (a)zakazovala stranám elektronické transakce, aby pro svoji transakci společně stanovily vhodné metody elektronické autentizace, nebo

               (b)bránila stranám, aby elektronická transakce mohla soudním a správním orgánům prokázat, že používání elektronické autentizace nebo elektronických služeb vytvářejících důvěru v dané transakci splňuje příslušné právní požadavky.

               3.Aniž je dotčen odstavec 2, strana může požadovat, aby byla metoda elektronické autentizace nebo služba vytvářející důvěru pro určitou kategorii transakcí certifikována orgánem akreditovaným v souladu s jejími právními předpisy nebo aby splňovala určité výkonnostní normy, které jsou objektivní, transparentní a nediskriminační a týkají se pouze specifických charakteristik dané kategorie transakcí.

               Článek DIGIT.12: Předání či zpřístupnění zdrojového kódu

               1.Strana nepožaduje předání či zpřístupnění zdrojového kódu softwaru, který vlastní fyzická nebo právnická osoba druhé strany.

               2.V zájmu větší jistoty je třeba uvést následující:

               (a)obecné výjimky, bezpečnostní výjimky a výjimka pro obezřetnostní opatření uvedené v článku DIGIT.4 [Výjimky] se vztahují na opatření strany přijatá nebo zachovávaná v souvislosti s certifikačním postupem a

               (b)odstavec 1 tohoto článku se nevztahuje na dobrovolné předání či zpřístupnění zdrojového kódu na obchodním základě fyzickou nebo právnickou osobou druhé strany, například v souvislosti s transakcí v rámci zadávání veřejných zakázek nebo volně sjednanou smlouvou.

               3.Žádné ustanovení tohoto článku nemá vliv na:

               (a)požadavek soudu nebo správního soudu nebo požadavek orgánu pro hospodářskou soutěž podle právních předpisů strany v oblasti hospodářské soutěže, jejichž účelem je zabránit omezení nebo narušení hospodářské soutěže nebo je napravit;

               (b)požadavek regulačního orgánu podle právních nebo správních předpisů strany týkajících se ochrany veřejné bezpečnosti uživatelů on-line, s výhradou záruk proti neoprávněnému zveřejnění;

               (c)ochranu a prosazování práv duševního vlastnictví a

               (d)právo strany přijmout opatření v souladu s článkem III Dohody o vládních zakázkách začleněné do článku PPROC.2 [Začlenění některých ustanovení Dohody o vládních zakázkách a veřejné zakázky, na které se vztahuje tato dohoda] hlavy VI [Zadávání veřejných zakázek] tohoto dílu.

               Článek DIGIT.13 Důvěra spotřebitelů v on-line prostředí

               1.Uznávajíce význam posílení důvěry spotřebitelů v digitální obchod každá strana přijme nebo zachová opatření k zajištění účinné ochrany spotřebitelů, kteří se zapojují do transakcí elektronického obchodu, mimo jiné opatření, která:

               (a)zakazují podvodné a klamavé obchodní praktiky;

               (b)požadují, aby dodavatelé zboží a poskytovatelé služeb jednali v dobré víře a dodržovali poctivé obchodní praktiky, a to i prostřednictvím zákazu účtovat spotřebitelům nevyžádané zboží a služby;

               (c)požadují, aby dodavatelé zboží nebo poskytovatelé služeb, a to i v případě, že jednají prostřednictvím zprostředkujících poskytovatelů služeb, podávali spotřebitelům jasné a podrobné informace o své totožnosti a kontaktních údajích, dotčené transakci, včetně hlavních vlastností zboží nebo služeb, o plné ceně včetně všech příslušných poplatků a o použitelných právech spotřebitelů (v případě zprostředkujících poskytovatelů služeb to znamená, že umožní, aby tyto informace poskytl dodavatel zboží nebo poskytovatel služeb) a

               (d)poskytují spotřebitelům přístup k prostředkům nápravy v případě porušení jejich práv, včetně práva na nápravu v situaci, kdy zboží nebo služby jsou zaplaceny a nejsou dodány nebo poskytnuty podle dohody.

               2.Strany uznávají, že je důležité svěřit svým agenturám pro ochranu spotřebitele nebo jiným příslušným orgánům odpovídající pravomoci k prosazování práva a to, aby tyto agentury spolupracovaly v zájmu ochrany spotřebitelů a posílení důvěry spotřebitelů v online prostředí.

               Článek DIGIT.14 Nevyžádaná přímá marketingová sdělení

               1.
                     Každá strana zajistí, aby uživatelé byli účinně chráněni před nevyžádanými přímými marketingovými sděleními.

               2.
                     Každá strana zajistí, aby přímá marketingová sdělení nebyla zasílána uživatelům, kteří jsou fyzickými osobami, pokud v souladu s právními předpisy každé strany neudělili souhlas s přijímáním takových sdělení.

               3.
                     Aniž je dotčen odstavec 2, umožní strana fyzickým nebo právnickým osobám, které v souladu s podmínkami stanovenými právními předpisy této strany shromáždily kontaktní údaje uživatele v souvislosti s dodáním zboží nebo poskytnutím služeb, aby tomuto uživateli zaslaly přímá marketingová sdělení pro své vlastní podobné zboží nebo služby.

               4.
                     Každá strana zajistí, aby přímá marketingová sdělení byla jako taková jasně identifikovatelná, jasně uváděla, čím jménem jsou činěna, a aby obsahovala nezbytné informace, které uživatelům umožní kdykoli požádat o bezplatné ukončení jejich podávání.

               5.
                     Každá strana poskytne uživatelům přístup k prostředkům nápravy vůči poskytovatelům přímých marketingových sdělení, kteří nedodržují opatření přijatá nebo zachovaná podle odstavců 1 až 4.

               Článek DIGIT.15 Veřejně přístupné údaje státní správy

               1.Strany uznávají, že usnadnění přístupu veřejnosti k údajům státní správy a jejich využívání přispívá ke stimulaci hospodářského a sociálního rozvoje, konkurenceschopnosti, produktivity a inovací.

               2.V rozsahu, v jakém se strana rozhodne zpřístupnit údaje státní správy veřejnosti, usiluje v co největší možné míře o to, aby tyto údaje:

               (a)byly ve formátu, který umožňuje snadné vyhledávání, získání, používání, opětovné použití a redistribuci;

               (b)byly ve strojově čitelném a prostorově přístupném formátu;

               (c)obsahovaly popisná metadata, která jsou co nejstandardnější;

               (d)byly k dispozici prostřednictvím spolehlivých, uživatelsky přívětivých a volně dostupných rozhraní pro programování aplikací;

               (e)byly pravidelně aktualizovány;

               (f)nepodléhaly podmínkám použití, které jsou diskriminační nebo zbytečně omezují opakované použití, a

               (g)byly k dispozici pro opakované použití v plném souladu s příslušnými pravidly stran pro ochranu osobních údajů.

               3.Strany usilují o spolupráci s cílem určit způsoby, jak může každá strana rozšířit přístup k údajům státní správy a jejich využívání, které strana zveřejnila, s cílem zvýšit a vytvářet obchodní příležitosti nad rámec jejich využívání veřejným sektorem.

               Článek DIGIT.16 Spolupráce v regulačních otázkách týkajících se digitálního obchodu

               1.Strany si vyměňují informace o regulačních záležitostech v souvislosti s digitálním obchodem, které se týkají:

               (a)uznávání a usnadňování interoperabilních elektronických služeb vytvářejících důvěru a autentizačních služeb;

               (b)zacházení s přímými marketingovými sděleními;

               (c)ochrany spotřebitele a

               (d)jakékoli další záležitosti týkající se rozvoje digitálního obchodu, včetně nově vznikajících technologií.

               2.Odstavec 1 se nevztahuje na pravidla a záruky strany týkající se ochrany osobních údajů a soukromí, včetně přeshraničního předávání osobních údajů.

               Článek DIGIT.17 — Ujednání o počítačových službách

               1.Strany se dohodly, že pro účely liberalizace obchodu se službami a investicemi v souladu s hlavou II [Služby a investice] tohoto dílu se za počítačové a související služby považují bez ohledu na to, zda jsou poskytovány prostřednictvím sítě, včetně internetu, tyto služby:

               (a)poradenství, adaptace, strategie, analýza, plánování, specifikace, navrhování, vývoj, instalace, implementace, integrace, testování, ladění, aktualizace, podpora, technická pomoc nebo správa počítačů nebo počítačových systémů;

               (b)počítačové programy vymezené jako soubory instrukcí potřebné pro chod a komunikaci počítačů (práce na nich a jich samotných) a dále poradenství, strategie, analýza, plánování, specifikace, navrhování, vývoj, instalace, zavádění, integrace, testování, ladění, aktualizace, úprava, údržba, podpora, technická pomoc, správa nebo používání počítačových programů nebo pro počítačové programy;

               (c)zpracování dat, ukládání dat, hostování dat nebo databázové služby;

               (d)služby oprav a údržby kancelářské techniky a zařízení včetně počítačů a

               (e)služby odborného vzdělávání pro pracovníky klientů týkající se počítačových programů, počítačů nebo počítačových systémů, jinde nezařazené.

               Pro upřesnění je třeba uvést, že služby umožněné počítačem a související služby jiné než služby uvedené v odstavci 1 nelze samy o sobě považovat za počítačové a související služby.

               Hlava IV: Pohyb kapitálu, platby, převody a dočasná ochranná opatření

               Článek CAP.1: Cíle

               Cílem této hlavy je umožnit volný pohyb kapitálu a plateb souvisejících s transakcemi liberalizovanými podle této dohody.

               Článek CAP.2: Běžný účet

               Každá strana povoluje veškeré platby a převody týkající se transakcí na běžném účtu platební bilance ve volně směnitelné měně, které spadají do oblasti působnosti této dohody, v souladu s články Dohody o Mezinárodním měnovém fondu.

               Článek CAP.3: Pohyb kapitálu

               1.
                     Každá strana v souvislosti s transakcemi na kapitálovém a finančním účtu platební bilance povoluje volný pohyb kapitálu za účelem liberalizace investic a jiných transakcí, jak je stanoveno v hlavě II [Služby a investice] tohoto dílu.

               2.
                     Strany vedou vzájemné konzultace ve specializovaném obchodním výboru pro služby, investice a digitální obchod s cílem usnadnit pohyb kapitálu mezi nimi, a podpořit tak obchod a investice.

               Článek CAP.4: Opatření ovlivňující pohyb kapitálu, platby nebo převody

               1.Články CAP.2 [Běžný účet] a CAP.3 [Pohyb kapitálu] nelze vykládat tak, že některé straně brání v uplatňování jejích právních předpisů týkajících se:

               (a)úpadku, platební neschopnosti nebo ochrany práv věřitelů;

               (b)vydávání cenných papírů, termínovaných obchodů (futures), opcí nebo jiných finančních nástrojů a obchodování nebo podnikání s nimi;

               (c)účetního výkaznictví nebo vedení záznamů o pohybu kapitálu, platbách nebo převodech, je-li to nezbytné pro pomoc donucovacím orgánům nebo finančním regulačním orgánům;

               (d)trestných činů nebo klamavých či podvodných praktik;

               (e)zajištění souladu s příkazy nebo rozsudky v soudním nebo správním řízení nebo

               (f)systému sociálního zabezpečení, veřejného důchodového systému nebo systému povinného spoření.

               2.Právní předpisy, na něž se odkazuje v odstavci 1, se nesmějí uplatňovat svévolným či diskriminujícím způsobem, ani jinak představovat zastřené omezování pohybu kapitálu, plateb nebo převodů.

               Článek CAP.5: Dočasná ochranná opatření

               1.Za výjimečných okolností, kdy vzniknou vážné obtíže v chodu hospodářské a měnové unie Evropské unie, nebo hrozí-li tyto potíže, může Evropská unie na dobu nepřesahující šest měsíců přijmout nebo zachovat ochranná opatření týkající se pohybu kapitálu, plateb nebo převodů.

               2.Opatření uvedená v odstavci 1 se omezí na nezbytně nutnou míru.

               Článek CAP.6: Omezení v případě potíží s platební bilancí a vnějším financováním

               1.Má-li strana vážné potíže s platební bilancí nebo vnější finanční potíže nebo jí takové potíže hrozí, může přijmout nebo zanechat omezující opatření dotýkající se pohybu kapitálu, plateb nebo převodů
                  35
               .

               2.Opatření uvedená v odstavci 1:

               (a)musí být v souladu s Dohodou o Mezinárodním měnovém fondu;

               (b)nesmějí přesahovat to, co je nezbytné k reakci na okolnosti popsané v odstavci 1;

               (c)musí být dočasná a postupně odstraňována podle toho, jak se bude zlepšovat situace uvedená v odstavci 1;

               (d)nesmějí působit zbytečnou újmu obchodním, hospodářským a finančním zájmům druhé strany a

               (e)nesmějí být diskriminační ve srovnání s třetími zeměmi v obdobných situacích.

               3.V případě obchodu se zbožím může každá strana přijmout nebo zachovat omezující opatření v zájmu udržení vnější finanční pozice nebo platební bilance. Tato opatření musí být v souladu s GATT 1994 a Ujednáním o ustanoveních o platební bilanci Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994.

               4.V případě obchodu se službami může každá strana přijmout nebo zachovat omezující opatření v zájmu udržení vnější finanční pozice nebo platební bilance. Tato opatření musí být v souladu s článkem XII GATS.

               5.Strana, která zachová nebo přijme opatření uvedená v odstavcích 1 a 2, o nich neprodleně uvědomí druhou stranu.

               6.Pokud strana přijme nebo zachová omezení podle tohoto článku, přistoupí strany neprodleně ke konzultacím ve specializovaném obchodním výboru pro služby, investice a digitální obchod, ledaže se konzultace uskuteční na jiných fórech. Uvedený výbor posoudí potíže s platební bilancí nebo s vnější finanční situací, které vedly k přijetí příslušných opatření, přičemž se přihlíží k faktorům, jako jsou:

               (a)povaha a rozsah potíží;

               (b)vnější hospodářské a obchodní prostředí a

               (c)alternativní nápravná opatření, která by bylo možné využít.

               7.V rámci konzultací podle odstavce 6 se posuzuje soulad omezujících opatření s odstavci 1 a 2. Musí být přijata všechna dostupná relevantní zjištění statistické či faktické povahy předložená Mezinárodním měnovým fondem a v závěrech se zohlední hodnocení platební bilance a vnější finanční situace dotčené strany provedené Mezinárodním měnovým fondem.

               Hlava V: Duševní vlastnictví

               Kapitola 1: Obecná ustanovení

               Článek IP.1: Cíle

               Cílem této hlavy je:

               a)
                     usnadnit výrobu, poskytování a komercializaci inovativních a tvůrčích produktů a služeb mezi stranami omezením narušování a překážek tohoto obchodu, a přispět tak k udržitelnějšímu hospodářství podporujícímu začlenění, a

               b)
                     zajistit přiměřenou a účinnou úroveň ochrany a prosazování práv duševního vlastnictví.

               Článek IP.2: Oblast působnosti

               1.
                     Tato hlava doplňuje a dále upřesňuje práva a povinnosti stran podle Dohody TRIPS a dalších mezinárodních smluv v oblasti duševního vlastnictví, jejichž jsou stranami.

               2.
                     Tato hlava nebrání žádné straně zavést rozsáhlejší ochranu a prosazování práv duševního vlastnictví, než jaké vyžaduje tato hlava, za předpokladu, že taková ochrana a prosazování nebudou v rozporu s touto hlavou.

               Článek IP.3: Definice

               Pro účely této hlavy se rozumí:

               a)
                     „Pařížskou úmluvou“ Pařížská úmluva o ochraně průmyslového vlastnictví ze dne 20. března 1883 naposledy revidovaná ve Stockholmu dne 14. července 1967;

               b)
                     „Bernskou úmluvou“ Bernská úmluva o ochraně literárních a uměleckých děl ze dne 9. září 1886 revidovaná v Paříži dne 24. července 1971 a pozměněná dne 28. září 1979;

               c)
                     „Římskou úmluvou“ Mezinárodní úmluva o ochraně výkonných umělců, výrobců zvukových záznamů a rozhlasových organizací přijatá v Římě dne 26. října 1961;

               d)
                     „WIPO“ Světová organizace duševního vlastnictví;

               e)
                     „právy duševního vlastnictví“ všechny kategorie duševního vlastnictví, na které se vztahují články IP.7 [Autoři] až IP.37 [Ochrana odrůdových práv] této hlavy nebo oddíly 1 až 7 části II Dohody TRIPS. Ochrana duševního vlastnictví zahrnuje ochranu proti nekalé soutěži podle článku 10 bis Pařížské úmluvy;

               f)
                     „státním příslušníkem“ ve vztahu k příslušnému právu duševního vlastnictví osoba některé ze stran, která by splňovala kritéria způsobilosti pro ochranu stanovená v dohodě TRIPS a v mnohostranných dohodách uzavřených a spravovaných pod záštitou WIPO, jichž je strana smluvní stranou.

               Článek IP.4: Mezinárodní dohody

               1.Strany potvrzují svůj závazek plnit mezinárodní dohody, jejichž jsou stranami:

               a)
                     Dohodu TRIPS;

               b)
                     Římskou úmluvu;

               c)
                     Bernskou úmluvu;

               d)
                     Smlouvu Světové organizace duševního vlastnictví o právu autorském, přijatou v Ženevě dne 20. prosince 1996;

               e)
                     Smlouvu Světové organizace duševního vlastnictví o výkonech výkonných umělců a o zvukových záznamech, přijatou v Ženevě dne 20. prosince 1996;

               f)
                     Protokol k Madridské dohodě o mezinárodním zápisu ochranných známek, přijatý v Madridu dne 27. června 1989 naposledy pozměněný dne 12. listopadu 2007;

               g)
                     Smlouvu o známkovém právu, přijatou v Ženevě dne 27. října 1994;

               h)
                     Marrákešskou smlouvu o usnadnění přístupu k publikovaným dílům osobám nevidomým, osobám se zrakovým postižením nebo osobám s jinými poruchami čtení, přijatou v Marrákeši dne 27. června 2013;

               i)
                     Ženevský akt Haagské dohody o mezinárodním zápisu průmyslových vzorů, přijatý v Ženevě dne 2. července 1999.

               2.Každá strana vynaloží veškeré přiměřené úsilí, aby ratifikovala tyto mezinárodní dohody, nebo k nim přistoupila:

               a)
                     Pekingská smlouva o ochraně uměleckých výkonů v audiovizi, přijatá v Pekingu dne 24. června 2012;

               b)
                     Singapurská smlouva o známkovém právu, přijatá v Singapuru dne 27. března 2006.

               Článek IP.5: Vyčerpání práv

               Touto hlavou není dotčena svoboda stran určit, zda a za jakých podmínek se uplatňuje vyčerpání práv duševního vlastnictví.

               Článek IP.6: Národní zacházení

               1.Pokud jde o všechny kategorie duševního vlastnictví zahrnuté v této hlavě, každá strana poskytne státním příslušníkům druhé strany při ochraně duševního vlastnictví zacházení, které není méně příznivé než zacházení s jejími vlastními státními příslušníky, případně s výhradou výjimek stanovených v Pařížské úmluvě, Bernské úmluvě, Římské úmluvě a Smlouvě o duševním vlastnictví v oboru integrovaných obvodů přijaté ve Washingtonu dne 26. května 1989. Pokud jde o výkonné umělce, výrobce zvukových záznamů a vysílací organizace, vztahuje se tato povinnost pouze na práva poskytnutá podle této dohody.

               2.Pro účely odstavce 1 tohoto článku zahrnuje pojem „ochrana“ záležitosti, které mají vliv na dostupnost, nabývání, rozsah, zachování a prosazování práv duševního vlastnictví, jakož i záležitosti, které mají vliv na využívání práv duševního vlastnictví konkrétně upravených v této hlavě, včetně opatření, která mají zabránit obcházení účinných technologických prostředků, uvedených v článku IP.16 [Ochrana technologických prostředků] a opatření, která souvisejí s informacemi o správě práv, uvedených v článku IP.17 [Povinnosti v souvislosti s informacemi o správě práv].

               3.Strana může využít výjimek povolených podle odstavce 1 v souvislosti se svými soudními a správními postupy, včetně požadavku, aby státní příslušník druhé strany určil adresu pro doručování na jejím území nebo aby jmenoval zástupce na jejím území, pokud tyto výjimky:

               a)
                     jsou nezbytné k zajištění souladu s právními předpisy strany, jež nejsou neslučitelné s ustanoveními této hlavy, nebo

               b)
                     nejsou uplatňovány způsobem, který by představoval skryté omezení obchodu.

               4.Odstavec 1 se nepoužije na postupy stanovené v mnohostranných dohodách uzavřených pod záštitou WIPO, které se týkají nabývání nebo zachování práv duševního vlastnictví.

               Kapitola 2: Normy týkající se práv duševního vlastnictví

               Oddíl 1: Autorské právo a práva s ním související

               Článek IP.7: Autoři

               Každá strana poskytne autorům výlučné právo povolit nebo zakázat:

               a)
                     přímé nebo nepřímé, dočasné nebo trvalé rozmnožování jejich děl v celku nebo zčásti jakýmikoli prostředky a v jakékoli podobě;

               b)
                     jakoukoliv formu veřejného šíření originálu jejich děl nebo kopií těchto děl prodejem či jinak;

               c)
                     jakékoliv sdělování jejich děl veřejnosti po drátě nebo bezdrátově, včetně zpřístupnění jejich děl veřejnosti tak, aby k nim osoby z řad veřejnosti měly přístup z osobně vybraného místa a v osobně vybraném čase;

               d)
                     obchodní pronájem originálů nebo kopií jejich děl veřejnosti. každá strana může stanovit, že tento bod se nevztahuje na budovy nebo díla užitého umění.

               Článek IP.8: Výkonní umělci

               Každá strana poskytne výkonným umělcům výlučné právo povolit nebo zakázat:

               a)
                     záznam jejich výkonů;

               b)
                     přímé nebo nepřímé, dočasné nebo trvalé rozmnožování záznamů jejich výkonů vcelku nebo zčásti jakýmikoli prostředky a v jakékoli podobě;

               c)
                     šíření záznamů jejich výkonů veřejnosti prodejem nebo jinak;

               d)
                     zpřístupnění záznamů jejich výkonů veřejnosti po drátě nebo bezdrátově tak, aby k nim osoby z řad veřejnosti měly přístup z osobně vybraného místa a v osobně vybraném čase;

               e)
                     bezdrátové vysílání a sdělování jejich výkonů veřejnosti, s výjimkou případů, kdy výkon sám je již výkonem vysílaným nebo kdy se tak děje ze záznamu;

               f)
                     obchodní pronájem záznamů jejich výkonů veřejnosti.

               Článek IP.9: Výrobci zvukových záznamů

               Každá strana poskytne výrobcům zvukových záznamů výlučné právo povolit nebo zakázat:

               a)
                     přímé nebo nepřímé, dočasné nebo trvalé rozmnožování jejich zvukových záznamů vcelku nebo zčásti jakýmikoli prostředky a v jakékoli podobě;

               b)
                     šíření jejich zvukových záznamů včetně jejich kopií veřejnosti prodejem nebo jinak;

               c)
                     zpřístupnění jejich zvukových záznamů veřejnosti po drátě nebo bezdrátově tak, aby k nim osoby z řad veřejnosti měly přístup z osobně vybraného místa a v osobně vybraném čase;

               d)
                     obchodní pronájem jejich zvukových záznamů veřejnosti.

               Článek IP.10: Vysílací organizace

               Každá strana poskytne vysílacím organizacím výlučné právo povolit nebo zakázat:

               a)
                     záznam jejich vysílání, ať už jde o vysílání po drátě, nebo o bezdrátové vysílání, včetně kabelového nebo satelitního vysílání;

               b)
                     přímé nebo nepřímé, dočasné nebo trvalé rozmnožování záznamů jejich vysílání vcelku nebo zčásti jakýmikoli prostředky a v jakékoli podobě, ať už jde o vysílání po drátě, nebo o bezdrátové vysílání, včetně kabelového nebo satelitního vysílání;

               c)
                     zpřístupnění záznamů jejich vysílání, ať už jde o vysílání po drátě, nebo o bezdrátové vysílání, včetně kabelového nebo satelitního vysílání, veřejnosti po drátě nebo bezdrátově tak, aby k nim osoby z řad veřejnosti měly přístup z osobně vybraného místa a v osobně vybraném čase;

               d)
                     šíření záznamů jejich vysílání, ať už jde o vysílání po drátě, nebo o bezdrátové vysílání, včetně kabelového nebo satelitního vysílání, včetně jejich kopií veřejnosti prodejem nebo jinak;

               e)
                     opakované vysílání jejich vysílání bezdrátově, jakož i sdělování jejich vysílání veřejnosti, pokud je takové sdělování prováděno na místech přístupných veřejnosti po zaplacení vstupného.

               Článek IP.11: Vysílání zvukových záznamů vydaných k obchodním účelům a jejich sdělování veřejnosti

               1.Každá strana stanoví právo, kterým se zajistí, aby uživatel zaplatil jedinou spravedlivou odměnu výkonným umělcům a výrobcům zvukových záznamů, pokud je užito zvukového záznamu vydaného k obchodním účelům nebo rozmnoženiny takového zvukového záznamu k vysílání nebo jakémukoli sdělování veřejnosti.

               2.Každá strana zajistí, aby jediná spravedlivá odměna byla rozdělena mezi příslušné výkonné umělce a výrobce zvukových záznamů. Pro případy, kdy neexistuje dohoda mezi výkonnými umělci a výrobci zvukových záznamů, může každá strana ve svých právních předpisech stanovit pravidla, podle nichž se výkonní umělci a výrobci zvukových záznamů o jedinou spravedlivou odměnu dělí.

               3.Každá strana může výkonným umělcům a výrobcům zvukových záznamů udělit rozsáhlejší práva, pokud jde o vysílání zvukových záznamů vydaných k obchodním účelům a jejich sdělování veřejnosti.

               Článek IP.12: Doba ochrany

               1.Práva autora díla trvají po dobu autorova života a 70 let po smrti autora bez ohledu na den, kdy bylo dílo oprávněně zpřístupněno veřejnosti.

               2.Pro účely provádění odstavce 1 může každá strana stanovit konkrétní pravidla pro výpočet doby ochrany hudebních skladeb s textem, děl spoluautorů a kinematografických nebo audiovizuálních děl. Každá strana může stanovit konkrétní pravidla pro výpočet doby ochrany anonymních či pseudonymních děl.

               3.Práva vysílacích organizací uplynou za 50 let ode dne prvního vysílání, ať už jde o vysílání po drátě, nebo bezdrátové vysílání, včetně kabelového nebo satelitního vysílání.

               4.Práva výkonných umělců k jejich výkonům jiným než na zvukových záznamech uplynou za 50 let ode dne záznamu výkonu, nebo pokud je záznam oprávněně vydán nebo oprávněně sdělen veřejnosti v průběhu této doby, za 50 let od prvního takového vydání nebo sdělení veřejnosti, podle toho, co nastalo dříve.

               5.Práva výkonných umělců k jejich výkonům zaznamenaným na zvukových záznamech uplynou za 50 let ode dne záznamu výkonu, nebo pokud je záznam oprávněně vydán nebo oprávněně sdělen veřejnosti v průběhu této doby, za 70 let od takové události, podle toho, co nastalo dříve.

               6.Práva výrobců zvukových záznamů uplynou za 50 let po pořízení záznamu, nebo pokud je záznam oprávněně vydán veřejnosti v průběhu této doby, za 70 let od takového vydání. Pokud zvukový záznam nebyl oprávněně vydán a byl oprávněně sdělen veřejnosti v průběhu této doby, trvá doba ochrany 70 let od takového sdělení. Každá strana může stanovit účinná opatření k zajištění toho, aby zisk vytvořený v průběhu 20 let ochrany po uplynutí 50 let byl spravedlivě rozdělen mezi výkonné umělce a výrobce zvukových záznamů.

               7.Doby stanovené v tomto článku se počítají od prvního ledna roku následujícího po roce, v němž došlo k události, od které běží.

               8.Každá strana může stanovit delší doby ochrany, než jaké jsou stanoveny v tomto článku.

               Článek IP.13: Právo na opětný prodej

               1.Každá strana stanoví ve prospěch autora originálu výtvarného díla či plastiky právo na opětný prodej, vymezené jako nezcizitelné právo, kterého se nelze do budoucna vzdát, na autorskou odměnu založenou na prodejní ceně získané z jakéhokoli opětného prodeje díla následujícího po prvním převodu díla autorem.

               2.Právo uvedené v odstavci 1 se vztahuje na veškerý opětný prodej, jehož se jako prodávající, kupující nebo zprostředkovatelé účastní profesionální zástupci trhu s uměleckými díly, například aukční síně, umělecké galerie a obecně všichni obchodníci s uměleckými díly.

               3.Každá strana může stanovit, že se právo uvedené v odstavci 1 nevztahuje na opětný prodej, pokud prodávající získal dílo přímo od autora méně než tři roky před daným opětným prodejem a pokud cena opětného prodeje nepřesahuje určitou minimální částku.

               4.Postup výběru odměn a jejich výši stanoví právní předpisy každé strany.

               Článek IP.14: Kolektivní správa práv

               1.Strany podporují spolupráci mezi svými organizacemi kolektivní správy za účelem podpory dostupnosti děl a jiných předmětů ochrany na svém území a převodu příjmů z výkonu práv za užití těchto děl nebo jiných předmětů ochrany mezi příslušnými organizacemi kolektivní správy.

               2.Strany podporují transparentnost organizací kolektivní správy, zejména pokud jde o příjmy z výkonu práv, které vybírají, srážky, které uplatňují na příjmy z výkonu práv, které vybírají, využívání vybraných příjmů z výkonu práv, politiku rozdělování a jejich repertoár.

               3.Strany se vynasnaží usnadnit ujednání mezi svými příslušnými organizacemi kolektivní správy o nediskriminačním zacházení s nositeli práv, jejichž práva tyto organizace spravují na základě smluv o zastupování.

               4.Strany spolupracují na podpoře organizací kolektivní správy, které jsou usazeny na jejich území a které na základě smlouvy o zastupování zastupují jinou organizaci kolektivní správy práv usazenou na území druhé strany, aby bylo zajištěno, že budou tyto organizace přesně, pravidelně a náležitě vyplácet zastupovaným organizacím kolektivní správy jim náležící částky a poskytovat jim informace o výši příjmů z výkonu práv vybraných jejich jménem a o veškerých srážkách těchto příjmů.

               Článek IP.15 Výjimky a omezení

               Každá strana vyhradí omezení nebo výjimky týkající se práv stanovených v článcích IP.7 [Autoři] až IP.11 [Vysílání zvukových záznamů vydaných k obchodním účelům a jejich sdělování veřejnosti] pro určité zvláštní případy, které nejsou v rozporu s běžným využíváním díla nebo jiného předmětu ochrany a nepoškozují nepřiměřeně oprávněné zájmy nositelů práva.

               Článek IP.16: Ochrana technologických prostředků

               1.Každá strana poskytuje odpovídající právní ochranu před obcházením jakýchkoliv účinných technologických prostředků, které dotyčná osoba provádí s vědomím, že takový cíl sleduje, nebo existují-li o této skutečnosti opodstatněné důkazy. Každá strana může stanovit zvláštní režim pro právní ochranu technologických prostředků používaných k ochraně počítačových programů.

               2.Každá strana poskytuje odpovídající právní ochranu před výrobou, dovozem, rozšiřováním, prodejem, pronájmem, reklamou na prodej nebo pronájem nebo před držbou zařízení, výrobků nebo součástek pro komerční účely nebo před poskytováním služeb, jestliže:

               a)
                     jsou nabízeny, inzerovány nebo uváděny na trh za účelem obcházení účinných technologických prostředků,

               b)
                     mají pouze omezený obchodně významný účel nebo užití jiné, než je obcházení účinných technologických prostředků, nebo

               c)
                     jsou primárně určeny, vyrobeny, upraveny nebo prováděny za účelem umožnit nebo usnadnit obcházení účinných technologických prostředků.

               3.Pro účely tohoto oddílu se „technologickými prostředky“ rozumí jakákoliv technologie, zařízení nebo součástka, které jsou při své obvyklé funkci určeny k tomu, aby ve vztahu k dílům nebo jiným předmětům ochrany zabraňovaly úkonům nebo omezovaly úkony, ke kterým nebylo uděleno svolení nositele jakýchkoliv autorských práv nebo práv s nimi souvisejících zahrnutých do tohoto oddílu. Technologické prostředky se považují za „účinné“, pokud je použití chráněného díla nebo jiného předmětu ochrany kontrolováno nositeli práv uplatněním kontroly přístupu nebo ochranného procesu (jako je šifrování, kódování či jiná úprava díla nebo jiného předmětu ochrany nebo mechanismus kontroly rozmnožování), který dosahuje cíle ochrany.

               4.Bez ohledu na právní ochranu stanovenou v odstavci 1 tohoto článku může každá strana podle potřeby přijmout vhodná opatření k zajištění toho, aby odpovídající právní ochrana před obcházením účinných technologických prostředků zajištěná v souladu s tímto článkem nebránila beneficientům výjimek nebo omezení stanovených v souladu s článkem IP.15 [Výjimky a omezení] využívat těchto výjimek nebo omezení.

               Článek IP.17: Povinnosti v souvislosti s informacemi o správě práv

               1.Každá strana poskytuje odpovídající právní ochranu před jakýmkoliv z níže uvedených úkonů prováděných kýmkoliv vědomě bez povolení:

               a)
                     odstraňováním nebo pozměňováním jakýchkoliv elektronických informací o správě práv;

               b)
                     rozšiřováním, dovozem za účelem rozšiřování, vysíláním, sdělováním nebo veřejným zpřístupňováním děl nebo jiných předmětů ochrany chráněných podle této oddílu, ze kterých byly bez svolení odstraněny nebo na nichž byly bez svolení pozměněny elektronické informace o správě práv;

               pokud daná osoba ví nebo má rozumné důvody se domnívat, že takovým jednáním způsobuje, umožňuje, usnadňuje nebo zatajuje porušování jakéhokoliv autorského práva nebo jakýchkoliv práv s ním souvisejících podle právních předpisů strany.

               2.Pro účely tohoto článku se „informacemi o správě práv“ rozumí jakékoli informace poskytnuté nositelem práv, které identifikují dílo nebo jiný předmět ochrany zmíněný v tomto článku, autora nebo jiného nositele práv, nebo informace o podmínkách použití díla nebo jiného předmětu ochrany a jakákoli čísla nebo kódy, které takovou informaci reprezentují.

               3.Odstavec 2 se použije, pokud jakákoli taková informace souvisí s kopií díla nebo jiného předmětu ochrany zmíněného v tomto článku nebo se objeví v souvislosti s veřejným sdělením tohoto díla nebo jiného předmětu ochrany.

               Oddíl 2: Ochranné známky

               Článek IP.18: Klasifikace ochranných známek

               Každá strana vede systém klasifikace ochranných známek, který je v souladu s Niceskou dohodou o mezinárodním třídění výrobků a služeb pro účely zápisu známek ze dne 15. června 1957 v pozměněném a revidovaném znění.

               Článek IP.19: Označení, která mohou tvořit ochrannou známku

               Ochrannou známku mohou tvořit jakákoli označení, zejména slova, včetně osobních jmen, nebo kresby, písmena, číslice, barvy, tvar výrobku nebo obal výrobku či zvuky, pokud toto označení:

               a)
                     umožňuje rozlišit výrobky nebo služby jednoho podniku a výrobky nebo služby jiných podniků a

               b)
                     může být vyjádřeno v rejstříku ochranných známek každé strany způsobem, který umožňuje příslušným orgánům a veřejnosti jasně a přesně určit předmět ochrany, která je poskytována vlastníkovi ochranné známky.

               Článek IP.20: Práva z ochranné známky

               1.Každá strana stanoví, že zápis ochranné známky zakládá jejímu vlastníkovi výlučná práva. Vlastník je oprávněn zakázat všem třetím osobám užívat bez jeho souhlasu v obchodním styku:

               a)
                     jakékoli označení totožné se zapsanou ochrannou známkou pro výrobky nebo služby, které jsou totožné s těmi, pro něž je ochranná známka zapsána;

               b)
                     jakékoli označení, u něhož z důvodu jeho totožnosti nebo podobnosti se zapsanou ochrannou známkou a totožnosti či podobnosti výrobků nebo služeb označovaných danou ochrannou známkou a označením existuje pravděpodobnost záměny na straně veřejnosti, včetně pravděpodobnosti asociace daného označení s ochrannou známkou.

               2.Vlastník zapsané ochranné známky je oprávněn bránit všem třetím osobám v přepravě výrobků v rámci obchodního styku na území strany, kde je ochranná známka zapsána, aniž by tam byly propuštěny do volného oběhu, pokud takové výrobky, včetně obalů, pocházejí z jiných zemí nebo z druhé strany a jsou bez povolení označeny ochrannou známkou, která je totožná s ochrannou známkou zapsanou pro tyto výrobky, nebo kterou nelze v jejích podstatných rysech od této ochranné známky odlišit.

               3.Oprávnění vlastníka ochranné známky podle odstavce 2 zanikne, pokud v rámci řízení ohledně otázky, zda byla porušena práva ze zapsané ochranné známky, poskytne deklarant nebo držitel výrobků důkazy o tom, že vlastník zapsané ochranné známky není oprávněn zakázat uvádění daných výrobků na trh v zemi konečného určení.

               Článek IP.21: Postup zápisu

               1.Každá strana zajistí systém pro zápis ochranných známek, v jehož rámci se každé konečné rozhodnutí o zamítnutí zápisu (včetně částečného zamítnutí) přijaté příslušnou správou ochranných známek písemně sdělí příslušné osobě, přičemž toto rozhodnutí musí být řádně odůvodněno a může být proti němu podáno odvolání.

               2.Každá strana umožní třetím osobám podat námitky proti přihláškám ochranných známek nebo případně zápisům ochranných známek. Takové námitkové řízení musí být sporné.

               3.Každá strana zajistí veřejně přístupnou elektronickou databázi přihlášek ochranných známek a zapsaných ochranných známek.

               4.Každá strana vynaloží veškeré úsilí, aby zajistila systém pro elektronické přihlašování, zpracovávání, zápis a vedení ochranných známek.

               Článek IP.22: Všeobecně známé ochranné známky

               Za účelem zavedení ochrany všeobecně známých ochranných známek, jak je uvedeno v článku 6 bis Pařížské úmluvy a v čl. 16 odst. 2 a 3 Dohody TRIPS, uplatní každá strana společné doporučení týkající se ustanovení o ochraně všeobecně známých ochranných známek, přijaté shromážděním Pařížské unie na ochranu průmyslového vlastnictví a valným shromážděním WIPO v rámci 34. série zasedání shromáždění členských států WIPO ve dnech 20. až 29. září 1999.

               Článek IP.23: Výjimky z práv z ochranné známky

               1.Každá strana stanoví omezené výjimky z práv z ochranné známky, jako je správné užití popisných výrazů včetně zeměpisných označení, a může stanovit další omezené výjimky za předpokladu, že takové výjimky budou brát zřetel na oprávněné zájmy vlastníka ochranné známky a třetích osob.

               2.Ochranná známka neopravňuje vlastníka, aby zakázal třetí osobě užívat v obchodním styku:

               a)
                     jméno či adresu třetí osoby, jedná-li se o fyzickou osobu;

               b)
                     označení nebo údaje týkající se druhu, jakosti, množství, zamýšleného účelu, hodnoty, zeměpisného původu, doby výroby zboží nebo poskytnutí služby anebo jiných jejich vlastností nebo

               c)
                     ochrannou známku za účelem označení výrobků nebo služeb jako výrobků nebo služeb vlastníka této ochranné známky nebo odkazu na ně jako na výrobky nebo služby daného vlastníka, zejména v případech, kdy je užití této ochranné známky nezbytné k uvedení zamýšleného účelu výrobku nebo služby, zejména u příslušenství nebo náhradních dílů,

               pokud je tato třetí osoba užívá v souladu s poctivými obchodními zvyklostmi nebo zvyklostmi v daném odvětví.

               3.Ochranná známka neopravňuje vlastníka, aby zakázal třetí osobě užívat v obchodním styku starší právo, které má jen místní působnost, je-li toto právo uznáno právem dotčené strany a je užíváno v rámci daného území.

               Článek IP.24: Důvody zrušení

               1.Každá strana stanoví, že ochranná známka může být zrušena, jestliže na příslušném území strany nebyla po nepřetržitou dobu pěti let vlastníkem nebo se souhlasem vlastníka pro výrobky či služby, pro které byla zapsána, řádně užívána, a pokud pro neužívání neexistují řádné důvody.

               2.Každá strana také stanoví, že ochranná známka může být zrušena, jestliže po dobu pěti let ode dne dokončení postupu zápisu nebyla na příslušném území vlastníkem nebo se souhlasem vlastníka pro výrobky či služby, pro které byla zapsána, řádně užívána, a pokud pro neužívání neexistují řádné důvody.

               3.Nikdo však nemůže žádat, aby byl vlastník ochranné známky zbaven svých práv, jestliže v době mezi uplynutím pětiletého období a podáním návrhu na zrušení bylo započato s řádným užíváním ochranné známky nebo bylo její řádné užívání obnoveno. K započetí užívání nebo k jeho obnově, k nimž došlo během období tří měsíců před podáním návrhu na zrušení, přičemž tato lhůta začíná běžet nejdříve po uplynutí období pěti let nepřetržitého neužívání, se však nepřihlíží, pokud byly přípravy k započetí nebo obnově užívání podniknuty až poté, co se vlastník dozvěděl, že může být podán návrh na zrušení.

               4.Ochranná známka může být rovněž zrušena, jestliže po dni, ke kterému byla zapsána:

               a)
                     se ochranná známka stala v důsledku jednání nebo nečinnosti svého vlastníka označením, které je pro výrobek nebo službu, pro které je zapsána, v obchodě obvyklé;

               b)
                     by ochranná známka v důsledku užívání vlastníkem nebo s jeho souhlasem pro výrobky nebo služby, pro které je zapsána, mohla uvádět veřejnost v omyl, zejména co do povahy, jakosti nebo zeměpisného původu daných výrobků nebo služeb.

               Článek IP.25: Právo zakázat přípravné kroky ve vztahu k používání obalů nebo jiných prostředků

               Existuje-li riziko, že pro výrobky nebo služby by mohly být použity obaly, štítky, etikety, bezpečnostní prvky či zařízení nebo prvky či zařízení dokládající pravost nebo jakékoli jiné prostředky, na nichž je známka umístěna, a toto použití by představovalo porušení práv vlastníka ochranné známky, má vlastník dané ochranné známky právo zakázat v obchodním styku:

               a)
                     umisťovat označení totožné s ochrannou známkou, nebo označení jí podobné na obaly, štítky, etikety, bezpečnostní prvky či zařízení nebo prvky či zařízení dokládající pravost nebo jakékoli jiné prostředky, na nichž může být známka umístěna; nebo

               b)
                     nabízet na trhu či uvádět na trh, nebo skladovat pro tyto účely, nebo dovážet či vyvážet obaly, štítky, etikety, bezpečnostní prvky nebo zařízení nebo prvky či zařízení dokládající pravost nebo jakékoli jiné prostředky, na nichž je známka umístěna.

               Článek IP.26: Přihlášky ve zlé víře

               Ochranná známka může být prohlášena za neplatnou, pokud přihlašovatel podal přihlášku ochranné známky ve zlé víře. Každá strana může stanovit, že taková ochranná známka se nezapíše.

               Oddíl 3: (Průmyslové) vzory

               Článek IP.27: Ochrana zapsaných (průmyslových) vzorů

               1.Každá strana zajistí ochranu nezávisle vytvořených (průmyslových) vzorů, které jsou nové a původní. Tato ochrana je zajišťována zápisem a majitelům uděluje výlučná práva v souladu s tímto oddílem.

               Pro účely tohoto článku platí, že strana může uvážit, že (průmyslový) vzor, který má individuální povahu, je původní.

               2.Majitel zapsaného (průmyslového) vzoru má právo zabránit třetím osobám, které nemají jeho souhlas, alespoň v tom, aby vyráběly, nabízely k prodeji, prodávaly, dovážely, vyvážely či skladovaly výrobek nesoucí a ztělesňující chráněný (průmyslový) vzor nebo používaly výrobky nesoucí nebo ztělesňující chráněný (průmyslový) vzor, pokud k takovým úkonům dochází pro obchodní účely.

               3.(Průmyslový) vzor použitý u některého výrobku nebo začleněný v některém výrobku, který je součástí složeného výrobku, je uznán za nový a původní pouze:

               a)
                     pokud součást začleněná do složeného výrobku zůstává při obvyklém použití složeného výrobku viditelná a

               b)
                     pokud tyto viditelné znaky součásti samy splňují předpoklady novosti a původnosti.

               4.Pro účely odst. 3 písm. a) se „obvyklým použitím“ rozumí použití konečným uživatelem s výjimkou údržby, servisu nebo opravy.

               Článek IP.28: Doba trvání ochrany

               Doba trvání ochrany zapsaných (průmyslových) vzorů, včetně obnovení zapsaných (průmyslových) vzorů, činí celkem 25 let ode dne podání přihlášky
                  36
               .

               Článek IP.29: Ochrana nezapsaných (průmyslových) vzorů

               1.Každá strana udělí majitelům nezapsaného (průmyslového) vzoru právo zabránit užívání nezapsaného (průmyslového) vzoru třetí osobou, která nemá souhlas majitele, pouze pokud napadené užívání vyplývá z kopírování nezapsaného (průmyslového) vzoru na jejich území
                  37
               . Takové užívání zahrnuje přinejmenším nabízení k prodeji, uvádění na trh, dovoz nebo vývoz výrobku.

               2.Doba trvání ochrany u nezapsaných (průmyslových) vzorů činí nejméně tři roky ode dne, kdy byl vzor poprvé zpřístupněn veřejnosti na území příslušné strany.

               Článek IP.30: Výjimky

               1.Každá strana může stanovit omezené výjimky z ochrany (průmyslových) vzorů, včetně nezapsaných (průmyslových) vzorů), za předpokladu, že takové výjimky nejsou nepřiměřeně v rozporu s obvyklým využíváním (průmyslových) vzorů a nepoškozují nepřiměřeně oprávněné zájmy majitele (průmyslového) vzoru, s přihlédnutím k oprávněným zájmům třetích osob.

               2.Ochrana se nevztahuje na (průmyslové) vzory podmíněné pouze technickými nebo funkčními hledisky. Právo k (průmyslovému) vzoru se nevztahuje na vzhledové znaky výrobku, které musí být nezbytně napodobeny v jejich přesném tvaru a rozměrech, aby výrobek, ve kterém je (průmyslový) vzor začleněn nebo u kterého byl použit, mohl být mechanicky připojen k jinému výrobku nebo do něj vestavěn či jím obestavěn tak, aby oba výrobky plnily svou funkci.

               3.Odchylně od odstavce 2 se v souladu s podmínkami stanovenými v čl. IP.27 [Ochrana zapsaných (průmyslových) vzorů] odst. 1 vztahuje právo k (průmyslovému) vzoru na (průmyslový) vzor umožňující sestavení nebo propojení několika vzájemně zaměnitelných výrobků v rámci jednoho stavebnicového systému.

               Článek IP.31: Vztah k autorskému právu

               Každá strana zajistí, aby (průmyslové) vzory, i nezapsané, měly nárok na ochranu také podle autorského práva dané strany, a to ode dne, kdy byl (průmyslový) vzor vytvořen nebo stanoven v jakékoliv podobě. Míru, ve které, a podmínky, za jakých je tato ochrana poskytnuta, včetně úrovně požadované původnosti, stanoví každá strana.

               Oddíl 4: Patenty

               Článek IP.32: Patenty a veřejné zdraví

               1.Strany uznávají význam prohlášení o Dohodě TRIPS a veřejném zdraví přijatého dne 14. listopadu 2001 na ministerské konferenci WTO v Dohá (dále jen „prohlášení z Dohá“). Při výkladu a provádění práv a povinností podle tohoto oddílu zajistí každá strana soulad s prohlášením z Dohá.

               2.Každá strana provádí článek 31a Dohody TRIPS, jakož i přílohu Dohody TRIPS a dodatek k příloze Dohody TRIPS.

               Článek IP.33: Prodloužení doby ochrany vyplývající z patentů na léčivé přípravky a přípravky na ochranu rostlin

               1.Strany uznávají, že léčivé přípravky a přípravky na ochranu rostlin
                  38
                chráněné na jejich příslušných územích patentem mohou před uvedením na jejich příslušné trhy podléhat postupu správní registrace nebo povolení. Strany uznávají, že období, jež uplyne mezi podáním patentové přihlášky a první registrací nebo povolením pro uvedení na trh, jak je za tímto účelem definováno v příslušných právních předpisech, může zkrátit dobu účinné patentové ochrany.

               2.Každá strana zajistí v souladu se svými právními předpisy další ochranu přípravku, který je chráněn patentem a podléhal správní registraci uvedené v odstavci 1, aby bylo majiteli patentu kompenzováno zkrácení účinné patentové ochrany. Podmínky poskytnutí takové další ochrany, včetně délky jejího trvání, se stanoví v souladu s právními předpisy stran.

               3.Pro účely této hlavy se „léčivým přípravkem“ rozumí:

               a)
                     jakákoliv látka nebo kombinace látek představená s tím, že má léčebné nebo preventivní vlastnosti v případě onemocnění lidí nebo zvířat, nebo

               b)
                     jakákoliv látka nebo kombinace látek, kterou lze použít u lidí nebo zvířat nebo podat lidem nebo zvířatům buď k obnově, úpravě či ovlivnění fyziologických funkcí prostřednictvím farmakologického, imunologického nebo metabolického účinku, nebo za účelem stanovení lékařské diagnózy.

               Oddíl 5: Ochrana nezveřejněných informací

               Článek IP.34: Ochrana obchodních tajemství

               1.Každá strana zajistí odpovídající občanskoprávní soudní řízení a prostředky nápravy, které každému vlastníku obchodního tajemství umožní zabránit získání, využití nebo zpřístupnění obchodního tajemství způsobem, který je v rozporu se zásadami poctivého obchodního styku, a dosáhnout náhrady škody vzniklé takovýmto jednáním.

               2.Pro účely tohoto oddílu se rozumí:

               a)
                     „obchodním tajemstvím“ informace, které splňují všechny tyto požadavky:

               i)
                     jsou tajné v tom smyslu, že nejsou jako celek nebo v přesném uspořádání a souhrnu jejich částí obecně známy nebo běžně dostupné osobám v kruzích, které se dotčeným druhem informací běžně zabývají;

               ii)
                     tím, že jsou tajné, mají komerční hodnotu; a

               iii)
                     osoba, která jimi oprávněně disponuje, podnikla za daných okolností odpovídající kroky, aby je udržela v tajnosti;

               b)
                     „vlastníkem obchodního tajemství“ fyzická nebo právnická osoba, která oprávněně disponuje obchodním tajemstvím.

               3.Pro účely tohoto oddílu se přinejmenším tyto formy jednání považují za jednání v rozporu se zásadami poctivého obchodního styku:

               a)
                     získání obchodního tajemství bez souhlasu jeho vlastníka, pokud k němu dojde neoprávněným přístupem k dokumentům, předmětům, materiálům, látkám nebo elektronickým souborům, které jsou oprávněně v držení vlastníka obchodního tajemství a které obsahují obchodní tajemství nebo z nichž lze obchodní tajemství odvodit, či jejich přisvojením nebo zkopírováním;

               b)
                     využití nebo zpřístupnění obchodního tajemství, pokud se ho dopustí bez souhlasu jeho vlastníka osoba, u níž bylo shledáno, že splňuje některou z těchto podmínek:

               i)
                     získala obchodní tajemství způsobem uvedeným v písmeni a);

               ii)
                     jedná v rozporu s dohodou o zachování mlčenlivosti či jakoukoli jinou povinností nezpřístupnit obchodní tajemství, nebo

               iii)
                     jedná v rozporu se smluvní či jakoukoli jinou povinností týkající se omezení využití obchodního tajemství;

               c)
                     získání, využití nebo zpřístupnění obchodního tajemství, pokud se ho dopustí osoba, která v době získání, využití nebo zpřístupnění tajemství věděla nebo měla za daných okolností vědět, že obchodní tajemství bylo přímo či nepřímo získáno od jiné osoby, která jej využívala nebo zpřístupnila neoprávněně ve smyslu písmene b).

               4.Žádné ustanovení tohoto oddílu nelze vykládat jako povinnost kterékoli strany považovat některou z těchto forem jednání za jednání v rozporu se zásadami poctivého obchodního styku:

               a)
                     nezávislý objev nebo vytvoření;

               b)
                     reverzní inženýrství výrobku, který byl zpřístupněn veřejnosti nebo který je oprávněně v držení osoby, která informace získala, pokud tato osoba, která informace získala, nemá žádnou právně závaznou povinnost omezit získávání daného obchodního tajemství;

               c)
                     získání, využití nebo zpřístupnění obchodního tajemství požadované nebo povolené právními předpisy každé strany;

               d)
                     výkon práva zaměstnanců nebo zástupců zaměstnanců na informování a na projednávání v souladu s právními předpisy dané strany.

               5.Žádným ustanovením tohoto oddílu není dotčen výkon svobody projevu a informací, včetně svobody a plurality sdělovacích prostředků, jak jsou chráněny v každé ze stran, ani jím není omezena mobilita zaměstnanců nebo dotčena autonomie sociálních partnerů a jejich právo uzavírat kolektivní smlouvy v souladu s právními předpisy stran.

               Článek IP.35: Ochrana údajů předložených za účelem získání registrace léčivého přípravku

               1.Každá strana chrání důvěrné obchodní informace předložené za účelem získání registrace léčivých přípravků (dále jen „registrace“) před zpřístupněním třetím stranám, ledaže jsou podniknuty kroky k zajištění ochrany daných údajů proti nepoctivému komerčnímu použití nebo kromě případů, kdy je zpřístupnění nutné z důvodu převažujícího veřejného zájmu.

               2.Každá strana zajistí, aby po omezenou dobu, kterou stanoví její domácí právní předpisy, a v souladu s případnými podmínkami stanovenými v jejích domácích právních předpisech orgán odpovědný za udělení registrace nepřijal bez výslovného souhlasu držitele prvního rozhodnutí o registraci žádnou následnou žádost o registraci, která se bude opírat o výsledky předklinických zkoušek nebo klinických hodnocení předložené v žádosti, která byla orgánu podána pro první registraci, nestanoví-li mezinárodní dohody, jejichž jsou obě strany stranami, jinak.

               3.Každá strana rovněž zajistí, že po omezenou dobu, kterou stanoví její domácí právní předpisy, a v souladu s případnými podmínkami stanovenými v jejích domácích právních předpisech nebude léčivý přípravek, který byl následně registrován daným orgánem na základě výsledků předklinických zkoušek a klinických hodnocení uvedených v odstavci 2, uveden na trh bez výslovného souhlasu držitele prvního rozhodnutí o registraci, nestanoví-li mezinárodní dohody, jejichž jsou obě strany stranami, jinak.

               4.Tímto článkem nejsou dotčena další období ochrany, která může každá strana stanovit ve svých právních předpisech.

               Článek IP.36: Ochrana údajů předložených za účelem získání povolení přípravků na ochranu rostlin nebo biocidních přípravků

               1.Každá strana uzná dočasné právo majitele protokolu o zkoušce či studii, který se týká bezpečnosti a účinnosti účinné látky, přípravku na ochranu rostlin nebo biocidního přípravku a který byl prvně předložen za účelem získání povolení. Během daného období nesmí být protokol o zkoušce či studii použit ve prospěch žádné jiné osoby, jež chce získat povolení účinné látky, přípravku na ochranu rostlin nebo biocidního přípravku, ledaže je prokázán výslovný souhlas prvního majitele. Pro účely tohoto článku se toto právo označuje za ochranu údajů.

               2.Protokol o zkoušce či studii předložený za účelem povolení účinné látky nebo přípravku na ochranu rostlin by měl splňovat tyto podmínky:

               a)
                     měl by být nezbytný pro povolení či změnu povolení s cílem umožnit použití na jiné plodině a

               b)
                     měl by být ověřen jako splňující zásady správné laboratorní praxe nebo správné pokusnické praxe.

               3.Doba ochrany údajů činí nejméně deset let od udělení prvního povolení příslušným orgánem na území strany.

               4.Každá strana zajistí, aby veřejné subjekty odpovědné za udělení povolení nepoužily informace uvedené v odstavcích 1 a 2 ve prospěch následného žadatele o jakékoli další povolení, a to bez ohledu na to, zda byly, či nebyly zpřístupněny veřejnosti.

               5.Každá strana stanoví pravidla zamezující opakování zkoušek na obratlovcích.

               Oddíl 6: Odrůdy rostlin

               Článek IP.37: Ochrana odrůdových práv

               Každá strana chrání odrůdová práva v souladu s Mezinárodní úmluvou na ochranu nových odrůd rostlin (UPOV) naposledy pozměněnou v Ženevě dne 19. března 1991. Strany spolupracují na podpoře a prosazování těchto práv.

               Kapitola 3: Prosazování práv duševního vlastnictví

               Oddíl 1: Obecná ustanovení

               Článek IP.38: Obecné povinnosti

               1.Každá strana ve svých právních předpisech stanoví opatření, řízení a nápravná opatření potřebná k zajištění dodržování práv duševního vlastnictví.

               Pro účely oddílů 1, 2 a 4 této kapitoly nezahrnuje pojem „práva duševního vlastnictví“ práva, na která se vztahuje oddíl 5 kapitoly 2 [Ochrana nezveřejněných informací].

               2.Opatření, řízení a nápravná opatření uvedená v odstavci 1:

               a)
                     musí být spravedlivá a nestranná;

               b)
                     nesmí být nadměrně složitá nebo nákladná, nesmí obsahovat nerozumné lhůty ani nesmí mít za následek bezdůvodná zdržení;

               c)
                     musí být účinná, přiměřená a odrazující;

               d)
                     musí být používána způsobem, který zabraňuje vzniku překážek právně dovoleného obchodu a poskytuje záruky proti jejich zneužití.

               Článek IP.39: Osoby oprávněné žádat o použití opatření, řízení a nápravných opatření

               Každá strana uznává jako osoby oprávněné žádat o použití opatření, řízení a nápravných opatření uvedených v oddílech 2 a 4 této kapitoly:

               a)
                     nositele práv duševního vlastnictví v souladu s právem některé ze stran;

               b)
                     všechny ostatní osoby oprávněné užívat tato práva, zejména držitele licence, v rozsahu povoleném právem jedné ze stran a v souladu s tímto právem a

               c)
                     federace a sdružení
                  39
                v rozsahu povoleném právem jedné ze stran a v souladu s tímto právem.

               Oddíl 2: Občanskoprávní a správní prosazování

               Článek IP.40: Opatření k zajištění důkazů

               1.Každá strana zajistí, aby příslušné soudní orgány mohly i před zahájením řízení ve věci samé, na žádost strany, která předložila přiměřeně dostupné důkazy podporující její tvrzení, že bylo porušeno její právo duševního vlastnictví nebo že toto porušení hrozí, nařídit okamžitá a účinná předběžná opatření k zajištění významných důkazů údajného porušování, s výhradou vhodných záruk a ochrany důvěrných informací.

               2.Tato opatření mohou zahrnovat podrobný popis, včetně odebrání vzorků nebo bez něj, či fyzické zabavení zboží údajně porušujícího právo, a ve vhodných případech i materiálů a nástrojů použitých k výrobě a/nebo distribuci tohoto zboží a dokumentů vztahujících se k tomuto zboží.

               Článek IP.41: Důkazy

               1.Každá strana přijme opatření, která jsou nezbytná k tomu, aby příslušné soudní orgány mohly na žádost strany, která poskytla přiměřeně dostupné důkazy dostatečné na podporu jejích tvrzení a při prokazování těchto tvrzení uvedla i důkazy, které jsou pod kontrolou protistrany, nařídit protistraně předložení takových důkazů, s výhradou ochrany důvěrných informací.

               2.Každá strana také přijme opatření, která jsou nezbytná k tomu, aby za stejných podmínek jako v odstavci 1 mohly příslušné soudní orgány, bude-li to zapotřebí, v případě porušení práva duševního vlastnictví v obchodním měřítku, nařídit předložení bankovních, finančních nebo obchodních dokumentů, které jsou v držení protistrany, s výhradou ochrany důvěrných informací.

               Článek IP.42: Právo na informace

               1.Každá strana zajistí, aby v souvislosti s občanskoprávním řízením o porušení práva duševního vlastnictví a na základě odůvodněné a přiměřené žádosti navrhovatele mohly příslušné soudní orgány nařídit, že porušitel práva nebo každá jiná osoba musí poskytnout informace o původu a distribučních sítích zboží či služeb, kterými je porušováno právo duševního vlastnictví.

               2.Pro účely odstavce 1 se „každou jinou osobou“ rozumí osoba, která:

               a)
                     prokazatelně v obchodním měřítku držela zboží porušující právo;

               b)
                     prokazatelně v obchodním měřítku užívala služby porušující právo;

               c)
                     prokazatelně v obchodním měřítku poskytovala služby používané při činnostech porušujících právo; nebo

               d)
                     byla označena osobou uvedenou v písmenech a), b) nebo c) jako účastník na výrobě, zpracování nebo distribuci zboží či poskytování služeb.

               3.Informace uvedené v odstavci 1 případně obsahují:

               a)
                     jména a adresy výrobců, zpracovatelů, distributorů, dodavatelů a jiných předchozích držitelů zboží nebo služeb, stejně jako velkoobchodníků a maloobchodníků, kterým byly určeny;

               b)
                     údaje o vyrobeném, zpracovaném, dodaném, přijatém nebo objednaném množství a o ceně za dané zboží či služby.

               4.Odstavce 1 a 2 se použijí, aniž jsou dotčeny jiné právní předpisy některé ze stran, které:

               a)
                     přiznávají nositeli práv práva na získání úplnějších informací;

               b)
                     upravují použití informací poskytnutých na základě tohoto článku v občanskoprávním řízení;

               c)
                     upravují odpovědnost za zneužití práva na informace;

               d)
                     poskytují možnost odepřít poskytnutí informací, které by nutily osobu uvedenou v odstavci 1 přiznat svou účast nebo účast svého blízkého příbuzného na porušení práva duševního vlastnictví;

               e)
                     upravují ochranu důvěrnosti informačních zdrojů nebo zpracování osobních údajů.

               Článek IP.43: Předběžná a zajišťovací opatření

               1.Každá strana zajistí, aby její soudní orgány na žádost navrhovatele mohly vydat vůči údajnému porušovateli práv prozatímní soudní zákaz s cílem zamezit hrozící porušení práva duševního vlastnictví, nebo prozatímně zakázat, případně pod hrozbou opakovaného uložení pokuty, pokud to právo dané strany umožňuje, pokračování v údajném porušování tohoto práva, nebo podmínit takové pokračování složením záruky k zajištění odškodnění nositele práva. prozatímní soudní zákaz lze za stejných podmínek vydat i vůči zprostředkovateli, jehož služeb využívá třetí osoba k porušování práva duševního vlastnictví.

               2.Každá strana zajistí, aby její soudní orgány na žádost navrhovatele mohly nařídit zabavení nebo vydání zboží, u kterého je podezření, že jsou jím porušována práva duševního vlastnictví, aby se zabránilo jeho vstupu do obchodních kanálů nebo oběhu v nich.

               3.V případě údajného porušení, ke kterému došlo v obchodním měřítku, každá strana zajistí, aby soudní orgány mohly tehdy, když navrhovatel prokáže okolnosti, jež by mohly ohrozit náhradu škody, nařídit předběžné zabavení movitého a nemovitého majetku údajného porušovatele práv, včetně zmrazení jeho bankovních účtů a jiného majetku. K tomuto účelu mohou příslušné orgány nařídit předání bankovních, finančních nebo obchodních dokladů, nebo přiměřený přístup k souvisejícím informacím.

               4.Každá strana zajistí, že její soudní orgány budou ve vztahu k opatřením uvedeným v odstavcích 1, 2 a 3 oprávněny požadovat, aby navrhovatel poskytl přiměřeně dostupné důkazy, které je s dostatečnou jistotou přesvědčí, že je navrhovatel nositelem práv a že navrhovatelovo právo je porušováno nebo že takové porušení hrozí.

               Článek IP.44: Nápravná opatření

               1.Každá strana zajistí, aby její soudní orgány mohly na žádost navrhovatele, a aniž je dotčena náhrada škody, která vznikla nositeli práv porušením práv, a bez odškodnění jakéhokoli druhu nařídit zničení zboží, u něhož zjistily, že je jím porušováno právo duševního vlastnictví, nebo alespoň konečné odstranění tohoto zboží z obchodních kanálů. V příslušných případech mohou soudní orgány za stejných podmínek rovněž nařídit zničení hlavních materiálů a nástrojů používaných při vytváření nebo výrobě tohoto zboží.

               2.Soudní orgány každé strany mají pravomoc nařídit, aby tato opatření byla provedena na náklady porušovatele práv, ledaže tomu odporují zvláštní důvody.

               Článek IP.45: Soudní zákazy

               Každá strana zajistí, aby v případě vydání soudního rozhodnutí zjišťujícího porušení práva duševního vlastnictví mohly soudní orgány vydat vůči porušovateli práva soudní zákaz dalšího porušování. Každá strana rovněž zajistí, aby soudní orgány mohly vydat soudní zákaz i vůči zprostředkovatelům, jejichž služeb využívá třetí osoba k porušování práva duševního vlastnictví.

               Článek IP.46: Alternativní opatření

               Každá strana může stanovit, že ve vhodných případech a na žádost osoby, na niž se vztahují opatření uvedená v článku IP.44 [Nápravná opatření] nebo v článku IP.45 [Soudní zákazy], mohou soudní orgány nařídit zaplacení peněžního vyrovnání poškozenému namísto použití opatření podle těchto dvou článků, pokud tato osoba nejednala úmyslně ani z nedbalosti, výkon dotyčných opatření by jí způsobil nepřiměřenou újmu a pokud se peněžní vyrovnání poškozenému jeví přiměřeně dostatečným.

               Článek IP.47: Náhrada škody

               1.Každá strana zajistí, aby její soudní orgány na žádost poškozeného nařídily porušovateli práv vykonávajícímu činnost, o níž věděl nebo rozumně vědět měl, že porušuje práva, zaplatit nositeli práv náhradu škody odpovídající skutečné újmě, kterou v důsledku porušení práva utrpěl.

               2.Každá strana zajistí, že její soudní orgány při stanovení náhrady škody:

               a)
                     přihlédnou ke všem vhodným aspektům, jako jsou nežádoucí hospodářské důsledky, včetně ztráty zisku, kterou poškozený utrpěl, k neoprávněným ziskům porušovatele práv a případně i k jiným než hospodářským hlediskům, jako je morální újma způsobená nositeli práv porušovatelem, nebo

               b)
                     jako alternativu k písmenu a) mohou ve vhodných případech stanovit náhradu škody jako paušální částku na základě takových hledisek, jako je alespoň výše licenčních poplatků nebo poplatků, které by musely být zaplaceny, kdyby porušovatel práv požádal o udělení oprávnění k užívání příslušných práv duševního vlastnictví.

               3.Jestliže porušovatel při výkonu činností nevěděl ani rozumně nemohl vědět, že dochází k porušení práv, může každá strana stanovit, že soudní orgány mohou nařídit náhradu zisků nebo škod, které mohou být předem stanoveny.

               Článek IP.48: Náklady řízení

               Každá strana zajistí, aby rozumné a přiměřené náklady řízení a další náklady strany úspěšné ve sporu byly zpravidla uhrazeny stranou, která ve sporu neuspěla, jestliže tomu nebrání spravedlnost.

               Článek IP.49: Zveřejňování soudních rozhodnutí

               Každá strana zajistí, aby v případě soudního řízení zahájeného pro porušení práva duševního vlastnictví byly soudní orgány oprávněny nařídit na žádost navrhovatele a na náklady porušovatele práv vhodná opatření k rozšíření informace týkající se rozhodnutí, včetně zveřejnění celého rozhodnutí nebo jeho části.

               Článek IP.50: Domněnka autorství nebo vlastnictví autorských práv

               Pro účely použití opatření, řízení a nápravných opatření podle kapitoly 3 [Prosazování práv duševního vlastnictví]:

               a)
                     stačí k tomu, aby byl autor literárního nebo uměleckého díla, není-li prokázán opak, za takového považován, a v důsledku toho oprávněn zahájit řízení o porušení práv, je-li jméno autora uvedeno na díle obvyklým způsobem; a

               b)
                     se písmeno a) použije obdobně i na nositele práv souvisejících s autorským právem, pokud jde o jejich předmět ochrany.

               Článek IP.51: Správní postupy

               V rozsahu, v jakém lze nařídit jakékoli občanskoprávní nápravné opatření jako výsledek správního řízení ve věci, budou tato řízení odpovídat zásadám, jež se ve své podstatě rovnají zásadám uvedeným v tomto oddíle.

               Oddíl 3: Občanskoprávní soudní řízení a prostředky nápravy v případě obchodních tajemství

               Článek IP.52: Občanskoprávní soudní řízení a prostředky nápravy v případě obchodních tajemství

               1.Každá strana zajistí, aby jakákoli osoba, jež se účastní občanskoprávního soudního řízení uvedeného v čl. IP.34 [Ochrana obchodních tajemství] odst. 1 nebo má přístup k dokumentům, které jsou součástí tohoto řízení, nesměla využít nebo zpřístupnit jakékoli obchodní tajemství či údajné obchodní tajemství, jež bylo příslušnými justičními orgány na základě řádně odůvodněné žádosti podané zúčastněnou stranou označeno jako důvěrné a o němž se dověděla v důsledku této účasti nebo tohoto přístupu.

               2.Každá strana zajistí, aby povinnost uvedená v odstavci 1 nadále platila i po skončení občanskoprávního soudního řízení, a to po přiměřenou dobu.

               3.V občanskoprávních soudních řízeních uvedených v čl. IP.34 [Ochrana obchodních tajemství] odst. 1 každá strana zajistí, aby její soudní orgány měly pravomoc alespoň:

               a)
                     nařídit předběžná opatření v souladu s příslušnými právními předpisy, aby bylo ukončeno a zakázáno využívání nebo zpřístupňování obchodního tajemství způsobem, který je v rozporu se zásadami poctivého obchodního styku;

               b)
                     nařídit opatření v souladu s příslušnými právními předpisy, kterými nařídí ukončení, případně zákaz využívání nebo zpřístupňování obchodního tajemství způsobem, který je v rozporu se zásadami poctivého obchodního styku;

               c)
                     nařídit v souladu s příslušnými právními předpisy osobě, která získala, využila nebo zpřístupnila obchodní tajemství způsobem, který je v rozporu se zásadami poctivého obchodního styku, a která věděla nebo měla vědět, že získává, využívá nebo zpřístupňuje obchodní tajemství způsobem, který je v rozporu se zásadami poctivého obchodního styku, aby vlastníku obchodního tajemství zaplatila náhradu škody přiměřenou skutečné újmě způsobené v důsledku tohoto získání, využití nebo zpřístupnění obchodního tajemství;

               d)
                     přijmout zvláštní opatření nutná k zachování důvěrnosti jakéhokoli obchodního tajemství nebo údajného obchodního tajemství použitého nebo uvedeného v řízení podle čl. IP.34 [Ochrana obchodních tajemství] odst. 1. Tato zvláštní opatření mohou v souladu s příslušnými právními předpisy každé strany, včetně práva na obhajobu, zahrnovat možnost úplného nebo částečného omezení přístupu k určitým dokumentům; omezení přístupu k slyšením a souvisejícím záznamům nebo přepisům a zpřístupnění verze soudního rozhodnutí bez důvěrných údajů, v níž jsou vynechány nebo jinak upraveny části obsahující obchodní tajemství;

               e)
                     uložit sankce jakékoli osobě účastnící se soudního řízení, která nevyhoví nebo odmítne vyhovět soudním příkazům týkajícím se ochrany obchodního tajemství nebo údajného obchodního tajemství.

               4.Každá strana zajistí, aby byl návrh na opatření, postup nebo prostředky nápravy podle tohoto článku zamítnut, pokud v souladu s jejími právními předpisy mělo údajné získání, využití nebo zpřístupnění obchodního tajemství v rozporu se zásadami poctivého obchodního styku za cíl:

               a)
                     odhalení pochybení, protiprávního jednání nebo nelegální činnosti za účelem ochrany obecného veřejného zájmu;

               b)
                     oznámení informací zaměstnanci jejich zástupcům v rámci legitimního výkonu funkcí těchto zástupců a nezbytné pro tento výkon;

               c)
                     ochranu oprávněného zájmu uznaného právními předpisy dané strany.

               Oddíl 4: Vymáhání práv na hranicích

               Článek IP.53: Opatření na hranicích

               1.Pokud jde o zboží pod celním dohledem, každá strana přijme nebo zachová postupy, v jejichž rámci může nositel práva podat příslušnému orgánu
                  40
                žádost o pozastavení propuštění podezřelého zboží nebo o jeho zadržení. Pro účely tohoto oddílu se „podezřelým zbožím“ rozumí zboží, u něhož existuje podezření na porušení ochranných známek, autorských práv a práv s ním souvisejících, zeměpisných označení, patentů, užitných vzorů, průmyslových vzorů, topografií integrovaných obvodů a odrůdových práv.

               2.Každá strana musí mít zavedeny elektronické systémy pro správu schválených nebo zaznamenaných žádostí celními orgány.

               3.Každá strana zajistí, aby její příslušné orgány nevybíraly poplatek k pokrytí správních nákladů vyplývajících ze zpracování žádosti nebo záznamu.

               4.Každá strana zajistí, aby její příslušné orgány rozhodly o schválení nebo zaznamenání žádostí v přiměřené lhůtě.

               5.Každá strana zajistí, aby se žádosti podle odstavce 1 mohly vztahovat na více zásilek.

               6.Pokud jde o zboží pod celním dohledem, každá strana zajistí, aby její celní orgány mohly jednat z vlastní iniciativy a pozastavit propuštění podezřelého zboží nebo podezřelé zboží zadržet.

               7.Každá strana zajistí, aby její celní orgány používaly analýzu rizik k identifikaci podezřelého zboží.

               8.Každá strana může svým celním orgánům povolit, aby nositeli práva na požádání poskytly informace o zboží včetně jeho popisu a skutečného nebo odhadovaného množství, a pokud jsou známy, jména a adresy odesílatele, dovozce, vývozce nebo příjemce a země původu zboží, jehož propuštění bylo pozastaveno nebo které bylo zadrženo.

               9.Každá strana musí mít zavedeny postupy umožňující zničení podezřelého zboží, aniž by bylo zapotřebí předchozí správní nebo soudní řízení k oficiálnímu stanovení, že došlo k porušení práv, pokud dotčené osoby se zničením souhlasí nebo proti němu nemají námitky. Jestliže podezřelé zboží není zničeno, každá strana zajistí, aby kromě výjimečných okolností bylo takové zboží odstraněno z obchodní sítě způsobem, který zabrání jakékoli újmě pro nositele práv.

               10.Každá strana musí mít zavedeny postupy umožňující rychlé zničení padělaných ochranných známek a nedovolených napodobenin zasílaných poštou nebo expresními kurýrními službami.

               11.Každá strana zajistí, že na žádost celních orgánů bude držitel schválených nebo zaznamenaných žádostí povinen uhradit náklady, jež vznikly celním orgánům nebo jiným osobám jednajícím jménem celních orgánů od okamžiku zadržení zboží nebo pozastavení jeho propuštění, včetně nákladů na skladování, manipulování a veškerých nákladů souvisejících se zničením nebo odstraněním zboží.

               12.Každá strana se může rozhodnout, že tento článek neuplatní na dovoz zboží, které je uváděno na trh v jiné zemi nositelem práv nebo s jeho souhlasem. Strana může z uplatňování tohoto článku vyjmout zboží nekomerční povahy, které se nachází v osobních zavazadlech cestujících.

               13.Každá strana umožní svým celním orgánům udržovat pravidelný dialog a podporovat spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami a s dalšími orgány zapojenými do prosazování práv duševního vlastnictví.

               14.Strany spolupracují na problematice mezinárodního obchodu s podezřelým zbožím. Strany si zejména v možné míře vyměňují relevantní informace o obchodu s podezřelým zbožím, který má dopad na druhou stranu.

               15.Co se týče porušení právních předpisů o právech duševního vlastnictví, k jejichž prosazování jsou v souladu s tímto článkem kompetentní celní orgány některé ze stran, použije se protokol o vzájemné správní pomoci v celních záležitostech, aniž by byly dotčeny jiné formy spolupráce.

               Článek IP.54: Soulad s GATT 1994 a s Dohodou TRIPS

               Při provádění opatření na hranicích za účelem vymáhání práv duševního vlastnictví celními orgány, bez ohledu na to, zda jsou, či nejsou zahrnuta do tohoto oddílu, zajistí strany soulad se svými povinnostmi podle GATT 1994 a Dohody TRIPS, zejména pak s článkem V GATT 1994 a článkem 41 a oddílem 4 části III Dohody TRIPS.

               Kapitola 4: Ostatní ustanovení

               Článek IP.55: Spolupráce

               1.Strany spolupracují, aby podpořily plnění závazků a povinností podle této hlavy.

               2.Mezi oblasti spolupráce patří mimo jiné:

               a)
                     výměna informací o právním rámci týkajícím se práv duševního vlastnictví a příslušných pravidel jejich ochrany a prosazování;

               b)
                     výměna zkušeností, pokud jde o legislativní vývoj, prosazování práv duševního vlastnictví a vymáhání na ústřední a nižší úrovni celními, policejními, správními a soudními orgány;

               c)
                     koordinace za účelem předcházení vývozu padělaného zboží, včetně koordinace s jinými zeměmi;

               d)
                     technická pomoc, budování kapacit, výměny a odborná příprava personálu;

               e)
                     ochrana a obrana práv duševního vlastnictví a šíření informací o této problematice, mimo jiné v podnikatelských kruzích a občanské společnosti;

               f)
                     informovanost spotřebitelů a nositelů práv;

               g)
                     posilování institucionální spolupráce, zejména mezi úřady pro duševní vlastnictví stran;

               h)
                     vzdělávání a podpora informovanosti široké veřejnosti o politikách týkajících se ochrany a prosazování práv duševního vlastnictví;

               i)
                     podpora ochrany a prosazování práv duševního vlastnictví prostřednictvím spolupráce veřejného a soukromého sektoru se zapojením malých a středních podniků;

               j)
                     formulování účinných strategií k určení publika a komunikačních programů, které zvýší povědomí spotřebitelů a médií o dopadu porušování práv duševního vlastnictví, včetně rizika pro zdraví a bezpečnost a spojitosti s organizovaným zločinem.

               3.Strany buď přímo, nebo prostřednictvím specializovaného obchodního výboru pro duševní vlastnictví udržují kontakt ve všech záležitostech týkajících se provádění a fungování této hlavy.

               Článek IP.56: Dobrovolné iniciativy zúčastněných stran

               Každá strana se snaží usnadnit dobrovolné iniciativy zúčastněných stran, jejichž cílem je omezit porušování práv duševního vlastnictví, mimo jiné na internetu a v jiných tržních prostředích, a jež se zaměřují na konkrétní problémy a hledají praktická řešení, která jsou realistická, vyvážená, přiměřená a spravedlivá pro všechny dotčené strany, a to kromě jiného takto:

               a)
                     každá strana se snaží po oboustranné shodě organizovat setkání zúčastněných stran na svém území, aby usnadnila dobrovolné iniciativy za účelem hledání řešení a odstranění rozdílů, pokud jde o ochranu a prosazování práv duševního vlastnictví a omezování jejich porušování;

               b)
                     strany usilují o vzájemnou výměnu informací o snahách usnadnit dobrovolné iniciativy zúčastněných stran na svém území a

               c)
                     strany se snaží podporovat otevřený dialog a spolupráci mezi svými zúčastněnými stranami a vybízet je, aby společně hledaly řešení a odstraňovaly rozdíly, pokud jde o ochranu a prosazování práv duševního vlastnictví a omezování jejich porušování.

               Článek IP.57: Přezkum v souvislosti se zeměpisnými označeními

               S ohledem na příslušná ustanovení jakékoli dřívější dvoustranné dohody mezi Spojeným královstvím na jedné straně a Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na straně druhé mohou strany společně vynaložit přiměřené úsilí, aby se dohodly na pravidlech pro ochranu a účinné domácí prosazování svých zeměpisných označení.

               Hlava VI: Zadávání veřejných zakázek

               Kapitola 1: Oblast působnosti

               Článek PPROC.1: Cíl

               Cílem této hlavy je zaručit dodavatelům každé ze stran přístup k většímu počtu příležitostí k účasti na zadávacích řízeních a zvýšit transparentnost zadávacích řízení.

               Článek PPROC.2: Začlenění některých ustanovení Dohody o vládních zakázkách a veřejné zakázky, na které se vztahuje tato dohoda

               1.
                     Do této hlavy se začleňují ustanovení Dohody o vládních zakázkách uvedená v oddíle A přílohy PPROC-1, včetně příloh pro každou ze stran k dodatku I k Dohodě o vládních zakázkách.

               2.
                     „Veřejnou zakázkou, na kterou se vztahuje tato dohoda“ se pro účely této hlavy rozumí zakázky, na něž se vztahuje článek II Dohody o vládních zakázkách, a dále zakázky uvedené v oddíle B přílohy PPROC-1.

               3.
                     V souvislosti s veřejnými zakázkami, na které se vztahuje tato dohoda, uplatní každá ze stran na dodavatele, zboží nebo služby druhé strany obdobně ustanovení Dohody o vládních zakázkách uvedená v oddíle A přílohy PPROC-1.

               Kapitola 2: Další pravidla veřejných zakázek, na které se vztahuje tato dohoda

               Článek PPROC.3: Používání elektronických prostředků při zadávání veřejných zakázek

               1.
                     Každá strana zajistí, aby její zadavatelé uskutečňovali veřejné zakázky, na které se vztahuje tato dohoda, v nejvyšší možné míře elektronickými prostředky.

               2.
                     Má se za to, že zadavatel uskutečňuje veřejnou zakázku, na kterou se vztahuje tato dohoda, elektronickými prostředky, pokud k následujícím činnostem používá elektronické informační a komunikační prostředky:

               a)
                     uveřejňování oznámení a dokumentace k zadávacímu řízení v rámci zadávacího řízení a

               b)
                     podávání žádostí o účast a nabídek.

               3.
                     Elektronické informační a komunikační prostředky jsou, s výjimkou zvláštních situací, nediskriminační, obecně dostupné a interoperabilní s obecně používanými produkty informačních a komunikačních technologií a neomezují přístup k zadávacímu řízení.

               4.
                     Každá strana zajistí, aby její zadavatelé dostávali a zpracovávali elektronické faktury v souladu se svými právními předpisy.

               Článek PPROC.4: Elektronické zveřejňování

               Veškerá oznámení týkající se veřejných zakázek, na které se vztahuje tato dohoda, včetně oznámení zamýšlené veřejné zakázky, souhrnných oznámení, oznámení o plánované veřejné zakázce a oznámení o výsledku zadávacího řízení jsou přímo přístupná bezplatně v elektronické podobě na jednotném přístupovém místě na internetu.

               Článek PPROC.5: Podpůrné důkazy

               Každá strana zajistí, aby v okamžiku podávání žádostí o účast nebo nabídek zadavatelé nevyžadovali od dodavatelů, aby předložili všechny nebo část podpůrných důkazů, že se nenacházejí v žádné ze situací, v nichž by mohli být vyloučeni, a že splňují podmínky účasti, s výjimkou případů, kdy je to nutné k zajištění řádného průběhu řízení.

               Článek PPROC.6: Podmínky účasti

               Každá strana zajistí, aby její zadavatelé v případech, kdy od dodavatelů jako podmínku účasti na veřejné zakázce, na kterou se vztahuje tato dohoda, požadují doklad o jejich předchozích zkušenostech, nepožadovali, aby tyto zkušenosti byly získány na území dané strany.

               Článek PPROC.7: Registrační systémy a kvalifikační postupy

               Strana, která provozuje systém registrace dodavatelů, zajistí, aby si dodavatelé, kteří mají zájem zúčastnit se zadávacího řízení, mohli kdykoli vyžádat registraci. Dodavatel, který má zájem zúčastnit se zadávacího řízení a který podal žádost, je v přiměřené lhůtě informován o tom, zda byla jeho žádost schválena, nebo zamítnuta.

               Článek PPROC.8: Výběrové nabídkové řízení

               Každá strana zajistí, aby zadavatel používající výběrové nabídkové řízení zaslal výzvu k podání nabídky dostatečnému počtu dodavatelů, aby byla zajištěna skutečná hospodářská soutěž a aniž by byla dotčena provozní účinnost systému zadávání zakázek.

               Článek PPROC.9: Mimořádně nízké ceny

               V souvislosti s čl. XV odst. 6 Dohody o vládních zakázkách v případě, že zadavatel obdrží nabídku s cenou, která je ve srovnání s cenami ostatních podaných nabídek mimořádně nízká, může u dodavatele také ověřit, zda cena zohledňuje poskytnutí subvencí.

               Článek PPROC.10: Environmentální, sociální a pracovněprávní aspekty

               Každá strana zajistí, aby její zadavatelé mohli v průběhu zadávacího řízení zohledňovat environmentální, sociální a pracovněprávní aspekty za předpokladu, že jsou v souladu s pravidly stanovenými v kapitolách 1 a 2 a jsou uvedeny v oznámení zamýšlené zakázky nebo v jiném oznámení použitém jako oznámení zamýšlené zakázky nebo v zadávací dokumentaci.

               Článek PPROC.11: Vnitrostátní přezkumná řízení

               1.
                     Pokud strana určí v souladu s čl. XVIII odst. 4 Dohody o vládních zakázkách nestranný správní orgán, tato strana zajistí:

               (a)aby členové určeného orgánu byli během svého funkčního období nezávislí, nestranní a nezávislí na vnějším vlivu,

               (b)aby členům určeného orgánu nebyl proti jejich vůli ukončen výkon funkce během jejich funkčního období, ledaže by jejich odvolání vyžadovala ustanovení, jimiž se určený orgán řídí, a

               (c)aby předseda nebo nejméně jeden jiný člen určeného orgánu měl právní a odbornou kvalifikaci rovnocennou kvalifikaci požadované pro soudce, právní zástupce či jiné právní odborníky kvalifikované podle právních předpisů dané strany.

               2.
                     Každá strana přijme či zachová postupy pro rychlá dočasná opatření, která zajistí, aby dodavatel nepřišel o možnost účastnit se zadávání zakázek. Tato dočasná opatření, stanovená v čl. XVIII odst. 7 písm. a) Dohody o vládních zakázkách, mohou vést k pozastavení zadávacího řízení, nebo pokud zadavatel uzavřel smlouvu a strana to takto stanovila, k pozastavení plnění smlouvy. Tyto postupy mohou zajistit, že při rozhodování, zda by se taková opatření měla uplatnit, mohou být zohledněny hlavní nepříznivé důsledky pro dotčené zájmy, včetně veřejného zájmu. Neuplatnění opatření musí být řádně písemně zdůvodněno.

               3.
                     Pokud dodavatel, který má o zadání zakázky zájem nebo se jej účastní, podal námitku určenému orgánu uvedenému v odstavci 1, každá strana v zásadě zajistí, aby zadavatel v souladu s jejími právními předpisy a postupy neuzavřel smlouvu dříve, než tento orgán vydá rozhodnutí nebo doporučení ve věci této námitky týkající se dočasných opatření, nápravného opatření nebo vyrovnání utrpěné ztráty nebo škody, jak je uvedeno v odstavcích 2, 5 a 6. Každá strana však může stanovit, že za nevyhnutelných a řádně odůvodněných okolností může být smlouva přesto uzavřena.

               4.
                     Každá strana může stanovit:

               (a)odkladnou lhůtu mezi rozhodnutím o zadání zakázky a uzavřením smlouvy, aby měli neúspěšní dodavatelé dostatek času zvážit, zda je vhodné zahájit přezkumné řízení, nebo

               (b)dostatečnou lhůtu na to, aby dodavatel, který má zájem o zakázku, mohl podat námitku, která může zakládat důvod k pozastavení plnění smlouvy.

               5.
                     Nápravná opatření podle čl. XVIII odst. 7 písm. b) Dohody o vládních zakázkách mohou zahrnovat:

               (a)odstranění diskriminačních technických, hospodářských nebo finančních specifikací ve výzvě k podávání nabídek, zadávací dokumentaci nebo jakýchkoliv dalších dokumentech souvisejících se zadávacím řízením a prováděním nových zadávacích řízení;

               (b)opakování zadávacího řízení beze změny podmínek;

               (c)zrušení rozhodnutí o zadání zakázky a přijetí rozhodnutí o novém zadání zakázky;

               (d)ukončení smlouvy nebo její prohlášení za neúčinnou nebo

               (e)přijetí jiných opatření za účelem nápravy porušení kapitol 1 a 2, například uložení povinnosti zaplatit určitou částku do doby, než bude porušení účinně odstraněno.

               6.
                     V souladu s čl. XVIII odst. 7 písm. b) Dohody o vládních zakázkách může každá strana stanovit vyrovnání utrpěné ztráty nebo škody. V tomto ohledu, pokud přezkumný orgán dané strany není soudem a dodavatel se domnívá, že došlo k porušení vnitrostátních právních předpisů, jimiž se provádí povinnosti podle kapitol 1 a 2, může dodavatel předložit věc soudu, a to i za účelem uplatnění nároku na vyrovnání, v souladu se soudním řízením dané strany.

               7.
                     Každá strana přijme nebo zachová nutné postupy, jimiž se účinně provádějí rozhodnutí č. doporučení přezkumných orgánů nebo účinně vymáhají rozhodnutí soudních orgánů, které provádějí přezkum.

               Kapitola 3: Národní zacházení nad rámec veřejných zakázek, na které se vztahuje tato dohoda

               Článek PPROC.12: Definice

               1.
                     Zacházením přiznaným na základě této kapitoly některou za stran se pro účely této kapitoly rozumí:

               a)
                     na straně Spojeného království zacházení, které není méně výhodné než nejvýhodnější zacházení přiznané v obdobných situacích dodavatelům ze Spojeného království, a

               b)
                     na straně členského státu zacházení, které není méně výhodné než nejvýhodnější zacházení přiznané v obdobných situacích v daném členském státě dodavatelům z tohoto členského státu.

               2.
                     Dodavatelem strany, který je právnickou osobou, se pro účely této kapitoly rozumí:

               a)
                     na straně Unie právnická osoba založená nebo jiným způsobem organizovaná podle právních předpisů Unie nebo alespoň jednoho jejího členského státu, jež se účastní podstatných obchodních operací na území Unie, přičemž pojem „podstatné obchodní operace“ Unie v souladu se svým oznámením Světové obchodní organizaci (dokument WT/REG39/1) o Smlouvě o založení Evropského společenství chápe jako pojem rovnocenný pojmu „skutečná a trvalá vazba“ s hospodářstvím členského státu popsanému v článku 54 Smlouvy o fungování Evropské unie, a

               b)
                     na straně Spojeného království právnická osoba založená nebo jiným způsobem organizovaná podle právních předpisů Spojeného království, jež se na území Spojeného království účastní podstatných obchodních operací.

               Článek PPROC.13: Národní zacházení s dodavateli usazenými na území strany

               1.
                     Žádné z opatření jedné strany v rámci zadávacího řízení nepovede pro dodavatele druhé strany usazené na jejím území formou zřízení, nabytí nebo udržování právnické osoby k zacházení, které je méně příznivé, než jaké daná strana přiznává svým vlastním obdobným dodavatelům
                  41
               .

               2.
                     Uplatňování povinnosti národního zacházení stanovené v tomto článku nadále podléhá bezpečnosti a obecným výjimkám definovaným v článku III Dohody o vládních zakázkách, i pokud daná zakázka není veřejnou zakázkou, na kterou se vztahuje tato dohoda, dle této hlavy.

               Kapitola 4: Ostatní ustanovení

               Článek PPROC.14: Změny a opravy závazků ohledně přístupu na trh

               Každá strana může změnit nebo opravit své závazky týkající se přístupu na trh ve svém odpovídajícím pododdíle v oddíle B přílohy PPROC-1 způsobem stanoveným v článcích PPROC.15 [Změny] až PPROC.18 [Změna oddílu přílohy PPROC-1].

               Článek PPROC.15: Změny

               1.
                     Strana, která má v úmyslu změnit pododdíl oddílu B přílohy PPROC-1:

               (a)o tom písemně informuje druhou stranu a

               (b)v oznámení uvede návrh přiměřené vyrovnávací úpravy ve vztahu ke druhé straně, aby byl rozsah závazků týkajících se přístupu na trh zachován na srovnatelné úrovni jako před změnou.

               2.
                     Bez ohledu na odst. 1 písm. b) strana nemusí druhé straně předložit vyrovnávací úpravy, pokud se navrhovaná změna týká zadavatele, nad nímž strana fakticky ztratila kontrolu nebo na něj přestala mít vliv, pokud jde o veřejnou zakázku, na kterou se vztahuje tato dohoda.

               Kontrola nebo vliv strany na veřejnou zakázku zadavatele, na kterou se vztahuje tato dohoda, se považují za fakticky ztracené, jestliže je zadavatel vystaven hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup.

               3. Druhá strana může vznést proti změně uvedené v odst. 1 písm. a) námitku, pokud zpochybňuje, že:

               (a)vyrovnávací úprava navržená podle odst. 1 písm. b) je adekvátní k tomu, aby byla zachována srovnatelná úroveň vzájemně dohodnutých závazků ohledně přístupu na trh, nebo

               (b)změna se týká zadavatele, nad nímž daná strana fakticky ztratila kontrolu nebo vliv dle odstavce 2.

               Druhá strana vznese své námitky písemně do 45 dnů od obdržení oznámení uvedeného v odst. 1 písm. a); v opačném případě se má za to, že s vyrovnávací úpravou nebo změnou souhlasí, a to i pro účely části šesté [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlavy I [Řešení sporů] této dohody.

               Článek PPROC.16: Opravy

               1.
                     Strana, která má v úmyslu opravit pododdíl oddílu B přílohy PPROC-1, o tom písemně informuje druhou stranu.

               Za opravu se považují následující změny pododdílu oddílu B přílohy PPROC-1 za předpokladu, že nemají vliv na vzájemně dohodnuté závazky týkající se přístupu na trh uvedené v této hlavě:

               (a)změna názvu zadavatele;

               (b)spojení dvou nebo více zadavatelů uvedených v daném pododdíle a

               (c)rozdělení zadavatele uvedeného v daném pododdíle na dva či více zadavatelů, kteří jsou přidáni na seznam zadavatelů uvedený v témže pododdíle.

               2.
                     Každá strana může druhé straně oznámit námitku proti navrhované opravě do 45 dní od obdržení vyrozumění. Strana, která vznese námitku, uvede důvody, proč navrhovanou opravu nepovažuje za změnu ve smyslu odstavce 1, a popíše účinek navrhované opravy na vzájemně dohodnuté závazky týkající se přístupu na trh uvedené v této hlavě. Pokud strana nepodá písemnou námitku do 45 dní od okamžiku, kdy obdržela oznámení, má se za to, že s navrhovanou opravou souhlasí.

               Článek PPROC.17: Konzultace a řešení sporů

               Pokud některá ze stran vznese námitku proti navrhované změně nebo navrhovaným vyrovnávacím úpravám podle článku PPROC.15 [Změny] nebo proti navrhované opravě podle článku PPROC.16 [Opravy], snaží se strany záležitost vyřešit prostřednictvím konzultací. Pokud nenaleznou shodu do 60 dnů od obdržení námitky, může strana, která usiluje o změnu nebo opravu svého pododdílu v oddíle B přílohy PPROC-1, postoupit věc k řešení sporů podle části šesté [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlavy I [Řešení sporů] s cílem stanovit, zda je námitka oprávněná.

               Článek PPROC.18: Změna oddílu B přílohy PPROC-1

               Jestliže některá ze stran nevznese námitku proti změně podle čl. PPROC.15 [Změny] odst. 3 nebo proti opravě podle čl. PPROC.16 [Opravy] odst. 2, nebo pokud se strany na změnách nebo opravách dohodly prostřednictvím konzultací podle článku PPROC.17 [Konzultace a řešení sporů] nebo došlo s konečnou platností k urovnání záležitosti podle části šesté [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlavy I [Řešení sporů], Rada partnerství změní příslušný pododdíl oddílu B přílohy PPROC-1, tak aby odrážel příslušné změny, opravy nebo vyrovnávací úpravy.

               Článek PPROC.19: Spolupráce

               1.
                     Strany uznávají výhody, jež mohou plynout ze spolupráce na mezinárodní propagaci vzájemné liberalizace trhů s veřejnými zakázkami.

               2.
                     Je-li to technicky možné, poskytují si strany navzájem své roční statistiky veřejných zakázek, na které se vztahuje tato dohoda.

               Hlava VII: Malé a střední podniky

               Článek SME.1: Cíl

               Cílem této hlavy je zvýšit schopnost malých a středních podniků využívat příležitosti vyplývající z dílu prvního [Obchod].

               Článek SME.2: Sdílení informací

               1.
                     Každá strana zřídí a udržuje veřejně přístupné internetové stránky pro malé a střední podniky s informacemi o dílu prvním [Obchod], včetně:

               a)
                     shrnutí dílu prvního [Obchod];

               b)
                     popisu ustanovení dílu prvního [Obchod], jež daná strana považuje za relevantní pro malé a střední podniky obou stran a

               c)
                     jakýchkoli dalších informací, jež daná strana považuje za užitečné pro malé a střední podniky, které mají zájem využít příležitosti vyplývající z dílu prvního [Obchod].

               2.
                     Každá strana uvede na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 internetové odkazy na:

               a)
                     text dílu prvního [Obchod];

               b)
                     ekvivalentní internetové stránky druhé strany a

               c)
                     internetové stránky svých příslušných orgánů, které podle ní obsahují užitečné informace pro osoby, jež mají zájem obchodovat nebo podnikat na jejím území.

               3.
                     Každá strana uvede na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 internetové odkazy na internetové stránky svých orgánů s informacemi o:

               a)
                     celních předpisech, režimu dovozu, vývozu a tranzitu, jakož i příslušné tiskopisy, doklady a další požadované informace;

               b)
                     právních předpisech a postupech týkajících se práv duševního vlastnictví, včetně zeměpisných označení;

               c)
                     technických předpisech, v případě potřeby včetně povinných postupů posuzování shody a odkazů na seznamy subjektů posuzování shody v případech, kdy je posuzování shody třetí stranou povinné podle hlavy I [Obchod se zbožím] kapitoly 4 [Technické překážky obchodu] tohoto dílu;

               d)
                     právních předpisech o sanitárních a fytosanitárních opatřeních vztahujících se na dovoz a vývoz podle hlavy I [Obchod se zbožím] kapitoly 3 [Sanitární a fytosanitární otázky] tohoto dílu;

               e)
                     právních předpisech o zadávání veřejných zakázek, jednotném přístupovém místě na internetu k oznámením o veřejných zakázkách podle hlavy VI [Zadávání veřejných zakázek] tohoto dílu a dalších relevantních ustanoveních obsažených v dané hlavě;

               f)
                     postupech pro registraci podniků a

               g)
                     další informace, o nichž se daná strana domnívá, že mohou být pro malé a střední podniky užitečné.

               4.
                     Každá strana uvede na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 internetový odkaz na databázi s možností elektronického vyhledávání podle kódu celní nomenklatury, která zahrnuje následující informace týkající se přístupu na její trh:

               a)
                     informace o sazbách a sazebních opatřeních:

               i)
                     celní sazby a kvóty včetně doložky nejvyšších výhod, sazeb platných pro země mimo režim nejvyšších výhod a preferenčních sazeb a celních kvót;

               ii)
                     spotřební daně;

               iii)
                     daně (daň z přidané hodnoty / daň z obratu);

               iv)
                     celní nebo jiné poplatky včetně poplatků vztahujících se na určitý výrobek;

               v)
                     pravidla původu podle hlavy I [Pravidla původu] kapitoly 2 [Obchod se zbožím] tohoto dílu;

               vi)
                     navracení cla, odklad cla nebo jiné druhy úlevy, kterými se snižují či navrací cla nebo osvobozuje od cel;

               vii)
                     kritéria k určení celní hodnoty zboží a

               viii)
                     jiná sazební opatření;

               b)
                     informace o nesazebních opatřeních souvisejících s celní nomenklaturou:

               i)
                     informace nezbytné k dovoznímu řízení a

               ii)
                     informace o nesazebních opatřeních.

               5.
                     Každá strana pravidelně nebo na žádost druhé strany aktualizuje informace a odkazy uvedené v odstavcích 1 až 4 a obsažené na jejích internetových stránkách, aby byly aktuální a přesné.

               6.
                     Každá strana zajistí, aby informace a odkazy uvedené v odstavcích 1 až 4 byly předkládány způsobem, který odpovídá použití malými a středními podniky.  Každá strana se vynasnaží, aby byly tyto informace k dispozici v anglickém jazyce.

               7.
                     Za přístup k informacím poskytnutým v souladu s odstavci 1 až 4 se žádné osobě ze žádné strany neúčtuje žádný poplatek.

               Článek SME.3: Kontaktní místa pro malé a střední podniky

               1.
                     Po vstupu této dohody v platnost určí každá strana kontaktní místo, které bude plnit funkce uvedené v tomto článku, a oznámí jeho kontaktní údaje druhé straně. Strany se neprodleně vzájemně uvědomí o jakékoli změně těchto kontaktních údajů.

               2.
                     Kontaktní místa stran pro malé a střední podniky vykonávají tyto funkce:

               a)
                     zajišťují, aby při provádění dílu prvního [Obchod] byly zohledňovány potřeby malých a středních podniků a aby malé a střední podniky obou stran mohly využívat příležitosti vyplývající z dílu prvního [Obchod];

               b)
                     zvažují způsoby upevnění spolupráce stran v záležitostech, které se týkají malých a středních podniků, tak aby se zvětšily obchodní a investiční příležitosti pro malé a střední podniky;

               c)
                     zajišťují, aby informace uvedené v článku SME.2 [Sdílení informací] byly aktuální, přesné a relevantní pro malé a střední podniky. Kterákoli ze stran může prostřednictvím kontaktního místa pro malé a střední podniky navrhnout další informace, které by mohly být obsaženy na internetových stránkách druhé strany, aby byly v souladu s článkem SME.2 [Sdílení informací];

               d)
                     posuzují veškeré záležitosti týkající se malých a středních podniků v souvislosti s prováděním dílu prvního [Obchod], včetně:

               i)
                     vyměňují si informace v rámci poskytování součinnosti Radě partnerství při plnění jejího úkolu monitorovat a uplatňovat aspekty dílu prvního [Obchod] týkající se malých a středních podniků;

               ii)
                     poskytují součinnost specializovaným výborům, společným pracovním skupinám a kontaktním místům zřízeným touto dohodou při projednávání záležitostí, jež se týkají malých a středních podniků;

               e)
                     pravidelně podávají zprávu Radě partnerství o své činnosti, ať už společně, nebo samostatně a

               f)
                     posuzují veškeré další záležitosti vyplývající z této dohody a týkající se malých a středních podniků, pokud se na tom strany dohodnou.

               3.
                     Kontaktní místa stran pro malé a střední podniky vykonávají svou činnost prostřednictvím komunikačních kanálů určených stranami, které mohou zahrnovat elektronickou poštu, videokonference nebo jiné způsoby. Dle potřeby mohou také zorganizovat společné setkání.

               4.
                     Kontaktní místa pro malé a střední podniky mohou při výkonu svých činností dle potřeby usilovat o spolupráci s odborníky a externími organizacemi.

               Článek SME.4: Vztah k části šesté

               Část šestá [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlava I [Řešení sporů] se na tuto hlavu nepoužije.

               Hlava VIII: Energetika

               Kapitola 1: Obecná ustanovení

               Článek ENER.1: Cíle

               Cíli této hlavy je usnadnit obchod a investice mezi stranami v oblasti energetiky a surovin a podporovat bezpečnost dodávek a environmentální udržitelnost, zejména přispíváním k boji proti změně klimatu v těchto oblastech.

               Článek ENER.2: Definice

               1.
                     Pro účely této hlavy se rozumí:

               (a)„Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů“ agentura zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/942 ze dne 5. června 2019, kterým se zřizuje Agentura Evropské unie pro spolupráci energetických regulačních orgánů
                  42
               ;

               (b)„povolením“ oprávnění, licence, koncese nebo podobný správní nebo smluvní nástroj, kterým příslušný orgán strany opravňuje určitý subjekt k výkonu určité hospodářské činnosti na jejím území;

               (c)„zajišťováním výkonové rovnováhy“ a „vyrovnáváním“:

               (I)v případě prvního výrazu, tedy v souvislosti s elektroenergetickými soustavami, veškerá opatření a postupy ve všech časových osách, jimiž provozovatelé přenosových soustav průběžně zajišťují zachování frekvence soustavy v rámci předem stanoveného rozsahu stability a dodržení objemu záloh potřebného s ohledem na požadovanou kvalitu;

               (II)v případě druhého výrazu, tedy v souvislosti s plynárenskými soustavami, akce provozovatelů plynárenských přepravních soustav, která má změnit toky plynu a odklonit je do přepravní sítě nebo z ní, kromě případů, kdy se takové akce týkají plynu, který není zaúčtován jako odebraný ze systému, a plynu, který provozovatel přepravní soustavy používá k provozu soustavy;

               (d)„distribucí“:

               (I)v případě elektřiny přenos elektřiny distribuční soustavou vysokého, středního a nízkého napětí za účelem jejích dodávek zákazníkům, který však nezahrnuje dodávky samotné;

               (II)v případě plynu přeprava zemního plynu místními nebo oblastními potrubními sítěmi s cílem jeho dodávek zákazníkům, která však nezahrnuje dodávky samotné;

               (e)„provozovatelem distribuční soustavy“ fyzická nebo právnická osoba, která odpovídá za provoz, údržbu a v případě potřeby za rozvoj distribuční soustavy elektřiny nebo zemního plynu v dané oblasti a případně její propojení s jinými soustavami a dále za zabezpečení dlouhodobé schopnosti soustavy uspokojovat přiměřenou poptávku po distribuci elektřiny nebo zemního plynu;

               (f)„elektrickým propojovacím vedením“ přenosové vedení:

               (I)mezi stranami, s výjimkou jakéhokoli takového vedení zcela v rámci jednotného trhu s elektřinou v Irsku a Severním Irsku,

               (II)mezi Velkou Británií a jednotným trhem s elektřinou v Irsku a Severním Irsku, který nespadá do oblasti působnosti bodu i);

               (g)„energetickým zbožím“ zboží, z něhož se vyrábí energie, uvedené pod odpovídajícím kódem harmonizovaného systému (HS) v příloze ENER-1;

               (h)„subjektem“ jakákoli fyzická osoba, právnická osoba nebo podnik nebo jimi tvořená skupina;

               (i)„plynovým propojovacím vedením“ dálkový přepravní plynovod, který překračuje nebo přesahuje hranici mezi stranami;

               (j)„výrobou“ výroba elektřiny;

               (k)„uhlovodíky“ zboží uvedené pod odpovídajícím kódem HS v příloze ENER-1;

               (l)„propojovacím bodem“ v případě plynu fyzický nebo virtuální bod spojující vstupně-výstupní systémy Unie a Spojeného království nebo spojující vstupně-výstupní systém s propojovacím vedením, pokud jsou tyto body předmětem rezervace ze strany uživatelů soustavy;

               (m)„surovinami“ zboží uvedené pod odpovídající kapitolou HS v příloze ENER-1;

               (n)„energií z obnovitelných zdrojů“ typ energie, včetně elektrické energie, vyráběné z obnovitelných nefosilních zdrojů;

               (o)„standardním kapacitním produktem“ v případě plynu určitý objem přepravní kapacity v průběhu daného časového období v konkrétním propojovacím bodě;

               (p)„přepravou“ a „přenosem“:

               (I)v případě druhého výrazu, tedy v souvislosti s elektřinou, přenos elektřiny soustavou velmi vysokého napětí a vysokého napětí za účelem dodávek elektřiny zákazníkům nebo distribučním podnikům, který však nezahrnuje dodávky samotné;

               (II)v případě prvního výrazu, tedy v souvislosti se zemním plynem, přeprava zemního plynu sítí tvořenou zejména vysokotlakými plynovody, nikoli těžební plynovodní sítí ani částmi vysokotlakých plynovodů používanými především v rámci místní distribuce zemního plynu, za účelem jeho dodávek k zákazníkům, která však nezahrnuje dodávky samotné;

               (q)„provozovatelem přenosové soustavy“ (v případě elektřiny) nebo „provozovatelem přepravní soustavy“ (v případě plynu) fyzická nebo právnická osoba, která podle okolností provádí přenos nebo přepravu anebo odpovídá za provoz, údržbu a v případě potřeby za rozvoj elektroenergetické přenosové nebo plynárenské přepravní soustavy v dané oblasti a případně za její propojení s jinými soustavami a za zabezpečení dlouhodobé schopnosti soustavy uspokojovat přiměřenou poptávku po přepravě plynu nebo přenosu elektřiny;

               (r)„těžební plynovodní sítí“ potrubí nebo potrubní síť provozovaná nebo zkonstruovaná jako součást projektu na výrobu (těžbu) ropy nebo plynu nebo používaná k přepravě zemního plynu z jednoho nebo více těžebních míst tohoto typu do zpracovatelského závodu nebo terminálu anebo konečného přístavního terminálu.

               2.
                     Pro účely této hlavy se výrazem „nediskriminační“ a „nediskriminace“ rozumí zacházení podle nejvyšších výhod ve smyslu článků SERVIN.2.4 [Zacházení podle nejvyšších výhod] a 3.5 [Zacházení podle nejvyšších výhod] a národní zacházení ve smyslu článků SERVIN. 2.3 [Národní zacházení] a 3.4 [Národní zacházení], jakož i zacházení za podmínek, které nejsou méně příznivé než zacházení přiznané jakémukoli obdobnému subjektu v obdobných situacích.

               Článek ENER.3: Vztah k jiným hlavám

               1.           Na energetiku a suroviny se vztahují hlava II kapitola 2 [Liberalizace investic] a kapitola 3 [Přeshraniční obchod službami]. V případě jakýchkoli nesrovnalostí mezi touto hlavou a hlavou II [Služby a investice] a přílohami SERVIN-1 až SERVIN-6 má přednost hlava II [Služby a investice] a přílohy SERVIN-1 až SERVIN-6.

               2.           Pokud strana udržuje v platnosti nebo provádí systém virtuálního obchodování se zemním plynem nebo elektřinou za použití plynovodů nebo elektrických sítí, tj. systém, který nevyžaduje fyzickou identifikaci přepravovaného zemního plynu nebo přenášené elektřiny, ale je založen na systému započtení vstupů a výstupů, pro účely článku GOODS.4A [Svoboda tranzitu] se má za to, že trasy, které jsou nejvhodnější pro mezinárodní tranzit, podle uvedeného článku toto virtuální obchodování zahrnují.

               3.           Při uplatňování hlavy XI [Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj] kapitoly 3 [Kontrola subvencí] se použije rovněž příloha ENER-2. Hlava XI [Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj] kapitola 3 [Kontrola subvencí] se vztahuje na přílohu ENER-2. Hlava XI [Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj] kapitola 3 článek 3.13 [Řešení sporů] se použije na spory mezi stranami ohledně výkladu a uplatňování přílohy ENER-2.

               Článek ENER.4: Zásady

               Každá strana si zachovává právo přijímat, udržovat v platnosti a prosazovat opatření nezbytná k plnění legitimních cílů veřejné politiky, jako je zabezpečení dodávek energetického zboží a surovin, ochrana společnosti, životního prostředí, včetně boje proti změně klimatu, veřejného zdraví a spotřebitelů a podpora bezpečnosti, v souladu s ustanoveními této dohody.

               Kapitola 2: Elektřina a plyn

               Oddíl 1: Hospodářská soutěž na trzích s elektřinou a plynem

               Článek ENER.5: Hospodářská soutěž na trzích a nediskriminace

               1.V zájmu zajištění spravedlivé hospodářské soutěže každá strana zajistí, aby její regulační rámec pro produkci, výrobu, přenos či přepravu, distribuci nebo dodávky elektřiny nebo zemního plynu byl nediskriminační, pokud jde o pravidla, poplatky a zacházení.

               2.Každá strana zajistí, aby si zákazníci mohli v rámci příslušného maloobchodního trhu v souladu s platnými právními předpisy svobodně vybrat nebo změnit dodavatele elektřiny nebo zemního plynu dle vlastního výběru.

               3.Aniž je dotčeno právo každé strany stanovit požadavky na jakost, vztahují se ustanovení této kapitoly týkající se zemního plynu rovněž na bioplyn a jiné druhy plynu z biomasy nebo další druhy plynu, pokud je technicky možné bezpečně tyto druhy plynu vtlačovat do soustavy zemního plynu a přepravovat je v ní.

               4.Tento článek se nevztahuje na přeshraniční obchod a není jim dotčeno právo každé strany na regulaci v zájmu dosažení legitimních cílů veřejné politiky založených na objektivních a nediskriminačních kritériích.

               Článek ENER.6: Ustanovení týkající se velkoobchodních trhů s elektřinou a plynem

               1.Každá strana zajistí, aby velkoobchodní ceny elektřiny a zemního plynu odrážely skutečnou nabídku a poptávku. Za tím účelem každá strana zajistí, aby pravidla velkoobchodních trhů s elektřinou a zemním plynem:

               (a)podporovala volnou tvorbu cen;

               (b)nestanovovala žádné technické limity na tvorbu cen, které by omezovaly obchod;

               (c)umožňovala účinné nasazení zařízení na výrobu elektřiny, skladování energie a odezvy na straně poptávky a účinné využívání elektrizační soustavy;

               (d)umožňovala účinné využívání soustavy zemního plynu a

               (e)umožňovala integraci elektřiny z obnovitelných zdrojů energie a zajišťovala účinný a bezpečný provoz a rozvoj elektrizační soustavy.

               2.Každá strana zajistí, aby byly trhy pro zajišťování výkonové rovnováhy a vyrovnávací trhy organizovány tak, aby zajišťovaly:

               (a)nediskriminaci účastníků a nediskriminační přístup k účastníkům;

               (b)transparentní vymezení služeb;

               (c)transparentní a tržní obstarávání služeb s přihlédnutím k nástupu nových technologií a

               (d)poskytnutí přiměřených a nediskriminačních podmínek výrobcům energie z obnovitelných zdrojů při nákupu produktů a služeb.

               Strana se může rozhodnout písmeno c) neuplatňovat, pokud na trhu služeb výkonové rovnováhy neexistuje dostatečná hospodářská soutěž.

               3.Každá strana zajistí, aby veškeré kapacitní mechanismy na trzích s elektřinou byly jasně vymezené, transparentní, přiměřené a nediskriminační. Žádná ze stran není povinna povolit, aby se kapacita nacházející se na území druhé strany mohla účastnit jakéhokoli kapacitního mechanismu na jejích trzích s elektřinou.

               4.Každá strana posoudí, jaká opatření jsou nezbytná k usnadnění integrace plynu z obnovitelných zdrojů.

               5.Tímto článkem není dotčeno právo každé strany na regulaci v zájmu dosažení legitimních cílů veřejné politiky založených na objektivních a nediskriminačních kritériích.

               Článek ENER.7: Zákaz zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s elektřinou a plynem

               1.Každá strana zakáže manipulaci s trhem a obchodování zasvěcených osob na velkoobchodních trzích s elektřinou a zemním plynem, včetně mimoburzovních trhů, burz pro obchodování s elektřinou a zemním plynem a trhů pro obchodování s elektřinou a zemním plynem, kapacitou, vyrovnávacími službami a službami výkonové rovnováhy a podpůrnými/pomocnými službami ve všech časových rámcích, včetně dlouhodobých, denních a vnitrodenních trhů.

               2.Každá strana monitoruje obchodování na těchto trzích, aby odhalila obchody založené na důvěrných informacích a manipulaci s trhem a zamezila jim.

               3.Strany na odhalování a zamezování obchodů založených na důvěrných informacích a manipulace s trhem spolupracují, mimo jiné v souladu s článkem ENER.20 [Spolupráce regulačních orgánů], a v případě potřeby si mohou vyměňovat informace, včetně informací o činnostech v oblasti monitorování trhu a vymáhání práva.

               Článek ENER.8: Přístup třetích osob k přenosovým a distribučním soustavám

               1.Každá strana zajistí zavedení systému pro přístup třetích osob k přenosovým a distribučním soustavám na základě zveřejněných sazeb používaných objektivně a nediskriminačně.

               2.Aniž je dotčen článek ENER.4 [Zásady], zajistí každá strana, aby provozovatelé přenosových nebo přepravních a distribučních soustav na jejím území poskytli subjektům na trhu dané strany přístup ke svým přenosovým nebo přepravním soustavám nebo distribučním soustavám v přiměřené lhůtě ode dne podání žádosti o přístup.

               Každá strana zajistí, aby provozovatelé přenosových nebo přepravních soustav zacházeli s výrobci energie z obnovitelných zdrojů za přiměřených a nediskriminačních podmínek, pokud jde o připojení k elektrické síti a její využívání.

               Provozovatel přenosové nebo přepravní soustavy nebo distribuční soustavy může přístup odmítnout, pokud postrádá nezbytnou kapacitu. Odmítnutí musí být řádně odůvodněno.

               3.Aniž jsou dotčeny legitimní cíle veřejné politiky, každá strana zajistí, aby poplatky, které provozovatelé přenosových nebo přepravních a distribučních soustav účtují subjektům na jejím trhu za přístup k soustavám, připojení k nim nebo jejich využívání, a případně poplatky za posílení soustav s tím související, odpovídajícím způsobem odrážely náklady a byly transparentní. Každá strana zajistí zveřejnění podmínek, sazeb a veškerých informací, které mohou být nezbytné pro účinný výkon práva na přístup k přenosovým nebo přepravním a distribučním soustavám a na jejich využívání.

               4.Každá strana zajistí, aby sazby a poplatky uvedené v odstavcích 1 a 3 byly vůči subjektům na jejím trhu uplatňovány nediskriminačním způsobem.

               Článek ENER.9: Provozování soustav a oddělení vlastnictví provozovatelů přenosových nebo přepravních soustav

               1.Každá strana zajistí, aby provozovatelé přenosových nebo přepravních soustav vykonávali své funkce transparentním a nediskriminačním způsobem.

               2.Každá strana zavede opatření týkající se provozovatelů přenosových a přepravních soustav, která účinně odstraní jakékoli střety zájmů vyplývající z toho, že tatáž osoba vykonává kontrolu nad provozovatelem přenosové či přepravní soustavy i nad výrobcem nebo dodavatelem.

               Článek ENER.10: Cíle veřejné politiky týkající se přístupu třetích osob a oddělení vlastnictví

               1.Je-li to nezbytné ke splnění legitimního cíle veřejné politiky a na základě objektivních kritérií, může se strana rozhodnout, že články ENER.8 [Přístup třetích osob k přenosovým a distribučním soustavám] a ENER.9 [Provozování soustav a oddělení vlastnictví provozovatelů přenosových a přepravních soustav] nepoužije na:

               (a)vznikající nebo izolované trhy nebo soustavy;

               (b)infrastruktury, které splňují podmínky stanovené v příloze ENER-3.

               2.
                     Je-li to nezbytné ke splnění legitimního cíle veřejné politiky a na základě objektivních kritérií, může se strana rozhodnout, že články ENER.5 [Hospodářská soutěž na trzích a nediskriminace] a ENER.6 [Ustanovení týkající se velkoobchodních trhů s elektřinou a plynem] nepoužije na:

               (a)malé nebo izolované trhy s elektřinou nebo elektroenergetické soustavy;

               (b)malé, vznikající nebo izolované trhy se zemním plynem nebo plynárenské soustavy.

               Článek ENER.11: Stávající výjimky pro propojovací vedení

               Každá strana zajistí, aby výjimky udělené pro propojení mezi Unií a Spojeným královstvím podle článku 63 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/943
                  43
                a podle práva, kterým se provádí článek 36 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES
                  44
               , v jejich příslušných jurisdikcích, jejichž podmínky přesahují přechodné období, platily i nadále v souladu s právními předpisy jejich příslušné jurisdikce a platnými podmínkami.

               Článek ENER.12: Nezávislý regulační orgán

               1.Každá strana zajistí, aby byl určen a udržován v chodu funkčně nezávislý regulační orgán nebo orgány pro elektřinu a plyn, který má tyto pravomoci a povinnosti:

               (a)stanovuje či schvaluje sazby, poplatky a podmínky přístupu k sítím podle článku ENER.8 [Přístup třetích osob k přenosovým a distribučním soustavám] a metodiky, z nichž vycházejí;

               (b)zajišťuje soulad s opatřeními podle článků ENER.9 [Provozování soustav a oddělení vlastnictví provozovatelů přenosových nebo přepravních soustav] a ENER.10 [Cíle veřejné politiky a přístup třetích osob a oddělení vlastnictví];

               (c)vydává závazná rozhodnutí, přinejmenším ve vztahu k písmenům a) a b);

               (d)ukládá účinná nápravná opatření.

               2.Při plnění těchto povinností a výkonu těchto pravomocí jedná nezávislý regulační orgán nebo orgány nestranně a transparentně.

               Oddíl 2: Obchodování prostřednictvím propojovacích vedení

               Článek ENER.13: Efektivní využívání elektrických propojovacích vedení

               1.V zájmu efektivního využívání elektrických propojovacích vedení a snižování překážek obchodu mezi Unií a Spojeným královstvím každá strana zajistí, aby:

               (a)přidělování kapacity a řízení přetížení v rámci elektrických propojovacích vedení vycházelo z mechanismů trhu a bylo transparentní a nediskriminační;

               (b)byla dána k dispozici maximální úroveň kapacity elektrických propojovacích vedení, přičemž se zohlední

               (I)potřeba zajistit bezpečný provoz soustavy a

               (II)co nejefektivnější využívání soustavy;

               (c)kapacita elektrického propojovacího vedení směla být omezena pouze v nouzových situacích a aby takovéto případné omezení bylo nediskriminační;

               (d)v zájmu naplňování cílů tohoto článku byly informace o výpočtu kapacity zveřejňovány;

               (e)se za jednotlivé transakce v rámci elektrických propojovacích vedení neúčtovaly síťové poplatky ani vyvolávací ceny za využití těchto vedení;

               (f)přidělování kapacity a řízení přetížení napříč energetickými propojovacími vedeními mezi sebou dotčení provozovatelé přenosových soustav Unie a provozovatelé přenosových soustav Spojeného království koordinovali; tato koordinace zahrnuje vypracování opatření, která zajistí spolehlivé a efektivní výsledky ve všech příslušných časových rámcích, tedy dlouhodobém, denním a vnitrodenním časovém rámci a časovém rámci zajišťování výkonové rovnováhy, a

               (g)opatření pro přidělování kapacity a řízení přetížení přispívala k vytváření příznivých podmínek pro rozvoj ekonomicky efektivního propojení elektroenergetických soustav a pro investice do tohoto propojení.

               2.Koordinace a opatření podle odst. 1 písm. f) nezahrnují ani neznamenají účast provozovatelů přenosových soustav Spojeného království na postupech Unie pro přidělování kapacity a řízení přetížení.

               3.Každá strana podnikne nezbytné kroky, aby co nejdříve došlo k uzavření mnohostranné dohody týkající se vyrovnávacích plateb za náklady na přenos přeshraničních toků elektřiny mezi:

               (a)provozovateli přenosových soustav účastnícími se vyrovnávacího mechanismu mezi provozovateli přenosových soustav zřízeného nařízením Komise (EU) č. 838/2010
                  45
                a

               (b)provozovateli přenosových soustav Spojeného království.

               4.Mnohostranná dohoda podle odstavce 3 se zaměří na zajištění toho, aby:

               (a)se s provozovateli přenosových soustav Spojeného království zacházelo stejně jako s provozovatelem přenosové soustavy v zemi účastnící se vyrovnávacího mechanismu mezi provozovateli přenosových soustav a

               (b)zacházení s provozovateli přenosových soustav Spojeného království nebylo ve srovnání se zacházením uplatňovaným vůči provozovateli přenosové soustavy účastnícímu se vyrovnávacího mechanismu mezi provozovateli přenosových soustav zvýhodněné.

               5.Bez ohledu na odst. 1 písm. e) může být do doby, než bude uzavřena mnohostranná dohoda podle odstavce 3, vybírán poplatek za používání přenosové soustavy u plánovaných dovozů a vývozů elektřiny mezi Unií a Spojeným královstvím.

               Článek 14: Opatření pro obchodování s elektřinou ve všech časových rámcích

               1.
                     Pokud jde o přidělování kapacity a řízení přetížení v režimu na následující den, přijme specializovaný výbor pro energetiku přednostně nezbytné kroky v souladu s článkem ENER.19 [Spolupráce mezi provozovateli přenosových nebo přepravních soustav], aby zajistil, že provozovatelé přepravních soustav ve stanovené lhůtě vypracují v souladu s přílohou ENER-4 ujednání stanovující technické postupy.

               2.
                     Pokud specializovaný výbor pro energetiku nedoporučí, aby strany tyto technické postupy provedly v souladu s čl. ENER.19 odst. 4 [Spolupráce mezi provozovateli přenosových nebo přepravních soustav], přijme rozhodnutí a vydá doporučení nezbytná pro přidělení kapacity elektrického propojovacího vedení v časovém rámci denního trhu v souladu s přílohou ENER-4.

               3.
                     Specializovaný výbor pro energetiku přezkoumává ujednání pro všechny časové rámce, a zejména pro časový rámec zajišťování výkonové rovnováhy a vnitrodenní časový rámec, a může každé straně doporučit, aby vyzvala své provozovatele přenosových soustav k vypracování technických postupů v souladu s článkem ENER.19 [Spolupráce mezi provozovateli přenosových nebo přepravních soustav] za účelem zlepšení ujednání pro určitý časový rámec.

               4.
                     Specializovaný výbor pro energetiku přezkoumává, zda technické postupy vypracované v souladu s odstavcem 1 soustavně splňují požadavky přílohy ENER-4, a zjistí-li se problémy, neprodleně se jimi zabývá.

               Článek ENER.15: Efektivní využívání plynových propojovacích vedení

               1.V zájmu efektivního využívání plynových propojovacích vedení a snižování překážek obchodu mezi Unií a Spojeným královstvím každá strana zajistí, aby:

               (a)byla dána k dispozici maximální úroveň kapacity plynových propojovacích vedení, přičemž se dodrží zásada nediskriminace a zohlední se:

               (I)potřeba zajistit bezpečný provoz soustavy a

               (II)co nejefektivnější využití soustav;

               (b)mechanismy přidělování kapacity a postupy řízení překročení kapacity pro plynová propojovací vedení vycházely z mechanismů trhu a byly transparentní a nediskriminační a aby se pro přidělování kapacity v propojovacích bodech všeobecně používaly aukce.

               2.Každá strana přijme nezbytná opatření, aby:

               (a)se provozovatelé přepravních soustav snažili společně nabízet standardní kapacitní produkty, které sestávají z odpovídající vstupní a výstupní kapacity na obou stranách propojovacího bodu;

               (b)provozovatelé přepravních soustav koordinovali postupy týkající se využívání plynových propojovacích vedení mezi dotčenými provozovateli přepravních soustav Unie a provozovateli přepravních soustav Spojeného království.

               3.Koordinace podle odst. 2 písm. b) nezahrnuje ani neznamená účast provozovatelů přepravních soustav Spojeného království na postupech Unie týkajících se využívání plynových propojovacích vedení.

               Oddíl 3: Rozvoj sítě a bezpečnost dodávek energie

               Článek ENER.16: Rozvoj sítě

               1.Strany spolupracují s cílem usnadnit včasný rozvoj a interoperabilitu energetické infrastruktury propojující jejich území.

               2.Každá strana zajistí, aby byly vypracovány, zveřejněny a pravidelně aktualizovány plány rozvoje sítě pro elektroenergetickou přenosovou a plynárenskou přepravní soustavu.

               Článek ENER.17: Spolupráce na bezpečnosti dodávek energie

               1.Strany spolupracují v oblasti bezpečnosti dodávek elektřiny a zemního plynu.

               2.Strany si včas vyměňují informace o veškerých zjištěných rizicích podle článku ENER.18 [Riziková připravenost a plány pro stav nouze].

               3.Strany spolu sdílejí plány uvedené v článku ENER.18 [Riziková připravenost a plány pro stav nouze]. V případě Unie mohou být tyto plány na úrovni členských států nebo na regionální úrovni.

               4.Strany se vzájemně bez zbytečného odkladu informují, pokud existují spolehlivé informace o tom, že by mohlo dojít k narušení dodávek elektřiny nebo zemního plynu nebo k jiné krizové situaci týkající se dodávek elektřiny nebo zemního plynu, a sdělí si plánovaná nebo přijatá opatření.

               5.Strany se neprodleně vzájemně informují v případě, že skutečně došlo k narušení dodávek nebo jiné krizové situaci, za účelem možné koordinace opatření ke zmírnění krize a obnovení dodávek.

               6.Strany vzájemně sdílejí osvědčené postupy týkající se krátkodobých a sezónních posouzení přiměřenosti.

               7.Strany vypracují vhodné rámce pro spolupráci v oblasti bezpečnosti dodávek elektřiny a zemního plynu.

               Článek ENER.18: Riziková připravenost a plány pro stav nouze

               1.Každá strana posoudí rizika ohrožující bezpečnost dodávek elektřiny nebo zemního plynu, včetně jejich pravděpodobnosti a dopadu a včetně přeshraničních rizik.

               2.Každá strana vypracuje a pravidelně aktualizuje plány určené k řešení zjištěných rizik ohrožujících bezpečnost dodávek elektřiny nebo zemního plynu. Tyto plány obsahují opatření potřebná k odstranění či zmírnění pravděpodobnosti a dopadu jakéhokoli zjištěného rizika podle odstavce 1 a opatření potřebná k přípravě na krizi týkající se dodávek elektřiny nebo zemního plynu a ke zmírnění jejího dopadu.

               3.Opatření obsažená v plánech uvedených v odstavci 2:

               (a)musí být jasně vymezená, transparentní, přiměřená, nediskriminační a ověřitelná;

               (b)nesmí podstatně narušit obchod mezi stranami a

               (c)nesmí ohrožovat bezpečnost dodávek elektřiny nebo zemního plynu druhé strany.

               V případě krize strany aktivují netržní opatření pouze jako poslední možnost.

               Oddíl 4: Technická spolupráce

               Článek ENER.19: Spolupráce mezi provozovateli přenosových nebo přepravních soustav

               1.Každá strana zajistí, aby provozovatelé přenosových nebo přepravních soustav vypracovali pracovní ujednání, jež budou efektivním a inkluzivním způsobem napomáhat plánování a provádění provozních úkolů spojených s plněním cílů této hlavy a která v případě, že to doporučí specializovaný výbor pro energetiku, zahrnují vypracování technických postupů k účinnému provedení ustanovení:

               (a)článku ENER.13 [Efektivní využívání elektrických propojovacích vedení];

               (b)článku ENER.14 [Opatření pro obchodování s elektřinou ve všech časových rámcích];

               (c)článku ENER.15 [Efektivní využívání plynových propojovacích vedení];

               (d)článku ENER.16 [Rozvoj sítě] a

               (e)článku ENER.17 [Spolupráce na bezpečnosti dodávek energie].

               Pracovní ujednání uvedená v prvním pododstavci obsahují rámce pro spolupráci mezi Evropskou sítí provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav zřízenou v souladu s nařízením (EU) 2019/943 (dále jen „síť ENTSO-E“) a Evropskou sítí provozovatelů plynárenských přepravních soustav zřízenou v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009
                  46
                (dále jen „síť ENTSOG“) na jedné straně a provozovateli elektroenergetických přenosových soustav a plynárenských přepravních soustav ve Spojeném království na straně druhé. Tyto rámce musí upravovat alespoň tyto oblasti:

               (a)trhy s elektřinou a plynem;

               (b)přístup k sítím;

               (c)bezpečnost dodávek elektřiny a plynu;

               (d)energetika na moři;

               (e)plánování infrastruktury;

               (f)efektivní využívání elektrických a plynových propojovacích vedení, a

               (g)dekarbonizace plynu a kvalita plynu.

               Specializovaný výbor pro energetiku se co nejdříve dohodne na pokynech k pracovním ujednáním a rámcům pro spolupráci, které se předají provozovatelům přenosových a přepravních soustav.

               Rámce pro spolupráci podle druhého pododstavce nezahrnují členství provozovatelů přenosových a přepravních soustav Spojeného království v síti ENTSO-E nebo ENTSOG ani jim nepřiznává status srovnatelný s členstvím v těchto sítích.

               2.Specializovaný výbor pro energetiku může stranám doporučit, aby k vypracování technických postupů podle odst. 1 prvního pododstavce vyzvaly své provozovatele přenosových a přepravních soustav.

               3.Každá strana zajistí, aby si její provozovatelé přenosových a přepravních soustav k technickým postupům vyžádali stanovisko Agentury pro spolupráci energetických regulačních orgánů, respektive regulačního orgánu ve Spojeném království určeného v souladu s článkem ENER.12 [Nezávislý regulační orgán], a to v případě neshody a v každém případě před dokončením těchto technických postupů. Tato stanoviska spolu s návrhem technických postupů předloží provozovatelé přenosových a přepravních soustav obou stran specializovanému výboru pro energetiku.

               4.Specializovaný výbor pro energetiku návrh technických postupů přezkoumá a může stranám doporučit, aby tyto postupy zapracovaly do svých příslušných vnitrostátních ujednání, přičemž náležitě zohlední stanoviska Agentury pro spolupráci energetických regulačních orgánů a regulačního orgánu ve Spojeném království určeného v souladu s článkem ENER.12 [Nezávislý regulační orgán]. Specializovaný výbor pro energetiku sleduje, zda tyto technické postupy účinně fungují, a může doporučit jejich aktualizaci.

               Článek ENER.20: Spolupráce regulačních orgánů

               1.
                     Strany zajistí, aby Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů a regulační orgán ve Spojeném království určený v souladu s článkem ENER.12 [Nezávislý regulační orgán] co nejdříve navázaly kontakty a uzavřely správní ujednání s cílem usnadnit splnění cílů této dohody. Kontakty a správní ujednání se týkají přinejmenším těchto oblastí:

               (a)trhy s elektřinou a plynem;

               (b)přístup k sítím;

               (c)zabránění zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s elektřinou a plynem;

               (d)bezpečnost dodávek elektřiny a plynu;

               (e)plánování infrastruktury;

               (f)energetika na moři;

               (g)efektivní využívání elektrických a plynových propojovacích vedení;

               (h)spolupráce mezi provozovateli přenosových a přepravních soustav a

               (i)dekarbonizace plynu a kvalita plynu.

               Specializovaný výbor pro energetiku se co nejdříve dohodne na pokynech ke správním ujednáním pro tuto spolupráci, které se předají regulačním orgánům.

               2.
                     Správní ujednání podle odstavce 1 nezahrnují účast regulačního orgánu Spojeného království určeného v souladu s článkem ENER.12 [Nezávislý regulační orgán] v Agentuře pro spolupráci energetických regulačních orgánů ani mu nepřiznávají status srovnatelný s účastí v uvedené agentuře.

               Kapitola 3: Bezpečná a udržitelná energie

               Článek ENER.21: Energie z obnovitelných zdrojů a energetická účinnost

               1.Každá strana podporuje energetickou účinnost a využívání energie z obnovitelných zdrojů.

               Každá strana zajistí, aby její pravidla platná pro udělování licencí nebo rovnocenná opatření vztahující se na energii z obnovitelných zdrojů byla nezbytná a přiměřená.

               2.Unie znovu potvrzuje cíl týkající se podílu hrubé konečné spotřeby energie z obnovitelných zdrojů v roce 2030 stanovený ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001
                  47
               .

               Unie znovu potvrzuje své cíle v oblasti energetické účinnosti na rok 2030 stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU
                  48
               .

               3.Spojené království znovu potvrzuje:

               (a)své ambice ohledně podílu energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie v roce 2030, jak jsou stanoveny v jejím vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu;

               (b)své ambice ohledně absolutní úrovně primární a konečné spotřeby energie v roce 2030, jak jsou stanoveny v jejím vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu;

               4.O záležitostech uvedených v odstavcích 2 a 3 se strany vzájemně průběžně informují.

               Článek ENER.22: Podpora energie z obnovitelných zdrojů

               1.Každá strana zajistí, aby podpora elektřiny z obnovitelných zdrojů usnadňovala začleňování elektřiny z obnovitelných zdrojů do trhu s elektřinou.

               2.Biopaliva, biokapaliny a biomasa se podporují jako energie z obnovitelných zdrojů pouze tehdy, pokud splňují přísná kritéria týkající se udržitelnosti a úspor skleníkových plynů, která podléhají ověření.

               3.Každá strana jasně vymezí všechny technické specifikace, které musí splňovat vybavení a systémy pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, aby mohly využít režimy podpory. Tyto technické specifikace zohlední spolupráci vyvíjenou podle článku ENER.25 [Spolupráce v oblasti norem], článku TBT.4 [Technické předpisy] a článku TBT.5 [Normy].

               Článek ENER.23: Spolupráce při rozvoji energie z obnovitelných zdrojů na moři

               1.Strany spolupracují na rozvoji energie z obnovitelných zdrojů na moři a za tím účelem si vyměňují osvědčené postupy, případně usnadňují rozvoj konkrétních projektů.

               2.Na základě projektu spolupráce v oblasti energetiky v Severním moři (NSEC) strany umožní vytvoření zvláštního fóra pro technické diskuse mezi Evropskou komisí, ministerstvy a orgány veřejné moci členských států, ministerstvy a orgány veřejné moci Spojeného království, provozovateli přenosových soustav a odvětvím energetiky na moři a obecně se zúčastněnými stranami, pokud jde o rozvoj elektrizační soustavy na moři a velký potenciál energie z obnovitelných zdrojů v regionu Severního moře. Tato spolupráce zahrnuje přinejmenším tyto oblasti:

               (a)hybridní a společné projekty;

               (b)územní plánování námořních prostor;

               (c)rámec podpory a financování;

               (d)osvědčené postupy v oblasti příslušného plánování elektrizačních soustav na pevnině a na moři;

               (e)sdílení informací o nových technologiích a

               (f)výměnu osvědčených postupů v souvislosti s příslušnými pravidly, předpisy a technickými normami.

               Článek ENER.24: Rizika a bezpečnost na moři

               1.Strany spolupracují a vyměňují si informace, aby udržely vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany životního prostředí při provádění veškerých činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři.

               2.Strany přijmou vhodná opatření, aby při provádění činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři zabránily závažným haváriím a omezily následky takových havárií.

               3.Strany podporují výměnu osvědčených postupů mezi svými orgány příslušnými pro bezpečnost a ochranu životního prostředí při provádění činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři. Regulace bezpečnosti a ochrany životního prostředí při provádění činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři musí být nezávislá na jakýchkoli funkcích souvisejících s udělováním licencí k provádění činností spojených s těžbou ropy a zemního plynu na moři.

               Článek ENER.25: Spolupráce v oblasti norem

               V souladu s články TBT.5 [Normy] a TBT.11 [Spolupráce] podporují strany spolupráci mezi regulačními a normalizačními orgány na svých územích, aby usnadnily vypracování mezinárodních norem v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů s cílem přispět k udržitelné politice v oblasti energetiky a klimatu.

               Článek ENER.26: Výzkum, vývoj a inovace

               Strany podporují výzkum, vývoj a inovace v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů.

               Kapitola 4: Energetické zboží a suroviny

               Článek ENER.27: Vývozní ceny

               Strana nestanoví prostřednictvím žádných opatření, jako jsou licence nebo požadavky na minimální ceny, za vývoz energetického zboží nebo surovin na území druhé strany vyšší cenu, než je cena tohoto energetického zboží nebo surovin určených pro domácí trh.

               Článek ENER.28: Regulované ceny

               Pokud se strana rozhodne regulovat cenu domácích dodávek elektřiny nebo zemního plynu spotřebitelům, smí tak učinit pouze za účelem dosažení cíle veřejné politiky a pouze stanovením regulované ceny, která je jasně vymezená, transparentní, nediskriminační a přiměřená.

               Článek ENER.29: Povolení k průzkumu a těžbě uhlovodíků a výrobě elektřiny

               1.Pokud strana vyžaduje k průzkumu nebo těžbě uhlovodíků nebo výrobě elektřiny povolení, udělí taková povolení na základě objektivních a nediskriminačních kritérií vypracovaných a zveřejněných před začátkem lhůty pro podávání žádostí v souladu s obecnými podmínkami a postupy stanovenými v hlavě II [Služby a investice] kapitole 5 [Regulační rámec] oddíle 1 [Domácí regulace].

               2.Bez ohledu na ods. 1 tohoto článku a článek ENER.3 [Vztah k jiným hlavám] může každá strana udělit povolení týkající se průzkumu nebo těžby uhlovodíků, aniž by dodržela podmínky a postupy týkající se zveřejnění stanovené v článku SERVIN.5.8 [Zveřejnění a dostupné informace], na základě řádně odůvodněných výjimek stanovených v platných právních předpisech.

               3.Finanční příspěvky nebo příspěvky ve formě věcného plnění požadované od subjektů, kterým je uděleno povolení, nesmí narušit proces řízení a rozhodování těchto subjektů.

               4.Každá strana stanoví, že žadatel o povolení má právo podat odvolání proti jakémukoli rozhodnutí týkajícímu se povolení k orgánu, který je vyšší než orgán, jenž rozhodnutí vydal, nebo je na orgánu, jenž rozhodnutí vydal, nezávislý, anebo požádat, aby tento vyšší nebo nezávislý orgán rozhodnutí přezkoumal. Každá strana zajistí, aby žadateli bylo poskytnuto odůvodnění správního rozhodnutí tak, aby žadatel mohl v případě potřeby odvolacího nebo přezkumného řízení využít. Příslušná pravidla, kterými se odvolání nebo přezkum řídí, se zveřejní.

               Článek ENER.30: Bezpečnost a integrita zařízení na výrobu energie a energetické infrastruktury

               Ustanovení této hlavy nelze vykládat tak, že by stranám bránila přijmout dočasná opatření nezbytná k ochraně a zachování integrity zařízení na výrobu energie nebo energetické infrastruktury, ovšem za podmínky, že tato opatření nejsou uplatňována způsobem, který by představoval skryté omezení obchodu mezi stranami nebo jejich vzájemných investic.

               Kapitola 5: Závěrečná ustanovení

               Článek ENER.31: Účinné provádění a změny

               1.
                     Rada partnerství je oprávněna měnit přílohy ENER-1 a ENER-3. Rada partnerství je oprávněna aktualizovat přílohu ENER-2, pokud je to nezbytné k zajištění toho, aby uvedená příloha v čase fungovala.

               2.
                     Specializovaný výbor pro energetiku je oprávněný měnit přílohu ENER-4.

               3.
                     Specializovaný výbor pro energetiku vydává podle potřeby doporučení k zajištění účinného provádění kapitol této hlavy, za něž odpovídá.

               Článek ENER.32: Dialog

               Strany povedou pravidelný dialog, aby se usnadnilo plnění cílů této hlavy.

               Článek ENER.33: Vypovězení této hlavy

               1.           Tato hlava pozbývá platnosti dne 30. června 2026.

               2.           Bez ohledu na odstavec 1 může Rada partnerství mezi 1. červencem 2026 a 31. prosincem 2026 rozhodnout, že tato hlava bude platit do 31. března 2027. Mezi 1. dubnem 2027 a 31. prosincem 2027 a kdykoli během následujícího roku může Rada partnerství rozhodnout, že tato hlava bude platit do 31. března příštího roku.

               3.           Tento článek se použije, aniž jsou dotčeny články FISH.17 [Vypovězení], FINPROV.8 [Vypovězení] a OTH.10 [Vypovězení části druhé].

               Hlava IX: Transparentnost

               Článek TRNSY.1: Cíl

               1.
                     Smluvní strany uznávají, že jejich právní prostředí může mít dopad na vzájemný obchod a investice, a usilují o vytvoření předvídatelného právního prostředí a účinných postupů pro hospodářské subjekty, zejména pro malé a střední podniky.

               2.
                     Smluvní strany potvrzují své závazky týkající se transparentnosti podle Dohody o WTO a vycházejí z těchto závazků v ustanoveních této hlavy.

               Článek TRNSY.2: Definice

               Pro účely této hlavy se „správním rozhodnutím“ rozumí rozhodnutí nebo opatření s právním účinkem, které se vztahuje na konkrétní osobu, zboží nebo službu v konkrétním případě a vztahuje se rovněž na nečinnost v podobě nepřijetí rozhodnutí nebo nepřijetí takového opatření, pokud to vyžadují právní předpisy strany.

               Článek TRNSY.3: Oblast působnosti

               Tato hlava se použije s ohledem na hlavy I až VIII, hlavy X až XII a díl šestý [Jiná ustanovení].

               Článek TRNSY.4: Zveřejnění

               1.
                     Každá ze stran zajistí, aby její právní předpisy, postupy a obecně závazná správní rozhodnutí byly neprodleně zveřejněny prostřednictvím úředně stanoveného média a je-li to proveditelné, elektronicky, nebo zpřístupněny takovým způsobem, aby se s nimi mohla seznámit jakákoli osoba.

               2.
                     Každá ze stran poskytne v přiměřeném rozsahu vysvětlení cíle a odůvodnění opatření uvedeného v odstavci 1.

               3
                     Každá ze stran poskytne přiměřenou lhůtu mezi vyhlášením svých právních předpisů a jejich vstupem v platnost, s výjimkou případů, kdy to není z naléhavých důvodů možné.

               Článek TRNSY.5: Dotazy

               1.
                     Každá ze stran zavede nebo ponechá v platnosti vhodné a přiměřené mechanismy pro odpovědi na dotazy osob týkající se právních předpisů.

               2.
                     Každá ze stran neprodleně poskytne informace a odpoví na otázky druhé strany týkající se jakéhokoli platného nebo plánovaného právního předpisu, není-li zřízen zvláštní mechanismus podle jiného ustanovení této dohody.

               Článek TRNSY.6: Správa obecně použitelných opatření

               1.
                     Každá ze stran spravuje své právní předpisy, postupy a obecně závazná správní rozhodnutí objektivním, nestranným a přiměřeným způsobem.

               2.
                     Je-li zahájeno správní řízení týkající se osob, zboží nebo služeb druhé strany v souvislosti s uplatňováním právních předpisů, každá ze stran:

               (a)se pokusí poskytnout osobám, jichž se správní řízení přímo týká, vhodné oznámení v souladu se svými právními předpisy, včetně popisu povahy řízení, prohlášení orgánu, kterým je řízení zahájeno, a obecný popis veškerých sporných otázek a

               (b)poskytne takovým osobám vhodnou příležitost k předložení skutečností a argumentace na podporu jejich stanoviska dříve, než se přistoupí ke konečnému správnímu rozhodnutí, umožňuje-li to čas, povaha řízení a veřejný zájem.

               Článek TRNSY.7: Přezkum a odvolání

               1.
                     Každá ze stran zřídí nebo zachová soudní instance, rozhodčí nebo správní soudy a postupy pro účely rychlého přezkumu nebo odvolání za účelem rychlého přezkumu a v odůvodněných případech opravy správních rozhodnutí. Každá ze stran zajistí, aby její soudy prováděly postupy pro odvolání nebo přezkum nediskriminačním a nestranným způsobem. Tyto soudy jsou nestranné a nezávislé na orgánu pověřeném správním vymáháním.

               2.
                     Každá ze stran zajistí, aby smluvní strany řízení uvedené v odstavci 1 dostaly přiměřenou příležitost podpořit nebo hájit svá stanoviska.

               3.
                     V souladu se svými právními předpisy každá ze stran zajistí, aby veškerá rozhodnutí přijatá v řízeních uvedených v odstavci 1 byla založena na důkazech a předložených záznamech nebo případně na záznamech sestavených příslušným správním orgánem.

               4.
                     Každá ze stran zajistí, aby rozhodnutí uvedená v odstavci 3 byla prováděna orgánem pověřeným správním vymáháním, s výhradou odvolání nebo dalšího přezkumu, jak stanoví její právo.

               Článek TRNSY.8: Vztah k ostatním hlavám

               Ustanovení této hlavy doplňují zvláštní pravidla transparentnosti stanovená v hlavách této části, na něž se vztahuje tato hlava.

               Hlava X: Řádné regulační postupy a spolupráce v oblasti regulace

               Článek GRP.1: Obecné zásady

               1.
                     Každá ze stran si může svobodně stanovit svůj přístup k osvědčeným regulačním postupům podle této dohody způsobem, který je v souladu s jejím právním rámcem, praxí, postupy a základními zásadami
                  49
               , na nichž je založen její regulační systém.

               2.
                     Žádné ustanovení této hlavy nelze vykládat tak, že strany zavazuje k tomu, aby

               (a)se při přípravě a přijímání regulačních opatření odchýlily od svých vnitrostátních postupů;

               (b)přijaly opatření, která by ohrozila včasné přijetí regulačních opatření k dosažení cílů veřejné politiky nebo mu bránila, nebo

               (c)dosáhly určitého konkrétního regulačního výsledku.

               3.
                     Žádným ustanovením této hlavy není dotčeno právo strany definovat nebo regulovat svou úroveň ochrany, pokud jde o sledování nebo uskutečňování cílů její veřejné politiky v oblastech, jako jsou:

               (a)veřejné zdraví;

               (b)život a zdraví lidí, zvířat a rostlin a dobré životní podmínky zvířat;

               (c)ochrana zdraví a bezpečnost na pracovišti;

               (d)pracovní podmínky;

               (e)životní prostředí, včetně změny klimatu;

               (f) ochrana spotřebitele;

               (g)sociální ochrana a sociální zabezpečení;

               (h)ochrana údajů a kybernetická bezpečnost;

               (i)kulturní rozmanitost;

               (j)integrita a stabilita finančního systému a ochrana investorů;

               (k)energetická bezpečnost a

               (l)boj proti praní peněz.

               Pro upřesnění je třeba uvést, že pro účely zejména písmen c) a d) prvního pododstavce se nadále použijí různé modely pracovněprávních vztahů, včetně úlohy a autonomie sociálních partnerů, jak je stanoveno v právních předpisech nebo v souladu s vnitrostátními postupy strany, včetně právních předpisů a postupů týkajících se kolektivního vyjednávání a prosazování kolektivních smluv.

               4.
                     Regulační opatření nesmí představovat zastřenou překážku obchodu.

               Článek GRP.2: Definice

               Pro účely této hlavy se rozumí:

               (a)„regulačním orgánem“:

               (I)v případě Unie Evropská komise a

               (II)v případě Spojeného království vláda Spojeného království Velké Británie a Severního Irska (vláda jejího Veličenstva) a decentralizované orgány vlády Spojeného království.

               b)
                     „regulačními opatřeními“:

               (I)v případě Unie:

               A)
                     nařízení a směrnice, jak je stanoveno v článku 288 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), a

               B)
                     prováděcí akty a akty v přenesené pravomoci, jak je stanoveno v článcích 290 a 291 SFEU, a

               (II)v případě Spojeného království:

               A)
                     primární právní předpisy a

               B)
                     sekundární právní předpisy.

               Článek GRP.3: Oblast působnosti

               1.
                     Tato hlava se vztahuje na regulační opatření navržená nebo případně vydaná regulačním orgánem každé ze stran v souvislosti s jakoukoli záležitostí, na kterou se vztahují hlavy I až IX, hlavy XI a XII a díl šestý [Jiná ustanovení].

               2.
                     Články GRP.12 [Činnosti v oblasti regulace prováděné ve spolupráci] a GRP.13 [Specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti regulace obchodu] se rovněž použijí na jiná obecně použitelná opatření vyhlášená nebo navržená regulačním orgánem strany v souvislosti s jakoukoli záležitostí, na kterou se vztahují hlavy uvedené v odstavci 1 a která jsou relevantní pro činnosti v oblasti regulace provaděné ve spolupráci, jako jsou pokyny, politické dokumenty nebo doporučení.

               3.
                     Tato hlava se nevztahuje na regulační orgány a regulační opatření, regulační postupy nebo přístupy členských států.

               4.
                     Veškerá zvláštní ustanovení hlav uvedených v odstavci 1 mají přednost před ustanoveními této hlavy v rozsahu nezbytném pro použití zvláštních ustanovení.

               Článek GRP.4: Vnitřní koordinace

               Každá ze stran zavede postupy nebo mechanismy vnitřní koordinace nebo přezkumu regulačních opatření, které připravuje její regulační orgán. Tyto procesy nebo mechanismy by měly být koncipovány tak, aby mimo jiné:

               (a)podporovaly osvědčené regulační postupy, včetně postupů stanovených v této hlavě;

               (b)zjišťovaly zbytečné zdvojování a nejednotnost požadavků mezi vlastními regulačními opatřeními smluvní strany a předcházely jim;

               (c)zajišťovaly dodržování závazků strany v oblasti mezinárodního obchodu a investic a

               (d)podporovaly posouzení dopadu připravovaných regulačních opatření, včetně dopadu na malé a střední podniky
                  50
               , v souladu se svými příslušnými pravidly a postupy.

               Článek GRP.5: Popis procesů a mechanismů

               Každá ze stran zpřístupní veřejnosti popis procesů nebo mechanismů, jež její regulační orgán používá při přípravě, hodnocení a přezkumu svých regulačních opatření. Tento popis musí odkazovat na příslušná pravidla, pokyny nebo postupy včetně těch, které se týkají možností veřejnosti předkládat připomínky.

               Článek GRP.6: Včasné informování o plánovaných regulačních opatřeních

               1.
                     Každá ze stran zveřejní v souladu se svými příslušnými pravidly a postupy alespoň jednou ročně seznam plánovaných významných
                  51
                regulačních opatření, u nichž regulační orgán důvodně očekává, že budou navržena nebo přijata do jednoho roku. Regulační orgán každé ze stran může určit, co je pro účely jeho povinností podle této hlavy „významné“ regulační opatření.

               2.
                     S ohledem na každé významné regulační opatření uvedené na seznamu v odstavci 1 by každá ze stran měla rovněž co nejdříve zveřejnit:

               (a)stručný popis jeho oblasti působnosti a cílů a

               (b)případně předpokládanou dobu jeho přijetí, včetně možností veřejné konzultace.

               Článek GRP.7: Veřejná konzultace

               1.
                     Při přípravě významného regulačního opatření každá ze stran v souladu se svými příslušnými pravidly a postupy zajistí, aby její regulační orgán:

               (a)zveřejní návrh regulačního opatření nebo konzultační dokumenty s dostatečnými podrobnostmi ohledně regulačního opatření, které se připravuje, aby měl kdokoli možnost posoudit, zda a jakým způsobem by mohlo významně ovlivnit jeho zájmy;

               (b)nediskriminačním způsobem poskytl všem osobám přiměřené příležitosti k připomínkování a

               (c)zohlednil obdržené připomínky.

               2.
                     Každá ze stran zajistí, aby její regulační orgán používal elektronické komunikační prostředky a usiloval o zachování online služeb, které jsou pro veřejnost bezplatně dostupné pro účely zveřejnění příslušných regulačních opatření nebo dokumentů druhu uvedeného v odst. 1 písm. a) a přijímání připomínek k veřejným konzultacím.

               3.
                     Každá strana zajistí, aby její regulační orgán v souladu se svými příslušnými pravidly a postupy zveřejnil souhrn výsledků veřejných konzultací uvedených v tomto článku.

               Článek GRP.8: Posouzení dopadů

               1.
                     Každá ze stran potvrzuje svůj záměr zajistit, aby její regulační orgán v souladu se svými příslušnými pravidly a postupy prováděl posouzení dopadů jakýchkoli významných regulačních opatření, která připravuje. Tato pravidla a postupy mohou stanovit výjimky.

               2.
                     Při provádění posouzení dopadů každá ze stran zajistí, aby její regulační orgán zavedl postupy a mechanismy, které podporují zvážení těchto faktorů:

               (a)potřebnost daného regulačního opatření, včetně povahy a významu problému, kterým se má regulační opatření zabývat;

               (b)jakékoli proveditelné a vhodné regulační nebo neregulační možnosti, které by umožnily dosáhnout cílů veřejné politiky strany, včetně možnosti neregulace;

               (c)v možné a vhodné míře možný sociální a hospodářský dopad těchto možností a jejich dopad na životní prostředí, včetně dopadu na mezinárodní obchod a investice a – v souladu se svými pravidly a postupy – dopad na malé a střední podniky a

               (d)v případě potřeby, jak se zvažované možnosti vztahují na relevantní mezinárodní normy, včetně důvodů pro odchýlení se.

               3.
                     Pokud jde o posouzení dopadů, které regulační orgán provedl u regulačního opatření, každá ze stran zajistí, aby její regulační orgán vypracoval závěrečnou zprávu s podrobnými údaji o faktorech, které ve svém posouzení zvažoval, a o příslušných zjištěních. Každá ze stran tyto zprávy v maximálním možném rozsahu zveřejní nejpozději při zveřejnění návrhu regulačního opatření uvedeného v čl. GRP.2 písm. b) bodu i) podbodu A) nebo bodu ii) podbodu A) [Definice] nebo regulačního opatření uvedeného v čl. GRP.2 písm. b) bodu i) podbodu B) nebo bodu ii) podbodu B) [Definice].

               Článek GRP.9: Zpětné hodnocení

               1.
                     Každá ze stran zajistí, aby její regulační orgán zavedl postupy nebo mechanismy pro provádění pravidelného zpětného hodnocení platných regulačních opatření, je-li to vhodné.

               2.
                     Při provádění pravidelného zpětného hodnocení se každá ze stran snaží zvážit, zda existují příležitosti k účinnějšímu dosažení jejích cílů veřejné politiky a ke snížení zbytečné regulační zátěže, a to i pro malé a střední podniky.]

               3.
                     Každá ze stran zajistí, aby její regulační orgán zveřejnil všechny stávající plány a výsledky těchto zpětných hodnocení.

               Článek GRP.10: Registr regulací

               Každá ze stran zajistí, aby platná regulační opatření byla zveřejněna v k tomu určeném registru, který určuje regulační opatření a který je bezplatně veřejně přístupný online. Registr by měl umožňovat vyhledávání regulačních opatření pomocí citací nebo výrazů. Každá ze stran svůj registr pravidelně aktualizuje.

               Článek GRP.11: Výměna informací o osvědčených regulačních postupech

               Smluvní strany usilují o výměnu informací o svých osvědčených regulačních postupech stanovených v této hlavě, mimo jiné v rámci specializovaného výboru pro spolupráci v oblasti regulace obchodu.

               Článek GRP.12: Činnosti v oblasti regulace prováděné ve spolupráci

               1.
                     Smluvní strany se mohou dobrovolně zapojit do spolupráce na činnostech v oblasti regulace, aniž je dotčena nezávislost jejich vlastního rozhodování a jejich příslušné právní řády. Strana může účast na činnostech v oblasti regulace prováděných ve spolupráci odmítnout nebo od ní odstoupit. Strana, která odmítne účast na činnostech v oblasti regulace prováděných ve spolupráci odmítnout nebo od ní odstoupí, by měla druhé straně vysvětlit důvody svého rozhodnutí.

               2.
                     Každá ze stran může druhé straně navrhnout činnosti týkající se spolupráce v oblasti regulace. Svůj návrh předloží prostřednictvím kontaktního místa určeného v souladu s článkem GRP.14 [Kontaktní místa]. Druhá strana tento návrh v přiměřené lhůtě přezkoumá a uvědomí navrhující stranu, zda se domnívá, že je navrhovaná činnost vhodná pro spolupráci v oblasti regulace.

               3.
                     Za účelem určení činností, které jsou vhodné pro spolupráci v oblasti regulace každá ze stran zváží:

               (a)seznam uvedený v čl. GRP.6 odst. 1 [Včasné informování o plánovaných regulačních opatřeních] a

               (b)návrhy činností týkajících se spolupráce v oblasti regulace předložené osobami stran, které jsou opodstatněné a jsou k nim přiloženy příslušné informace.

               4.
                     Pokud se smluvní strany rozhodnou zapojit do určité činnosti týkající se spolupráce v oblasti regulace, regulační orgán každé ze stran se ve vhodných případech vynasnaží:

               (a)uvědomit regulační orgán druhé strany o přípravě nových nebo revizi stávajících regulačních opatření a dalších obecně použitelných opatření uvedených v čl. GRP.3 odst. 2 [Oblast působnosti], která jsou pro tuto činnost týkající se spolupráce v oblasti regulace relevantní;

               (b)na požádání poskytovat informace a projednávat regulační opatření a jiná obecně použitelná opatření uvedená v čl. GRP.3 odst. 2 [Oblast působnosti], která jsou relevantní pro spolupráci v oblasti regulace, a

               (c)při přípravě nových nebo revizi stávajících regulačních nebo jiných obecně použitelných opatření uvedených v čl. GPR.3 odst. 2 [Oblast působnosti] v maximální možné míře zváží všechny regulační přístupy druhé strany v týchž nebo souvisejících záležitostech.

               Článek GRP.13: Specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti regulace obchodu

               1.
                     Specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti regulace obchodu má tyto funkce:

               (a)posílení a prosazování osvědčených regulačních postupů a spolupráce v oblasti regulace mezi stranami;

               (b)výměnu názorů, pokud jde o činnosti v oblasti spolupráce navržené nebo prováděné podle článku GRP12 [Činnosti v oblasti regulace prováděné ve spolupráci];

               (c)podpora spolupráce a koordinace v oblasti regulace na mezinárodních fórech, včetně pravidelné dvoustranné výměny informací o relevantních probíhajících nebo plánovaných činnostech;

               2.
                     Výbor pro spolupráci v oblasti regulace obchodu může vyzvat zainteresované osoby k účasti na svých zasedáních.

               Článek GRP.14: Kontaktní místa

               Do jednoho měsíce po vstupu této dohody v platnost určí každá ze stran kontaktní místo pro usnadnění výměny informací mezi stranami.

               Článek GRP.15: Neuplatnění řešení sporů

               Část šestá hlava I [Řešení sporů] se nepoužije na spory týkající se výkladu a uplatňování této hlavy.

               Hlava XI: Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj

               Kapitola první: Obecná ustanovení

               Článek 1.1: Zásady a cíle

               1.Smluvní strany uznávají, že obchod a investice mezi Unií a Spojeným královstvím za podmínek stanovených v této dohodě vyžadují, aby byly zajištěny rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž mezi stranami a aby obchod a investice probíhaly způsobem podporujícím udržitelný rozvoj.

               2.Smluvní strany uznávají, že udržitelný rozvoj zahrnuje hospodářský a sociální rozvoj a ochranu životního prostředí, které spolu vzájemně souvisí a vzájemně se posilují a potvrzují svůj závazek podporovat rozvoj mezinárodního obchodu a investic způsobem, který přispívá k cíli udržitelného rozvoje.

               3.Každá ze stran znovu potvrzuje svou ambici dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality celého hospodářství.

               4.Smluvní strany potvrzují společnou shodu ohledně toho, že jejich hospodářské partnerství může přinést výhody oboustranně uspokojivým způsobem pouze tehdy, pokud závazky týkající se rovných podmínek pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž obstojí i v budoucnu tím, že zabrání narušení obchodu nebo investic a přispějí k udržitelnému rozvoji. Strany však uznávají, že účelem této hlavy není harmonizovat normy smluvních stran. Strany jsou odhodlány zachovat a zlepšovat své příslušné vysoké standardy v oblastech, na které se vztahuje tato hlava.

               Článek 1.2: Právo na regulaci, přístup předběžné opatrnosti
                  52
                a vědecké a technické informace

               1.Strany potvrzují právo každé ze stran stanovit politiky a priority v oblastech, na které se vztahuje tato hlava, určit úrovně ochrany, které považuje za vhodné, a přijmout nebo změnit své právní předpisy a politiky způsobem, který je v souladu s mezinárodními závazky každé ze stran, včetně jejích závazků podle této hlavy.

               2.Smluvní strany uznávají, že v souladu s přístupem předběžné opatrnosti, pokud existují důvodné obavy, že existuje potenciální hrozba vzniku závažných nebo nenapravitelných škod na životním prostředí nebo zdraví člověka, nesmí nedostatek úplné vědecké jistoty posloužit jako důvod bránící straně přijmout přiměřená opatření k předcházení těchto škod.

               3.Při přípravě nebo provádění opatření zaměřených na ochranu životního prostředí nebo pracovních podmínek, které mohou mít vliv na obchod nebo investice, strany zohlední příslušné dostupné vědecké a technické informace a příslušné mezinárodní normy, pokyny a doporučení.

               Článek 1.3 Řešení sporů

               Část šestá [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlava I [Řešení sporů] se na tuto kapitolu nepoužije, s výjimkou čl. 1.2 odst. 2 [Právo na regulaci, přístup předběžné opatrnosti a vědecké a technické informace]. Články 9.1 [Konzultace] a 9.2 [Panel odborníků] se použijí na čl. 1.1 odst. 3 [Zásady a cíle].

               Kapitola druhá: Politika hospodářské soutěže

               Článek 2.1: Zásady a definice

               1.Smluvní strany uznávají význam volné a nerušené hospodářské soutěže ve svých obchodních a investičních vztazích. Smluvní strany uznávají, že obchodní postupy narušující hospodářskou soutěž mohou narušit řádné fungování trhů a oslabit přínosy liberalizace obchodu.

               2.Pro účely této kapitoly se rozumí: „hospodářským subjektem“ subjekt nebo skupina subjektů tvořící jediný hospodářský subjekt vykonávající hospodářskou činnost nabízením zboží nebo služeb na trhu, bez ohledu na jeho právní postavení.

               Článek 2.2: Právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže

               1.S ohledem na zásady uvedené v článku 2.1 [Zásady a definice] každá strana ponechá v platnosti právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, které účinně řeší tyto obchodní praktiky narušující hospodářskou soutěž:

               a)dohody mezi hospodářskými subjekty, rozhodnutí sdružení hospodářských subjektů a jednání ve vzájemné shodě, jejichž cílem nebo výsledkem je vyloučení, omezení nebo narušení hospodářské soutěže;

               b)zneužívání dominantního postavení jedním nebo více hospodářskými subjekty a

               c)v případě fúzí nebo akvizic ve Spojeném království a v případě spojování v rámci Unie mezi hospodářskými subjekty, které mohou významně narušovat hospodářskou soutěž.

               2.Právní předpisy o hospodářské soutěži uvedené v odstavci 1 se vztahují na všechny hospodářské subjekty bez ohledu na jejich státní příslušnost nebo vlastnickou strukturu.

               3.Každá ze stran může stanovit výjimky ze svých právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže za účelem dosažení legitimních cílů veřejné politiky za předpokladu, že jsou tyto výjimky transparentní a přiměřené těmto cílům.

               Článek 2.3: Prosazování právních předpisů

               1.Každá ze stran přijme vhodná opatření k prosazování svých právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže na svém území.

               2.Každá ze stran udržuje v chodu funkčně nezávislý orgán nebo orgány, které mají pravomoci v oblasti účinného prosazování jejích právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže.

               3.Každá se stran uplatňuje své právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže transparentním a nediskriminačním způsobem, přičemž dodržují zásady procesní spravedlnosti, včetně práva dotčených hospodářských subjeků na obhajobu bez ohledu na jejich státní příslušnost nebo vlastnickou strukturu.

               Článek 2.4: Spolupráce

               1.V zájmu dosažení cílů této kapitoly a zlepšení účinného prosazování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže uznávají smluvní strany význam spolupráce a koordinace mezi svými orgány příslušnými pro hospodářskou soutěž, pokud jde o vývoj politiky hospodářské soutěže a opatření k prosazování práva.

               2.Pro účely odstavce 1 se Evropská komise nebo orgány pro hospodářskou soutěž členských států na jedné straně a orgán nebo orgány pro hospodářskou soutěž Spojeného království na straně druhé snaží spolupracovat a koordinovat své činnosti v oblasti prosazování pravidel hospodářské soutěže ve vztahu ke stejnému nebo souvisejícímu jednání nebo transakcím, je-li to možné a vhodné.

               3.Pro usnadnění spolupráce a koordinace uvedené v odstavcích 1 a 2 si mohou Evropská komise a orgány pro hospodářskou soutěž členských států na jedné straně a orgán nebo orgány pro hospodářskou soutěž Spojeného království na straně druhé vyměňovat informace v rozsahu povoleném právními předpisy každé ze stran.

               4.Za účelem provádění cílů tohoto článku mohou strany uzavřít samostatnou dohodu o spolupráci a koordinaci mezi Evropskou komisí, orgány pro hospodářskou soutěž členských států a orgánem nebo orgány pro hospodářskou soutěž Spojeného království, která může obsahovat podmínky pro výměnu a používání důvěrných informací.

               Článek 2.5: Řešení sporů

               Na tuto kapitolu se nevztahuje řešení sporů podle části šesté [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlavy I [Řešení sporů].

               Kapitola třetí: Kontrola subvencí

               Článek 3.1: Definice

               1.Pro účely této kapitoly se rozumí:

               a)„hospodářským subjektem“ subjekt nebo skupina subjektů tvořící jediný hospodářský subjekt vykonávající hospodářskou činnost nabízením zboží nebo služeb na trhu, bez ohledu na jeho právní postavení;

               b)„subvencí“ finanční podpora, která:

               i) pochází ze zdrojů stran, včetně:

               A) přímého nebo podmíněného převodu finančních prostředků, jako jsou přímé granty, půjčky nebo úvěrové záruky;

               B) ušlých příjmů, které jsou jinak splatné, nebo

               C) dodání zboží či poskytnutí služeb nebo nákup zboží či služeb;

               ii) poskytuje jednomu nebo více hospodářským subjektům hospodářskou výhodu;

               iii) je specifická, pokud je z hlediska právních předpisů či skutečností přínosná ve vztahu k výrobě určitého zboží nebo poskytování určitých služeb některým hospodářským subjektům na úkor jiných, a

               iv) má nebo by mohla mít dopad na obchod či investice mezi stranami.

               2.Pro účely odst. 1 písm. b) bodu iii):

               (a)se daňové opatření nepovažuje za specifické, pokud:

               i) některé hospodářské subjekty získají úlevu na daňové povinnosti, kterou by nesly v rámci běžného daňového režimu, a

               ii) s těmito hospodářskými subjekty je zacházeno příznivěji než s jinými hospodářskými subjekty ve srovnatelné situaci v rámci běžného daňového režimu; pro účely tohoto bodu je běžný daňový režim vymezen svým vnitřním cílem, charakteristikou (jako je základ daně, osoba povinná k dani, uskutečnění zdanitelného plnění nebo sazba daně) a orgánem, který je institucionálně, procesně, hospodářsky a finančně autonomní a má pravomoc navrhovat charakteristiky daňového režimu.

               (b)Bez ohledu na písmeno a) se subvence nepovažuje za specifickou, je-li odůvodněna inherentními zásadami koncepce obecného režimu. V případě daňových opatření jsou příklady takových inherentních zásad potřeba boje proti podvodům nebo daňovým únikům, administrativní zvládnutelnost, zamezení dvojímu zdanění, zásada daňové neutrality, progrese sazeb daně z příjmu a její přerozdělovací funkce nebo nutnost dodržovat schopnost daňových poplatníků platit;

               (c)bez ohledu na písmeno a) se zvláštní poplatky nepovažují za specifické, pokud jejich podobu vyžadují nehospodářské cíle veřejné politiky, jako je potřeba omezit negativní dopady některých činností nebo produktů na životní prostředí nebo lidské zdraví, pokud cíle veřejné politiky nejsou diskriminační
                  53
               .

               Článek 3.2: Oblast působnosti a výjimky

               1.Články 3.4 [Zásady], 3.5 [Zakázané subvence a subvence podléhající podmínkám] a článek 3.12 [Nápravná opatření] se nevztahují na subvence poskytované k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi jiného než hospodářského charakteru.

               2.Žádné ustanovení v této kapitole nebrání stranám poskytovat subvence sociální povahy zaměřené na konečné spotřebitele.

               3.Subvence poskytované dočasně v reakci na vnitrostátní nebo celosvětovou hospodářskou krizi musí být cílené, přiměřené a účinné, aby tuto mimořádnou situaci napravily. Články 3.5 [Zakázané subvence a subvence podléhající podmínkám] a 3.12 [Nápravná opatření] se na takové subvence nevztahují.

               4.Tato kapitola se nevztahuje na subvence, u nichž je celková částka poskytnutá jednomu hospodářskému subjektu nižší než 325 000 zvláštních práv čerpání za kterékoli období tří účetních období. Rada partnerství může uvedenou prahovou hodnotu změnit.

               5.Tato kapitola se nepoužije na subvence, na něž se vztahují ustanovení části IV nebo přílohy 2 Dohody o zemědělství, a na subvence týkající se obchodu s rybami a rybími produkty.

               6.Tato kapitola se nevztahuje na subvence týkající se audiovizuálního odvětví.

               7.Článek 3.9 [Nezávislý orgán nebo subjekt a spolupráce] se nevztahuje na subvence financované ze zdrojů stran na nadnárodní úrovni.

               8.Pro účely subvencí leteckým dopravcům se jakýhokoli odkaz na „dopad na obchod či investice mezi stranami“ v této kapitole nahrazuje odkazem na „dopad na hospodářskou soutěž mezi leteckými dopravci stran při provozování služeb letecké dopravy“, včetně služeb letecké dopravy, na něž se nevztahuje díl 2 [Letectví] hlava I [Letecká doprava].

               Článek 3.3: Služby veřejného hospodářského zájmu

               1.Na subvence poskytované hospodářským subjektům pověřeným zvláštními úkoly ve veřejném zájmu, včetně závazků veřejné služby, se vztahuje článek 3.4 [Zásady], pokud uplatňování těchto zásad nebrání právně nebo fakticky plnění konkrétního úkolu, kterým je dotčený hospodářský subjekt pověřen. Úkolem je předem pověřen transparentním způsobem.

               2.Strany zajistí, aby výše vyrovnávací platby poskytnuté hospodářskému subjektu pověřenému úkolem ve veřejném zájmu byla omezena na to, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vzniklých při plnění tohoto úkolu, s přihlédnutím k souvisejícím příjmům a přiměřenému zisku z plnění úkolu. Strany zajistí, aby poskytnutá vyrovnávací platba nebyla použita ke křížovému subvencování činností, které nespadají do rozsahu přiděleného úkolu. Na náhradu nižší než 15 milionů zvláštních práv čerpání za úkol se nevztahují povinnosti podle článku 3.7 [Transparentnost]. Rada partnerství může tuto prahovou hodnotu změnit.

               3.Tato kapitola se nepoužije, je-li celková náhrada za hospodářský subjekt, který plní úkoly ve veřejném zájmu, nižší než 750 000 zvláštních práv čerpání za kterékoli období tří účetních období. Rada partnerství může tuto prahovou hodnotu změnit.

               Článek 3.4: Zásady

               1.S cílem zajistit, aby subvence nebyly poskytovány tam, kde mají nebo by mohly mít významný negativní dopad na hospodářskou soutěž, investice nebo obchod mezi stranami, má každá strana zaveden a udržuje účinný systém kontroly subvencí, který zajišťuje, že při poskytování subvence se dodržují tyto zásady:

               a)subvence sledují konkrétní cíl veřejné politiky, kterým je napravit zjištěné selhání trhu nebo řešit důvody týkající se spravedlnosti, jako jsou sociální obtíže nebo obavy týkající se distribuce (dále jen „cíl“);

               b)subvence jsou přiměřené a omezené na to, co je nezbytné pro dosažení cíle;

               c)subvence jsou koncipovány tak, aby přinesly změnu hospodářského chování příjemce a aby se dosáhlo cíle, jehož by nebylo dosaženo, pokud by nebyly poskytnuty;

               d)subvence by obvykle neměly kompenzovat náklady, které by příjemce vynaložil, pokud by subvence nebyla poskytnuta;

               e)subvence jsou vhodným nástrojem politiky k dosažení cíle veřejné politiky a tohoto cíle nelze dosáhnout jinými prostředky, které méně narušují hospodářskou soutěž;

               f)pozitivní přínos subvencí k dosažení cíle převažuje veškeré negativní účinky, zejména negativní účinky na obchod nebo investice mezi stranami.

               2.Aniž je dotčen odstavec 1, uplatňuje každá strana podmínky stanovené v článku 3.5 [Zakázané subvence a subvence podléhající podmínkám], pokud případně dané subvence mají nebo mohou mít významný negativní dopad na obchod nebo investice mezi stranami.

               3.Každá strana určí, jak se její povinnosti podle odstavců 1 a 2 provedou při koncipování jejího systému kontroly subvencí v jejím vnitrostátním právu, pokud každá strana zajistí, že povinnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 budou v jejích právních předpisech provedeny tak, že zákonnost jednotlivé subvence bude určena zásadami.

               Článek 3.5 Zakázané subvence a subvence podléhající podmínkám

               1.Kategorie subvencí uvedené v čl. 3.4 odst. 2 [Zásady] a podmínky, jež se na ně vztahují, jsou uvedeny níže. Rada partnerství je oprávněna aktualizovat tato ustanovení, pokud je to nezbytné k zajištění toho, aby tento článek v čase fungoval.

               Neomezené státní záruky

               2.Subvence ve formě záruky za dluhy nebo závazky hospodářského subjektu bez jakéhokoli omezení, pokud jde o výši těchto dluhů a závazků nebo dobu trvání této záruky, se zakazují.

               Záchrana a restrukturalizace

               3.Subvence na restrukturalizaci hospodářského subjektu v obtížích nebo v platební neschopnosti, který nemá vypracován důvěryhodný plán restrukturalizace, se zakazují. Plán restrukturalizace je založen na realistických předpokladech s cílem zajistit v přiměřené lhůtě návrat hospodářského subjektu v obtížích nebo v platební neschopnosti k dlouhodobé životaschopnosti. Během přípravy plánu restrukturalizace může hospodářský subjekt obdržet dočasnou podporu likvidity ve formě úvěrů nebo úvěrových záruk. S výjimkou malých a středních podniků přispívá hospodářský subjekt nebo jeho majitelé, věřitelé nebo noví investoři na náklady restrukturalizace významnými finančními prostředky nebo aktivy. Pro účely tohoto odstavce se hospodářským subjektem v obtížích nebo v platební neschopnosti rozumí takový hospodářský subjekt, který by bez subvence téměř jistě v krátkodobém až střednědobém horizontu ukončil činnost.

               4.Kromě výjimečných okolností by subvence na záchranu a restrukturalizaci hospodářských subjektů v obtížích nebo v platební neschopnosti měly být povoleny pouze tehdy, pokud přispívají k cíli obecného zájmu tím, že zamezují sociálním obtížím nebo závažnému selhání trhu, zejména pokud jde o ztrátu pracovních míst nebo výpadky důležité služby, kterou je obtížné nahradit. S výjimkou nepředvídatelných okolností nezaviněných příjemcem by v žádném období pěti let neměly být poskytnuty více než jednou.

               5.Odstavce 3 a 4 se nevztahují na subvence bankám, úvěrovým institucím a pojišťovnám v obtížích nebo v platební neschopnosti.

               Banky, úvěrové instituce a pojišťovny

               6.Aniž je dotčen článek SERVIN 5.39 [Výjimka pro obezřetnostní opatření], mohou být subvence na restrukturalizaci bank, úvěrových institucí a pojišťoven poskytovány pouze na základě věrohodného plánu restrukturalizace, který obnoví dlouhodobou životaschopnost. Nelze-li návrat k dlouhodobé životaschopnosti věrohodně prokázat, musí být jakákoli subvence bankám, úvěrovým institucím a pojišťovnám omezena na to, co je nezbytné k zajištění jejich řádné likvidace a odchodu z trhu za současné minimalizace výše subvence a jejího negativního dopadu na obchod nebo investice mezi stranami.

               7.Je třeba zajistit, aby orgán poskytující subvenci byl za subvenci, kterou poskytl na restrukturalizaci, řádně kompenzován a aby příjemce podpory, jeho akcionáři či věřitelé nebo obchodní skupina, do které patří, z vlastních zdrojů významně přispěli na náklady na restrukturalizaci nebo likvidaci. Subvence na podporu poskytování likvidity jsou dočasné, nesmí být použity k absorbování ztrát a nesmí se stát kapitálovou podporou. Za subvence poskytnuté na podporu poskytování likvidity se orgánu poskytujícímu subvenci vyplácí řádná kompenzace.

               Vývozní subvence

               8.Subvence, jejichž poskytnutí právně nebo fakticky
                  54
               , výhradně nebo kromě dalších podmínek, závisí na vývozní výkonnosti týkající se zboží nebo služeb, se zakazují, s výjimkou:

               (a)krátkodobých úvěrů na neobchodovatelná rizika nebo

               (b)vývozních úvěrů a záruky za vývozní úvěr nebo programů pojištění vývozních úvěrů, jež jsou přípustné v souladu s Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a v této souvislosti jakkoli nezbytně upraveny;

               9.Pro účely odst. 8 písm. a) se „obchodovatelným rizikem“ rozumí komerční a politická rizika spojená s veřejnými a neveřejnými odběrateli v zemích s obchodovatelnými riziky, pokud je maximální doba trvání rizika kratší než dva roky
                  55
               . Zemi lze chápat jako dočasně odstraněnou ze skupiny zemí s obchodovatelnými riziky v případě nedostatečné soukromé kapacity.

               (a)výrazného snížení kapacity soukromého pojištění úvěrů;

               (b)významného zhoršení ratingů státního sektoru nebo

               (c)významného zhoršení výkonnosti podnikového sektoru.

               10.Dočasné odstranění země ze skupiny zemí s obchodovatelnými riziky nabývá účinku, pokud je jím strana dotčena, v souladu s rozhodnutím uvedené strany na základě kritérií uvedených v odstavci 9 a pouze pokud strana takové rozhodnutí přijme. Zveřejnění zmíněného rozhodnutí se považuje za oznámení dočasného odstranění druhé straně, pokud je jím tato strana dotčena.

               11.Pokud pojistitel čerpající subvenci poskytne pojištění vývozních úvěrů, nelze poskytnout pojištění obchodovatelných rizik na komerční bázi. V takovém případě nesmí mít pojistitel za poskytnutí pojištění obchodovatelných rizik ze subvencí přímý ani nepřímý prospěch.

               Subvence, jejichž poskytnutí je podmíněno použitím místního podílu

               12.Aniž je dotčen článek SERVIN 2.6 [Výkonnostní požadavky] a článek SERVIN 2.7 [Nesouladná opatření a výjimky], subvence, jejichž poskytnutí je podmíněno, výhradně nebo kromě dalších podmínek, použitím domácího zboží či služeb na úkor dováženého zboží či služeb, se zakazuje.

               Velké projekty přeshraniční nebo mezinárodní spolupráce

               13.V rámci velkých projektů přeshraniční nebo mezinárodní spolupráce lze poskytovat subvence, jako např. v oblasti dopravy, energetiky, životního prostředí, výzkumu a vývoje, a v rámci prvních projektů zavádění na podporu vývoje a zavádění nových technologií (s výjimkou výroby). Přínosy takových projektů přeshraniční a mezinárodní spolupráce nesmí být omezeny na hospodářské subjekty nebo odvětví či zúčastněné státy, ale musí mít širší přínos a význam prostřednictvím vedlejších účinků, které nepřináší prospěch výhradně státu poskytujícímu subvenci, příslušnému odvětví a příjemci.

               Energetika a životní prostředí

               14.Strany uznávají význam bezpečného, cenově dostupného a udržitelného energetického systému a environmentální udržitelnosti, zejména v souvislosti s bojem proti změně klimatu, která představuje existenční hrozbu pro lidstvo. Aniž je dotčen článek 3.4 [Zásady], jsou proto subvence ve vztahu k energetice a životnímu prostředí zaměřené na zajištění bezpečného, cenově dostupného a udržitelného energetického systému a řádně fungujícího a konkurenčního trhu s energií nebo zvýšení úrovně ochrany životního prostředí v porovnání s úrovní, jíž by bylo dosaženo bez subvence, a měly by k tomu příjemce motivovat. Tyto subvence příjemce nezbavují odpovědnosti vyplývající z jeho povinností jako znečišťovatele podle právních předpisů příslušné strany.

               Subvence leteckým dopravcům na provoz leteckých tras

               15.Na provoz leteckých tras se leteckému dopravci
                  56
                subvence neposkytují, s výjimkou:

               (a)případu, kdy existuje závazek veřejné služby v souladu s článkem 3.3 [Služby veřejného hospodářského zájmu];

               (b)zvláštních případů, kdy tyto finanční prostředky přinášejí prospěch celé společnosti, nebo

               (c)případu, kdy se jedná o subvence na zahájení činnosti při otevírání nových tras na regionální letiště, pokud se tím zvyšuje mobilita občanů a podněcuje regionální rozvoj.

               Článek 3.6: Využití subvencí

               Každá strana zajistí, aby hospodářské subjekty využívaly subvence pouze ke konkrétnímu účelu, pro který byly poskytnuty.

               Článek 3.7: Transparentnost

               1.Pokud jde o jakoukoli subvenci poskytnutou nebo udržovanou na jejím území, každá strana do šesti měsíců od poskytnutí subvence zveřejní na oficiálních internetových stránkách nebo ve veřejné databázi tyto informace:

               (a)právní základ a politický cíl nebo účel subvence;

               (b)jméno příjemce subvence, je-li k dispozici;

               (c)datum poskytnutí subvence, dobu trvání subvence a případné další lhůty, které se k subvenci vztahují, a

               (d)výši subvence nebo částku určenou pro subvenci v rozpočtu.

               2.V případě subvencí ve formě daňových opatření se informace zveřejní do jednoho roku od data, k němuž se předkládá daňové přiznání. Povinnosti v oblasti transparentnosti subvencí ve formě daňových opatření se týkají stejných informací, které jsou uvedeny v odstavci 1, s výjimkou informací požadovaných podle písm. d) uvedeného odstavce, které lze poskytnout jako rozpětí.

               3.Kromě povinností uvedených v odstavci 1 zveřejní strany informace o subvenci v souladu s níže uvedenými odstavci 4 a 5.

               4.Pro Unii soulad s odstavcem 3 znamená, že pokud jde o jakoukoli subvenci poskytnutou nebo udržovanou na jejím území, do šesti měsíců od poskytnutí subvence zveřejní na oficiálních internetových stránkách nebo ve veřejné databázi informace, na jejichž základě budou moci zúčastněné strany posoudit soulad se zásadami uvedenými v článku 3.4 [Zásady].

               5.Pro Spojené království soulad s odstavcem 3 znamená, že Spojené království zajistí, že:

               (a)pokud zúčastněná strana sdělí orgánu poskytujícímu subvenci, že může požádat soud nebo tribunál o přezkum i) poskytnutí subvence orgánem poskytujícím subvenci nebo ii) jekéhokoli rozhodnutí orgánu poskytujícího subvenci nebo nezávislého subjektu či orgánu,

               (b)pak ve lhůtě 28 dnů od podání písemně vyhotovené žádosti orgán poskytující subvenci nebo nezávislý subjekt či orgán poskytne zúčastněné straně informace, na jejichž základě bude moci posoudit uplatnění zásad uvedených v článku 3.4 [Zásady], jež nepodléhají žádným přiměřeným omezením sledujícím oprávněné cíle, jako např. citlivost, důvěrnost nebo povinnost mlčenlivosti.

               Informace uvedené v prvním pododstavci písm. b) se zúčastněné straně poskytují proto, aby mohla učinit podložené rozhodnutí, aby mohla podat stížnost nebo aby pochopila a řádně určila otázky, jež jsou v navrhované stížnosti předmětem sporu.

               6.Pro účely tohoto článku, článku 3.10 [Soudy a tribunály] a článku 3.11 [Navrácení subvence] se „zúčastněnou stranou“ rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba, hospodářský subjekt nebo sdružení hospodářských subjektů, jejichž zájmy mohou být poškozeny poskytnutím subvence, zejména příjemci, hospodářské subjekty soutěžící s příjemcem nebo příslušná obchodní sdružení.

               7.Povinnostmi uvedenými v tomto článku nejsou dotčeny povinnosti stran dané jejich právními předpisy a týkající se svobody informací a přístupu k dokumentům.

               Článek 3.8: Konzultace o kontrole subvencí

               1.Domnívá-li se jedna strana, že druhá strana poskytla subvenci nebo že existují jasné důkazy o tom, že druhá strana má v úmyslu subvenci poskytnout a že její poskytnutí má nebo by mohlo mít významný negativní dopad na obchod nebo investice mezi stranami, může druhou stranu požádat, aby jí vysvětlila, jak byly zásady uvedené v článku 3.4 [Zásady] v souvislosti s danou subvencí dodrženy.

               2.Strana může rovněž požádat o informace uvedené v čl. 3.7 [Transparentnost] odst. 1, pokud již nebyly zveřejněny na oficiálních internetových stránkách nebo ve veřejné databázi podle čl. 3.7 [Transparentnost] odst. 1, nebo pokud nebyly zpřístupněny snadno a okamžitě přístupným způsobem.

               3.Druhá strana poskytne požadované informace písemně nejpozději do 60 dnů od obdržení žádosti. Nelze-li požadované informace poskytnout, vysvětlí tato strana důvod neposkytnutí těchto informací ve své písemné odpovědi.

               4.Pokud se žádající strana po obdržení požadovaných informací stále domnívá, že subvence, kterou druhá strana poskytla nebo zamýšlela poskytnout, má nebo by mohla mít významný negativní dopad na obchod nebo investice mezi stranami, může požádat o konzultace v rámci Specializovaného obchodního výboru pro rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj. Žádost je vyhotovena písemně a obsahuje vysvětlení důvodů žádosti o konzultaci ze strany žádající strany.

               5.Specializovaný obchodní výbor pro rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj učiní veškeré kroky k dosažení vzájemně uspokojivého řešení záležitosti. Jeho první zasedání se uskuteční do 30 dnů od obdržení žádosti o konzultaci.

               6.Lhůty pro konzultace uvedené výše v odstavcích 3 a 5 mohou být po dohodě stran prodlouženy.

               Článek 3.9: Nezávislý orgán nebo subjekt a spolupráce

               1.Každá strana zřídí nebo udržuje funkčně nezávislý orgán nebo subjekt s odpovídající úlohou v jejím režimu kontroly subvencí. Tento nezávislý orgán nebo subjekt má při výkonu svých provozních funkcí nezbytné záruky nezávislosti a jedná nestranně.

               2.Strany vyzvou své nezávislé orgány nebo subjekty, aby vzájemně spolupracovaly v otázkách společného zájmu v rámci svých příslušných funkcí, včetně případného uplatňování článků 3.1 [Definice] až 3.7 [Transparentnost] v mezích stanovených jejich příslušnými právními rámci. Smluvní strany nebo jejich příslušné nezávislé orgány nebo subjekty se mohou dohodnout na samostatném rámci pro spolupráci těchto nezávislých orgánů.

               Článek 3.10: Soudy a tribunály

               1.Každá strana zajistí v souladu se svými obecnými a ústavními právními předpisy a postupy, aby její soudy nebo tribunály byly příslušné k:

               a)
                     přezkumu rozhodnutí o subvencích přijatých orgánem poskytujícím subvenci nebo případně nezávislým orgánem nebo subjektem z hlediska souladu právních předpisů dané strany, jimiž se provádí článek 3.4 [Zásady];

               b)
                     přezkumu veškerých dalších příslušných rozhodnutí nezávislého orgánu nebo subjektu a jakékoli relevantní nečinnosti;

               c)
                     uložení nápravných opatření, která jsou účinná ve vztahu k výše uvedeným písmenům a) a b), včetně pozastavení, zákazu nebo požadavku na opatření od orgánu poskytujícího subvenci, přiznání náhrady škody a navrácení subvence od jejího příjemce, tehdy a do té míry, pokud jsou k dispozici podle příslušných právních předpisů v době vstupu této dohody v platnost;

               d)
                     projednání stížností zúčastněných stran ohledně subvencí, na něž se vztahuje tato kapitola; pokud je zúčastněná strana oprávněna podat stížnost ohledně subvence podle právních předpisů dané strany.

               2.Každá strana má právo v případě potřeby zasáhnout s povolením dotyčného soudu nebo tribunálu v souladu s obecnými právními předpisy a postupy druhé strany v případech uvedených v odstavci 1.

               3.Aniž jsou dotčeny povinnosti zachovat nebo případně vytvořit pravomoci, opravné prostředky a práva na zásah uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku a v článku 3.11 [Navrácení subvence], žádné ustanovení tohoto článku nevyžaduje, aby strany vytvářely práva na opatření, nápravná opatření, řízení nebo rozsah či důvody přezkumu rozhodnutí svých příslušných orgánů veřejné moci nad rámec práv, která existují podle jejich právních předpisů ke dni vstupu této dohody v platnost.

               Žádné ustanovení tohoto článku nevyžaduje, aby strany rozšířily rozsah nebo důvody přezkumu aktů parlamentu Spojeného království učiněného jeho soudy a tribunály, aktů Evropského parlamentu a Rady Evropské unie nebo aktů Rady Evropské unie nad rámec aktů, které existují podle jejich právních předpisů ke dni vstupu této dohody
                  57
                v platnost.

               Článek 3.11: Navrácení subvence

               1.Každá strana zavede účinný mechanismus navrácení subvencí v souladu s níže uvedenými ustanoveními, aniž jsou dotčena jiná nápravná opatření, která existují v právních předpisech dané strany
                  58
               .

               2.Každá strana zajistí, aby za předpokladu, že zúčastněná strana definovaná v čl. 3.7 [Transparentnost] odst. 6 napadla rozhodnutí o poskytnutí subvence u soudu nebo tribunálu ve stanovené lhůtě, jak je vymezena v odstavci 3 tohoto článku, navrácení subvence mohlo být nařízeno, pokud soud dané strany zjistí podstatnou právní chybu v tom smyslu, že:

               (a)opatření představující subvenci nepovažoval poskytovatel dotace za subvenci;

               (b)poskytovatel subvence nedodržel zásady stanovené v článku 3.4 [Zásady], jak jsou provedeny v právních předpisech dané strany, nebo je uplatnil způsobem nedosahujícím standardu přezkumu podle právních předpisů dané strany nebo

               (c)poskytovatel subvence tím, že se rozhodl tuto subvenci poskytnout, jednal mimo rozsah svých pravomocí nebo zneužil tyto pravomoci ve vztahu k zásadám uvedeným v článku 3.4 [Zásady], jak jsou provedeny v právních předpisech dané strany.

               3.Pro účely tohoto článku se stanovená lhůta určí takto:

               (a)v případě Unie začíná dnem, kdy byly informace uvedené v čl. 3.7 [Transparentnost] odst. 1, 2 a 4 zpřístupněny na oficiálních internetových stránkách nebo veřejné databázi, a to nejméně jeden měsíc;

               (b)v případě Spojeného království:

               i) začíná dnem, kdy byly informace uvedené v čl. 3.7 [Transparentnost] odst. 1 a 2 zpřístupněny na oficiálních internetových stránkách nebo veřejné databázi;

               ii) končí o měsíc později, pokud zúčastněná strana před tímto dnem nepožádá o informace postupem uvedeným v čl. 3.7 odst. 5;

               iii) jakmile zúčastněná strana obdrží informace uvedené v čl. 3.7 odst. 5 písm. b) dostačující pro účely uvedené v uvedeném odstavci, bude stanovena další lhůta jednoho měsíce, po jejímž uplynutí stanovená lhůta končí;

               iv) dnem obdržení informací uvedených v bodě iii) je datum, kdy orgán poskytující podporu osvědčí, že poskytl informace uvedené v čl. 3.7 [Transparentnost] odst. 5 písm. b) postačující pro tyto účely, bez ohledu na další nebo objasňující korespondenci po tomto datu;

               v) lhůty uvedené v bodech i) až iii) mohou být právními předpisy prodlouženy.

               4.Pro účely odst. 3 písm. b) v souvislosti s režimy začíná stanovená lhůta dnem zveřejnění informací podle písmene b), a nikoli okamžikem provedení následných plateb, pokud:

               (a)subvence je zjevně poskytnuta v souladu s podmínkami režimu;

               (b)poskytovatel režimu zveřejnil v souvislosti s režimem informace, které mají být zveřejněny podle čl. 3.7 [Transparentnost] odst. 1 a 2, a

               (c)informace poskytnuté o režimu podle písmene b) obsahují informace o subvenci, které by zúčastněné straně umožnily určit, zda může být režimem poškozena, a které zahrnují přinejmenším účel subvence, kategorie příjemců, podmínky způsobilosti pro subvenci a základ pro výpočet subvence (včetně případných příslušných podmínek týkajících se subvenčních poměrů nebo částek).

               5.Pro účely tohoto článku se navrácení subvence nevyžaduje, pokud je subvence poskytnuta na základě aktu parlamentu Spojeného království, aktu Evropského parlamentu a Rady Evropské unie nebo aktu Rady Evropské unie.

               6.Žádné ustanovení tohoto článku nebrání straně, aby se v souladu se svými právními předpisy rozhodla stanovit další situace, v nichž navrácení subvence představuje nápravné opatření nad rámec situací předpokládaných v příslušných právních předpisech.

               7.Strany uznávají, že navrácení subvence je důležitým nápravným nástrojem v jakémkoli systému kontroly subvencí. Na žádost kterékoli ze stran zváží strany v rámci Rady partnerství další nebo alternativní mechanismy pro navrácení subvence, jakož i odpovídající změny tohoto článku. V rámci Rady partnerství může kterákoli strana navrhnout změny umožňující různá ujednání o mechanismech pro navrácení subvence. Strana musí zvážit návrh druhé strany učiněný v dobré víře a souhlasit s ním, pokud se tato strana domnívá, že obsahuje ujednání, která představují přinejmenším stejně účinný prostředek k dosažení navrácení subvence jako stávající mechanismy druhé strany. Rada partnerství pak může provést odpovídající změny tohoto článku
                  59
               .

               Článek 3.12: Nápravná opatření

               1. Strana může druhé straně zaslat písemnou žádost o informace a konzultace týkající se subvence, kterou považuje za příčinu významného negativního dopadu na obchod nebo investice mezi stranami, nebo má za to, že existuje vážné riziko, že takový dopad způsobí. Žádající strana by měla v této žádosti poskytnout veškeré relevantní informace, které stranám umožní nalézt vzájemně přijatelné řešení, včetně popisu subvence a obav žádající strany, pokud jde o její dopad na obchod nebo investice.

               2.Do 30 dnů ode dne doručení žádosti dožádaná strana písemně odpoví žádající straně a strany zahájí konzultace, které se považují za ukončené 60 dnů ode dne doručení této žádosti, pokud se strany nedohodnou jinak. Konzultace a zejména veškeré informace označené za důvěrné a stanoviska přijatá stranami během nich, jsou důvěrné a nejsou jimi dotčena práva žádné ze stran v jakémkoli dalším řízení.

               3.Nejpozději do 60 dnů ode dne doručení žádosti uvedené v odstavci 1 může žádající strana jednostranně přijmout vhodná nápravná opatření, pokud existují důkazy o tom, že subvence dožádané strany je příčinou významného negativního dopadu na obchod nebo investice mezi stranami, nebo že existuje vážné riziko, že takový dopad způsobí.

               4.Nejpozději 45 dnů ode dne doručení žádosti uvedené v odstavci 1 oznámí žádající strana dožádané straně nápravná opatření, která hodlá přijmout v souladu s odstavcem 3. Žádající strana poskytne všechny příslušné informace týkající se opatření, která hodlá přijmout, aby umožnila stranám nalézt vzájemně přijatelné řešení. Žádající smluvní strana nesmí přijmout uvedená nápravná opatření dříve než 15 dnů ode dne doručení oznámení zmíněných opatření dožádané straně.

               5.Při posuzování existence vážného rizika významného negativního dopadu musí strana vycházet ze skutečností, a nikoli pouze z tvrzení, domněnek nebo málo pravděpodobné možnosti. Změna okolností, která by vedla k situaci, kdy by subvence takový významný negativní dopad způsobila, musí být jasně předvídatelná.

               6.
                     Posouzení existence subvence nebo významého negativního dopadu subvence na obchod nebo investice mezi stranami musí být založeno na spolehlivých důkazech, a nikoli pouze na domněnkách nebo málo pravděpodobné možnosti, a musí se týkat identifikovatelného zboží, poskytovatelů služeb nebo jiných hospodářských subjektů, a to i v případě subvenčních režimů.

               7.
                     Rada partnerství může vést orientační seznam toho, co by ve smyslu odstavců 1 a 3 představovalo významný negativní dopad na obchod nebo investice mezi stranami. Tím není dotčeno právo stran přijímat nápravná opatření.

               8.Nápravná opatření přijatá podle odstavce 3 se omezí na to, co je nezbytně nutné a přiměřené k nápravě způsobeného významného negativního dopadu nebo k řešení vážného rizika takového dopadu. Přednostně je třeba vybrat opatření, která co nejméně naruší fungování této dohody.

               9.Do pěti dnů ode dne nabytí účinnosti nápravných opatření uvedených v odstavci 3 a bez předchozího využití konzultací podle článku INST.13 [Konzultace] může vyrozuměná strana v souladu s čl. INST.14 [Rozhodčí řízení] odst. 2 požádat o ustavení rozhodčího tribunálu prostřednictvím písemné žádosti podané žádající straně, aby rozhodčí tribunál rozhodl, zda:

               (a)nápravné opatření přijaté žádající stranou není v souladu s odstavcem 3 nebo 8;

               (b)se žádající strana neúčastnila konzultací poté, co dožádaná strana poskytla požadované informace a souhlasila s konáním konzultací nebo

               (c)nedošlo k přijetí nebo oznámení nápravného opatření v souladu s lhůtami uvedenými v odstavci 3 nebo 4 v daném pořadí.

               Tato žádost nemá odkladný účinek na nápravná opatření. Navíc rozhodčí tribunál neposuzuje, jak strany uplatňují články 3.4 [Zásady] a 3.5 [Zakázané subvence a subvence podléhající podmínkám].

               10.Rozhodčí tribunál ustavený na základě žádosti uvedené v odstavci 9 vede řízení v souladu s článkem INST.34B [Zvláštní postupy pro nápravná opatření a obnovení rovnováhy] a vydává své konečné rozhodnutí do 30 dnů od svého ustavení.

               11.V případě nálezu vůči žalované straně doručí žalovaná strana žalující straně nejpozději 30 dnů ode dne vyhlášení rozhodnutí rozhodčího tribunálu oznámení o opatření, které přijala ke splnění požadavků uvedeného rozhodnutí.

               12. V návaznosti na nález vůči žalované straně v řízení uvedeném v odstavci 10 může žalující strana požádat rozhodčí tribunál do 30 dnů od jeho rozhodnutí, aby určil úroveň pozastavení závazků podle této dohody nebo doplňující dohody, která nepřesahuje úroveň odpovídající zrušení nebo zmenšení výhod způsobenému uplatněním nápravných opatření, pokud shledá, že nesoulad nápravných opatření s odstavci 3 nebo 8 je značný. V žádosti se navrhne úroveň pozastavení závazků v souladu se zásadami stanovenými v článku INST.34C [Pozastavení závazků pro účely čl. LPFS.3.12 odst. 12 [Opravná opatření], čl. FISH.9 odst. 5 a čl. FISH.14 odst. 6]. Žalující strana může pozastavit závazky podle této dohody nebo doplňující dohody v souladu s úrovní pozastavení závazků stanovenou rozhodčím tribunálem. Toto pozastavení se neuplatní dříve než 15 dnů po daném rozhodnutí.

               13.Strana se nesmí dovolávat Dohody o WTO ani jiné mezinárodní dohody s cílem zabránit druhé straně v přijetí opatření podle tohoto článku, včetně případů, kdy tato opatření spočívají v pozastavení závazků podle této dohody nebo doplňující dohody.

               14.Pro účely posouzení, zda je uložení nebo zachování nápravných opatření ohledně dovozu téhož produktu omezeno na to, co je nezbytně nutné nebo přiměřené pro účely tohoto článku, strana:

               a)
                     zohlední vyrovnávací opatření uplatněná nebo zachovávaná podle hlavy IV [Obchod se zbožím] čl. GOODS.17 [Nápravná opatření v oblasti obchodu] odst. 3 a

               b)
                     může zohlednit antidumpingová opatření uplatněná nebo zachovávaná podle hlavy IV [Obchod se zbožím] čl. GOODS.17 [Nápravná opatření v oblasti obchodu] odst. 3.

               15.Strana neuplatňuje současně nápravné opatření podle tohoto článku a vyrovnávací opatření podle článku 9.4 [Obnovení rovnováhy] s cílem napravit dopad na obchod nebo investice přímo způsobený stejnou subvencí.

               16.Pokud strana, vůči níž byla přijata nápravná opatření, nepředloží žádost podle odstavce 9 tohoto článku ve lhůtě stanovené v uvedeném odstavci, může tato strana zahájit rozhodčí řízení podle článku INST.14 [Rozhodčí řízení] s cílem napadnout nápravné opatření z důvodů uvedených v odstavci 9 tohoto článku, aniž by předtím využila konzultací v souladu s článkem INST.13 [Konzultace]. Rozhodčí tribunál považuje tuto otázku za naléhavý případ pro účely článku INST.19 [Zrychlené řízení].

               17.Pro účely řízení podle odstavců 9 a 16 rozhodčí tribunál při posuzování, zda je nápravné opatření nezbytně nutné nebo přiměřené, náležitě zohlední zásady stanovené v odstavcích 5 a 6, jakož i v odstavcích 13, 14 a 15.

               Článek 3.13: Řešení sporů

               1.S výhradou odstavců 2 a 3 se část šestá [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlava I [Řešení sporů] vztahuje na spory mezi stranami týkající se výkladu a uplatňování této kapitoly, s výjimkou článků 3.9 [Nezávislý orgán nebo subjekt a spolupráce] a 3.10 [Soudy a tribunály].

               2.Rozhodčí tribunál nemá pravomoc, pokud jde o:

               (a)jednotlivou subvenci, včetně toho, zda u této subvence byly dodrženy zásady stanovené v čl. 3.4 [Zásady] odst. 1, vedle podmínek stanovených v čl. 3.5 [Neomezené státní záruky] odst. 2, 3 až 5 [Záchrana a restrukturalizace], 8 až 11 [Vývozní subvence] a 12 [Subvence, jejichž poskytnutí je podmíněno použitím místního podílu] a

               (b)zda byl opravný prostředek navrácení ve smyslu článku 3.11 [Navrácení subvence] správně uplatněn v každém jednotlivém případě.

               3.Část šestá [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlava I [Řešení sporů] se použije na článek 3.12 [Nápravná opatření] v souladu s uvedeným článkem a článkem INST.34B [Zvláštní postupy pro nápravná opatření a obnovení rovnováhy].

               Kapitola čtvrtá: Státní podniky, podniky, kterým byla přiznána zvláštní práva či výsady, a určené monopoly

               Článek 4.1: Definice

               1.Pro účely této kapitoly se rozumí:

               (a)„ujednáním“ ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech vypracované v rámci OECD nebo nástupnický závazek, ať vypracovaný v rámci OECD nebo mimo něj, přijatý nejméně dvanácti zakládajícími členy WTO, kteří byli účastníky ujednání k 1. lednu 1979;

               (b) „obchodními činnostmi“ činnosti, jejichž výsledkem je výroba zboží nebo poskytování služeb, které mají být prodávány na relevantním trhu v množstvích a za ceny stanovené podnikem na základě podmínek nabídky a poptávky, a které jsou prováděny za účelem dosažení zisku; činnosti prováděné podnikem, který působí na neziskovém základě nebo na základě úhrady nákladů, nejsou činnostmi vykonávanými za účelem vytváření zisku;

               (c)„obchodními úvahami“ úvahy týkající se ceny, kvality, dostupnosti, prodejnosti, dopravy a jiných podmínek nákupu či prodeje nebo jiné faktory, které by se obvykle braly v úvahu při obchodních rozhodnutích soukromého podniku fungujícího podle zásad tržního hospodářství v příslušném obchodním nebo průmyslovém odvětví;

               (d)„zahrnutým subjektem“:

               (I)určený monopol;

               (II)podnik, kterému byla přiznána zvláštní práva či výsady; nebo

               (III)podnik ve vlastnictví státu;

               (e)„určeným monopolem“ subjekt, včetně sdružení nebo vládní agentury, který je na relevantním trhu na území strany určen za jediného dodavatele nebo pořizovatele zboží nebo služby; není jím subjekt, jemuž bylo uděleno výlučné právo duševního vlastnictví, pouze v důsledku tohoto udělení; v této souvislosti „určit“ znamená zřídit nebo povolit monopol nebo rozšířit oblast působnosti monopolu na další zboží či službu;

               (f)„podnikem“ podnik definovaný v čl. SERVIN.1.2 [Definice] písm. g);

               (g)„podnikem, kterému byla přiznána zvláštní práva či výsady“ se rozumí jakýkoli veřejný nebo soukromý podnik, kterému strana právně nebo fakticky udělila zvláštní práva či výsady;

               (h)„službou poskytovanou při výkonu veřejné moci“ služba poskytovaná při výkonu veřejné moci podle definice uvedené v GATS;

               (i)„zvláštními právy či výsadami“ práva či výsady, jimiž strana stanoví nebo omezí počet podniků oprávněných dodávat zboží nebo poskytovat služby na dva nebo více jinak než na základě objektivních, přiměřených a nediskriminačních kritérií, čímž podstatným způsobem ovlivní schopnost jiného podniku dodávat totéž zboží nebo poskytovat tutéž službu ve stejné zeměpisné oblasti za v zásadě stejných podmínek;

               (j)„podnikem ve vlastnictví státu“ podnik, v němž strana:

               (I)přímo vlastní více než 50 % základního kapitálu;

               (II)přímo či nepřímo ovládá výkon více než 50 % hlasovacích práv;

               (III)má pravomoc jmenovat většinu členů správní rady nebo jakéhokoliv rovnocenného řídícího orgánu; nebo

               (IV)má pravomoc vykonávat kontrolu nad podnikem. Při stanovení kontroly se v každém jednotlivém případě zohlední všechny relevantní právní a skutkové okolnosti.

               Článek 4.2: Oblast působnosti

               1.Tato kapitola se vztahuje na zahrnuté subjekty na všech úrovních státní správy, které se zabývají obchodními činnostmi. Pokud se zahrnutý subjekt zabývá obchodními i neobchodními činnostmi, tato kapitola se vztahuje pouze na jejich obchodní činnosti.

               2.Tato kapitola se nepoužije na:

               (a)zahrnuté subjekty jednající jako zadavatelé, na které se vztahují přílohy 1 až 3 každé ze stran dodatku 1 k Dohodě o vládních zakázkách a odstavec 1 každé ze stran jejich odpovídajících pododdílů v oddíle B2 PŘÍLOHY PPROC-1: ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK hlavy X [Zadávání veřejných zakázek], provádějící zakázky, na které se vztahuje tato dohoda ve smyslu čl. PPROC.2 [Začlenění některých ustanovení Dohody o vládních zakázkách a veřejné zakázky, na které se vztahuje tato dohoda] odst. 2 hlavy X [Zadávání veřejných zakázek];

               (b)jakékoli služby poskytované při výkonu veřejné moci.

               3.Tato kapitola se nepoužije na zahrnuté subjekty, pokud roční příjmy z obchodních činností dotčeného podniku či monopolu byly v některém z předchozích tří po sobě následujících účetních období nižší než 100 milionů zvláštních práv čerpání.

               4.Článek 4.5 [Nediskriminační zacházení a obchodní úvahy] se nepoužije na poskytování finančních služeb zahrnutým subjektem na základě vládního pověření, pokud toto poskytování finančních služeb:

               (a)podporuje vývoz nebo dovoz, jsou-li tyto služby:

               I.zamýšleny jinak než jako náhrada komerčního financování; nebo

               II.nabízeny za podmínek, které nejsou příznivější než ty, které lze získat pro srovnatelné finanční služby na obchodním trhu; nebo

               (b)podporuje soukromé investice mimo území strany, jsou-li tyto služby:

               I.zamýšleny jinak než jako náhrada komerčního financování; nebo

               II.nabízeny za podmínek, které nejsou příznivější než ty, které lze získat pro srovnatelné finanční služby na obchodním trhu; nebo

               (c)nabízeny za podmínek, které jsou v souladu s ujednáním, pokud poskytování těchto služeb spadá do oblasti působnosti ujednání.

               5.Aniž je dotčen odstavec 3 tohoto článku, článek 4.5 [Nediskriminační zacházení a obchodní úvahy] se nevztahuje na tato odvětví: audiovizuální služby, vnitrostátní námořní kabotáž
                  60
                a vnitrozemská vodní doprava, jak je stanoveno v čl. SERVIN 1.1 [Cíl a oblast působnosti] odst. 5.

               6.Článek 4.5 [Nediskriminační zacházení a obchodní úvahy] se nepoužije, pokud zahrnutý subjekt některé strany nakupuje nebo prodává zboží nebo služby na základě:

               (a)jakéhokoli stávajícího nesouladného opatření, které strana ponechá v platnosti, pokračuje v něm, obnovuje jej nebo mění v souladu s [čl. SERVIN.2.7 [Nesouladná opatření a výjimky] odst. 1 nebo čl. SERVIN.3.6 [Nesouladná opatření] odst. 1, jak je stanoveno v listinách závazků k PŘÍLOHÁM SERVIN-1 a SERVIN-2, použije-li se], nebo

               (b)jakéhokoli nesouladného opatření, které strana přijme nebo ponechá v platnosti, ve vztahu k odvětvím, pododvětvím nebo činnostem v souladu s [čl. SERVIN.2.7 [Nesouladná opatření a výjimky] odst. 2 nebo čl. SERVIN.3.6 [Nesouladná opatření] odst. 2, jak je stanoveno v listinách závazků k PŘÍLOHÁM SERVIN-1 a SERVIN-2], použije-li se.

               Článek 4.3: Vztah k Dohodě o WTO

               Strany potvrzují svá práva a povinnosti podle čl. XVII odst. 1 až 3 GATT 1994, Ujednání o výkladu článku XVII GATT 1994, jakož i podle čl. VIII odst. 1, 2 a 5 GATS.

               Článek 4.4: Obecná ustanovení

               1.Aniž jsou dotčena práva a povinnosti každé ze stran podle této kapitoly, nic v této kapitole nebrání straně zřídit nebo zachovat zahrnutý subjekt.

               2.Žádná ze stran nesmí vyžadovat od zahrnutého subjektu nebo vybízet zahrnutý subjekt k tomu, aby jednal způsobem, který by byl v rozporu s touto kapitolou.

               Článek 4.5: Nediskriminační zacházení a obchodní úvahy

               1.Každá ze stran zajistí, aby všechny její zahrnuté subjekty při vykonávání obchodních činností:

               (a)jednaly při nákupu nebo prodeji zboží nebo služby podle obchodních úvah kromě případů, kdy sledují účel plnění podmínek jejich poslání veřejné služby, které nejsou v rozporu s písmenem b) nebo c);

               (b)při nákupu zboží nebo služeb:

               I.zboží dodávanému nebo službě poskytované podnikem druhé strany poskytovaly neméně příznivé zacházení, než jaké poskytují obdobnému zboží dodávanému nebo obdobné službě poskytované vlastními podniky; a

               II.zboží dodávanému nebo službě poskytované zahrnutým subjektem na území strany poskytovaly neméně příznivé zacházení, než jaké poskytují obdobnému zboží dodávanému nebo obdobné službě poskytované vlastními podniky na relevantním trhu na území strany; a

               (c)při nákupu zboží nebo služeb:

               I.poskytovaly podniku druhé strany neméně příznivé zacházení, než jaké poskytují vlastním podnikům; a

               II.poskytovaly zahrnutému subjektu na území strany zacházení neméně příznivé, než jaké poskytují vlastním podnikům na relevantním trhu na území strany
                  61
               .

               2.Ustanovení odst. 1 písm. b) a c)* nebrání tomu, aby zahrnutý subjekt:

               (a)nakupoval nebo dodával zboží nebo služby za odlišných podmínek, včetně podmínek v souvislosti s cenou, a to za předpokladu, že tyto odlišné podmínky jsou v souladu s obchodními úvahami; nebo

               (b)odmítl nákup nebo dodávku zboží nebo služeb, je-li toto odmítnutí učiněno v souladu s obchodními úvahami.

               Článek 4.6: Regulační rámec

               1.Každá ze stran dodržuje a co nejlépe využívá příslušné mezinárodní normy, včetně Pokynů OECD pro řízení a správu státních podniků.

               2.Každá ze stran zajistí, aby jakýkoli regulační subjekt nebo jakýkoli jiný subjekt vykonávající regulační funkci, který tato strana zřídí nebo zachová:

               (a)byl nezávislý na podnicích regulovaných tímto subjektem a nebyl vůči nim odpovědný; a

               (b)v podobných situacích jednal nestranně ve vztahu ke všem podnikům regulovaným tímto orgánem, včetně zahrnutých subjektů; nestrannost, se kterou orgán vykonává své regulační funkce, se posuzuje na základě obecného vzorce nebo praxe tohoto orgánu.

               V případě odvětví, u nichž se strany v této dohodě dohodly na zvláštních povinnostech týkajících se tohoto orgánu, mají přednost příslušná ustanovení této dohody.

               3.Každá ze stran uplatňuje své právní předpisy vůči zahrnutým subjektům jednotným a nediskriminačním způsobem.

               Článek 4.7: Výměna informací

               1.Strana, která má důvod se domnívat, že její zájmy podle této kapitoly jsou nepříznivě ovlivněny obchodními činnostmi subjektu druhé strany, může písemně požádat druhou stranu o poskytnutí informací o obchodních činnostech tohoto subjektu souvisejících s prováděním ustanovení této kapitoly v souladu s odstavcem 2.

               2.Obsahuje-li žádost podle odstavce 1 vysvětlení, jakým způsobem mohou činnosti subjektu ovlivňovat zájmy žádající strany podle této kapitoly, a specifikuje-li, které z požadovaných informací jsou nebo mají být uvedeny, poskytne dožádaná strana informace takto požadované:

               (a)informace o struktuře vlastnictví a hlasování s uvedením kumulativního procentního podílu akcií a procenta hlasovacích práv, které dožádaná strana a její zahrnuté subjekty v daném subjektu kumulativně drží;

               (b)popis jakýchkoli zvláštních akcií nebo zvláštních hlasovacích či jiných práv, které dožádaná strana nebo její zahrnuté subjekty drží, pokud se tato práva liší od práv spojených s kmenovými akciemi subjektu;

               (c)popis organizační struktury subjektu a složení jeho správní rady nebo jakéhokoli rovnocenného orgánu;

               (d)popis vládních úřadů nebo veřejných orgánů, které subjekt regulují nebo na něj dohlížejí, popis požadavků na podávání zpráv, které mu tyto vládní úřady nebo veřejné orgány uložily, a práv a postupů těchto vládních úřadů nebo veřejných orgánů při jmenování, odvolávání nebo odměňování vedoucích pracovníků a členů jeho správní rady nebo jakéhokoli rovnocenného orgánu;

               (e)informace o ročním příjmu a celkových aktivech subjektu za poslední tři roky, pro které jsou tyto informace k dispozici;

               (f)informace o jakýchkoli výjimkách, imunitách a souvisejících opatřeních, jichž subjekt podle právních předpisů dožádané strany využívá;

               (g)všechny další veřejně přístupné informace týkající se subjektu, včetně výročních finančních zpráv a auditů prováděných třetí stranou.

               3.Odstavce 1 a 2 nevyžadují od žádné ze stran, aby zpřístupnila důvěrné informace, jejichž zpřístupnění by bylo v rozporu s jejími právními předpisy, bránilo vymáhání práva nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem nebo poškozovalo oprávněné obchodní zájmy konkrétních podniků.

               4.Nejsou-li požadované informace k dispozici, sdělí dožádaná strana písemně žádající straně důvod, proč tyto informace nejsou k dispozici.

               Kapitola pátá: Daně

               Článek 5.1: Řádná správa

               Strany uznávají zásady řádné správy v oblasti daní, zejména celosvětové normy v oblasti daňové transparentnosti, výměny informací a spravedlivé daňové soutěže, a zavazují se k jejich provádění. Strany znovu opakují svou podporu akčnímu plánu OECD v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku (BEPS) a potvrzují svůj závazek provádět minimální standardy OECD, jež mají působit proti BEPS. Strany budou prosazovat řádnou správu v oblasti zdanění, zlepšovat mezinárodní spolupráci v daňové oblasti a usnadňovat výběr zákonných daňových výnosů.

               Článek 5.2: Normy v oblasti zdanění

               1.Žádná se stran neoslabí ani nesníží úroveň ochrany stanovenou jejími právními předpisy na konci přechodného období pod úroveň stanovenou normami a pravidly dohodnutými OECD na konci přechodného období, pokud jde o:

               (a)výměnu informací, ať již na žádost, spontánně nebo automaticky, o finančních účtech, daňových rozhodnutích s přeshraničním prvkem, zprávách rozčleněných podle jednotlivých zemí mezi daňovými správami a o případných přeshraničních opatřeních daňového plánování;

               (b)pravidla pro omezení odpočitatelnosti úroků, ovládané zahraniční společnosti a hybridní nesoulady.

               2.Žádná ze stran neoslabí ani nesníží úroveň ochrany stanovenou jejími právními předpisy na konci přechodného období, pokud jde o veřejné podávání zpráv podle jednotlivých zemí úvěrovými institucemi a investičními podniky jinými než malými a nepropojenými investičními podniky.

               Článek 5.3: Řešení sporů

               Na tuto kapitolu se nevztahuje řešení sporů podle části šesté [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlavy I [Řešení sporů].

               Kapitola šestá: Pracovní a sociální normy

               Článek 6.1: Definice

               1.Pro účely této kapitoly se „pracovními a sociálními úrovněmi ochrany“ rozumí úrovně ochrany poskytované v právních předpisech a normách
                  62
                jedné ze stran, v každé z těchto oblastí:

               (a)základní práva v práci;

               (b)normy bezpečnosti a ochrany zdraví při práci;

               (c)spravedlivé pracovní podmínky a normy týkající se zaměstnávání osob;

               (d)práva na informace a konzultace na úrovni podniku; nebo

               (e)restrukturalizace podniků.

               2.Pro Unii se „pracovními a sociálními úrovněmi ochrany“ rozumí pracovní a sociální úrovně ochrany, které jsou použitelné na všechny členské státy a ve všech členských státech a jsou pro ně společné.

               Článek 6.2: Nesnižování úrovní ochrany

               1.Strany potvrzují, že každá ze stran má právo stanovit politiky a priority v oblastech, na které se vztahuje tato kapitola, určit úrovně pracovní a sociální ochrany, které považuje za vhodné, a přijmout nebo změnit své právní předpisy a politiky způsobem, který je v souladu s mezinárodními závazky každé ze stran, včetně jejích závazků podle této kapitoly.

               2.Žádná ze stran nesmí oslabit nebo snížit způsobem, který má vliv na obchod nebo investice mezi stranami, své pracovní a sociální úrovně ochrany pod úrovně platné na konci přechodného období, ani nesmí nedostatečně účinně prosazovat své právní předpisy a normy.

               3.Strany uznávají, že si každá strana ponechává právo vykonávat přiměřenou diskreční pravomoc a činit rozhodnutí v dobré víře týkající se přidělování zdrojů na prosazování práv zaměstnanců s ohledem na jiné pracovněprávní předpisy, o nichž bylo rozhodnuto, že mají vyšší prioritu, za předpokladu, že výkon této diskreční pravomoci a těchto rozhodnutí není v rozporu s povinnostmi, které pro ni vyplývají z této kapitoly.

               4.Strany budou i nadále usilovat o zvýšení svých pracovních a sociálních úrovní ochrany uvedených v této kapitole.

               Článek 6.3: Prosazování právních předpisů

               Pro účely prosazování právních předpisů podle článku 6.2 [Nesnižování úrovní ochrany] má každá strana zaveden a udržuje systém účinného vnitrostátního prosazování, zejména účinný systém inspekcí práce v souladu se svými mezinárodními závazky týkajícími se pracovních podmínek a ochrany pracovníků; každá strana zajistí, aby byla k dispozici správní a soudní řízení, která umožní veřejným orgánům a jednotlivcům s určitým postavením včas podat žalobu proti porušování pracovního práva a sociálních norem, a stanoví vhodnou a účinnou právní ochranu, včetně předběžných opatření, jakož i přiměřené a odrazující sankce. Při vnitrostátním provádění a prosazování článku 6.2 [Nesnižování úrovní ochrany] každá strana respektuje úlohu a autonomii sociálních partnerů na vnitrostátní úrovni, je-li to relevantní, v souladu s rozhodným právem a zvyklostmi.

               Článek 6.4: Řešení sporů

               1.Strany vynaloží veškeré úsilí, aby prostřednictvím dialogu, konzultací, výměny informací a spolupráce vyřešily veškeré neshody ohledně uplatňování této kapitoly.

               2.Odchylně od části šesté [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlavy I [Řešení sporů] v případě sporu mezi stranami ohledně použití této kapitoly, použijí strany výhradně postupy stanovené v článcích 9.1 [Konzultace], 9.2 [Panel odborníků] a 9.3 [Panel odborníků pro oblasti, v nichž nedochází ke snižování úrovně právní ochrany] této hlavy.

               Kapitola sedmá: Životní prostředí a klima

               Článek 7.1: Definice

               1.Pro účely této kapitoly se „úrovněmi ochrany životního prostředí“ rozumí úrovně ochrany obecně stanovené právními předpisy strany, jejichž účelem je ochrana životního prostředí včetně prevence ohrožení lidského života nebo zdraví kvůli dopadům na životní prostředí, a to i v každé z těchto oblastí:

               (a)průmyslové emise;

               (b)emise do ovzduší a kvalita ovzduší;

               (c)příroda a zachování biologické rozmanitosti;

               (d)nakládání s odpady;

               (e)ochrana a zachování vodního prostředí;

               (f)ochrana a zachování mořského prostředí;

               (g)prevence, omezení a eliminace rizik pro lidské zdraví nebo životní prostředí vyplývajících z výroby, používání, uvolňování nebo odstraňování chemických látek; nebo

               (h)řízení dopadů zemědělské produkce nebo produkce potravin na životní prostředí, zejména používáním antibiotik a dekontaminantů.

               2.Pro Unii se „úrovněmi ochrany životního prostředí“ rozumí úrovně ochrany životního prostředí, které jsou použitelné na všechny členské státy a ve všech členských státech a jsou pro ně společné.

               3.Pro účely této kapitoly se „úrovní ochrany klimatu“ rozumí úroveň ochrany s ohledem na emise a pohlcování skleníkových plynů a postupné odstraňování látek poškozujících ozonovou vrstvu. Pokud jde o skleníkové plyny, znamená to:

               (a)v případě Unie 40 % cíl pro celé hospodářství do roku 2030, včetně systému Unie pro stanovování cen uhlíku;

               (b)v případě Spojeného království podíl celého hospodářství Spojeného království na tomto cíli do roku 2030, včetně systému Spojeného království pro stanovování cen uhlíku.

               Článek 7.2: Nesnižování úrovní ochrany

               1.Strany potvrzují, že každá ze stran má právo stanovit politiky a priority v oblastech, na které se vztahuje tato kapitola, určit úrovně ochrany životního prostředí nebo úroveň ochrany klimatu, které považuje za vhodné, a přijmout nebo změnit své právní předpisy a politiky způsobem, který je v souladu s mezinárodními závazky každé ze stran, včetně jejích závazků podle této kapitoly.

               2.Žádná ze stran nesmí oslabit nebo snížit způsobem, který má vliv na obchod nebo investice mezi stranami, své úrovně ochrany životního prostředí nebo úroveň ochrany klimatu pod úrovně, které jsou platné na konci přechodného období, ani nesmí nedostatečně účinně prosazovat své právní předpisy v oblasti životního prostředí nebo úroveň ochrany klimatu.

               3.Strany uznávají, že si každá strana ponechává právo vykonávat přiměřenou diskreční pravomoc a činit rozhodnutí v dobré víře týkající se přidělování zdrojů na prosazování právních předpisů v oblasti životního prostředí s ohledem na jiné právní předpisy v oblasti životního prostředí a politiky v oblasti klimatu, o nichž bylo rozhodnuto, že mají vyšší priority, za předpokladu, že výkon této diskreční pravomoci a těchto rozhodnutí není v rozporu s povinnostmi, které pro ni vyplývají z této kapitoly.

               4.Pro účely této kapitoly platí, že pokud jsou cíle stanoveny v právních předpisech strany týkajících se životního prostředí v oblastech uvedených v článku 7.1 [Definice], jsou zahrnuty do úrovní ochrany životního prostředí strany na konci přechodného období. Tyto cíle zahrnují cíle, jejichž dosažení je plánováno na datum po konci přechodného období. Tento odstavec se vztahuje rovněž na látky poškozující ozonovou vrstvu.

               5.Strany budou i nadále usilovat o zvýšení svých úrovní ochrany životního prostředí nebo své úrovně ochrany klimatu uvedených v této kapitole.

               Článek 7.3: Stanovování cen uhlíku.

               1.Každá strana zavede od 1. ledna 2021 účinný systém stanovování cen uhlíku.

               2.Každý systém zahrnuje emise skleníkových plynů z výroby elektřiny, výroby tepla, průmyslu a letecké dopravy.

               3.Účinnost příslušných systémů stran pro stanovování cen uhlíku zachovává úroveň ochrany stanovenou v článku 7.2 [Nesnižování úrovní ochrany].

               4.Odchylně od odstavce 2 se letecká doprava zahrne nejpozději do dvou let, pokud již není zahrnuta. Oblast působnosti unijního systému stanovování cen uhlíku se vztahuje na odlétající lety z Evropského hospodářského prostoru do Spojeného království.

               5.Každá strana zachová svůj systém stanovování cen uhlíku, pokud je pro každou stranu účinným nástrojem v boji proti změně klimatu, a v každém případě zachová úroveň ochrany stanovenou v článku 7.2 [Nesnižování úrovní ochrany].

               6.Strany spolupracují na stanovování cen uhlíku. Důkladně zváží propojení svých systémů stanovování cen uhlíku způsobem, který zachová integritu těchto systémů a umožní zvýšit jejich účinnost.

               Článek 7.4: Zásady v oblasti životního prostředí a klimatu

               1.S ohledem na skutečnost, že Unie a Spojené království sdílejí společnou biosféru, pokud jde o přeshraniční znečištění, každá ze stran se zavazuje respektovat mezinárodně uznávané environmentální zásady, k nimž se zavázala, například v Deklaraci z Rio de Janeira o životním prostředí a rozvoji, která byla přijata dne 14. června 1992 v Rio de Janeiru („Deklarace z Rio de Janeira o životním prostředí a rozvoji z roku 1992“) a v mnohostranných environmentálních dohodách, včetně Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu podepsané dne 9. května 1992 v New Yorku („UNFCCC“) a Úmluvy o biologické rozmanitosti podepsané 5. června 1992 v Rio de Janeiru („Úmluva o biologické rozmanitosti“). Jedná se zejména o:

               (a)zásadu, že ochrana životního prostředí by měla být začleněna do tvorby politik, a to i prostřednictvím posouzení dopadů;

               (b)zásadu preventivních opatření k odvrácení škod na životním prostředí;

               (c)přístup předběžné opatrnosti uvedený v čl. 1.2 [Právo na regulaci, přístup předběžné opatrnosti a vědecké a technické informace] odst. 2;

               (d)zásadu nápravy škod na životním prostředí především u zdroje; a

               (e)zásadu „znečišťovatel platí“.

               2.Strany znovu potvrzují své příslušné závazky týkající se postupů pro hodnocení pravděpodobného dopadu navrhované činnosti na životní prostředí a tam, kde je pravděpodobné, že konkrétní projekty, plány a programy budou mít významný vliv na životní prostředí, včetně vlivu na zdraví, budou zahrnovat posouzení vlivů na životní prostředí nebo strategické posouzení vlivů na životní prostředí.

               3.Tyto postupy tam, kde je to vhodné a v souladu s právními předpisy strany, zahrnují určení rozsahu environmentální zprávy a jejího vypracování, realizaci účasti veřejnosti a konzultací a zohlednění environmentální zprávy a výsledků účasti veřejnosti a konzultací ve schváleném projektu nebo přijatém plánu či programu.

               Článek 7.5: Prosazování právních předpisů

               1.Pro účely prosazování právních předpisů podle článku 7.2 [Nesnižování úrovní ochrany] každá strana v souladu se svými právními předpisy zajistí, aby:

               (a)vnitrostátní orgány příslušné k prosazování příslušných právních předpisů ohledně životního prostředí a klimatu věnovaly náležitou pozornost údajným porušením těchto právních předpisů, o nichž se dozví. Tyto orgány musí v příslušných případech mít k dispozici odpovídající a účinnou právní ochranu, včetně zdržovací žaloby a přiměřených a odrazujících sankcí, a

               (b)vnitrostátní správní nebo soudní řízení byla k dispozici fyzickým a právnickým osobám, které mají dostatečný zájem podat žalobu proti porušení těchto právních předpisů a domáhat se účinné právní ochrany, včetně zdržovací žaloby, a aby řízení nebyla nepřiměřeně nákladná a probíhala spravedlivým, nestranným a transparentním způsobem.

               Článek 7.6: Spolupráce při sledování a prosazování právních předpisů

               Strany zajistí, aby se Evropská komise a orgány dohledu Spojeného království pravidelně scházely a spolupracovaly na účinném sledování a prosazování právních předpisů ohledně životního prostředí a klimatu, jak je uvedeno v článku 7.2 [Nesnižování úrovní ochrany].

               Článek 7.7: Řešení sporů

               1.Strany vynaloží veškeré úsilí, aby prostřednictvím dialogu, konzultací, výměny informací a spolupráce vyřešily veškeré neshody ohledně uplatňování této kapitoly.

               2.Odchylně od části šesté [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlavy I v případě sporu mezi stranami ohledně použití této kapitoly, použijí strany výhradně postupy stanovené v článcích 9.1 [Konzultace], 9.2 [Panel odborníků] a 9.3 [Panel odborníků pro oblasti, v nichž nedochází ke snižování úrovně právní ochrany] této hlavy.

               Kapitola osmá: Další nástroje pro obchod a udržitelný rozvoj

               Článek 8.1: Souvislosti a cíle

               1.Strany připomínají Agendu 21 a Deklaraci z Rio de Janeira o životním prostředí a rozvoji z roku 1992, Johannesburský plán provádění přijatý na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v roce 2002, Deklaraci Mezinárodní organizace práce o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci přijatou dne 10. června 2008 v Ženevě Mezinárodní organizací práce na jejím 97. zasedání („Deklarace MOP o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci z roku 2008“), výsledný dokument konference OSN o udržitelném rozvoji z roku 2012 s názvem „Budoucnost, jakou chceme“ potvrzený rezolucí Valného shromáždění OSN 66/288 přijatou dne 27. července 2012 a Agendu pro udržitelný rozvoj 2030 přijatou rezolucí Valného shromáždění OSN 70/1 ze dne 25. září 2015 a cíle udržitelného rozvoje.

               2.S ohledem na odstavec 1 je cílem této kapitoly posílit začlenění udržitelného rozvoje, zejména jeho pracovního a environmentálního rozměru, do obchodních a investičních vztahů stran a v tomto ohledu doplnit závazky stran v rámci kapitoly 6 [Pracovní a sociální normy] a kapitoly 7 [Životní prostředí a klima].

               Článek 8.2: Transparentnost

               1.Strany zdůrazňují význam zajištění transparentnosti jako nezbytného prvku pro podporu účasti veřejnosti a zveřejňování informací v souvislosti s touto kapitolou. V souladu se svými právními předpisy, ustanoveními této kapitoly, kapitoly IX [Transparentnost] a X [Řádné regulační postupy] každá ze stran:

               (a)zajistí, aby jakékoli obecně použitelné opatření, jež sleduje cíle této kapitoly, bylo používáno transparentním způsobem, jenž zahrnuje poskytnutí přiměřených možností a dostatečné lhůty k připomínkám veřejnosti a zveřejnění těchto opatření;

               (b)zajistí, aby široká veřejnost měla přístup k příslušným informacím o životním prostředí v držení orgánů veřejné správy nebo pro orgány veřejné správy, a rovněž zajistí aktivní šíření těchto informací a jejich poskytování široké veřejnosti elektronickými prostředky;

               (c)podporuje veřejnou diskusi s nestátními subjekty a mezi nimi, pokud jde o rozvoj a definování politik, které mohou vést k přijetí právních předpisů orgány veřejné správy týkajících se této kapitoly. V souvislosti s životním prostředím to zahrnuje účast veřejnosti na projektech, plánech a programech; a

               (d)podporuje informovanost veřejnosti o svých právních předpisech a normách vztahujících se k této kapitole, jakož i o postupech pro vymáhání práva a dodržování předpisů, a to přijímáním opatření na podporu znalostí a zvyšování povědomí veřejnosti. V souvislosti s pracovněprávními předpisy a normami to zahrnuje pracovníky, zaměstnavatele a jejich zástupce.

               Článek 8.3: Mnohostranné pracovní normy a dohody

               1.Strany potvrzují svůj závazek podporovat rozvoj mezinárodního obchodu způsobem, který povede k důstojné práci pro všechny, jak je uvedeno v Deklaraci MOP o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci z roku 2008.

               2.V souladu s ústavou MOP a Deklarací MOP o základních principech a právech v práci a s následnými opatřeními přijatými dne 18. června 1998 v Ženevě Mezinárodní konferencí práce na jejím 86. zasedání se každá ze stran zavazuje respektovat, podporovat a účinně provádět mezinárodně uznávané základní pracovní normy vymezené v základních úmluvách MOP. Patří sem:

               (a)svoboda sdružování a účinné uznání práva na kolektivní vyjednávání;

               (b)odstranění všech forem nucené nebo povinné práce;

               (c)faktické zrušení dětské práce; a

               (d)odstranění diskriminace s ohledem na zaměstnání a povolání.

               3.Každá ze stran vynaloží neutuchající a soustavné úsilí o ratifikaci základních úmluv MOP, pokud tak již neučinily.

               4.Strany si pravidelně a odpovídajícím způsobem vyměňují informace o situaci a pokroku jednotlivých členských států a Spojeného království, pokud jde o ratifikaci úmluv nebo protokolů MOP, které MOP označila za aktuální, a dalších příslušných mezinárodních nástrojů.

               5.Každá strana se zavazuje provádět všechny úmluvy MOP, které Spojené království a členské státy Unie ratifikovaly, a různá ustanovení Evropské sociální charty, která jako členové Rady Evropy přijaly členské státy Evropské unie a Spojené království
                  63
               .

               6.Každá ze stran prostřednictvím svých právních předpisů a postupů nadále prosazuje agendu důstojné práce MOP stanovenou v Deklaraci o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci z roku 2008 („Agenda důstojné práce MOP“) a v souladu s příslušnými úmluvami MOP a dalšími mezinárodními závazky, zejména pokud jde o:

               (a)důstojné pracovní podmínky pro všechny, mimo jiné pokud jde o mzdy a výdělky, pracovní dobu, mateřskou dovolenou a další pracovní podmínky;

               (b)bezpečnost a ochranu zdraví při práci, včetně předcházení pracovním úrazům a nemocem z povolání a jejich odškodnění v případě takových úrazů nebo nemoci; a

               (c)zákaz diskriminace, pokud jde o pracovní podmínky, včetně migrujících pracovníků.

               7.Každá ze stran chrání a podporuje sociální dialog o pracovních záležitostech mezi pracovníky a zaměstnavateli a jejich příslušnými organizacemi a s příslušnými vládními orgány.

               8.Strany spolupracují na obchodních aspektech politik a opatření v oblasti práce, a to případně i na mnohostranných fórech, jako je MOP. Tato spolupráce může mimo jiné zahrnovat:

               (a)obchodní aspekty provádění základních, prioritních a dalších aktuálních úmluv MOP;

               (b)obchodní aspekty agendy důstojné práce MOP, včetně provázanosti mezi obchodem a plnou a produktivní zaměstnaností, změnami na trhu práce, základními pracovními normami, důstojnou prací v globálních dodavatelských řetězcích, sociální ochranou a sociálním začleněním, sociálním dialogem a rovností žen a mužů;

               (c)dopad pracovního práva a norem na obchod a investice, nebo dopad obchodních a investičních právních předpisů na pracovní sílu;

               (d)dialog a sdílení informací o pracovněprávních předpisech v kontextu jejich obchodních dohod a jejich provádění, a

               (e)jakékoli jiné formy spolupráce, které považují za vhodné.

               9.Strany zváží všechny názory, jež přednesou zástupci zaměstnanců, zaměstnavatelů a organizace občanské společnosti při určování oblastí spolupráce a provádění činností ve spolupráci.

               Článek 8.4: Mnohostranné dohody o životním prostředí

               1.Strany uznávají význam Environmentálního shromáždění OSN (UNEA) Programu OSN pro životní prostředí (UNEP) a mnohostranné správy a dohod v oblasti životního prostředí jako reakce mezinárodního společenství na globální nebo regionální výzvy v oblasti životního prostředí a zdůrazňují, že je třeba, aby se obchodní a environmentální politiky, pravidla a opatření vzájemně podporovaly.

               2.S ohledem na odstavec 1 se každá ze stran zavazuje účinně provádět mnohostranné environmentální dohody, protokoly a změny, které ratifikovala ve svých právních předpisech a postupech.

               3.Strany si pravidelně a odpovídajícím způsobem vyměňují informace o:

               (a)své situaci, pokud jde o ratifikaci a provádění mnohostranných environmentálních dohod, včetně jejich protokolů a změn;

               (b)probíhajících jednáních o nových mnohostranných environmentálních dohodách a

               (c)názorech jednotlivých stran na přistoupení k dalším mnohostranným environmentálním dohodám.

               4.Strany znovu potvrzují, že každá ze stran má právo přijmout nebo zachovat opatření na podporu cílů mnohostranných environmentálních dohod, jichž je smluvní stranou. Strany připomínají, že opatření přijatá nebo vymáhaná k provádění těchto mnohostranných environmentálních dohod mohou být odůvodněna podle hlavy XII [Výjimky] článku EXC.1 [Obecné výjimky].

               5.Strany spolupracují na obchodních aspektech politik a opatření v oblasti životního prostředí, a to i v rámci mnohostranných fór, jako jsou politické fórum OSN na vysoké úrovni o udržitelném rozvoji, Program OSN pro životní prostředí, UNEA, mnohostranné environmentální dohody, Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) nebo případně WTO. Tato spolupráce může mimo jiné zahrnovat:

               (a)iniciativy týkající se udržitelné výroby a spotřeby, včetně iniciativ zaměřených na podporu oběhového hospodářství a ekologického růstu a snižování znečištění;

               (b)iniciativy na podporu environmentálního zboží a služeb, mimo jiné řešením souvisejících celních a necelních překážek;

               (c)dopad právních předpisů a norem v oblasti životního prostředí na obchod a investice, nebo dopad obchodních a investičních právních předpisů na životní prostředí;

               (d)provádění přílohy 16 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví podepsané v Chicagu dne 7. prosince 1944 a dalších opatření ke snížení dopadu letectví na životní prostředí, a to i v oblasti uspořádání letového provozu; a

               (e)další obchodní aspekty mnohostranných environmentálních dohod, včetně jejich protokolů, změn a provádění.

               6.Spolupráce podle odstavce 5 může zahrnovat výměnu v odborné oblasti, výměnu informací a osvědčených postupů, výzkumné projekty, studie, zprávy, konference a semináře.

               7.Strany zváží názory nebo vstupní data od veřejnosti a zúčastněných stran pro definování a provádění svých činností vykonávaných ve spolupráci, případně mohou tyto zúčastněné strany zapojit do těchto činností intenzivněji.

               Článek 8.5: Obchod a změna klimatu

               1.Strany uznávají význam přijetí naléhavých opatření pro boj proti změně klimatu a jejím dopadům a úlohu obchodu a investic při sledování tohoto cíle v souladu s úmluvou UNFCCC, účelem a cíli Pařížské dohody přijaté 12. prosince 2015 v Paříži konferencí smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu na jejím 21. zasedání („Pařížská dohoda“) a s dalšími mnohostrannými dohodami o životním prostředí a mnohostrannými nástroji v oblasti změny klimatu.

               2.S ohledem na odstavec 1 každá ze stran:

               (a)se zavazuje účinně provádět úmluvu UNFCCC a Pařížskou dohodu, podle níž je jedním z hlavních cílů posílení celosvětové reakce na změnu klimatu, udržení nárůstu průměrné globální teploty výrazně pod úrovní 2 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí a úsilí o to, aby nárůst teploty nepřekročil 1,5 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí;

               (b)prosazuje vzájemnou podporu politik a opatření v oblasti obchodu a klimatu, čímž přispívá k přechodu na hospodářství s nízkými emisemi skleníkových plynů účinně využívající zdroje a k rozvoji odolnému vůči změně klimatu;

               (c)usnadňuje odstraňování překážek obchodu se zbožím a službami a investic do této oblasti, které mají zvláštní význam pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, jako jsou obnovitelné zdroje energie, energeticky účinné výrobky a služby, například řešením celních a necelních překážek nebo přijetím politických rámců přispívajících k zavádění nejlepších dostupných řešení.

               3.Strany spolupracují na posílení spolupráce v obchodních aspektech politik a opatření v oblasti klimatu, a to na dvoustranné, regionální a případně mezinárodní úrovni, mimo jiné v rámci úmluvy UNFCCC, WTO, Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, podepsaného 26. srpna 1987 v Montrealu („Montrealský protokol“), Mezinárodní námořní organizace (IMO) a Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO). Tato spolupráce může mimo jiné zahrnovat:

               (a)politický dialog a spolupráci týkající se provádění Pařížské dohody, například pokud jde o prostředky na podporu odolnosti vůči změně klimatu, obnovitelné energie, nízkouhlíkových technologií, energetické účinnosti, udržitelné dopravy, rozvoje udržitelné infrastruktury odolné vůči změně klimatu, monitorování emisí a mezinárodních trhů s uhlíkem;

               (b)podporu vypracování a přijetí ambiciózních a účinných opatření IMO ke snížení emisí skleníkových plynů, která mají být prováděna plavidly zapojenými do mezinárodního obchodu;

               (c)podporu vypracování a přijetí ambiciózních a účinných opatření ICAO ke snížení emisí skleníkových plynů;

               (d)podporu ambiciózního postupného odstraňování látek poškozujících ozonovou vrstvu a postupného ukončování používání částečně fluorovaných uhlovodíků podle Montrealského protokolu prostřednictvím opatření na kontrolu jejich výroby, spotřeby a obchodu; zavedení alternativ šetrných k životnímu prostředí; aktualizaci bezpečnostních a dalších příslušných norem, jakož i boj proti nezákonnému obchodu s látkami, na něž se vztahuje Montrealský protokol.

               Článek 8.6: Obchod a biologická rozmanitost

               1.Strany uznávají význam zachování a udržitelného využívání biologické rozmanitosti a úlohu obchodu při sledování těchto cílů, mimo jiné prostřednictvím podpory udržitelného obchodu nebo kontroly či omezení obchodu s ohroženými druhy v souladu s příslušnými mnohostrannými environmentálními dohodami, jichž jsou stranami, a rozhodnutími přijatými na jejich základě, zejména Úmluvou o biologické rozmanitosti a jejími protokoly a Úmluvou o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin podepsanou 3. března 1973 ve Washington DC („CITES“).

               2.S ohledem na odstavec 1 každá ze stran:

               (a)provádí účinná opatření k potírání nezákonného obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy, případně i s ohledem na třetí země;

               (b)podporuje využívání CITES jako nástroje pro zachování a udržitelné řízení biologické rozmanitosti, včetně zahrnutí živočišných a rostlinných druhů do dodatků úmluvy CITES, pokud je stav těchto druhů z hlediska ochrany považován za ohrožený v důsledku mezinárodního obchodu;

               (c)podporuje obchod s produkty pocházejícími z udržitelného využívání biologických zdrojů a přispívajícími k zachování biologické rozmanitosti;

               (d)nadále přijímá opatření k zachování biologické rozmanitosti, pokud je vystavena tlakům spojeným s obchodem a investicemi, zejména prostřednictvím opatření proti šíření invazních nepůvodních druhů.

               3.Strany spolupracují ohledně obchodních záležitostí, které jsou důležité z hlediska tohoto článku, a to případně i v rámci mnohostranných fór, jako jsou CITES a Úmluva o biologické rozmanitosti. Tato spolupráce může mimo jiné zahrnovat: obchod s volně žijícími a planě rostoucími druhy a produkty z přírodních zdrojů, oceňování a posuzování ekosystémů a souvisejících služeb a přístup ke genetickým zdrojům a spravedlivé a rovnocenné sdílení přínosů plynoucích z jejich využívání v souladu s Nagojským protokolem o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném sdílení přínosů plynoucích z jejich využívání, který byl k Úmluvě o biologické rozmanitosti přijat dne 29. října 2010 v Nagoji.

               Článek 8.7: Obchod a lesy

               1.Strany uznávají význam ochrany a udržitelného obhospodařování lesů pro zajišťování environmentálních funkcí a hospodářských a sociálních příležitostí pro současné i budoucí generace a úlohu obchodu při plnění tohoto cíle.

               2.S ohledem na odstavec 1 a v souladu se svými mezinárodními závazky každá ze stran:

               (a)pokračuje v provádění účinných opatření k potírání nezákonné těžby dřeva a s ní souvisejícího obchodu, případně i s ohledem na třetí země, a podporuje obchod s legálně vytěženými lesními produkty;

               (b)podporuje zachování a udržitelné obhospodařování lesů a obchod se dřevem a dřevařskými výrobky vytěženými v souladu s právními předpisy země těžby a z udržitelně obhospodařovaných lesů a jejich spotřebu; a

               (c)vyměňuje si s druhou stranou informace o iniciativách související s obchodem v oblasti udržitelného obhospodařování lesů, správy lesů a ochrany lesního porostu a spolupráci s cílem maximalizovat dopad a vzájemnou podporu svých příslušných politik společného zájmu.

               3.Strany spolupracují na posílení spolupráce na aspektech udržitelného obhospodařování lesů, ochrany lesního porostu a nezákonné těžby dřeva souvisejících s obchodem, případně i v rámci mnohostranných fór.

               Článek 8.8: Obchod v oblasti mořských biologických zdrojů a akvakultury a udržitelné řízení mořských biologických zdrojů a akvakultury

               1.Strany uznávají význam zachování a udržitelného řízení biologických mořských zdrojů a ekosystémů, jakož i význam podpory odpovědné a udržitelné akvakultury a úlohy obchodu při sledování těchto cílů.

               2.S ohledem na odstavec 1 každá ze stran:

               (a)se zavazuje jednat důsledně a v souladu s příslušnými dohodami OSN a Organizace pro výživu a zemědělství („FAO“), Úmluvou OSN o mořském právu, Dohodou o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 týkající se zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací podepsanou 4. srpna 1995 v New Yorku, Dohodou FAO na podporu dodržování mezinárodních ochranných a řídících opatření rybářskými plavidly na volném moři podepsanou 24. listopadu 1993 v Římě, kodexem chování organizace FAO pro udržitelný rybolov, Dohodou FAO o opatřeních přístavních států k předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu schválenou 22. listopadu 2009 v Římě na 36. zasedání konference FAO a účastní se iniciativy organizace FAO v oblasti celosvětové evidence rybářských plavidel, plavidel s chladicím zařízením a zásobovacích plavidel;

               (b)podporuje udržitelný rybolov a řádnou správu v odvětví rybolovu tím, že se aktivně účastní práce příslušných mezinárodních organizací nebo subjektů, jichž jsou členy, pozorovateli nebo spolupracujícími nesmluvními stranami, včetně regionálních organizací pro řízení rybolovu, případně prostřednictvím účinného sledování, kontroly nebo prosazování rezolucí, doporučení nebo opatření regionálních organizací pro řízení rybolovu; provádění jejich systémů dokumentace úlovků nebo osvědčení a opatření přístavních států;

               (c)přijme a zachová své příslušné účinné nástroje pro boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, včetně opatření k vyloučení produktů nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu z obchodních toků, a za tímto účelem spolupracuje s ostatními;

               (d)podporuje rozvoj udržitelné a odpovědné akvakultury, v příslušných případech i s ohledem na provádění cílů a zásad obsažených v kodexu chování FAO pro zodpovědný rybolov.

               3.Strany spolupracují v oblasti ochranných opatřeních a na obchodních aspektech politik a opatření v oblasti rybolovu a akvakultury, případně i v rámci WTO, regionálních organizací pro řízení rybolovu a dalších mnohostranných fór, s cílem podporovat udržitelné postupy rybolovu a akvakultury a obchod s rybími produkty z udržitelně řízených rybolovných a akvakulturních operací.

               4.Tímto článkem nejsou dotčena ustanovení části druhé dílu V [Rybolov].

               Článek 8.9: Obchod a investice podporující udržitelný rozvoj

               1.Strany znovu potvrzují svůj závazek zvyšovat příspěvek obchodu a investic k plnění cíle udržitelného rozvoje v jeho hospodářském, sociálním a environmentálním rozměru.

               2.Podle odstavce 1 strany nadále podporují:

               (a)obchodní a investiční politiky, které podporují čtyři strategické cíle agendy důstojné práce MOP v souladu s deklarací MOP o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci z roku 2008, včetně životního minima, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a dalších aspektů souvisejících s pracovními podmínkami;

               (b)obchod a investice v oblasti environmentálního zboží a služeb, jako jsou obnovitelné zdroje energie a energeticky účinné výrobky a služby, a to i prostřednictvím řešení souvisejících necelních překážek nebo přijetím politických rámců přispívajících k zavádění nejlepších dostupných řešení;

               (c)obchod se zbožím a službami, které přispívají ke zlepšení sociálních podmínek a používání postupů příznivých pro životní prostředí, včetně zboží a služeb, na něž se vztahují dobrovolné koncepce záruk udržitelnosti, jako jsou spravedlivý a etický obchod a ekoznačky; a

               (d)spolupráci na mnohostranných fórech v otázkách uvedených v tomto článku.

               3.Strany uznávají důležitost řešení konkrétních otázek udržitelného rozvoje na základě přezkumu, sledování a posuzování potenciálních hospodářských, sociálních a environmentálních dopadů možných opatření s přihlédnutím k názorům zúčastněných stran.

               Článek 8.10: Obchod a odpovědné řízení dodavatelského řetězce

               1.Strany uznávají význam odpovědného řízení dodavatelských řetězců prostřednictvím odpovědného chování podniků a postupů sociální odpovědnosti podniků, jakož i úlohu obchodu při sledování tohoto cíle.

               2.S ohledem na odstavec 1 každá ze stran:

               (a)podporuje sociální odpovědnost podniků a odpovědné chování podniků, mimo jiné poskytováním podpůrných politických rámců, které podniky motivují k zavádění příslušných postupů; a

               (b)podporuje dodržování, provádění, sledování a šíření příslušných mezinárodních nástrojů, jako jsou pokyny OECD pro nadnárodní společnosti, Tripartitní deklarace MOP o principech týkajících se nadnárodních společností a sociální politiky, iniciativa OSN Global Compact a obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv.

               3.Strany uznávají užitečnost mezinárodních odvětvových pokynů v oblasti sociální odpovědnosti podniků a odpovědného chování podniků a podporují v tomto ohledu společnou práci. Pokud jde o pokyny OECD pro náležitou péči v zodpovědných dodavatelských řetězcích nerostných surovin z oblastí postižených konflikty a vysoce rizikových oblastí a jejich dodatky, strany rovněž provedou opatření na podporu přijetí těchto pokynů.

               4.Strany společně usilují o posílení vzájemné spolupráce v obchodních aspektech u záležitostí, na něž se vztahuje tento článek, mimo jiné v rámci mezinárodních fór, a to i výměnou informací a osvědčených postupů a informačními kampaněmi.

               Článek 8.11: Řešení sporů

               1.Strany vynaloží veškeré úsilí, aby prostřednictvím dialogu, konzultací, výměny informací a spolupráce vyřešily veškeré neshody ohledně uplatňování této kapitoly.

               2.Odchylně od části šesté [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlavy I [Řešení sporů] v případě sporu mezi stranami ohledně použití této kapitoly použijí strany výhradně postupy stanovené v článku 9.1 [Konzultace] a článku 9.2 [Panel odborníků].

               Kapitola devátá: Horizontální a institucionální ustanovení

               Článek 9.1: Konzultace

               1.Strana může požádat druhou stranu o konzultace ohledně jakékoli záležitosti vyplývající z kapitoly 1 [Obecná ustanovení] čl. 1.1 [Zásady a cíle] odst. 3 a kapitol 6 [Pracovní a sociální normy], 7 [Životní prostředí a klima] a 8 [Další nástroje pro obchod a udržitelný rozvoj] podáním písemné žádosti druhé straně. Žalující strana ve své písemné žádosti uvede důvody a základ žádosti, včetně identifikace sporných opatření, a upřesní ustanovení, která považuje za použitelná. Konzultace musí být zahájeny neprodleně poté, co jedna ze stran podá žádost o konzultace, a v každém případě nejpozději do 30 dnů po dni doručení žádosti, pokud se strany nedohodnou na delším období.

               2.Strany zahájí konzultace s cílem dosáhnout vzájemně uspokojivého vyřešení dané záležitosti. Během konzultací poskytne každá strana druhé straně dostatek informací, které má k dispozici a které umožní úplné prozkoumání vznesených otázek. Každá ze stran bude usilovat o to, aby se konzultací zúčastnili pracovníci jejích příslušných vládních orgánů s odbornými znalostmi v záležitosti, která je předmětem konzultací.

               3.V záležitostech týkajících se mnohostranných dohod nebo nástrojů uvedených v čl. 1.1 [Zásady a cíle] odst. 3, kapitolách 6 [Pracovní a sociální normy], 7 [Životní prostředí a klima] a 8 [Další nástroje pro obchod a udržitelný rozvoj] vezmou strany v úvahu dostupné informace od MOP nebo příslušných orgánů či organizací zřízených v rámci mnohostranných environmentálních dohod. V případě potřeby si strany společně vyžádají poradenství od těchto organizací nebo jejich orgánů nebo od jakéhokoli jiného odborníka či orgánu, který považují za vhodný.

               4.Každá strana si může případně vyžádat stanoviska domácích poradních skupin uvedených v článku INST.7 [Domácí poradní skupiny] nebo jiné odborné poradenství.

               5.Veškerá usnesení stran se zpřístupní veřejnosti.

               Článek 9.2: Panel odborníků

               1.V případě jakékoli záležitosti, která nebyla uspokojivě vyřešena konzultacemi podle článku 9.1 [Konzultace], může strana po 90 dnech od obdržení žádosti o konzultace podle uvedeného článku požádat o svolání panelu odborníků za účelem projednání uvedené záležitosti, a to předložením písemné žádosti druhé straně. V žádosti se uvede sporné opatření, upřesní a vysvětlí se, v jakém smyslu není toto opatření v souladu s ustanoveními příslušné kapitoly nebo kapitol, a to způsobem postačujícím k jasnému předložení stížnosti.

               2.Panel odborníků se skládá ze tří členů.

               3.Specializovaný obchodní výbor pro rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj na svém prvním zasedání po vstupu této dohody v platnost sestaví seznam nejméně 15 osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci členů panelu odborníků. Každá ze stran jmenuje na seznam členů panelu nejméně pět osob. Strany také jmenují nejméně pět osob, které nejsou státními příslušníky ani jedné z nich a které jsou ochotny a schopny zastávat funkci předsedy panelu odborníků. Specializovaný obchodní výbor pro rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj zajistí, aby byl seznam průběžně aktualizován a aby byl zachován počet alespoň 15 odborníků.

               4.Odborníci navržení za členy panelu musí mít odborné znalosti nebo zkušenosti v oblasti pracovního nebo environmentálního práva a dalších otázek, o nichž se pojednává v příslušné kapitole nebo kapitolách, nebo v řešení sporů vzniklých v souvislosti s mezinárodními dohodami. Musí zastávat svou funkci jako soukromé osoby a nesmí jednat podle pokynů žádné organizace nebo vlády, pokud jde o záležitosti týkající se sporu. Nesmí být spojeni s žádnou ze stran nebo jednat podle jejích pokynů. Nesmí se jednat o osoby, jež jsou členy, úředníky nebo jinými zaměstnanci orgánů Unie, vlády členského státu nebo vlády Spojeného království.

               5.Pokud se strany nedohodnou jinak, do pěti dnů ode dne ustavení panelu odborníků je jeho dohodnutým mandátem:

               „s ohledem na příslušná ustanovení přezkoumat záležitost, která mu byla předložena v žádosti o ustavení panelu odborníků, a vydat zprávu v souladu s tímto článkem, která obsahuje zjištění o souladu opatření s příslušnými ustanoveními.“

               6.Pokud jde o záležitosti související s mnohostrannými normami nebo dohodami, na něž se vztahuje tato hlava, panel odborníků by měl požadovat informace od MOP nebo příslušných orgánů zřízených na základě těchto dohod, včetně veškerých příslušných dostupných výkladových pokynů, zjištění nebo rozhodnutí přijatých MOP a těmito orgány.

               7.Panel odborníků může požadovat a přijímat písemná podání nebo jakékoli jiné informace od osob s příslušnými informacemi nebo odbornými znalostmi.

               8.Panel odborníků zpřístupní tyto informace každé ze stran a umožní jim předložit připomínky do 20 dnů od jejich obdržení.

               9.Panel odborníků předloží stranám průběžnou zprávu a závěrečnou zprávu obsahující zjištěné skutečnosti, své závěry v dané záležitosti včetně toho, zda žalovaná strana splnila své povinnosti podle příslušné kapitoly nebo kapitol, a důvody, které vedly k jeho zjištěním a rozhodnutím. Pro upřesnění je třeba uvést, že strany sdílejí názor, že pokud panel ve své zprávě vydá doporučení, nemusí se žalovaná strana při zajišťování souladu s dohodou těmito doporučeními řídit.

               10. Panel odborníků předloží stranám průběžnou zprávu ve lhůtě 100 dnů po dni ustavení panelu odborníků. Když panel odborníků usoudí, že tuto lhůtu nelze dodržet, vyrozumí o tom jeho předseda písemně strany s uvedením důvodů zpoždění a dne předpokládaného předložení průběžné zprávy. Panel odborníků nesmí za žádných okolností předložit stranám svou průběžnou zprávu později než 125 dnů ode dne ustavení panelu odborníků.

               11. Každá strana může panelu odborníků předložit odůvodněnou žádost o přezkoumání konkrétních aspektů průběžné zprávy, a to ve lhůtě 25 dnů od jejího obdržení. Jedna strana může připomínkovat žádost druhé strany ve lhůtě 15 dnů od obdržení žádosti.

               12. Po zvážení těchto připomínek připraví panel odborníků závěrečnou zprávu. Nebude-li ve lhůtě uvedené v odstavci 11 předložena žádná žádost o přezkoumání konkrétních aspektů průběžné zprávy, stává se z průběžné zprávy závěrečná zpráva panelu odborníků.

               13. Panel odborníků předloží stranám svou závěrečnou zprávu ve lhůtě 175 dnů ode dne ustavení panelu odborníků. Pokud panel odborníků usoudí, že tuto lhůtu nelze dodržet, vyrozumí o tom jeho předseda písemně strany s uvedením důvodů zpoždění a dne předpokládaného předložení závěrečné zprávy. Panel odborníků nesmí za žádných okolností předložit stranám svou konečnou zprávu později než 195 dnů po dni ustavení panelu odborníků.

               14. Závěrečná zpráva obsahuje diskusi o jakékoli písemné žádosti stran k průběžné zprávě a jasně se zabývá připomínkami stran.

               15. Strany zpřístupní závěrečnou zprávu panelu odborníků veřejnosti do 15 dnů od jejího předložení panelem odborníků.

               16.Pokud závěrečná zpráva panelu odborníků stanoví, že jedna ze stran nesplnila své povinnosti podle příslušné kapitoly nebo kapitol, projednají strany do 90 dnů od předložení závěrečné zprávy vhodná opatření, která mají být provedena, přičemž přihlédnou ke zprávě panelu odborníků. Nejpozději 105 dnů po doručení zprávy stranám informuje žalovaná strana své domácí poradní skupiny ustavené podle článku INST.7 [Domácí poradní skupiny] a žalující stranu o svém rozhodnutí týkajícím se všech opatření, která mají být provedena.

               17. Opatření přijatá v návaznosti na zprávu panelu odborníků sleduje specializovaný obchodní výbor pro rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj. Domácí poradní skupiny stran ustavené podle článku INST.7 [Domácí poradní skupiny] mohou v tomto ohledu předložit připomínky specializovanému obchodnímu výboru pro rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj.

               18.Pokud se strany neshodnou na existenci nebo souladu opatření přijatých k řešení nesouladu s příslušnými ustanoveními, může žalující strana písemně požádat původní panel odborníků o rozhodnutí v této záležitosti. V žádosti se uvede každé sporné opatření a vysvětlí se, v jakém smyslu není toto opatření v souladu s příslušnými ustanoveními, a to způsobem postačujícím k jasnému předložení stížnosti. Panel odborníků předloží stranám svá zjištění ve lhůtě 45 dnů ode dne doručení žádosti.

               19.Není-li v tomto článku stanoveno jinak, ustanovení čl. INST.14 [Rozhodčí řízení] odst. 1, článku INST.29 [Rozhodnutí rozhodčího tribunálu], článku INST.30 [Pozastavení a ukončení rozhodčích řízení], článku INST.31 [Vzájemně přijatelné řešení], článku INST.32 [Lhůty], článku INST.34 [Náklady], článku INST.15 [Ustavení rozhodčího tribunálu] nebo článku INST.28 [Nahrazení rozhodců], jakož i PŘÍLOHY INST [Jednací řád pro řešení sporů] a PŘÍLOHY INST-X [Kodex chování rozhodců] se použijí obdobně.

               Článek 9.3: Panel odborníků na oblasti, v nichž je třeba zamezit snížení úrovně ochrany

               1.Článek 9.2 [Panel odborníků] se použije v případě sporů mezi stranami ohledně výkladu a uplatňování ustanovení kapitoly 6 [Pracovní a sociální normy] a kapitoly 7 [Životní prostředí a klima].

               2.Pro účely těchto sporů se kromě článků uvedených v čl. 9.2 [Panel odborníků] odst. 19 použije obdobně článek INST.24 [Dočasná nápravná opatření] a článek INST.25 [Přezkum opatření přijatých za účelem splnění požadavků po přijetí dočasných nápravných opatření].

               3.Strany uznávají, že pokud žalovaná strana rozhodne, že nepřijme žádná opatření k nastolení souladu se zprávou panelu odborníků a s touto dohodou, bude moci žalující strana i nadále využít veškerá nápravná opatření schválená podle článku INST.24 [Dočasná nápravná opatření].

               Článek 9.4: Obnovení rovnováhy

               1.Strany uznávají právo každé strany určovat své budoucí politiky a priority s ohledem na pracovní a sociální ochranu, ochranu životního prostředí nebo klimatu nebo s ohledem na kontrolu subvencí, a to způsobem, který je v souladu s mezinárodními závazky každé strany, včetně závazků vyplývajících z této dohody. Strany zároveň uznávají, že významné rozdíly v těchto oblastech mohou ovlivnit obchodní nebo investiční podmínky mezi stranami způsobem, který mění okolnosti, které byly základem pro uzavření této dohody.

               2.Pokud v důsledku významných rozdílů mezi stranami v oblastech uvedených v odstavci 1 vznikne podstatný dopad na obchod nebo investice mezi stranami, může kterákoli strana přijmout vhodná opatření k obnovení rovnováhy, která budou danou situaci řešit. Tato opatření jsou omezena co do svého rozsahu a doby trvání s ohledem na to, co je nezbytně nutné a přiměřené k nápravě situace. Přednostně musí být vybrána ta opatření, která nejméně naruší fungování této dohody. Posouzení těchto dopadů, které některá ze stran provede, se musí opírat o spolehlivé důkazy, a nikoli pouze o domněnky nebo málo pravděpodobné možnosti.

               3.Pro opatření k obnovení rovnováhy přijatá podle odstavce 2 se použijí tyto postupy:

               (a)Dotčená strana neprodleně uvědomí druhou stranu prostřednictvím Rady partnerství o opatřeních k obnovení rovnováhy, která hodlá přijmout, a poskytne k tomu veškeré příslušné informace. Strany okamžitě zahájí konzultace. Konzultace se považují za ukončené do 14 dnů ode dne doručení oznámení, pokud nejsou společně ukončeny před uplynutím této lhůty.

               (b)Není-li nalezeno oboustranně přijatelné řešení, může dotčená strana přijmout opatření k obnovení rovnováhy nejdříve pět dnů od ukončení konzultací, pokud vyrozuměná strana nepožádá v téže lhůtě pěti dnů v souladu s čl. INST.14 [Rozhodčí řízení] odst. 2
                  64
                o ustavení rozhodčího tribunálu prostřednictvím písemné žádosti podané druhé straně, aby rozhodčí tribunál mohl rozhodnout, zda jsou oznámená opatření k obnovení rovnováhy v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.

               (c)Rozhodčí tribunál vydá své konečné rozhodnutí do 30 dnů od svého ustavení. Nevydá-li rozhodčí tribunál v této lhůtě své konečné rozhodnutí, může dotčená strana přijmout opatření k obnovení rovnováhy nejdříve tři dny po uplynutí této 30denní lhůty. V takovém případě může druhá strana přijmout protiopatření přiměřená přijatým opatřením k obnovení rovnováhy, dokud rozhodčí tribunál nevydá své rozhodnutí. Přednostně musí být vybrána taková protiopatření, která nejméně naruší fungování této dohody. Na tato protiopatření, která mohou být přijata nejdříve tři dny po ukončení konzultací, se použije obdobně písmeno a).

               (d)Pokud rozhodčí tribunál zjistí, že opatření k obnovení rovnováhy jsou v souladu s odstavcem 2, může dotčená strana opatření k obnovení rovnováhy tak, jak je oznámila druhé straně, přijmout.

               (e)Pokud rozhodčí tribunál zjistí, že opatření k obnovení rovnováhy nejsou v souladu s odstavcem 2, oznámí dotčená strana do tří dnů od vynesení rozhodnutí žalující straně opatření
                  65
               , která hodlá přijmout k dosažení souladu s rozhodnutím rozhodčího tribunálu. Ustanovení čl. INST.23 [Přezkum splnění požadavků] odst. 2, INST.24 [Dočasná nápravná opatření]
                  66
                a INST.25 [Přezkum opatření přijatých za účelem splnění požadavků po přijetí dočasných nápravných opatření] se použijí obdobně, pokud se žalující strana domnívá, že oznámená opatření nejsou v souladu s rozhodnutím rozhodčího tribunálu. Postupy podle čl. INST.23 [Přezkum splnění požadavků] odst. 2, INST.24 [Dočasná nápravná opatření] a INST.25 [Přezkum opatření přijatých za účelem splnění požadavků po přijetí dočasných nápravných opatření] nemají na uplatňování oznámených opatření podle tohoto odstavce odkladný účinek.

               (f)Pokud byla opatření k obnovení rovnováhy přijata před rozhodnutím rozhodčího tribunálu v souladu s písmenem c), všechna protiopatření přijatá podle uvedeného písmene se okamžitě zruší, v žádném případě ne později než pět dnů po vynesení rozhodnutí rozhodčího tribunálu.

               (g)Žádná ze stran se nesmí dovolávat Dohody o WTO ani jiné mezinárodní dohody s cílem zabránit druhé straně v přijetí opatření podle odstavců 2 a 3, včetně případů, kdy tato opatření spočívají v pozastavení povinností podle této dohody.

               (h)Pokud vyrozuměná strana nepředloží žádost podle písmene b) ve lhůtě stanovené v uvedeném písmenu, může tato strana, aniž by předtím využila konzultací v souladu s článkem INST.13 [Konzultace], iniciovat rozhodčí řízení podle článku INST.14 [Rozhodčí řízení]. Rozhodčí tribunál považuje tuto otázku za naléhavý případ pro účely článku INST.19 [Zrychlené řízení].

               4.Za účelem trvalejšího zajištění přiměřené rovnováhy mezi závazky přijatými stranami v této dohodě může kterákoli strana nejdříve čtyři roky po vstupu této dohody v platnost požádat o přezkum fungování dílu prvního [Obchod] této dohody. Strany se mohou dohodnout, že k přezkumu mohou být přidány další díly této dohody.

               5.Takový přezkum se zahájí na žádost jedné ze stran, pokud se tato strana domnívá, že opatření podle odstavců 2 nebo 3 byla často přijata jednou nebo oběma stranami, nebo pokud bylo opatření, které má podstatný dopad na obchod nebo investice mezi stranami, uplatňováno po dobu 12 měsíců. Pro účely tohoto odstavce se jedná o opatření, která nebyla napadena nebo která rozhodčí soud neshledal jako zcela zbytečná podle odst. 3 písm. d) nebo h). Tento přezkum lze zahájit i dříve než po čtyřech letech po vstupu této dohody v platnost.

               6.Přezkum požadovaný podle odstavce 4 nebo 5 se zahájí do tří měsíců od podání žádosti a dokončí ve lhůtě šesti měsíců.

               7.Přezkum na základě odstavců 4 nebo 5 se může opakovat v následných intervalech o délce nejméně čtyř let po ukončení prvního přezkumu. Pokud některá ze stran požádala o přezkum podle odstavců 4 nebo 5, nesmí požadovat další přezkum podle odstavce 4 nebo 5 po dobu nejméně čtyř let od ukončení předchozího přezkumu nebo případně od vstupu jakékoli pozměňující dohody v platnost.

               8.Přezkum se zaměří na to, zda dohoda zajišťuje náležitou rovnováhu práv a povinností mezi stranami, zejména pokud jde o fungování dílu prvního [Obchod], a zda je v důsledku toho nutné změnit podmínky této dohody.

               9.Rada partnerství může rozhodnout, že v důsledku přezkumu není nutné přijmout žádná opatření. Pokud se některá ze stran domnívá, že je potřeba v návaznosti na přezkum tuto dohodu změnit, vynaloží strany veškeré úsilí k vyjednání a uzavření dohody obsahující nezbytné změny. Tato jednání se omezí na záležitosti uvedené v přezkumu.

               10.Jestliže pozměňující dohoda podle odstavce 9 nebude uzavřena do jednoho roku ode dne, kdy strany zahájily jednání, může kterákoli ze stran oznámit vypovězení dílu prvního [Obchod] nebo jakéhokoli jiného dílu dohody, který byl přidán k přezkumu, nebo se strany mohou rozhodnout, že budou pokračovat v jednáních. Pokud některá ze stran vypoví díl první [Obchod], je ke stejnému datu vypovězen i díl třetí [Silniční doprava]. Vypovězení nabývá účinku tři měsíce po dni jeho oznámení.

               11.Pokud je díl první [Obchod] vypovězen podle odstavce 10, díl druhý [Letectví] je vypovězen ke stejnému datu, pokud se strany nedohodnou, že začlení příslušné části hlavy XI [Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj] do dílu druhého [Letectví].

               12.Část šestá [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlava I [Řešení sporů] se nepoužije na odstavce 4 až 9.

               Hlava XII: Výjimky

               Článek EXC.1: Obecné výjimky

                  a)Žádné ustanovení části druhé dílu prvního hlavy I kapitoly první [Národní zacházení a přístup zboží na trh] a kapitoly páté [Cla a usnadnění obchodu], části druhé dílu prvního hlavy VIII [Energetika a suroviny], části druhé dílu prvního hlavy XI kapitoly čtvrté [Státní podniky], části druhé dílu prvního hlavy III [Digitální obchod] a části druhé dílu prvního hlavy II kapitoly druhé [Liberalizace investic] nelze vykládat tak, že brání kterékoli straně přijmout nebo zachovat opatření slučitelná s článkem XX GATT 1994. Článek XX GATT 1994 včetně poznámek k němu a doplňujících ustanovení se za tímto účelem obdobně začlení do této dohody a je její součástí.

                  b)S výhradou požadavku, aby tato opatření nebyla uplatňována způsobem, který by představoval prostředek svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi zeměmi, kde panují podobné podmínky, nebo skryté omezení liberalizace investic či obchodu službami, nelze žádné ustanovení části druhé dílu prvního hlavy VIII [Energetika a suroviny], části druhé dílu prvního hlavy XI kapitoly čtvrté [Státní podniky], části druhé dílu prvního hlavy III [Digitální obchod], části druhé dílu prvního hlavy II [Služby a investice] a části druhé dílu prvního hlavy IV [Pohyb kapitálu, platby, převody a dočasná ochranná opatření] vykládat tak, že brání kterékoli straně přijmout nebo vymáhat opatření:

               (a)nezbytná pro ochranu veřejné bezpečnosti nebo veřejné mravnosti nebo pro udržení veřejného pořádku
                  67
               ;

               (b)nezbytná k ochraně života či zdraví lidí, zvířat nebo rostlin;

               (c)nezbytná k zajištění souladu s právními předpisy, které nejsou neslučitelné s ustanoveními této dohody, včetně ustanovení týkajících se:

               (I)předcházení klamavým a podvodným praktikám nebo řešení důsledků neplnění smluvních závazků;

               (II)ochrany soukromí jednotlivců, pokud jde o zpracování a šíření osobních údajů a ochranu důvěrné povahy záznamů a účtů jednotlivých osob a

               (III)bezpečnosti.

                  c)V zájmu větší jistoty je třeba uvést, že strany berou na vědomí, že pokud jsou tato opatření jinak neslučitelná s ustanoveními výše uvedených kapitol, oddílů nebo hlav:

               (a)opatření uvedená v čl. XX písm. b) GATT 1994 a v odst. 2 písm. b) tohoto článku zahrnují environmentální opatření, která jsou nezbytná pro ochranu života a zdraví lidí, zvířat nebo rostlin;

               (b)ustanovení čl. XX písm. g) GATT 1994 se vztahuje na opatření související se zachováním živých i neživých vyčerpatelných přírodních zdrojů a

               (c)na opatření přijatá za účelem provádění mnohostranných environmentálních dohod se může vztahovat čl. XX písm. b) nebo g) GATT 1994 nebo pod odst. 2 písm. b) tohoto článku.

                  d)Před přijetím jakýchkoli opatření stanovených v čl. XX písm. i) a j) GATT 1994 poskytne daná strana druhé straně veškeré příslušné informace s cílem nalézt řešení přijatelné pro obě strany. Není-li do 30 dnů od poskytnutí informací dosaženo dohody, může daná strana příslušná opatření uplatnit. Pokud předchozí informování nebo posouzení znemožňují výjimečné a kritické okolnosti vyžadující okamžitá opatření, může strana, která má v úmyslu opatření přijmout, neprodleně uplatnit předběžná opatření nezbytná k řešení dané situace. Tato strana o tom neprodleně uvědomí druhou stranu.

               Článek EXC.2: Daně

                  1.
                        Žádným ustanovením části druhé dílu prvního hlav I až VII, hlavy VIII kapitoly čtvrté [Energetika a suroviny] a hlav IX až XII nebo části druhé dílu šestého [Jiná ustanovení] nejsou dotčena práva a povinnosti Unie nebo jejích členských států ani Spojeného království podle jakékoli daňové úmluvy. V případě jakéhokoli rozporu mezi touto dohodou a takovouto daňovou úmluvou má v rozsahu předmětného rozporu přednost daná daňová úmluva. Pokud jde o daňovou úmluvu mezi Unií nebo jejími členskými státy a Spojeným královstvím, příslušné orgány podle této dohody a uvedené daňové dohody společně stanoví, zda mezi touto dohodou a daňovou úmluvou existuje rozpor
                     68
                  .

                  2.
                        Část druhá díl první hlava II kapitola druhá [Liberalizace investic] čl. SERVIN.2.4 a část druhá díl první hlava II kapitola třetí [Přeshraniční obchod službami] čl. SERVIN.3.4 se nevztahují na výhodu poskytnutou na základě daňové úmluvy.

               3.
                     S výhradou požadavku, aby daňová opatření nebyla uplatňována způsobem, který by představoval prostředek svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi zeměmi, kde panují podobné podmínky, nebo skryté omezení obchodu a investic, nelze žádné ustanovení části druhé dílu prvního hlav I až VII, hlavy VIII kapitoly čtvrté [Energetika a suroviny], hlav IX až XII nebo části druhé dílu šestého [Jiná ustanovení] vykládat tak, že brání kterékoli straně přijmout, zachovat nebo vymáhat jakékoli opatření, které:

               (a)má za cíl účinné nebo spravedlivé
                  69
                ukládání či vybírání přímých daní, nebo

               (b)rozlišuje mezi daňovými poplatníky, kteří se nenacházejí ve stejné situaci, zejména pokud jde o místo jejich pobytu nebo místo, kde je investován jejich kapitál.

                  4.
                        Pro účely tohoto článku:

               (a)„místem pobytu“ země daňové rezidence;

               (b)„daňovou úmluvou“ úmluva o zamezení dvojího zdanění nebo kterékoli jiné mezinárodní dohody nebo ujednání, které se týkají zcela nebo převážně zdanění, a

               (c)„přímými daněmi“ veškeré daně z příjmu nebo majetku, včetně daní ze zisku z převodu majetku, daní z nemovitosti, dědické daně a darovací daně, daní z mezd nebo platů placených podniky a daní z přírůstku hodnoty majetku.

               Článek EXC.3: Výjimky WTO

               Pokud je závazek v části druhé dílu prvním hlavách I až XII nebo části druhé dílu šestém [Jiná ustanovení] této dohody v podstatě rovnocenný závazku obsaženému v Dohodě o WTO, má se za to, že jakékoli opatření přijaté v souladu s výjimkou přijatou podle článku IX Dohody o WTO je v souladu s ustanovením této dohody, které je jim v podstatě rovnocenné.

               Článek EXC.4: Bezpečnostní výjimky

               Žádné ustanovení části druhé dílu prvního hlav I až XII nebo části druhé dílu šestého [Jiná ustanovení] této dohody nelze vykládat tak, že:

               (a)od kterékoli strany vyžaduje poskytnutí informací či přístupu k informacím, jejichž zveřejnění je podle ní v rozporu s jejími zásadními bezpečnostními zájmy, nebo

               (b)brání kterékoli straně učinit opatření, které považuje za potřebné pro ochranu svých zásadních bezpečnostních zájmů:

               (I)v souvislosti s výrobou nebo obchodem se zbraněmi, municí a vojenským materiálem a v souvislosti s takovou výrobou, obchodem a operacemi s jiným zbožím, materiálem, službami a technologiemi a s hospodářskými činnostmi prováděnými přímo nebo nepřímo za účelem zásobování vojenských zařízení;

               (II)v souvislosti se štěpnými a termonukleárními materiály nebo materiály, které slouží k jejich výrobě, nebo

               (III)v době války nebo jiné mimořádné situace v mezinárodních vztazích, nebo

               (c)brání kterékoli straně přijmout jakékoli opatření ve snaze dostát svým závazkům podle Charty Organizace spojených národů za účelem zachování mezinárodního míru a bezpečnosti.

               Článek EXC.5: Důvěrné informace

               1.
                     Žádné ustanovení části druhé dílu prvního hlav I až X, hlavy XI, s výjimkou hlavy XI článku LPFS.2.26 [Normy v oblasti zdanění], a hlavy XII nebo části druhé dílu šestého [Jiná ustanovení] této dohody nelze vykládat tak, že od kterékoli strany vyžaduje poskytnutí důvěrných informací, jejichž zveřejnění by bránilo prosazování práva nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem nebo by bylo na újmu oprávněným obchodním zájmům jednotlivých veřejných či soukromých podniků, s výjimkou případů, kdy tyto důvěrné informace požaduje rozhodčí tribunál pro účely řízení o řešení sporu podle části šesté hlavy I [Řešení sporů] nebo kdy tyto důvěrné informace požaduje panel odborníků podle článku LPFS.9.2 [Panel odborníků] nebo článku LPFS.9.3 [Panel odborníků pro oblasti, v nichž nedochází ke snižování úrovně právní ochrany].  V takových případech zajistí rozhodčí tribunál, nebo případně panel odborníků, plnou ochranu důvěrnosti v souladu s PŘÍLOHOU INST-X [Jednací řád].

               2.
                     Předloží-li kterákoli strana Radě partnerství nebo Výborům informace, které se podle jejích právních předpisů považují za důvěrné, zachází druhá strana s těmito informacemi jako s důvěrnými, ledaže předkládající strana souhlasí s jiným zacházením.

               DÍL DRUHÝ: LETECTVÍ

               Hlava I: Letecká doprava

               Článek AIRTRN.1: Definice

               Pro účely této hlavy se rozumí:

               a)
                     „leteckým dopravcem“ podnik zabývající se leteckou dopravou s platnou provozní licencí nebo rovnocenným dokladem;

               b)
                     „leteckým dopravcem Unie“ letecký dopravce, který splňuje podmínky stanovené v čl. AIRTRN.6 [Provozní oprávnění a technická povolení] odst. 1 písm. b);

               c)
                     „leteckým dopravcem Spojeného království“ letecký dopravce, který splňuje podmínky stanovené v čl. AIRTRN.6 [Provozní oprávnění a technická povolení] odst. 1 písm. a) nebo odst. 2 písm. a);

               d)
                     „letovými navigačními službami“ letové provozní služby, komunikační, navigační a přehledové služby, meteorologické služby pro letovou navigaci a letecké informační služby;

               e)
                     „osvědčením provozovatele letecké dopravy“ doklad vydaný leteckému dopravci, který potvrzuje, že daný letecký dopravce má odbornou způsobilost a organizaci k zajištění bezpečného provozu letadel při leteckých činnostech uvedených v osvědčení;

               f)
                     „uspořádáním letového provozu“ soubor palubních a pozemních funkcí (letových provozních služeb, uspořádání vzdušného prostoru a uspořádání toku letového provozu) vyžadovaných pro zajištění bezpečného a hospodárného pohybu letadel během všech fází provozních činností;

               g)
                     „leteckou dopravou“ přeprava cestujících, zavazadel, nákladu a pošty uskutečněná odděleně či společně letadlem, poskytovaná veřejnosti za úplatu nebo nájemné;

               h)
                     „zjištěním o státní příslušnosti“ zjištění, že letecký dopravce, který navrhuje provozování leteckých služeb podle této hlavy, splňuje požadavky stanovené v článku AIRTRN.6 [Provozní oprávnění a technická povolení], pokud jde o vlastnictví, účinnou kontrolu a hlavní místo podnikání;

               i)
                     „příslušnými orgány“ v případě Spojeného království orgány Spojeného království odpovědné za plnění regulačních a správních funkcí náležejících Spojenému království dle této hlavy; a v případě Unie orgány Unie a členských států odpovědné za plnění regulačních a správních funkcí náležejících Unii dle této hlavy;

               j)
                     „úmluvou“ Úmluva o mezinárodním civilním letectví, podepsaná v Chicagu dne 7. prosince 1944, která zahrnuje:

               i)
                     všechny změny, které vstoupily v platnost podle čl. 94 písm. a) úmluvy a byly ratifikovány Spojeným královstvím i dotčeným členským státem nebo členskými státy, jichž se daná otázka týká, a

               ii)
                     všechny přílohy nebo jejich změny přijaté podle článku 90 úmluvy, pokud je taková příloha či změna v dané době účinná pro Spojené království a dotčený členský stát nebo dotčené členské státy, jichž se daná otázka týká;

               k)
                     „diskriminací“ jakékoli rozlišování bez objektivního důvodu ve vztahu k dodávkám zboží či poskytování služeb, včetně veřejných služeb, využívaných k provozování služeb letecké dopravy, nebo ve vztahu k zacházení s nimi ze strany veřejných orgánů příslušných pro tyto služby;

               l)
                     „faktickou kontrolou“ vztah na základě práva, smluv nebo jiných prostředků, které samostatně nebo společně a s ohledem na věcné a právní skutečnosti zakládají možnost přímého nebo nepřímého rozhodujícího vlivu na podnik, zejména prostřednictvím:

               i)
                     práva užívat majetek podniku nebo jeho část;

               ii)
                     práva nebo smluv, které poskytují rozhodující vliv na složení, hlasování nebo rozhodování orgánů podniku nebo jinak poskytují rozhodující vliv na chod podniku;

               m)
                     „zjištěním o způsobilosti“ zjištění, že letecký dopravce, který navrhuje provozování leteckých služeb podle této hlavy, má uspokojivou finanční způsobilost a přiměřené zkušenosti s řízením pro provoz takových služeb a že je připraven dodržovat právní předpisy a požadavky, které upravují provoz takových služeb;

               n)
                     „úplnými náklady“ náklady na poskytnutou službu, které mohou zahrnovat v příslušné výši náklady kapitálu a odpisy, jakož i náklady na údržbu, provoz, řízení a správu;

               o)
                     zkratkou „ICAO“ Mezinárodní organizace pro civilní letectví;

               p)
                     „hlavním místem obchodní činnosti“ ústředí nebo sídlo leteckého dopravce, v němž jsou vykonávány hlavní finanční funkce a provozní řízení leteckého dopravce, včetně řízení zachování letové způsobilosti;

               q)
                     „prohlídkou na odbavovací ploše“ prohlídka provedená příslušným orgánem jedné strany nebo jejími určenými zástupci na palubě letadla druhé strany a v jeho okolí s cílem ověřit platnost příslušných dokladů letadla a členů jeho posádky a navenek patrného stavu letadla a jeho vybavení;

               r)
                     „odbavováním vlastními silami“ situace, kdy si letecký dopravce sám pro sebe nebo pro jiného leteckého dopravce přímo zajišťuje pozemní odbavení, přičemž:

                i)
                     jeden dopravce drží ve druhém většinový podíl nebo

                ii)
                     většinový podíl v obou drží jediný subjekt;

               s)
                     „pravidelnými leteckými službami“ letecké služby poskytované pravidelně a za úplatu podle zveřejněného letového řádu nebo s takovou pravidelností či četností, že tvoří zřejmou systematickou řadu, jež si může veřejnost přímo rezervovat; a také doplňkové lety vyvolané nadměrnou poptávkou, kterou pravidelné lety nepokrývají;

               t)
                     „přistáním pro neobchodní účely“ přistání za jakýmkoli jiným účelem, než je nástup na palubu nebo výstup cestujících anebo nakládka nebo vykládka zavazadel, nákladu nebo pošty v letecké dopravě;

               u)
                     „tarifem“ jízdné, sazba nebo poplatek za přepravu cestujících, zavazadel nebo nákladu (kromě pošty) leteckou dopravou (včetně případného dalšího druhu dopravy ve spojení s leteckou dopravou), účtovaný leteckými dopravci a jejich zástupci, jakož i podmínky upravující použitelnost takového jízdného, sazby nebo poplatku;

                v)
                     „poplatkem za užívání“ poplatek uložený leteckému dopravci za poskytování zařízení či služeb letiště, letecké navigace (včetně přeletů), ochrany letectví před protiprávnými činy, včetně souvisejících služeb a zařízení, nebo poplatky související se životním prostředím včetně poplatků za hluk a na zlepšování kvality místního ovzduší na letišti nebo v jeho okolí.

                Článek AIRTRN.2: Seznam tras

               1.
                     V souladu s článkem AIRTRN.3 [Přepravní práva] udělí Unie Spojenému království právo, aby jeho letečtí dopravci provozovali leteckou dopravu na těchto trasách:

               Místa na území Spojeného království – mezilehlá místa – místa na území Unie – vzdálenější místa.

               2.
                     V souladu s článkem AIRTRN.3 [Přepravní práva] udělí Spojené království Unii právo, aby její letečtí dopravci provozovali leteckou dopravu na těchto trasách:

               Místa na území Unie – mezilehlá místa – místa na území Spojeného království – vzdálenější místa.

               Článek AIRTRN.3: Přepravní práva

               1.
                     Každá strana udělí druhé straně pro její letecké dopravce pro účely provozování letecké dopravy na trasách stanovených v článku AIRTRN.2 [Seznam tras] právo:

               a)
                     přelétat nad jejím územím bez přistání;

               b)
                     přistávat na jejím území pro neobchodní účely.

               2.
                     Spojené království má právo, aby jeho letečtí dopravci přistávali na území Unie za účelem poskytování pravidelných a nepravidelných leteckých služeb mezi jakýmikoli místy nacházejícími se na území Spojeného království a jakýmikoli místy nacházejícími se na území Unie (přepravní práva třetí a čtvrté svobody).

               3.
                     Unie má právo, aby její letečtí dopravci přistávali na území Spojeného království za účelem poskytování pravidelných a nepravidelných leteckých služeb mezi jakýmikoli místy nacházejícími se na území Unie a jakýmikoli místy nacházejícími se na území Spojeného království (přepravní práva třetí a čtvrté svobody).

               4.
                     Bez ohledu na odstavce 1, 2 a 3 a aniž je dotčen odstavec 9, mohou členské státy a Spojené království v souladu s pravidly a postupy každé strany uzavírat dvoustranná ujednání, jimiž si jako předmět této dohody vzájemně udělí tato práva:

               a)
                     Spojenému království právo, aby jeho letečtí dopravci v rámci dopravy, jejíž výchozí nebo cílové místo se nachází na území Spojeného království, přistávali na území dotčených členských států za účelem poskytování pravidelných a nepravidelných služeb nákladní letecké dopravy mezi jakýmikoli místy nacházejícími se na území daného členského státu a místy nacházejícími se na území třetí strany (přepravní práva páté svobody);

               b)
                     dotčenému členskému státu právo, aby letečtí dopravci Unie v rámci dopravy, jejíž výchozí nebo cílové místo se nachází na území daného členského státu, přistávali na území Spojeného království za účelem poskytování pravidelných a nepravidelných služeb nákladní letecké dopravy mezi jakýmikoli místy nacházejícími se na území Spojeného království a místy nacházejícími se na území třetí strany (přepravní práva páté svobody).

               5.
                     Práva vzájemně udělená v souladu s odstavcem 4 se řídí ustanoveními této hlavy.

               6.
                     Žádná ze stran neomezí jednostranně objem dopravy, kapacitu, frekvenci, pravidelnost, směrování, výchozí nebo cílové místo služeb letecké dopravy provozovaných v souladu s odstavci 2, 3 a 4, typ či typy letadla provozované leteckými dopravci druhé strany, s výjimkou případů, kdy si to při zachování zásady nediskriminace žádají celní, technické nebo provozní důvody, uspořádání letového provozu, bezpečnost, ochrana životního prostředí nebo zdraví nebo kdy je v této hlavě stanoveno jinak.

               7.
                     Žádné ustanovení této hlavy neuděluje Spojenému království pro jeho letecké dopravce právo vzít na území jednoho členského státu na palubu cestující, zavazadla, náklad nebo poštu, které jsou přepravovány za úhradu a směřují do jiného místa na území daného členského státu nebo na území jiného členského státu.

               8.
                     Žádné ustanovení této hlavy neuděluje Unii pro její letecké dopravce právo vzít na území Spojeného království na palubu cestující, zavazadla, náklad nebo poštu, které jsou přepravovány za úhradu a směřují do jiného místa na území Spojeného království.

               9.
                     Příslušné orgány Spojeného království a členských států mohou v souladu s pravidly a postupy stran povolit nepravidelné letecké služby nad rámec práv stanovených v tomto článku, pokud nepředstavují skrytou formu pravidelné služby, a uzavřít dvoustranná ujednání ohledně zpracování a vyřizování žádostí leteckých dopravců.

               Článek AIRTRN.4: Ujednání o společném označování linek a o nákupu vyhrazené kapacity

               1.
                     Letecké služby v souladu s článkem AIRTRN.3 [Přepravní práva] lze poskytovat na základě ujednání o nákupu vyhrazené kapacity nebo o společném označování linek takto:

               a)
                     letecký dopravce Spojeného království může vykonávat činnost marketingového dopravce s jakýmkoli provozujícím dopravcem, který je leteckým dopravcem Unie nebo leteckým dopravcem Spojeného království, nebo s jakýmkoli provozujícím dopravcem třetí země, který podle práva Unie nebo případně podle práva dotčeného členského státu nebo dotčených členských států požívá nezbytných přepravních práv, jakož i práva, aby jeho dopravci vykonávali tato práva prostřednictvím uvedeného ujednání;

               b)
                     letecký dopravce Unie může vykonávat činnost marketingového dopravce s jakýmkoli provozujícím dopravcem, který je leteckým dopravcem Unie nebo leteckým dopravcem Spojeného království, nebo s jakýmkoli provozujícím dopravcem třetí země, který podle práva Spojeného království požívá nezbytných přepravních práv, jakož i práva, aby jeho dopravci vykonávali tato práva prostřednictvím uvedeného ujednání;

               c)
                     letecký dopravce Spojeného království může vykonávat činnost provozujícího dopravce s jakýmkoli marketingovým dopravcem, který je leteckým dopravcem Unie nebo leteckým dopravcem Spojeného království, nebo s jakýmkoli marketingovým dopravcem třetí země, který podle práva Unie nebo případně podle práva dotčeného členského státu nebo dotčených členských států požívá nezbytných práv uzavřít uvedená ujednání;

               d)
                     letecký dopravce Unie může vykonávat činnost provozujícího dopravce s jakýmkoli marketingovým dopravcem, který je leteckým dopravcem Unie nebo leteckým dopravcem Spojeného království, nebo s jakýmkoli marketingovým dopravcem třetí země, který podle práva Spojeného království požívá nezbytných práv uzavřít uvedená ujednání;

               e)
                     v kontextu ujednání uvedených v písmenech a) až d) může letecký dopravce jedné strany vykonávat činnost marketingového dopravce na základě ujednání o nákupu vyhrazené kapacity nebo o společném označování linek v rámci služeb poskytovaných mezi jakýmikoli dvěma místy, která se obě, jak výchozí, tak cílové místo, nachází na území druhé strany, a to za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:

               i)
                     podmínky stanovené v písmenu a) nebo případně v písmenu b), pokud jde o provozujícího dopravce, a

               ii)
                     dotčená dopravní služba je součástí přepravy provozované marketingovým dopravcem mezi místem na území jeho strany a daným cílovým místem na území druhé strany.

               2.
                     Letecký dopravce jedné strany může vykonávat činnost marketingového dopravce na základě ujednání o nákupu vyhrazené kapacity nebo o společném označování linek v rámci služeb poskytovaných mezi jakýmikoli dvěma místy, z nichž jedno se nachází na území druhé strany a druhé se nachází ve třetí zemi, a to za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:

               a)
                     podmínky stanovené v odst. 1 písm. a) nebo případně písm. b), pokud jde o provozujícího dopravce, a

               b)
                     dotčená dopravní služba je součástí přepravy provozované marketingovým dopravcem mezi místem na území jeho strany a daným místem ve třetí zemi.

               3.
                     U každé letenky prodané v souvislosti s ujednáními uvedenými v tomto článku je kupující v okamžiku rezervace informován o tom, kteří letečtí dopravci budou zajištovat jednotlivé úseky cesty. Není-li to možné nebo dojde-li ke změně po rezervaci, je identita provozujícího leteckého dopravce cestujícímu sdělena, jakmile je o ní rozhodnuto. V každém případě je cestující o identitě provozujícího přepravce informován při odbavení nebo před nástupem do letadla, jedná-li se o let s mezipřistáním nevyžadujícím odbavení.

               4.
                     Strany mohou vyžadovat, aby ujednání uvedená v tomto článku schválily jejich příslušné orgány s cílem ověřit soulad s podmínkami stanovenými v tomto článku a s dalšími požadavky dle této dohody, zejména týkajícími se hospodářské soutěže a bezpečnosti a ochrany.

               5.
                     Uplatnění ujednání o nákupu vyhrazené kapacity nebo o společném označování linek v žádném případě nevede k tomu, že by letečtí dopravci stran uplatňovali na základě této dohody jiná přepravní práva než práva stanovená v článku AIRTRN.3 [Přepravní práva].

               Článek AIRTRN.5: Flexibilita provozu

               Práva, která si strany vzájemně udělily v souladu s čl. AIRTRN.3 [Přepravní práva] odst. 2, 3 a 4, zahrnují v mezích stanovených v uvedených ustanoveních všechny tyto výsady:

               a)
                     provozovat lety v jednom nebo v obou směrech;

               b)
                     kombinovat různá čísla letů v rámci provozování jednoho letadla;

               c)
                     obsluhovat místa ze seznamu tras v jakékoli kombinaci a pořadí;

               d)
                     přenášet dopravu mezi letadly téhož leteckého dopravce na jakémkoli místě (změna letadla);

               e)
                     provádět mezipřistání na jakýchkoli místech na území jedné ze stran i mimo ně;

               f)
                     vykonávat tranzitní dopravu přes území druhé strany;

               g)
                     kombinovat přepravu ve stejném letadle bez ohledu na to, kde tato přeprava začíná;

               h)
                     poskytovat přepravní služby do více než jednoho místa u stejné služby (co-terminalisation).

               Článek AIRTRN.6: Provozní oprávnění a technická povolení

               1.
                     Po obdržení žádosti o oprávnění poskytovat služby letecké dopravy dle této hlavy podané předepsaným způsobem a formou leteckým dopravcem jedné strany udělí druhá strana příslušná provozní oprávnění a/nebo technická povolení s minimálním procedurálním zpožděním za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:

               a)
                     v případě leteckého dopravce Spojeného království:

               i)
                     letecký dopravce je přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnického podílu vlastněn a fakticky kontrolován Spojeným královstvím a/nebo jeho státními příslušníky;

               ii)
                     letecký dopravce má hlavní místo podnikání na území Spojeného království a je držitelem licence v souladu s právem Spojeného království a

               iii)
                     letecký dopravce je držitelem osvědčení leteckého provozovatele vydaného jednoznačně určeným příslušným orgánem Spojeného království, který nad ním vykonává a udržuje faktickou regulační kontrolu;

               b)
                     v případě leteckého dopravce Unie:

               i)
                     letecký dopravce je přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnického podílu vlastněn a fakticky kontrolován jedním nebo více členskými státy EU, jinými členskými státy Evropského hospodářského prostoru, Švýcarskem, jejich státními příslušníky nebo kombinací uvedeného;

               ii)
                     letecký dopravce má hlavní místo podnikání na území Unie a má platnou provozní licenci v souladu s právem Unie a

               iii)
                     letecký dopravce je držitelem osvědčení leteckého provozovatele vydaného jednoznačně určeným příslušným orgánem Unie nebo členského státu, který nad ním vykonává a udržuje faktickou regulační kontrolu;

               c)
                     jsou splněna ustanovení článků AIRTRN.18 [Bezpečnost letectví] a AIRTRN.19 [Ochrana letectví před protiprávními činy] a

               d)
                     letecký dopravce splňuje podmínky stanovené právními předpisy, které strana posuzující žádost nebo žádosti běžně uplatňuje na provoz mezinárodních leteckých služeb.

               2.
                     Bez ohledu na odst. 1 písm. a) bod i) se leteckým dopravcům Spojeného království udělí příslušná provozní oprávnění a povolení za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:

               a)
                     jsou splněny podmínky stanovené v odst. 1 písm. a) bodech ii) a iii), písm. c) a písm. d);

               b)
                     letecký dopravce je přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnického podílu vlastněn a fakticky kontrolován jedním nebo více členskými státy EU, jinými členskými státy Evropského hospodářského prostoru, Švýcarskem, jejich státními příslušníky nebo kombinací uvedeného, ať už samostatně, nebo společně se Spojeným královstvím a/nebo jeho státními příslušníky;

               c)
                     letecký dopravce byl v den, kdy skončilo přechodné období, držitelem platné provozní licence v souladu s právem Unie.

               3.
                     Faktická regulační kontrola se pro účely odstavce 1 a 2 prokazuje mimo jiné tím, že:

               a)
                     dotčený letecký dopravce je držitelem platné provozní licence či povolení vydaných příslušným orgánem a splňuje kritéria strany vydávající provozní licenci či povolení k provozování mezinárodních leteckých služeb a

               b)
                     dotčená strana má a udržuje pro daného leteckého dopravce programy dohledu nad bezpečností a ochranou letectví před protiprávními činy v souladu se standardy ICAO.

               4.
                     Při udělování provozních oprávnění a technických povolení zachází každá strana se všemi leteckými dopravci druhé strany nediskriminačním způsobem.

               5.
                     Po obdržení žádosti o provozní oprávnění od leteckého dopravce jedné strany uzná druhá strana zjištění o způsobilosti nebo státní příslušnosti nebo o obojím, která v souvislosti s uvedeným leteckým dopravcem učinila první strana, jako by tato zjištění byla učiněna jejími vlastními příslušnými orgány, a dále již tyto záležitosti nezkoumá, s výjimkou situací uvedených v čl. AIRTRN.8 [Zamítnutí, zrušení, pozastavení nebo omezení provozního oprávnění] odst. 3.

               Článek AIRTRN.7: Provozní plány, programy a letové řády

               Strana může požadovat oznámení provozních plánů, programů a letových řádů pro letecké služby provozované podle této hlavy pouze pro informační účely. Pokud strana takové oznámení požaduje, omezí na minimum administrativní zátěž, která zprostředkovatelům v letecké dopravě a leteckým dopravcům druhé strany plyne z požadavků a postupů souvisejících s oznamováním.

               Článek AIRTRN.8: Zamítnutí, zrušení, pozastavení nebo omezení provozního oprávnění

               1.
                     Unie může přijmout opatření proti leteckému dopravci Spojeného království v souladu s odstavci 3, 4 a 5 tohoto článku v kterémkoli z těchto případů:

               a)
                     v případě oprávnění a povolení udělených v souladu s čl. AIRTRN.6 [Provozní oprávnění a technická povolení] odst. 1 písm. a) nebyla splněna kterákoli z podmínek stanovených v uvedeném ustanovení;

               b)
                     v případě oprávnění a povolení udělených v souladu s čl. AIRTRN.6 [Provozní oprávnění a technická povolení] odst. 2 nebyla splněna kterákoli z podmínek stanovených v uvedeném ustanovení;

               c)
                     letecký dopravce nedodržel právní předpisy uvedené v článku AIRTRN.10 [Soulad s právními předpisy] nebo

               d)
                     takové opatření je nezbytné v rámci prevence, ochrany proti nebo tlumení šíření onemocnění nebo k jinému způsobu ochrany veřejného zdraví.

               2.
                     Spojené království může přijmout opatření proti leteckému dopravci Unie v souladu s odstavci 3, 4 a 5 tohoto článku v kterémkoli z těchto případů:

               a)
                     nebyla splněna kterákoli z podmínek stanovených v čl. AIRTRN.6 [Provozní oprávnění a technická povolení] odst. 1 písm. b);

               b)
                     letecký dopravce nedodržel právní předpisy uvedené v článku AIRTRN.10 [Soulad s právními předpisy] této hlavy nebo

               c)
                     takové opatření je nezbytné v rámci prevence, ochrany proti nebo tlumení šíření onemocnění nebo k jinému způsobu ochrany veřejného zdraví.

               3.
                     Má-li některá ze stran dostatečný důvod domnívat se, že se letecký dopravce druhé strany nachází v jakékoli ze situací uvedených v odstavci 1 nebo případně odstavci 2 a že je nutné v daném ohledu přijmout opatření, oznámí tato strana druhé straně co nejdříve a písemně důvody, proč má v úmyslu zamítnout, pozastavit nebo omezit provozní oprávnění nebo technické povolení, a požádá o konzultace.

               4.
                     Konzultace se zahájí co nejdříve a nejpozději do 30 dnů od obdržení žádosti o konzultace. Pokud není do 30 dnů nebo v dohodnuté lhůtě od data zahájení konzultací dosaženo uspokojivé dohody nebo není-li přijato dohodnuté nápravné opatření, je to důvodem pro stranu, která požádala o konzultace, aby přistoupila k zamítnutí, zrušení, pozastavení, podmínění nebo omezení provozního oprávnění či technických povolení dotčeného leteckého dopravce či dotčených leteckých dopravců, aby byl zajištěn soulad s článkem AIRTRN.6 [Provozní oprávnění a technická povolení] a článkem AIRTRN.10 [Soulad s právními předpisy]. Jestliže byla přijata opatření k zamítnutí, zrušení, pozastavení nebo omezení provozního oprávnění či technického povolení leteckého dopravce, může strana využít rozhodčí řízení podle článku INST.14 [Rozhodčí řízení], aniž by předtím využila konzultací podle článku INST.13 [Konzultace]. Rozhodčí tribunál považuje tuto záležitost za naléhavý případ pro účely článku INST.19 [Zrychlené řízení]. Na žádost jedné ze stran může rozhodčí tribunál až do svého konečného rozhodnutí nařídit prozatímní nápravná opatření, včetně změny nebo pozastavení opatření přijatých dle tohoto článku kteroukoli ze stran.

               5.
                     Aniž jsou dotčeny odstavce 3 a 4, může strana v případech uvedených v odst. 1 písm. c) a d) a odst. 2 písm. b) a c), vyžaduje-li to mimořádná situace nebo aby se zabránilo dalšímu nesouladu, přijmout okamžité nebo naléhavé opatření.  Pro účely tohoto odstavce další nesoulad znamená, že otázka nesouladu již byla řešena mezi příslušnými orgány stran.

               6.
                     Tímto článkem nejsou dotčena ustanovení dílu prvního hlavy XI [Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj], čl. AIRTRN.11 [Nediskriminace] odst. 4, čl. AIRTRN.18 [Bezpečnost letectví] odst. 4, 6 a 8 a čl. AIRTRN.19 [Ochrana letectví před protiprávními činy] odst. 12 a postup řešení sporů stanovený v části šesté hlavě I [Řešení sporů] ani opatření z nich vyplývající.

               Článek AIRTRN.9: Vlastnictví a kontrola leteckých dopravců

               Strany uznávají potenciální přínosy trvalé liberalizace vlastnictví a kontroly svých leteckých dopravců. Strany se dohodly, že ve specializovaném výboru pro leteckou dopravu zváží možnosti vzájemné liberalizace vlastnictví a kontroly leteckých dopravců, a to do 12 měsíců od vstupu této dohody v platnost a poté do 12 měsíců od obdržení příslušné žádosti od jedné ze stran. Na základě tohoto zkoumání se strany mohou rozhodnout tuto hlavu změnit.

               Článek AIRTRN.10: Soulad s právními předpisy

               1.
                     Při vstupu na území jedné strany, pobytu na něm či jeho opouštění dodržují letečtí dopravci druhé strany právní předpisy, které se týkají příletu či odletu letadla provozujícího mezinárodní leteckou dopravu na/z území této strany nebo provozu takového letadla na jejím území.

               2.
                     Při vstupu na území jedné strany, pobytu na něm či jeho opouštění musí cestující, posádka, zavazadla, náklad nebo pošta leteckých dopravců druhé strany splnit nebo musí být jejich jménem splněny její právní předpisy, které se týkají vstupu či odletu cestujících, posádky, zavazadel, nákladu nebo pošty na palubě letadla na/z území této strany nebo provozu letadla na jejím území (včetně předpisů, které se vztahují na vstup, celní odbavení, přistěhovaleckou kontrolu, pasy, clo a karanténu, nebo v případě pošty včetně poštovních předpisů).

               3.
                     Strany na svém příslušném území povolí leteckým dopravcům druhé strany přijmout vhodná opatření, která zajišťují, aby byly přepraveny pouze osoby s cestovními doklady, jež se vyžadují pro vstup na území druhé strany nebo pro tranzit přes toto území.

               AIRTRN.11: Nediskriminace

               1.
                     Aniž je dotčen díl první hlava XI [Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj], strany v rámci své jurisdikce odstraní všechny formy diskriminace, které by nepříznivě ovlivňovaly spravedlivé a rovné příležitosti leteckých dopravců druhé strany k hospodářské soutěži při výkonu práv stanovených v této hlavě.

               2.
                     Pokud se strana (dále jen „iniciující strana“) domnívá, že spravedlivé a rovné příležitosti jejích leteckých dopravců k hospodářské soutěži při výkonu práv stanovených v této hlavě jsou nepříznivě ovlivněny diskriminací, kterou zakazuje odstavec 1, může postupovat v souladu s odstavci 3 až 6.

               3.
                     Iniciující strana předloží druhé straně (dále jen „dožádaná strana“) písemnou žádost o konzultace. Nedohodnou-li se strany jinak, jsou konzultace zahájeny do 30 dnů od obdržení žádosti.

               4.
                     Pokud iniciující strana a dožádaná strana nedosáhnou o dané záležitosti dohody do 60 dnů od obdržení žádosti o konzultace uvedené v odstavci 3, může iniciující strana přijmout opatření vůči některým nebo všem leteckým dopravcům, kteří těžili z diskriminace zakázané odstavcem 1, včetně přistoupení k zamítnutí, zrušení, pozastavení, podmínění nebo omezení provozních oprávnění či technických povolení dotčených leteckých dopravců.

               5.
                     Opatření přijatá podle odstavce 4 musí být vhodná, přiměřená a co do rozsahu a doby trvání omezená na to, co je nezbytně nutné ke zmírnění újmy způsobené leteckým dopravcům iniciující strany a k odstranění neoprávněné výhody získané leteckými dopravci, proti nimž jsou opatření namířena.

               6.
                     Jestliže se konzultacemi záležitost nevyřešila nebo byla přijata opatření podle odstavce 4, může kterákoli strana využít postup pro řešení sporů podle článku INST.14 [Řešení sporů], aniž by předtím využila konzultací podle článku INST.13 [Konzultace]. Rozhodčí tribunál považuje tuto záležitost za naléhavý případ pro účely článku INST.19 [Zrychlené řízení]. Na žádost jedné ze stran může rozhodčí tribunál až do svého konečného rozhodnutí nařídit prozatímní nápravná opatření, včetně změny nebo pozastavení opatření přijatých dle tohoto článku kteroukoli ze stran.

               7. Bez ohledu na odstavec 2 strany nepostupují podle odstavců 3 až 6 v případě jednání, které spadá do oblasti působnosti dílu prvního hlavy XI [Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj].

               Článek AIRTRN.12: Podnikání

               1.
                     Strany souhlasí s tím, že překážky bránící podnikání, s nimiž se potýkají letečtí dopravci, by omezily přínosy vyplývající z této hlavy. Strany se dohodly, že budou spolupracovat na odstraňování překážek bránících podnikání leteckých dopravců obou stran, pokud takové překážky mohou bránit obchodnímu provozu, narušovat hospodářskou soutěž nebo nepříznivě ovlivňovat rovné příležitosti k hospodářské soutěži.

               2.
                     Pokrok v účinném řešení záležitostí souvisejících s překážkami bránícími podnikání leteckých dopravců bude sledovat specializovaný výbor pro leteckou dopravu.

               Článek AIRTRN.13: Obchodní provoz

               1.
                     Strany si vzájemně udělí práva stanovená v odstavcích 2 až 7. Pro účely výkonu těchto práv se od leteckých dopravců stran nevyžaduje zachování místního sponzora.

               2.
                     Zástupci leteckých dopravců:

               a)
                     právo bez jakéhokoli omezení nebo diskriminace zřídit na území druhé strany kanceláře a zařízení leteckých dopravců nezbytné k poskytování služeb podle této hlavy;

               b)
                     aniž jsou dotčeny předpisy o bezpečnosti a o ochraně před protiprávními činy, nacházejí-li se takové kanceláře nebo zařízení na letišti, mohou podléhat omezením z důvodu nedostatku prostoru;

               c)
                     oprávnění pro letecké dopravce druhé strany v souladu s právními předpisy udělující strany vztahujícími se na vstup, pobyt a zaměstnání vyslat a udržovat na území strany udělující oprávnění řídící, prodejní, technický, provozní a jiný odborný personál, který letecký dopravce oprávněně považuje za nezbytný k poskytování služeb letecké dopravy podle této hlavy. Jestliže se pro personál uvedený v tomto odstavci, včetně personálu vykonávajícího určité dočasné úkoly, vyžaduje pracovní povolení, zpracují strany žádosti o tato povolení rychle a v souladu s příslušnými právními předpisy.

               3.
                     Pozemní odbavení:

               a)
                     každá strana povolí leteckým dopravcům druhé strany, aby na jejím území vykonávali pozemní odbavování vlastními silami, a to bez jakýchkoli jiných omezení než omezení daných bezpečností a ochranou před protiprávními činy nebo jinak vyplývajících z fyzických či provozních omezení;

               b)
                     žádná strana nebude od leteckých dopravců druhé strany vyžadovat, aby si zvolili jednoho nebo více poskytovatelů služeb pozemního odbavení působících na trhu v souladu s právními předpisy strany, kde jsou služby poskytovány;

               c)
                     aniž je dotčeno písmeno a), jestliže právní předpisy strany jakkoli omezují volnou hospodářskou soutěž mezi poskytovateli služeb pozemního odbavení, zajistí tato strana, aby byly leteckým dopravcům druhé strany k dispozici všechny nezbytné služby pozemního odbavování a byly poskytovány za podmínek, které nejsou méně příznivé než podmínky, za jakých jsou poskytovány jiným leteckým dopravcům.

               4.
                     Pokud jde o přidělování letištních časů, každá strana zajistí, aby její předpisy, pokyny a postupy pro přidělování letištních časů na letištích na jejím území byly uplatňovány transparentním, účinným a nediskriminačním způsobem a včas.

               5.
                     Místní výdaje a převod finančních prostředků a příjmů:

               a)
                     ustanovení dílu prvního hlavy IV [Pohyb kapitálu, platby, převody a dočasná ochranná opatření] se na záležitosti upravené touto hlavou použijí, aniž by byl dotčen článek AIRTRN.6 [Provozní oprávnění a technická povolení];

               b)
                     strany si vzájemně přiznají výhody stanovené v písmenech c) až e);

               c)
                     nákup a prodej letecké dopravy a souvisejících služeb leteckými dopravci stran může být dle uvážení daného leteckého dopravce denominován v librách šterlinků, odehrává-li se na území Spojeného království, nebo v měně daného členského státu, odehrává-li se na území členského státu;

               d)
                     leteckým dopravcům každé strany se povoluje hradit místní náklady dle vlastního uvážení v místní měně;

               e)
                     leteckým dopravcům každé strany se na jejich žádost povoluje příjmy z prodeje letecké dopravy a činností přímo souvisejících s leteckou dopravou získané na území druhé strany, mimo částek vydaných na místě, kdykoli a jakýmkoli způsobem převádět do země dle svého výběru. Směna a převod se povolují neprodleně bez jakýchkoli omezení či zdanění, jež se na ně vztahují, v tržním směnném kurzu platném pro běžné transakce a převody v den, kdy dopravce podá původní žádost o převod, a nepodléhají žádným poplatkům s výjimkou těch, jež si obvykle za takovouto směnu a převod účtují banky.

               6.
                     Intermodální přeprava:

               a)
                     v oblasti přepravy cestujících se na poskytovatele povrchové dopravy nevztahují právní předpisy o letecké dopravě pouze z toho důvodu, že tato povrchová doprava je poskytována leteckým dopravcem pod jeho vlastním jménem;

               b)
                     s výhradou všech podmínek a požadavků stanovených v díle prvním hlavě II [Služby a investice] a jejích přílohách a v díle třetím hlavě I [Silniční přeprava zboží] a jejích přílohách mohou letečtí dopravci stran bez omezení používat ve spojení s mezinárodní leteckou dopravou jakoukoli povrchovou dopravu nákladu do nebo z jakýchkoli míst na území stran nebo třetích zemí, včetně dopravy na všechna uznaná mezinárodní letiště s celnicí nebo z těchto letišť a případně včetně práva přepravovat náklad pod celní závěrou podle platných právních předpisů. Pro takový náklad, bez ohledu na to, zda se přepravuje pozemní nebo vzdušnou cestou, je zajištěn přístup k celním úřadům a celnímu odbavení na letišti. Letečtí dopravci se mohou rozhodnout, zda realizují povrchovou dopravu svými vlastními prostředky, nebo zda pro její zabezpečení využijí ujednání, včetně společného označování linek, s jinými povrchovými dopravci, včetně povrchových dopravců provozovaných jinými leteckými dopravci a nepřímých poskytovatelů nákladní letecké dopravy. Tyto intermodální služby nákladní letecké dopravy mohou být nabízeny za jednu paušální cenu kombinované letecké a povrchové dopravy za předpokladu, že zasilatelé jsou informováni o tom, jací poskytovatelé příslušnou dopravu zajištují.

               7.
                     Pronájem:

               a)
                     strany udělí leteckým dopravcům druhé strany právo poskytovat služby letecké dopravy v souladu s článkem AIRTRN.3 [Přepravní práva] všemi těmito způsoby:

               i)
                     s použitím letadla pronajatého bez posádky od jakéhokoli pronajímatele;

               ii)
                     v případě leteckých dopravců Spojeného království s použitím letadla pronajatého s posádkou od jiných leteckých dopravců stran;

               iii)
                     v případě leteckých dopravců Unie s použitím letadla pronajatého s posádkou od jiných leteckých dopravců Unie;

               iv)
                     s použitím letadla pronajatého s posádkou od jiných leteckých dopravců než leteckých dopravců uvedených v bodě ii), resp. iii) za předpokladu, že je pronájem odůvodněný mimořádnými potřebami, sezónními potřebami kapacity nebo provozními obtížemi nájemce a pronájem nepřesáhne dobu, která je nezbytně nutná k uspokojení uvedených potřeb nebo k překonání uvedených obtíží;

               b)
                     dotčené strany mohou vyžadovat, aby smlouvy o pronájmu schválily jejich příslušné orgány za účelem ověření souladu s podmínkami stanovenými v tomto odstavci a s platnými požadavky na bezpečnost a ochranu;

               c)
                     pokud však strana takové schválení požaduje, vynasnaží se urychlit schvalovací postupy a minimalizovat administrativní zátěž dotčených leteckých dopravců;

               d)
                     ustanoveními tohoto odstavce nejsou dotčeny právní předpisy strany, pokud jde o pronájem letadla leteckými dopravci této strany.

               Článek AIRTRN.14: Daňová ustanovení

               1.
                     Letadla provozovaná v mezinárodní letecké dopravě leteckými dopravci jedné strany, jejich běžné vybavení, pohonné hmoty, maziva, spotřební provozní materiál, pozemní vybavení, náhradní díly (včetně motorů), palubní zásoby (obsahující zejména potraviny, nápoje, tabákové a jiné výrobky určené pro prodej cestujícím nebo k použití cestujícími v omezeném množství po dobu letu) a jiné předměty určené pro provoz či údržbu letadel zajišťujících mezinárodní leteckou dopravu nebo používané výhradně k těmto účelům jsou po příletu na území druhé strany na základě reciprocity a za předpokladu, že takové vybavení a zásoby zůstávají na palubě letadel, osvobozeny od všech dovozních omezení, daní z majetku a kapitálových poplatků, cel, spotřebních daní, poplatků za kontroly, daně z přidané hodnoty (DPH) nebo podobných nepřímých daní a podobných poplatků uložených vnitrostátními či místními orgány nebo Unií.

               2.
                     Na základě reciprocity je od daní, dávek, cel a jiných poplatků uvedených v odstavci 1 osvobozeno rovněž toto zboží:

               a)
                     palubní zásoby dovezené nebo získané na území strany a naložené v přiměřeném množství na palubu pro použití v odlétajícím letadle leteckého dopravce druhé strany zajišťujícím mezinárodní leteckou dopravu, i když mají být tyto zásoby spotřebovány během části letu probíhající nad uvedeným územím;

               b)
                     pozemní vybavení a náhradní díly (včetně motorů) dovezené na území strany za účelem servisu, údržby nebo opravy letadla provozovaného v mezinárodní letecké dopravě leteckým dopravcem druhé strany;

               c)
                     maziva a spotřební provozní materiál s výjimkou pohonných hmot dovezené nebo získané na území jedné strany pro použití v letadle leteckého dopravce druhé strany zajišťujícím mezinárodní leteckou dopravu, i když mají být tyto zásoby spotřebovány během části letu probíhající nad uvedeným územím, a

               d)
                     tiskoviny podle celních právních předpisů každé strany dovezené nebo získané na území jedné strany a naložené na palubu pro použití v odlétajícím letadle leteckého dopravce druhé strany zajišťujícím mezinárodní leteckou dopravu, i když mají být tyto zásoby spotřebovány během části letu probíhající nad uvedeným územím.

               3.
                     Běžné vybavení letadel, jakož i materiál, zásoby a náhradní díly uvedené v odstavci 1 obvykle uchovávané na palubě letadla provozovaného leteckým dopravcem jedné ze stran mohou být vyloženy na území druhé strany pouze na základě povolení celních orgánů uvedené strany a může být požadováno, aby zůstaly pod dohledem nebo kontrolou uvedených orgánů až do doby, než budou znovu vyvezeny nebo s nimi bude jinak naloženo v souladu s celními předpisy.

               4.
                     Osvobození od cla, vnitrostátních spotřebních daní a podobných vnitrostátních poplatků podle tohoto článku se rovněž uplatní v případech, kdy letecký dopravce nebo letečtí dopravci jedné strany uzavřou s jiným leteckým dopravcem nebo leteckými dopravci, kteří využívají obdobná osvobození udělená druhou stranou, ujednání o zapůjčení nebo převodu předmětů uvedených v odstavci 1 a 2 na území druhé strany.

               5.
                     Žádné ustanovení této hlavy nebrání žádné straně uložit daně, dávky, cla či jiné poplatky za zboží prodávané za jiným účelem, než je spotřeba cestujícími na palubě na úseku letecké služby mezi dvěma místy na jejím území, na kterých je povolen nástup nebo výstup.

               6.
                     Zavazadla a náklad v přímém tranzitu přes území strany jsou osvobozeny od daní, cel, poplatků a jiných podobných dávek.

               7.
                     Může být požadováno, aby vybavení a zásoby uvedené v odstavci 2 podléhaly dozoru nebo kontrole příslušných orgánů.

               8.
                     Touto hlavou nejsou dotčena ustanovení stávajících platných úmluv mezi Spojeným královstvím a členskými státy o zamezení dvojímu zdanění příjmů a kapitálu.

               9.
                     Osvobození od cla, vnitrostátních spotřebních daní a podobných vnitrostátních poplatků se nevztahuje na poplatky založené na nákladech na služby poskytované leteckému dopravci nebo leteckým dopravcům strany na území druhé strany.

               Článek AIRTRN.15: Poplatky za užívání

               1.
                     Poplatky, které může jedna strana uložit leteckým dopravcům druhé strany za užívání letových navigačních služeb a služeb řízení letového provozu, musí být vypočteny z nákladů a nesmí být diskriminační. V žádném případě nesmí být tyto poplatky za užívání leteckým dopravcům druhé strany vyměřovány za podmínek méně výhodných, než jsou nejvýhodnější podmínky přiznané jakémukoli jinému leteckému dopravci za obdobných okolností v okamžiku uplatnění.

               2.
                     Aniž je dotčen čl. AIRTRN.13 [Obchodní provoz] odst. 5, každá strana zajistí, aby poplatky jiné než poplatky uvedené v odstavci 1, které mohou být leteckým dopravcům druhé strany uloženy, byly spravedlivé, přiměřené, nebyly nespravedlivě diskriminační a byly spravedlivě rozvrženy mezi kategorie uživatelů. Poplatky za užívání uložené leteckým dopravcům druhé strany mohou odrážet, nikoliv však překračovat, celkové náklady na poskytování příslušných letištních zařízení a služeb, letištního zařízení a služeb na ochranu životního prostředí a zařízení a služeb pro ochranu letectví před protiprávními činy na letišti nebo v rámci systému letišť. Uvedené poplatky mohou zohledňovat přiměřenou návratnost aktiv po odpisech. Zařízení a služby, za jejichž užívání jsou vybírány poplatky, musí být poskytovány efektivním a hospodárným způsobem. V žádném případě nesmí být tyto poplatky za užívání leteckým dopravcům druhé strany vyměřovány za podmínek méně výhodných, než jsou nejvýhodnější podmínky přiznané jakémukoli jinému leteckému dopravci za obdobných okolností v okamžiku uplatnění.

               3.
                     V zájmu řádného uplatňování zásad stanovených v odstavcích 1 a 2 každá strana zajistí, aby se mezi příslušnými orgány nebo subjekty ukládajícími poplatky na jejím území a leteckými dopravci využívajícími předmětné služby a zařízení uskutečnily konzultace a aby si tyto orgány nebo subjekty a dopravci vyměňovali nezbytné informace. Každá strana zajistí, aby příslušné orgány ukládající poplatky poskytly včas uživatelům přiměřené informace o každém návrhu na změnu poplatků za užívání a umožnily jim vyjádřit před provedením změn své stanovisko.

               Článek AIRTRN.16: Tarify

               1.
                     Strany leteckým dopravcům stran umožní, aby svobodně stanovovali tarify na základě spravedlivé hospodářské soutěže v souladu s touto hlavou.

               2.
                     Tarify leteckých dopravců stran nepodléhají schválení druhé strany.

               Článek AIRTRN.17: Statistické údaje

               1.
                     Strany spolupracují v rámci specializovaného výboru pro leteckou dopravu za účelem usnadnění výměny statistických informací týkajících se letecké dopravy podle této hlavy.

               2.
                     Každá strana poskytne na požádání druhé straně na nediskriminačním základě dostupné statistiky týkající se leteckých služeb poskytovaných na základě této hlavy, které nejsou důvěrné, nejsou z obchodního hlediska citlivé, vyhovují právním předpisům obou stran a mohou být přiměřeně požadovány.

               Článek AIRTRN.18: Bezpečnost letectví

               1.
                     Strany znovu potvrzují význam těsné spolupráce v oblasti bezpečnosti letectví.

               2.
                     Osvědčení o letové způsobilosti, osvědčení o způsobilosti a licence vydané nebo potvrzené jednou stranou, které jsou stále platné, uzná druhá strana a její příslušné úřady za platné pro účely provozování leteckých služeb dle této hlavy za předpokladu, že tato osvědčení nebo licence byly vydány nebo potvrzeny přinejmenším podle příslušných mezinárodních norem stanovených podle úmluvy a v souladu s nimi.

               3.
                     Každá strana může kdykoliv požádat o konzultace týkající se bezpečnostních norem a požadavků zachovávaných a uplatňovaných druhou stranou v oblastech, které se týkají leteckých zařízení, letové posádky, letadel a provozu letadel. Tyto konzultace se uskuteční do 30 dnů od podání žádosti.

               4.
                     Pokud po těchto konzultacích jedna strana zjistí, že druhá strana účinně nezachovává a neuplatňuje bezpečnostní normy a požadavky v oblastech uvedených v odstavci 2, které se alespoň rovnají minimálním normám stanoveným v dané době podle úmluvy, informuje o těchto zjištěních druhou stranu a uvede, jaké kroky považuje za nezbytné k dosažení souladu s minimálními normami, a druhá strana přijme vhodná nápravná opatření. Jestliže druhá strana vhodná nápravná opatření do patnácti dnů nebo v jiné dohodnuté lhůtě nepřijme, může dožadující strana zamítnout, zrušit, pozastavit, podmínit nebo omezit provozní oprávnění či technická povolení nebo jinak zamítnout, zrušit, pozastavit, podmínit nebo omezit provoz leteckých dopravců, kteří jsou pod bezpečnostním dohledem druhé strany.

               5.
                     Každé letadlo provozované leteckým dopravcem jedné strany, jeho jménem nebo na základě nájemní smlouvy může být na území druhé strany podrobeno prohlídce na odbavovací ploše za předpokladu, že prohlídka nezpůsobí nepřiměřené zpoždění v provozu letadla.

               6.
                     V důsledku prohlídky nebo série prohlídek na odbavovací ploše mohou vzniknout:

               a)
                     vážné obavy, že letadlo nebo provoz letadla nesplňuje aktuální minimální normy stanovené podle úmluvy, nebo

               b)
                     vážné obavy, že nejsou účinně dodržovány a prováděny aktuální bezpečnostní normy stanovené podle úmluvy.

               Pokud strana, která provedla prohlídku nebo prohlídky na odbavovací ploše, zjistí důvody k vážným obavám dle písmene a) nebo b), uvědomí příslušné orgány druhé strany odpovědné za dohled nad bezpečností leteckého dopravce provozujícího dané letadlo a uvede, jaké kroky považuje za nezbytné k dosažení souladu s danými minimálními normami. Jestliže nejsou vhodná nápravná opatření přijata do patnácti dnů nebo v jiné dohodnuté lhůtě, může první strana zamítnout, zrušit, pozastavit, podmínit nebo omezit provozní oprávnění či technická povolení nebo jinak zamítnout, zrušit, pozastavit, podmínit nebo omezit provoz leteckého dopravce, který provozuje dané letadlo.

               7.
                     V případě, že je přístup k letadlu provozovanému leteckým dopravcem jedné strany za účelem provedení prohlídky na odbavovací ploše v souladu s odstavcem 5 zamítnut, je druhá strana oprávněna vyvodit vážné obavy podle odstavce 6 a postupovat v souladu s odstavcem 6.

               8.
                     Každá strana si vyhrazuje právo okamžitě zrušit, pozastavit nebo omezit provozní oprávnění nebo technická povolení nebo jinak pozastavit či omezit provoz leteckého dopravce nebo dopravců druhé strany, jestliže na základě prohlídky na odbavovací ploše, série prohlídek na odbavovací ploše, zamítnutí přístupu k provedení prohlídky na odbavovací ploše, konzultace nebo z jiného důvodu dojde k závěru, že je naprosto nutné podniknout okamžité kroky k zajištění bezpečnosti provozu leteckého dopravce. Strana, která přijme tato opatření, o nich urychleně informuje druhou stranu a svá opatření odůvodní.

               9.
                     Jakékoliv opatření přijaté jednou ze stran podle odstavců 4, 6 nebo 8 musí být zrušeno, jakmile pominou důvody, které vedly k jeho přijetí.

               10.
                     Jestliže některá ze stran přijala opatření podle odstavců 4, 6 nebo 8 a došlo ke sporu, může strana využít rozhodčí řízení podle článku INST.14 [Rozhodčí řízení], aniž by předtím využila konzultací podle článku INST.13 [Konzultace]. Rozhodčí tribunál považuje tuto záležitost za naléhavý případ pro účely článku INST.19 [Zrychlené řízení]. Na žádost žalující strany může rozhodčí tribunál až do svého konečného rozhodnutí nařídit prozatímní nápravná opatření, včetně změny nebo pozastavení opatření přijatých kteroukoli ze stran dle tohoto článku.

               Článek AIRTRN.19: Ochrana letectví před protiprávními činy

               1.
                     Strany si na požádání vzájemně poskytnou veškerou nutnou pomoc s cílem čelit jakékoli hrozbě pro ochranu civilního letectví, včetně zabránění protiprávnímu zmocnění se civilních letadel a jiným protiprávním činům ohrožujícím bezpečnost těchto letadel, jejich cestujících, posádky, letišť a leteckých navigačních zařízení, a jakékoli jiné hrozbě pro bezpečnost civilního letectví.

               2.
                     Strany ve svých vzájemných vztazích jednají v souladu s normami ochrany letectví před protiprávními činy stanovenými ICAO. Vyžadují, aby provozovatelé letadel zapsaných v jejich rejstříku a provozovatelé letišť na jejich území jednali přinejmenším v souladu s těmito normami ochrany letectví před protiprávními činy. Každá strana poskytne druhé straně na požádání informace o jakémkoli rozdílu mezi jejími právními předpisy a postupy a normami ochrany letectví uvedenými v tomto odstavci. Každá strana může za účelem projednání těchto rozdílů kdykoli požádat druhou stranu o bezodkladnou konzultaci.

               3.
                     Každá strana zajistí, aby na jejím území byla účinným způsobem uplatňována opatření k ochraně civilního letectví před protiprávními činy, mimo jiné detekční kontroly cestujících a jejich kabinových zavazadel, detekční kontroly zapsaných zavazadel, prohlídka a bezpečnostní kontroly jiných osob než cestujících včetně posádky, jakož i předmětů, které převážejí, prohlídka a bezpečnostní kontroly nákladu, pošty, palubních zásob a letištních dodávek, jakož i kontrola přístupu do neveřejných prostor letiště a do vyhrazených bezpečnostních prostor. Každá strana souhlasí s tím, že je nutno dodržovat ustanovení druhé strany o ochraně před protiprávními činy, která se týkají příletu či odletu letadla na/z území této strany nebo provozu letadla na jejím území.

               4.
                     Strany usilují o maximální spolupráci v záležitostech ochrany letectví před protiprávními činy, výměnu informací o hrozbách, zranitelnosti a rizicích v souladu se vzájemnou dohodou o vhodných opatřeních pro bezpečný přenos, využití, uchovávání a likvidaci utajovaných informací, projednávání a sdílení osvědčených postupů a výkonnostních a detekčních norem pro bezpečnostní vybavení, osvědčených postupů a výsledků v oblasti dodržování právních předpisů a v jakékoliv další oblasti, kterou strany určí. Zejména strany usilují o navázání a udržení ujednání o spolupráci mezi technickými odborníky v oblasti rozvoje a uznávání norem ochrany letectví před protiprávními činy s cílem usnadnit takovou spolupráci, omezit duplicitu správních opatření a podpořit včasné oznamování a předběžné projednávání nových bezpečnostních iniciativ a požadavků.

               5.
                     Každá strana zpřístupní druhé straně na požádání výsledky auditů provedených ICAO a nápravná opatření, která auditovaný stát přijal, a to v souladu se vzájemnou dohodou o vhodných opatřeních pro bezpečný přenos, využití, uchovávání a likvidaci takových informací.

               6.
                     Strany se dohodly na spolupráci na bezpečnostních prohlídkách, které provádějí na území druhé strany, a to formou zřízení mechanismů včetně správních ujednání pro vzájemnou výměnu informací o výsledcích bezpečnostních prohlídek. Strany se dohodly, že budou posuzovat kladně žádosti o účast v roli pozorovatele na bezpečnostních prohlídkách prováděných druhou stranou.

               7.
                     Strana může v souladu s odstavcem 9 a plně s ohledem a vzájemným respektem k suverenitě druhé strany přijmout bezpečnostní opatření pro vstup na své území. Pokud je to možné, zohlední uvedená strana bezpečnostní opatření, která již uplatňuje druhá strana, a také její případné názory. Každá strana uznává, že tento článek neomezuje právo strany odmítnout vstup jakéhokoli letu nebo letů, které považuje za hrozbu pro svoji bezpečnost, na své území.

               8.
                     Strana může přijmout mimořádná opatření k odvrácení konkrétní hrozby pro svoji bezpečnost. Tato opatření neprodleně oznámí druhé straně.  Aniž je dotčena potřeba přijmout okamžitá opatření k zajištění ochrany letectví před protiprávními činy, při zvažování bezpečnostních opatření každá strana vyhodnotí možné nepříznivé dopady na mezinárodní leteckou dopravu, a pokud neexistují žádná právní omezení, zohlední tyto dopady při svém rozhodování o tom, jaká opatření jsou k řešení dané bezpečnostní hrozby potřebná a vhodná.

               9.
                     V souvislosti s leteckými službami směřujícími na její území není strana oprávněna požadovat, aby byla bezpečnostní opatření prováděna na území druhé strany. Má-li strana za to, že konkrétní hrozba naléhavě vyžaduje kromě opatření již zavedených na území druhé strany ještě dočasná opatření, sdělí druhé straně podrobnosti o dané hrozbě, v rozsahu odpovídajícím nutnosti chránit bezpečnostní informace, a navrhovaná opatření. Druhá strana takový návrh vstřícně posoudí a může rozhodnout, že zavede další opatření, jež uzná za nutná.  Daná opatření budou přiměřená a časově omezená.

               10.
                     Dojde-li k protiprávnímu zmocnění se civilního letadla nebo jiným protiprávním činům namířeným proti bezpečnosti letadla, cestujících, posádky, letišť či leteckých navigačních zařízení nebo vyvstane-li hrozba takové události, pomáhají si strany vzájemně usnadněním komunikace a prostřednictvím jiných odpovídajících opatření, jejichž cílem je rychle a bezpečně tuto událost nebo hrozbu ukončit.

               11.
                     Každá strana přijme všechna opatření, která považuje za proveditelná, aby zajistila, že letadlo, které je předmětem protiprávního zmocnění či jiného protiprávního činu a které se nachází na zemi na jejím území, bylo zadrženo na zemi s výjimkou případů, kdy je jeho odlet vynucen prvořadou povinností chránit lidské životy. V rámci možností se tato opatření přijímají na základě vzájemné konzultace.

               12.
                     Má-li strana oprávněný důvod domnívat se, že druhá strana nedodržela ustanovení tohoto článku, požádá tato strana o okamžité konzultace s druhou stranou. Konzultace začnou do 30 dní od obdržení takové žádosti. Pokud není do 15 dnů nebo v jiné dohodnuté lhůtě od data žádosti dosaženo uspokojivé dohody, je to pro stranu, která požádala o konzultace, důvodem, aby přistoupila k zamítnutí, zrušení, pozastavení, podmínění nebo omezení provozního oprávnění či technických povolení leteckého dopravce či leteckých dopravců druhé strany s cílem zajistit soulad s ustanoveními tohoto článku. Vyžaduje-li to mimořádná situace, nebo aby se zabránilo trvání nesouladu s tímto článkem, může strana před uplynutím patnáctidenní lhůty uvedené v tomto odstavci přijmout prozatímní opatření.

               13.
                     Jakákoli opatření přijatá v souladu s odstavcem 8 se zruší, jakmile daná strana dojde k závěru, že opatření již není nutné, nebo pokud bylo opatření nahrazeno jinými kroky s cílem hrozbu zmírnit.  Jakákoli opatření přijatá v souladu s odstavcem 12 se zruší, jakmile druhá strana splní ustanovení tohoto článku.  Jakákoli opatření přijatá v souladu s odstavcem 8 nebo 12 lze zrušit po vzájemné dohodě obou stran.

               14.
                     Jestliže byla přijata opatření v souladu s odstavci 7, 8, 9 nebo 12, může strana využít ustanovení o řešení sporů v části šesté hlavě I [Řešení sporů]. Rozhodčí tribunál považuje tuto záležitost za naléhavý případ pro účely článku INST.19 [Zrychlené řízení].

               Článek AIRTRN.20: Uspořádání letového provozu

               1.
                     Strany a jejich příslušné orgány a poskytovatelé letových navigačních služeb vzájemně spolupracují tak, aby přispívali k bezpečnému a účinnému fungování letového provozu v Evropě. Strany usilují o interoperabilitu mezi svými poskytovateli služeb.

               2.
                     Strany se dohodly na spolupráci ve věcech týkajících se výkonnosti a zpoplatňování letových navigačních služeb a funkcí sítě s cílem optimalizovat celkovou efektivitu letů, snížit náklady, minimalizovat dopad na životní prostředí a zvýšit bezpečnost a kapacitu toků letového provozu mezi svými stávajícími systémy uspořádání letového provozu.

               3.
                     Strany se dohodly, že budou podporovat spolupráci mezi svými poskytovateli letových navigačních služeb za účelem výměny letových údajů a koordinace toků letového provozu s cílem optimalizovat efektivitu letů, aby se zlepšila předvídatelnost, přesnost a kontinuita letového provozu.

               4.
                     Strany se dohodly, že budou spolupracovat na programech modernizace uspořádání letového provozu, včetně výzkumu, rozvoje a zavádění, a že budou podporovat vzájemnou účast na validačních a demonstračních činnostech s cílem zajistit globální interoperabilitu.

               Článek AIRTRN.21: Odpovědnost leteckého dopravce

               Strany znovu potvrzují své závazky podle Úmluvy o sjednocení některých pravidel o mezinárodní letecké přepravě, uzavřené v Montrealu dne 28. května 1999 (Montrealská úmluva).

               Článek AIRTRN.22: Ochrana spotřebitele

               1.
                     Strany mají společný cíl dosáhnout vysoké úrovně ochrany spotřebitele a budou za tím účelem spolupracovat.

               2.
                     Strany zajistí, aby byla zavedena účinná a nediskriminační opatření k ochraně zájmů spotřebitelů v letecké dopravě. Opatření zahrnují přiměřený přístup k informacím, pomoc, a to i pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace, proplacení výdajů a případně náhradu škody za odepření nástupu na palubu, zrušení nebo zpoždění letu a efektivní postupy vyřizování stížností.

               3.
                     Strany vzájemně konzultují veškeré záležitosti týkající se ochrany spotřebitele a plánovaných opatření v této oblasti.

               Článek AIRTRN.23: Vztah k jiným dohodám

               1.
                     Tato dohoda nahrazuje dřívější dohody a ujednání mezi Spojeným královstvím a členskými státy týkající se předmětu této hlavy v rozsahu, v jakém nebyly nahrazeny právem Unie.

               2.
                     Spojené království a jednotlivé členské státy si nesmí vzájemně udělit jiná práva související s leteckou dopravou na jejich území, z nich nebo v rámci nich, než jsou práva výslovně stanovená v této hlavě, s výjimkou práv stanovených v čl. AIRTRN.3 [Přepravní práva] odst. 4 a 9.

               3.
                     Pokud strany přistoupí k mnohostranné dohodě nebo se připojí k rozhodnutí ICAO nebo jiné mezinárodní organizace, které se týká záležitostí, na něž se vztahuje tato hlava, vedou ve specializovaném výboru pro leteckou dopravu konzultace s cílem stanovit, zda by tato hlava měla být s ohledem na tento vývoj revidována.

               4.
                     Žádným ustanovením této hlavy není dotčena platnost a uplatňování stávajících a budoucích dohod mezi členskými státy a Spojeným královstvím, pokud jde o území pod jejich svrchovaností, na něž se nevztahuje článek FINPROV.1 [Územní působnost].

               5.
                     Žádným ustanovením této hlavy nejsou dotčena práva Spojeného království a členských států vyplývající z Mnohostranné dohody o obchodních právech nepravidelných leteckých služeb v Evropě podepsané dne 30. dubna 1956 v Paříži, jež překračují rozsah práv stanovených v této hlavě.

               Článek AIRTRN.24:  Pozastavení a vypovězení

               1.
                     Pozastavení této hlavy, ať už úplné nebo částečné, podle článku INST.24 [Dočasná nápravná opatření] lze uplatnit nejdříve od prvního dne běžné letecké sezóny Mezinárodního sdružení leteckých dopravců (IATA) následující po sezóně, v níž bylo pozastavení oznámeno.

               2.
                     Při vypovězení této dohody podle článku FINPROV.8 [Vypovězení] nebo při vypovězení této hlavy podle článku AIRTRN.25 [Vypovězení této hlavy] nebo článku OTH.10 [Vypovězení části druhé] nebo článku FISH.17 [Vypovězení] zůstávají ustanovení, která upravují záležitosti spadající do oblasti působnosti této hlavy, v platnosti i po datu pozbytí platnosti uvedeném v článku FINPROV.8 [Vypovězení] nebo článku AIRTRN.25 [Vypovězení této hlavy] nebo článku OTH.10 [Vypovězení části druhé] nebo článku FISH.17 [Vypovězení], a to až do konce letecké sezóny IATA běžící k danému datu.

               3.
                     Strana, která zcela nebo částečně pozastaví tuto hlavu nebo vypoví tuto dohodu nebo tuto hlavu, o tom informuje ICAO.

               Článek AIRTRN.25: Vypovězení této hlavy

               Aniž je dotčen článek FINPROV.8 [Vypovězení], článek OTH.10 [Vypovězení části druhé] a článek FISH.17 [Vypovězení], může každá strana tuto hlavu kdykoli vypovědět písemným oznámením diplomatickou cestou. V takovém případě tato hlava pozbývá platnosti prvním dnem devátého měsíce následujícího po dni oznámení.

               Článek AIRTRN.26: Registrace dohody

               Tato dohoda a všechny její změny se v míře, v jaké je to relevantní, zaregistrují u ICAO v souladu s článkem 83 úmluvy.

               Hlava II: Bezpečnost letectví

               Článek AVSAF.1: Cíle

               Cílem této hlavy je:

               (a)umožnit vzájemné uznávání zjištění shody provedených nebo osvědčení vydaných příslušnými úřady nebo schválenými organizacemi kterékoli strany, jak je stanoveno v přílohách této hlavy;

               (b)podporovat spolupráci směřující k vysoké úrovni bezpečnosti civilního letectví a slučitelnosti s životním prostředím;

               (c)usnadnit nadnárodní rozměr odvětví civilního letectví;

               (d)usnadňovat a podporovat volný tok výrobků a služeb civilní letecké techniky.

               Článek AVSAF.2: Definice

               Pro účely této hlavy se rozumí:

               (a)„schválenou organizací“ jakákoli právnická osoba, již příslušný úřad některé ze stran osvědčil k výkonu práv souvisejících s oblastí působnosti této hlavy;

               (b)„osvědčením“ jakékoli schválení, průkaz způsobilosti nebo jiný doklad vydaný jako forma uznání shody, že výrobek civilní letecké techniky, organizace nebo právnická či fyzická osoba splňuje příslušné požadavky stanovené právními předpisy strany;

               (c)„výrobkem civilní letecké techniky“ jakékoli civilní letadlo, letadlový motor či letadlová vrtule nebo podsestava, zařízení, část nebo součást, které do nich jsou nebo mají být zabudovány;

               (d)„příslušným úřadem“ agentura Unie, orgán veřejné správy nebo subjekt veřejné správy odpovědný za bezpečnost civilního letectví, jejž strana pro účely této hlavy určila k výkonu následujících funkcí:

               (I)posuzovat soulad výrobků civilní letecké techniky, organizací, zařízení, provozů a služeb podléhajících jeho dohledu s příslušnými požadavky stanovenými právními a správními předpisy této strany;

               (II)sledovat udržování souladu s těmito požadavky a

               (III)přijímat opatření k prosazení souladu s těmito požadavky;

               (e)„zjištěním shody“ shledání souladu s příslušnými požadavky stanovenými právními předpisy strany na základě takových opatření, jako jsou zkoušky, prohlídky, osvědčení, schválení a sledování;

               (f)„sledováním“ pravidelný dozor příslušného úřadu strany za účelem zjištění udržování souladu s příslušnými požadavky stanovenými právními předpisy této strany

               (g)„technickým zástupcem“ v případě Unie Agentura Evropské unie pro bezpečnost letectví (EASA) nebo její nástupce a v případě Spojeného království Úřad pro civilní letectví Spojeného království (United Kingdom Civil Aviation Authority, CAA) nebo jeho nástupce; a

               (h)„úmluvou“ Úmluva o mezinárodním civilním letectví, podepsaná v Chicagu dne 7. prosince 1944, která zahrnuje:

               (I)všechny změny, které vstoupily v platnost podle čl. 94 písm. a) úmluvy a byly ratifikovány Spojeným královstvím i dotčeným členským státem nebo členskými státy, jichž se daná otázka týká, a

               (II)všechny přílohy nebo jejich změny přijaté podle článku 90 úmluvy, pokud je taková příloha či změna v dané době účinná pro Spojené království a dotčený členský stát nebo dotčené členské státy, jichž se daná otázka týká.

               Článek AVSAF.3: Rozsah a provádění

               1.
                     Strany mohou spolupracovat v těchto oblastech:

               (a)osvědčení letové způsobilosti a sledování výrobků civilní letecké techniky;

               (b)environmentální osvědčení a zkoušení výrobků civilní letecké techniky;

               (c)osvědčení návrhů a výroby a sledování projekčních a výrobních organizací;

               (d)osvědčení a sledování organizací údržby;

               (e)vydávání průkazů způsobilosti personálu a výcvik personálu;

               (f)hodnocení osvědčení letových simulátorů;

               (g)provoz letadel;

               (h)uspořádání letového provozu a letové navigační služby a

               (i)další oblasti související s bezpečností letectví dle příloh úmluvy.

               2.
                     Rozsah působnosti této hlavy se stanoví prostřednictvím příloh pokrývajících jednotlivé oblasti spolupráce uvedené v odstavci 1.

               3.
                     Specializovaný výbor pro bezpečnost letectví může přijmout přílohy uvedené v odstavci 2, pouze pokud obě strany dospěly k závěru, že normy, pravidla, praxe, postupy a systémy druhé strany v oblasti civilního letectví zajišťují dostatečně rovnocennou úroveň bezpečnosti na to, aby bylo možné uznávat zjištění shody nebo osvědčení vydaná jejími příslušnými úřady nebo organizacemi schválenými daným příslušným úřadem.

               4.
                     Každá příloha uvedená v odstavci 2 popisuje podmínky a způsoby vzájemného uznávání zjištění shody a osvědčení, a je-li to nezbytné, přechodná ustanovení.

               5.
                     Techničtí zástupci vypracují ke každé příloze technické prováděcí postupy. Technické rozdíly mezi normami, pravidly, praxí, postupy a systémy stran v oblasti civilního letectví se řeší v přílohách uvedených v odstavci 2 a prováděcích postupech.

               Článek AVSAF.4: Obecné povinnosti

               1.
                     Každá strana uzná zjištění shody nebo osvědčení vydaná příslušnými úřady nebo schválenými organizacemi druhé strany v souladu s podmínkami stanovenými v přílohách uvedených v čl. AVSAF.3 [Rozsah a provádění] odst. 2.

               2.
                     Žádné ustanovení této hlavy nezakládá vzájemné uznání norem nebo technických předpisů stran.

               3.
                     Každá strana zajistí, aby její příslušné úřady byly nepřetržitě schopny plnit své povinnosti podle této hlavy.

               Článek AVSAF.5: Zachování regulatorní pravomoci

               Žádné ustanovení této hlavy nelze vykládat tak, že omezuje pravomoc některé ze stran stanovovat svými zákonnými, regulačními a správními opatřeními úroveň ochrany, kterou považuje za vhodnou z hlediska bezpečnosti a životního prostředí.

               Článek AVSAF.6: Ochranná opatření

               1.
                     Každá strana může přijmout jakákoli vhodná a okamžitá opatření, má-li opodstatněný důvod domnívat se, že určitý výrobek civilní letecké techniky, služba nebo činnost spadající do oblasti působnosti této hlavy může ohrozit bezpečnost nebo životní prostředí, nesplňovat její příslušná zákonná, regulační a správní opatření nebo jinak nesplňovat některý z požadavků stanovených v příslušné příloze této hlavy.

               2.
                     Pokud některá ze stran přijme opatření podle odstavce 1, informuje o tom do 15 pracovních dnů písemně s uvedením důvodů druhou stranu.

               Článek AVSAF.7: Komunikace

               1.
                     Strany určí kontaktní místo pro komunikaci v souvislosti s prováděním této hlavy a vzájemně si je oznámí. Veškerá taková komunikace probíhá v anglickém jazyce.

               2.
                     Strany si vzájemně předají seznam příslušných úřadů a poté si vždy, kdy to bude nutné, předají aktualizovaný seznam.

               Článek AVSAF.8: Transparentnost, regulační spolupráce a vzájemná pomoc

               1.
                     Každá strana zajistí, aby druhá strana byla průběžně informována o jejích právních předpisech souvisejících s touto hlavou a o veškerých významných změnách těchto předpisů.

               2.
                     Strany se navzájem v co nejširším rozsahu informují o navrhovaných významných revizích svých příslušných právních předpisů, norem a požadavků a svých systémů pro vydávání osvědčení, pokud tyto revize mohou mít dopad na tuto hlavu. Strany si v co nejširším rozsahu umožní připomínkovat tyto změny a řádně k takovým připomínkám přihlížejí.

               3.
                     Za účelem prošetření a vyřešení konkrétních otázek souvisejících s bezpečností mohou příslušné úřady jedné strany umožnit příslušným úřadům druhé strany podílet se jako pozorovatelé na činnostech druhé strany v oblasti dohledu, jak je stanoveno v příslušné příloze této hlavy.

               4.
                     Pro účely sledování a kontrol jsou, je-li to nezbytné, příslušné úřady jedné strany nápomocny příslušným úřadům druhé strany s cílem poskytnout neomezený přístup k regulovaným subjektům spadajícím pod dohled druhé strany.

               5.
                     Pro zajištění trvalé důvěry jedné strany ve spolehlivost procesů zjišťování shody druhé strany se může technický zástupce jedné strany podílet jako pozorovatel na činnostech druhé strany v oblasti dohledu, a to v souladu s postupy stanovenými v přílohách této hlavy. Toto podílení se nesmí představovat systematickou účast na činnostech druhé strany v oblasti dohledu.

               Článek AVSAF.9: Výměna bezpečnostních informací

               Aniž je dotčen článek AVSAF.11 [Důvěrnost a ochrana údajů a informací], a s výhradou platných ustanovení svých právních předpisů si strany:

               (a)na žádost a včas navzájem poskytují informace, jež mají k dispozici jejich techničtí zástupci a jež se týkají nehod, závažných incidentů nebo událostí v souvislosti s výrobky civilní letecké techniky, službami nebo činnostmi, na něž se vztahují přílohy této hlavy, a

               (b)vyměňují jiné bezpečnostní informace podle dohody technických zástupců.

               Článek AVSAF.10: Spolupráce při prosazování práva

               Strany si prostřednictvím svých technických zástupců nebo příslušných úřadů na žádost a s výhradou příslušných právních předpisů, jakož i dostupnosti požadovaných zdrojů poskytují vzájemnou spolupráci a pomoc při vyšetřování nebo opatřeních k prosazování práva v souvislosti s jakýmkoli údajným porušením nebo podezřením na porušení právních předpisů, jež spadají do oblasti působnosti této hlavy. Každá ze stran kromě toho ihned vyrozumí druhou stranu o jakémkoli vyšetřování, které se dotýká vzájemných zájmů.

               Článek AVSAF.11: Důvěrnost a ochrana údajů a informací

               1.
                     Každá strana v souladu se svými právními předpisy zachová důvěrnost údajů a informací obdržených od druhé strany na základě této hlavy. Strana, která takové údaje a informace obdrží, je smí použít jen pro účely této hlavy.

               2.
                     S výhradou svých příslušných právních předpisů strany zejména nesdělí žádné třetí straně, včetně veřejnosti, ani nepovolí svým příslušným úřadům sdělit žádné třetí straně, včetně veřejnosti, žádné údaje ani informace obdržené od druhé strany na základě této hlavy, které představují obchodní tajemství, duševní vlastnictví, důvěrné obchodní nebo finanční informace, údaje, jež jsou předmětem průmyslového vlastnictví, ani informace týkající se probíhajícího šetření. Za tímto účelem se tyto údaje a informace považují za důvěrné.

               3.
                     Strana nebo příslušný úřad strany může při poskytnutí údajů nebo informací druhé straně nebo příslušnému úřadu druhé strany určit, které údaje nebo informace považuje za důvěrné, a které proto nemají být zveřejněny. V takovém případě strana nebo její příslušný úřad takové údaje nebo informace jasně označí jako důvěrné.

               4.
                     Pokud jedna strana nesouhlasí s určením druhou stranou nebo příslušným úřadem druhé strany podle odstavce 3, může za účelem vyřešení této otázky požádat o konzultace s druhou stranou.

               5.
                     Každá strana přijme veškerá přiměřená opatření, která jsou nezbytná k ochraně údajů a informací obdržených na základě této hlavy před neoprávněným zveřejněním.

               6.
                     Strana, která od druhé strany obdrží údaje a informace podle této hlavy, nezískává jejich obdržením od druhé strany k těmto údajům a informacím vlastnická práva.

               Článek AVSAF.12: Přijetí a změny příloh této hlavy

               Specializovaný výbor pro bezpečnost letectví může změnit PŘÍLOHU AVSAF-1 [Osvědčování letové způsobilosti a ochrany životního prostředí] této hlavy, přijmout nebo změnit přílohy v souladu s čl. AVSAF.3 [Rozsah a provádění] odst. 2 a zrušit jakoukoli přílohu.

               Článek AVSAF.13: Krytí nákladů

               Každá strana se vynasnaží zajistit, aby poplatky uložené stranou nebo jejím technickým zástupcem právnické nebo fyzické osobě, na jejíž činnosti se vztahuje tato hlava, byly spravedlivé, přiměřené a úměrné poskytnutým službám a aby nepředstavovaly překážku obchodu.

               Článek AVSAF.14: Jiné dohody a předchozí ujednání

               1.
                     Po vstupu této dohody v platnost nahradí tato hlava veškeré dvoustranné dohody nebo ujednání v oblasti bezpečnosti letectví uzavřené mezi Spojeným královstvím a členskými státy s ohledem na veškeré záležitosti, na něž se tato hlava vztahuje a jež byly provedeny v souladu s článkem AVSAF.3 [Rozsah a provádění].

               2.
                     Techničtí zástupci přijmou nezbytná opatření k revidování nebo případně k ukončení předchozích ujednání mezi nimi.

               3.
                     S výhradou odstavců 1 a 2 nejsou žádným ustanovením této hlavy dotčena práva a povinnosti stran vyplývající z jakékoli jiné mezinárodní dohody.

               Článek AVSAF.15: Pozastavení povinnosti vzájemného uznávání

               1.
                     Strana má právo pozastavit zcela nebo částečně svou povinnost uznávání podle čl. AVSAF.4 [Obecné povinnosti] odst. 1, pokud druhá strana závažně poruší své povinnosti podle této hlavy.

               2.
                     Před uplatněním svého práva pozastavit svou povinnost uznávání strana požádá o konzultace s cílem domoci se nápravných opatření druhé strany. Během konzultací strany ve vhodných případech zváží účinky pozastavení.

               3.
                     Práva podle tohoto článku se uplatní pouze tehdy, pokud druhá strana nepřijme nápravná opatření ve vhodné lhůtě po konzultacích. Pokud strana uplatní práva podle tohoto článku, oznámí písemně druhé straně svůj úmysl pozastavit povinnost uznávání s uvedením důvodů pro takové pozastavení.

               4.
                     Pozastavení nabývá účinku 30 dní od dne oznámení, pokud ještě před uplynutím této lhůty strana, která pozastavení iniciovala, druhé straně písemně neoznámí, že své oznámení stahuje.

               5.
                     Pozastavení nemá vliv na platnost zjištění shody provedených a osvědčení vydaných příslušnými úřady nebo schválenými organizacemi druhé strany přede dnem, kdy pozastavení nabylo účinku. Jakékoli takové pozastavení, které nabylo účinku, může být ihned zrušeno výměnou diplomatických nót v tomto smyslu mezi stranami.

               Článek AVSAF.16: Vypovězení této hlavy

               Aniž je dotčen článek FINPROV.8 [Vypovězení], článek OTH.10 [Vypovězení části druhé] a článek FISH.17 [Vypovězení], může každá strana tuto hlavu kdykoli vypovědět písemným oznámením diplomatickou cestou. V takovém případě tato hlava pozbývá platnosti prvním dnem devátého měsíce následujícího po dni oznámení.

               DÍL TŘETÍ: SILNIČNÍ DOPRAVA

               Hlava I: Silniční přeprava zboží

               Článek ROAD.1: Cíl

               1.Cílem této hlavy je zajistit s ohledem na silniční přepravu zboží trvalé propojení mezi územími stran, na jejich území a přes ně a stanovit pravidla takové přepravy.

               2.Strany se dohodly, že při uplatňování této hlavy nebudou přijímat diskriminační opatření.

               3.Žádným ustanovením této hlavy není dotčena silniční přeprava zboží na území jedné ze stran provozovaná podnikatelem v silniční nákladní dopravě se sídlem na tomto území.

               Článek ROAD.2: Oblast působnosti

               1.Tato hlava se vztahuje na komerční silniční přepravu zboží provozovanou mezi územími stran, na jejich území a přes ně a není jí dotčeno uplatňování pravidel zavedených Evropskou konferencí ministrů dopravy.

               2.Silniční přeprava zboží, za niž není poskytována žádná přímá ani nepřímá odměna a z níž řidiči vozidla ani jiné osobě neplyne žádný přímý ani nepřímý příjem a která není spojena s profesní činností, se považuje za přepravu věcí pro nekomerční účely.

               Článek ROAD.3: Definice

               Pro účely této hlavy a nad rámec definic stanovených v části druhé [Služby a investice] dílu prvním hlavě II kapitole první článku [SERVIN 1.2] [Definice] se rozumí:

               (a)„vozidlem“ samostatné motorové vozidlo registrované na území některé ze stran nebo souprava vozidel, u které je motorové vozidlo registrováno na území některé ze stran, pokud jsou využívány výlučně k přepravě zboží;

               (b)„provozovatelem silniční nákladní dopravy“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba, která se zabývá přepravou zboží pro obchodní účely prostřednictvím vozidla;

               (c)„provozovatelem silniční nákladní dopravy strany“ provozovatel silniční přepravy zboží, který je právnickou osobou usazenou na území strany nebo fyzickou osobou strany;

               (d)„stranou usazení“ strana, v níž je provozovatel silniční nákladní dopravy usazen;

               (e)„řidičem“ osoba, která i jen po krátkou dobu řídí dané vozidlo nebo je vezena ve vozidle, aby v rámci svých povinností byla v případě potřeby k dispozici pro řízení;

               (f)„tranzitem“ pohyb vozidel přes území strany bez nakládky nebo vykládky zboží;

               (g) „regulačními opatřeními“:

               (i)v případě Unie:

               (A)nařízení a směrnice, jak je stanoveno v článku 288 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), a

               (B)prováděcí akty a akty v přenesené pravomoci, jak je stanoveno v článcích 290 a 291 SFEU, a

               ii) v případě Spojeného království:

               (A)primární právní předpisy a

               (B)sekundární právní předpisy.

               Článek ROAD.4 Přeprava zboží mezi územími stran, na nich a přes ně

               1.Jsou-li splněny podmínky odstavce 2, provozovatelé silniční nákladní dopravy strany mohou uskutečňovat:

               (a)jízdy vozidlem s nákladem z území strany usazení na území druhé strany a naopak, s průjezdem nebo bez průjezdu územím třetí země;

               (b)jízdy vozidlem s nákladem z území strany usazení na území téže strany s průjezdem přes území druhé strany;

               (c)jízdy vozidlem s nákladem z území strany usazení s průjezdem přes území druhé strany;

               (d)jízdy vozidlem bez nákladu ve spojení s jízdami uvedenými v písmenech a) až c).

               2.Provozovatelé silniční nákladní dopravy strany mohou uskutečnit cestu uvedenou v odstavci 1, pouze pokud:

               (a)jsou držiteli platné licence vydané v souladu s článkem ROAD.5 [Požadavky na provozovatele silniční nákladní dopravy], s výjimkou případů uvedených v článku ROAD.6 [Výjimky z licenčních požadavků], a

               (b)cestu uskutečňuje řidič, který je držitelem osvědčení o odborné způsobilosti v souladu s čl. ROAD.7 [Požadavky na řidiče] odst. 1.

               3.S výhradou odstavce 6, a jsou-li splněny podmínky odstavce 2, mohou provozovatelé silniční nákladní dopravy Spojeného království uskutečnit až dvě jízdy s nákladem z jednoho členského státu do jiného členského státu, aniž by se vrátili na území Spojeného království, pokud takové jízdy následují po jízdě z území Spojeného království povolené podle odst. 1 písm. a).

               4.Aniž je dotčen odstavec 5, s výhradou odstavce 6 a jsou-li splněny podmínky odstavce 2, mohou provozovatelé silniční nákladní dopravy Spojeného království uskutečnit jednu jízdu s nákladem na území členského státu, pokud taková jízda:

               (a)následuje po jízdě z území Spojeného království povolené podle odst. 1 písm. a) a

               (b)je uskutečněna do sedmi dnů od vyložení zboží přepravovaného při jízdě podle písmene a) na území daného členského státu.

               5.S výhradou odstavce 6 a jsou-li splněny podmínky odstavce 2, mohou provozovatelé silniční nákladní dopravy Spojeného království usazení v Severním Irsku uskutečnit až dvě jízdy s nákladem v rámci území Irska, pokud takové jízdy:

               (a)následují po jízdě z území Severního Irska povolené podle odst. 1 písm. a) a

               (b)jsou uskutečněny do sedmi dnů od vyložení zboží přepravovaného při jízdě podle písmene a) na území Irska.

               6.Provozovatelé silniční nákladní dopravy Spojeného království mohou před návratem na území Spojeného království uskutečnit nejvýše dvě jízdy na území Unie podle odstavců 3, 4 a 5.

               7.Jsou-li splněny podmínky odstavce 2, provozovatelé silniční nákladní dopravy Unie mohou uskutečnit až dvě jízdy s nákladem v rámci území Spojeného království, pokud takové jízdy:

               (a)následují po jízdě z území Unie povolené podle odst. 1 písm. a) a

               (b)jsou uskutečněny do sedmi dnů od vyložení zboží přepravovaného při jízdě podle písmene a) na území Spojeného království.

               Článek ROAD.5: Požadavky na provozovatele silniční nákladní dopravy

               1.Provozovatelé silniční nákladní dopravy strany, kteří uskutečňují cestu uvedenou v článku ROAD.4 [Přeprava zboží mezi územími stran, na nich a přes ně], jsou držiteli platné licence vydané v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.

               2.Licence se v souladu s právními předpisy stran vydávají pouze provozovatelům silniční nákladní dopravy, kteří splňují požadavky stanovené v části A oddílu 1 přílohy ROAD-1, která upravuje přístup k povolání provozovatele silniční nákladní dopravy a výkon tohoto povolání.

               3.Ověřená kopie licence se uchovává ve vozidle a na vyžádání se předkládá oprávněným kontrolorům kterékoli strany. Licence a ověřené kopie odpovídají některému ze vzorů uvedených v dodatku ROAD.A.1.3 k části A přílohy ROAD-1, který rovněž stanoví podmínky pro jejich použití. Licence obsahuje alespoň dva bezpečnostní prvky uvedené v dodatku ROAD.A.1.4 k části A přílohy ROAD-1.

               4.Provozovatelé silniční nákladní dopravy splňují požadavky stanovené v části A oddílu 2 přílohy ROAD-1, která stanoví požadavky na vysílání řidičů při uskutečňování cesty uvedené v čl. ROAD.4 [Přeprava zboží mezi územími stran, na nich a přes ně] odst. 3 až 7.

               Článek ROAD.6: Výjimky z licenčních požadavků

               Bez platné licence podle článku 5 [Požadavky na provozovatele silniční nákladní dopravy] lze uskutečnit tyto druhy přepravy zboží a jízdy bez nákladu ve spojení s takovou přepravou:

               (a)přepravu pošty coby univerzální služba;

               (b)přepravu poškozených nebo havarovaných vozidel;

               (c)do 20. února 2022 přepravu zboží motorovými vozidly, jejichž největší přípustná hmotnost včetně hmotnosti přípojného vozidla nepřesahuje 3,5 tuny;

               (d)od 21. února 2022 přepravu zboží motorovými vozidly, jejichž největší přípustná hmotnost včetně hmotnosti přípojného vozidla nepřesahuje 2,5 tuny;

               (e)přepravu léků, zdravotnických přístrojů a vybavení, jakož i dalšího materiálu pro poskytování pomoci v naléhavých případech, zejména při živelných pohromách a v rámci humanitární pomoci;

               (f)přepravu zboží vozidly, jsou-li splněny tyto podmínky:

               (I)přepravované zboží je ve vlastnictví podnikatele v silniční nákladní dopravě nebo je jím prodáváno, kupováno, pronajímáno, najímáno, vyráběno, získáváno, zpracováváno nebo opravováno;

               (II)účelem přepravy je převést zboží z nebo do prostor podnikatele v silniční nákladní dopravě nebo je přemístit buď uvnitř podniku podnikatele v silniční nákladní dopravě, nebo mimo něj, jde-li o přepravu pro vlastní potřebu;

               (III)vozidla vykonávající takovou přepravu musí být řízena zaměstnanci podnikatele v silniční nákladní dopravě nebo mu dána k dispozici na základě smluvního závazku;

               (IV)vozidla přepravující náklad patří podnikateli v silniční nákladní dopravě, byla jím koupena na úvěr nebo je má v pronájmu a

               (V)taková přeprava je pouze pomocnou činností v rámci celkové činnosti podnikatele v silniční nákladní dopravě;

               (g)přepravu zboží motorovými vozidly s nejvyšší povolenou rychlostí nepřevyšující 40 km/h.

               Článek ROAD.7: Požadavky na řidiče

               1.
                     Řidiči uskutečňující cesty podle článku ROAD.4 [Přeprava zboží mezi územími stran, na nich a přes ně] musí:

               (a)být držiteli osvědčení o odborné způsobilosti vydaného v souladu s částí B oddílem 1 přílohy ROAD-1 a

               (b)dodržovat pravidla týkající se doby řízení a pracovní doby, doby odpočinku, přestávek a používání tachografu dle části B oddílů 2 až 4 přílohy ROAD-1.

               2.
                     Na mezinárodní silniční dopravu prováděnou částečně na území stran se namísto odst. 1 písm. b) použije Evropská dohoda o práci osádek vozidel v mezinárodní silniční dopravě (AETR), podepsaná v Ženevě dne 1. července 1970, a to na celou cestu.

               Článek ROAD.8: Požadavky na vozidla

               1.Strana na svém území neodmítne ani nezakáže používání vozidla uskutečňujícího cestu podle článku ROAD.4 [Přeprava zboží mezi územími stran, na nich a přes ně], jestliže vozidlo splňuje požadavky stanovené v části C oddílu 1 přílohy ROAD-1.

               2.Vozidla uskutečňující cesty podle článku ROAD.4 [Přeprava zboží mezi územími stran, na nich a přes ně] musí být vybavena tachografem zkonstruovaným, instalovaným, používaným, testovaným a kontrolovaným v souladu s částí C oddílem 2 přílohy ROAD-1.

               Článek ROAD.9: Pravidla silničního provozu

               Řidiči uskutečňující přepravu zboží podle této hlavy musí při pobytu na území druhé strany dodržovat vnitrostátní právní předpisy v oblasti silničního provozu platné na tomto území.

               Článek ROAD.10: Rozvoj právních předpisů a specializovaný výbor pro silniční dopravu

               1.
                     Jestliže strana navrhne nové regulační opatření v oblasti upravené v příloze ROAD-1:

               (a)oznámí navrhované regulační opatření co nejdříve druhé straně a

               (b)pravidelně informuje druhou stranu o vývoji daného regulačního opatření.

               2.
                     Na žádost jedné ze stran se ve specializovaném výboru pro silniční dopravu nejpozději do dvou měsíců od podání takové žádosti uskuteční výměna názorů o tom, zda se navrhované nové regulační opatření použije na jízdy podle článku ROAD.4 [Přeprava zboží mezi územími stran, na nich a přes ně], či nikoli.

               3.
                     Jestliže strana přijme nové regulační opatření podle odstavce 1, oznámí to druhé straně a do jednoho týdne od jeho zveřejnění jí předloží jeho znění.

               4.
                     Bez ohledu na to, zda došlo k oznámení podle odstavce 1 nebo 3 nebo k diskuzi podle odstavce 2, na žádost kterékoli ze stran projedná přijaté nové regulační opatření do dvou měsíců od podání takové žádosti specializovaný výbor pro silniční dopravu.

               5.
                     Specializovaný výbor pro silniční dopravu může:

               (a)změnit přílohu ROAD-1 s cílem zohlednit vývoj právní úpravy a/nebo technologický vývoj nebo zajistit uspokojivé provádění této hlavy;

               (b)potvrdit, že změny zavedené novým regulačním opatřením jsou v souladu s přílohou ROAD-1, nebo

               (c)rozhodnout o jakémkoli jiném opatření, jež má zajistit řádné fungování této hlavy.

               Článek ROAD.11: Nápravná opatření

               1.
                     Má-li jedna strana za to, že druhá strana přijala nové regulační opatření, které není v souladu s přílohou ROAD-1, zejména v případech, kdy specializovaný výbor pro silniční dopravu nedospěl k rozhodnutí podle čl. 10 [Rozvoj právních předpisů a specializovaný výbor] odst. 5 a druhá strana nové regulační opatření přesto uplatňuje na provozovatele silniční dopravy, řidiče a vozidla první strany, může tato strana poté, co o tom druhou stranu uvědomí, přijmout odpovídající nápravná opatření, včetně pozastavení povinností podle této dohody nebo jakékoli doplňkové dohody, a to za předpokladu, že taková opatření:

               (a)nepřekračují úroveň odpovídající zrušení nebo zmenšení výhod způsobenému novým regulačním opatřením přijatým druhou stranou a nesplňujícím požadavky přílohy ROAD-1 a

               (b)nabývají účinku nejdříve sedm dnů poté, co strana, která je má v úmyslu zavést, uvědomila druhou stranu v souladu s tímto odstavcem.

               2.
                     Odpovídající nápravná opatření přestávají platit:

               (a)jakmile se strana, která je přijala, ujistila, že druhá strana plní své povinnosti podle této hlavy, nebo

               (b)dle rozhodnutí rozhodčího tribunálu.

               3.Strana se nesmí dovolávat Dohody o WTO ani jiné mezinárodní dohody s cílem zabránit druhé straně v pozastavení povinností vyplývajících z tohoto článku.

               Článek ROAD.12: Daně

               1.Vozidla vykonávající přepravu zboží podle této hlavy jsou osvobozena od daní a poplatků vybíraných z provozu nebo vlastnictví vozidel na území druhé strany.

               2.Osvobození uvedené v odstavci 1 se nevztahuje na:

               (a)daň nebo poplatek ze spotřeby paliva,

               (b)poplatek za použití silnice nebo silniční sítě nebo

               (c)poplatek za použití konkrétního mostu, tunelu nebo trajektu.

               3.Pohonné hmoty obsažené ve standardních nádržích vozidel a ve speciálních kontejnerech dovezené dočasně, které jsou používány přímo pro účely pohonu vozidla a případně pro provoz chladicích a jiných systémů během jízdy, jakož i maziva nacházející se v motorových vozidlech nezbytná k jejich normálnímu provozu během jízdy, jsou osvobozeny od cla a veškerých dalších daní a odvodů, jako je DPH a spotřební daň, a nepodléhají žádným dovozním omezením.

               4.Náhradní díly dovezené za účelem opravy vozidla na území jedné strany, které je registrováno nebo uvedeno do provozu na území druhé strany, budou vpuštěny v režimu dočasného bezcelního dovozu a bez zákazu nebo omezení dovozu. Vyměněné díly podléhají clu a dalším daním (DPH) a musí být zpětně vyvezeny nebo zničeny pod dohledem celních orgánů druhé strany.

               Článek ROAD.13: Závazky v jiných hlavách

               Část druhá díl první hlava II kapitola třetí čl. SERVIN 3.2 [Přístup na trh] a SERVIN 3.4 [Národní zacházení] jsou začleněny do této hlavy a jsou její součástí a vztahují se na zacházení s provozovateli silniční nákladní dopravy, kteří uskutečňující cesty podle článku ROAD.4 [Přeprava zboží mezi územími stran, na nich a přes ně].

               Článek ROAD.14: Vypovězení této hlavy

               5. Aniž je dotčen článek FINPROV.8 [Vypovězení], článek OTH.10 [Vypovězení části druhé] a článek FISH.17 [Vypovězení], může každá strana tuto hlavu kdykoli vypovědět písemným oznámením diplomatickou cestou. V takovém případě tato hlava pozbývá platnosti prvním dnem devátého měsíce následujícího po dni oznámení.

               Hlava II: Silniční přeprava cestujících

               Článek X: Oblast působnosti

               1.Cílem této hlavy je zajistit s ohledem na silniční přepravu cestujících trvalé propojení mezi územími stran, na jejich území a přes ně a stanovit pravidla takové přepravy. Vztahuje se na příležitostnou, linkovou a zvláštní linkovou přepravu cestujících autobusy a autokary provozovanou mezi územími stran, na jejich území a přes ně.

               2.Strany se dohodly, že při uplatňování této hlavy nebudou přijímat diskriminační opatření.

               3.Žádným ustanovením této hlavy není dotčena přeprava cestujících na území jedné ze stran provozovaná provozovatelem silniční přepravy cestujících se sídlem na tomto území.

               Článek X+1: Definice

               Pro účely této hlavy a nad rámec definic stanovených v části druhé [Služby a investice] dílu prvním hlavě II kapitole první článku SERVIN 1.2 [Definice] se rozumí:

               (a)„autokary a autobusy“ vozidla, která jsou svou konstrukcí a vybavením určena k přepravě více než devíti osob včetně řidiče;

               (b)„službami přepravy cestujících“ služby silniční dopravy pro veřejnost nebo pro určité kategorie uživatelů prostřednictvím autokarů a autobusů poskytované za úplatu hrazenou přepravovanou osobou nebo organizátorem přepravy;

               (c)„provozovatelem silniční přepravy cestujících“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba s právní subjektivitou nebo podléhající orgánu s právní subjektivitou, která poskytuje služby přepravy cestujících;

               (d)„provozovatelem silniční přepravy cestujících strany“ provozovatel silniční přepravy cestujících, který je právnickou osobou usazenou na území strany nebo fyzickou osobou strany;

               (e)„linkovou dopravou“ přeprava cestujících v určených intervalech a na určených trasách, přičemž cestující mohou vystupovat a nastupovat na předem určených zastávkách;

               (f)„zvláštní linkovou dopravou“ přeprava stanovených skupin cestujících s vyloučením jiných osob bez ohledu na to, kdo přepravu organizuje, pokud je prováděna za podmínek stanovených pro linkovou dopravu. Zvláštní linková doprava zahrnuje:

               (I)přepravu pracovníků mezi místem jejich bydliště a pracovištěm a

               (II)přepravu žáků a studentů mezi bydlištěm a vzdělávacími institucemi.

               Pravidelnost zvláštní linkové dopravy není nijak dotčena tím, že provozní podmínky této dopravy mohou být upraveny podle potřeb uživatelů;

               (g)„skupinou“:

               (I)jedna nebo více přidružených fyzických nebo právnických osob a jejich mateřská fyzická nebo právnická osoba nebo osoby nebo

               (II)jedna nebo více přidružených fyzických nebo právnických osob, které mají tutéž mateřskou fyzickou nebo právnickou osobu nebo osoby;

               (h)„dohodou Interbus“ dohoda o mezinárodní příležitostné přepravě cestujících autokary a autobusy ve znění pozdějších změn, která vstoupila v platnost dne 1. ledna 2003;

               (i)„průjezdem“ pohyb autokarů a autobusů přes území strany bez nástupu a výstupu cestujících;

               (j)„příležitostnou dopravou“ přeprava, která není linkovou dopravou ani zvláštní linkovou dopravou a která se vyznačuje zejména tím, že přepravuje skupiny vytvořené z podnětu zákazníka nebo samotného provozovatele silniční přepravy cestujících.

               Článek X+2: Přeprava cestujících autokary a autobusy provozovaná mezi územími stran, na jejich území a přes ně

               1.Provozovatelé silniční přepravy cestujících strany mohou při provozování linkové nebo zvláštní linkové dopravy uskutečňovat jízdy s cestujícími z území jedné strany na území druhé strany, s průjezdem nebo bez průjezdu územím třetí země a jízdy bez cestujících ve spojení s takovými jízdami.

               2.Provozovatelé silniční přepravy cestujících strany mohou při provozování linkové nebo zvláštní linkové dopravy uskutečňovat jízdy s cestujícími z území strany, kde je provozovatel silniční přepravy cestujících usazen, na území téže strany s průjezdem přes území druhé strany a jízdy bez cestujících ve spojení s takovými jízdami.

               3.Provozovatel silniční přepravy cestujících strany nesmí provozovat linkovou nebo zvláštní linkovou dopravu, jejíž výchozí i cílové místo se nachází na území druhé strany.

               4.Je-li služba přepravy cestujících uvedená v odstavci 1 součástí dopravy z nebo na území, kde je usazen provozovatel silniční přepravy cestujících, mohou cestující během cesty nastupovat nebo vystupovat na území druhé strany, pokud je taková zastávka povolena v souladu s pravidly platnými na tomto území.

               5.Je-li služba přepravy cestujících uvedená v tomto článku součástí mezinárodní linkové nebo zvláštní linkové dopravy mezi Irskem a Spojeným královstvím, v tomto případě Severním Irskem, mohou cestující na území jedné strany nastupovat nebo vystupovat, i pokud je doprava zajišťována provozovatelem silniční přepravy cestujících usazeným na území druhé strany.

               6.Provozovatelé silniční osobní dopravy usazení na území jedné strany mohou dočasně provozovat příležitostnou dopravu na ostrově Irsko s výstupem a nástupem cestujících na území druhé strany.

               7.Provozovatelé silniční osobní dopravy mohou při provozování příležitostné dopravy uskutečňovat jízdy s cestujícími z území jedné strany přes území druhé strany na území státu, který není smluvní stranou dohody Interbus, včetně souvisejících jízd bez cestujících.

               8.Služby přepravy cestujících uvedené v tomto článku se poskytují autokary a autobusy registrovanými na území strany, kde je provozovatel silniční přepravy cestujících usazen nebo má bydliště. Tyto autokary a autobusy musí splňovat technické normy stanovené v příloze 2 dohody Interbus.

               Článek X+3: Podmínky poskytování služeb uvedených v článku X+2

               1.Linkovou dopravu smí s výhradou případné povinné rezervace provozovat všichni provozovatelé silniční přepravy cestujících strany.

               2.Linková a zvláštní linková doprava podléhá povolení v souladu s článkem X+4 a odstavcem 6.

               3.Pravidelnost linkové dopravy není dotčena tím, že provozní podmínky této dopravy mohou být upraveny.

               4.Provozování souběžných nebo dočasných linkových spojů určených pro uživatele stávajících linkových spojů, neobsluhování určitých zastávek nebo obsluhování přídavných zastávek stávajícími linkovými spoji se řídí stejnými pravidly jako stávající linkové spoje.

               5.Použijí se oddíly V (sociální ustanovení) a VI (celní a daňová ustanovení) dohody Interbus a její přílohy I (podmínky vztahující se na provozovatele silniční přepravy cestujících) a II (technické normy platné pro autobusy a autokary).

               6.Zvláštní linková doprava po dobu šesti měsíců od data vstupu této dohody v platnost nepodléhá povolení, pokud se na ni vztahuje smlouva uzavřená mezi organizátorem a provozovatelem silniční přepravy cestujících.

               7.Příležitostná doprava, na kterou se vztahuje tato hlava v souladu s článkem X+2, nevyžaduje povolení. Provozování souběžných nebo dočasných spojů srovnatelných se stávající linkovou dopravou a určených pro stejnou cílovou skupinu však podléhá povolení podle oddílu VIII dohody Interbus.

               Článek X+4: Povolení

               1.Povolení k provozování služeb uvedených v článku X+2 vydává příslušný orgán strany, na jejímž území je provozovatel silniční přepravy cestujících usazen (dále jen „povolující orgán“).

               2.Jestliže je provozovatel silniční přepravy cestujících usazen v Evropské unii, je povolujícím orgánem příslušný orgán výchozího či cílového členského státu.

               3.V případě skupiny provozovatelů silniční přepravy cestujících, která má v úmyslu provozovat službu uvedenou v článku X+2, je povolujícím orgánem příslušný orgán, jemuž je žádost podána v souladu s čl. X+5 odst. 1 druhým pododstavcem.

               4.Povolení se vydávají na jméno provozovatele silniční přepravy cestujících a jsou nepřenosná. Provozovatel silniční přepravy cestujících strany, který získal povolení, však může se souhlasem povolujícího orgánu provozovat službu prostřednictvím subdodavatele, je-li to v souladu s právními předpisy dané strany. V tom případě se jméno subdodavatele a jeho postavení vyznačí v povolení. Subdodavatel musí být provozovatelem silniční přepravy cestujících strany a musí dodržovat všechna ustanovení této hlavy.

               V případě skupiny provozovatelů silniční přepravy cestujících, která má v úmyslu provozovat služby uvedené v článku X+2, se povolení vydává na jména všech provozovatelů silniční přepravy cestujících ve skupině a jejich jména jsou v povolení uvedena. Povolení se vydává provozovateli silniční přepravy cestujících strany, který byl pro tyto účely pověřen ostatními provozovateli silniční přepravy cestujících a který si jej vyžádal, ostatním provozovatelům silniční přepravy cestujících se vydávají ověřené kopie.

               5.Aniž je dotčen čl. X+6 odst. 3, doba platnosti povolení nesmí překročit pět let. Může být zkrácena na žádost žadatele nebo po vzájemné dohodě příslušných orgánů stran, na jejichž území nastupují nebo vystupují cestující.

               6.V povolení se uvádějí tyto údaje:

               (a)druh dopravy;

               (b)trasa dopravy, zejména výchozí a cílové místo;

               (c)doba platnosti povolení; a

               (d)zastávky a jízdní řád.

               7.Povolení odpovídají vzoru uvedenému v příloze ROAD-2.

               8.Provozovatel silniční přepravy cestujících strany, který provozuje službu uvedenou v článku X+2, může k řešení dočasných a mimořádných situací použít další vozidla. Tato další vozidla mohou být používána pouze za stejných podmínek, jaké jsou stanoveny v povolení podle odstavce 6.

               V takovém případě provozovatel silniční přepravy cestujících zajistí, aby se kromě dokladů uvedených v čl. X+10 odst. 1 a 2 ve vozidle nacházela a na žádost oprávněného kontrolora byla předložena kopie smlouvy mezi provozovatelem silniční přepravy cestujících provozujícím linkovou nebo zvláštní linkovou dopravu a podnikem, který poskytl další vozidla, nebo jiný rovnocenný doklad.

               Článek X+5: Podání žádosti o povolení

               1.Žádost o povolení předkládá provozovatel silniční přepravy cestujících strany povolujícímu orgánu uvedenému v čl. X+4 odst. 1.

               Pro každou linku se předkládá pouze jedna žádost. V případech uvedených v čl. X+4 odst. 3 podává žádost provozovatel pověřený za tím účelem ostatními provozovateli. Žádost se podává povolujícímu orgánu strany, na jejímž území je podávající provozovatel silniční přepravy cestujících usazen.

               2.Žádosti o povolení se podávají za použití vzoru uvedeného v příloze ROAD-3.

               3.Provozovatel silniční přepravy cestujících, který žádá o povolení, předloží veškeré další informace, které považuje za důležité nebo které si vyžádá povolující orgán, zejména doklady uvedené v příloze ROAD-3.

               Článek X+6: Udělování povolení

               1.Povolení se vydávají po dohodě s příslušnými orgány stran, na jejichž území cestující nastupují nebo vystupují. Povolující orgán předloží uvedeným příslušným orgánům a příslušným orgánům, jejichž územím se projíždí bez nástupu a výstupu cestujících, kopii žádosti a všech ostatních souvisejících dokladů spolu se svým posouzením.

               Na straně Unie jsou příslušnými orgány podle prvního pododstavce tohoto odstavce orgány členských států, na jejichž území nastupují nebo vystupují cestující a jejichž územím se projíždí bez nástupu a výstupu cestujících.

               2.Příslušné orgány, jejichž souhlas byl vyžádán, sdělí povolujícímu orgánu své stanovisko k žádosti do čtyř měsíců. Tato časová lhůta běží ode dne přijetí žádosti o souhlas, který je uveden na potvrzení o přijetí. Je-li rozhodnutí obdržené od příslušných orgánů, o jejichž souhlas bylo požádáno, záporné, musí být řádně zdůvodněno. Jestliže povolující orgán neobdrží odpověď do čtyř měsíců, je to považováno za souhlas příslušných orgánů, od nichž byl takový souhlas vyžádán, a povolující orgán povolení může udělit.

               Příslušné orgány, jejichž územím se projíždí bez nástupu a výstupu cestujících, mohou povolujícímu orgánu sdělit své připomínky do čtyř měsíců.

               3.Pro přepravu, která byla povolena podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/2009
                  70
                před koncem přechodného období a u níž platnost povolení skončí na konci přechodného období, platí následující pravidla:

               (a)jestliže, s výhradou změn nutných k souladu s článkem X+2, jsou provozní podmínky stejné jako podmínky stanovené v povolení uděleném na základě nařízení (ES) č. 1073/2009, může povolující orgán podle této hlavy na žádost nebo jinak vydat provozovateli silniční dopravy odpovídající povolení dle této hlavy. Jestliže je takové povolení vydáno, má se za to, že byl udělen souhlas příslušných orgánů, na jejichž území nastupují nebo vystupují cestující, jak je uvedeno v odstavci 2. Tyto příslušné orgány a příslušné orgány, jejichž územím se projíždí bez nástupu a výstupu cestujících, mohou povolujícímu orgánu kdykoli sdělit své případné připomínky;

               (b)jestliže se uplatní písmeno a), nesmí doba platnosti daného povolení vydaného podle této hlavy překročit dobu platnosti předchozího povolení uděleného na základě nařízení (ES) č. 1073/2009.

               4.Povolující orgán rozhodne o žádosti nejpozději do šesti měsíců ode dne, kdy provozovatel silniční přepravy cestujících žádost podal.

               5.Povolení musí být vydáno s výjimkou případů, kdy:

               (a)žadatel není schopen dopravu, která je předmětem žádosti, provozovat vozidly, která má bezprostředně k dispozici;

               (b)žadatel porušil vnitrostátní nebo mezinárodní právní předpisy o silniční dopravě, zejména podmínky a požadavky související s povolením pro mezinárodní silniční přepravu cestujících, nebo se dopustil závažných porušení právních předpisů strany týkajících se silniční dopravy, zejména norem týkajících se vozidel a doby řízení a doby odpočinku řidičů;

               (c)v případě žádosti o prodloužení povolení nesplnil žadatel podmínky pro udělení tohoto povolení;

               (d)strana na základě podrobné analýzy rozhodne, že by daná doprava na daných přímých úsecích vážně ovlivnila životaschopnost srovnatelné dopravy, na niž se vztahuje jedna či více smluv o veřejných službách podle práva dané strany. V takovém případě smluvní strana stanoví nediskriminační kritéria, na základě kterých se určí, zda by doprava, o jejíž provozování se žádá, vážně ovlivnila životaschopnost výše uvedené srovnatelné dopravy, a tato kritéria sdělí druhé straně uvedené v odstavci 1; nebo

               (e)strana na základě podrobné analýzy rozhodne, že hlavním účelem dopravy není přeprava cestujících mezi zastávkami na území stran.

               V případě, že stávající doprava na daných přímých úsecích vážně ovlivňuje životaschopnost srovnatelné dopravy, na niž se vztahuje jedna či více smluv o veřejných službách podle práva strany, v důsledku výjimečných okolností, jež nemohly být předvídány v době udělení povolení, může strana se souhlasem druhé strany pozastavit nebo odejmout povolení k provozování mezinárodní autokarové či autobusové dopravy, poté co tuto skutečnost provozovateli silniční přepravy cestujících šest měsíců předem oznámila.

               Skutečnost, že provozovatel silniční přepravy cestujících strany nabízí nižší ceny, než jsou ceny jiných provozovatelů silniční přepravy cestujících, nebo že je dotyčný spoj již provozován jinými provozovateli silniční přepravy cestujících, není sama o sobě důvodem k zamítnutí žádosti.

               6.Povolující orgán po dokončení postupu stanoveného v odstavcích 1 až 5 povolení udělí, nebo žádost formálně zamítne.

               Rozhodnutí o zamítnutí žádosti musí být odůvodněno. Strany zajistí, aby dopravní podniky měly v případě, že je jejich žádost zamítnuta, možnost se proti takovému rozhodnutí odvolat.

               Povolující orgán informuje o svém rozhodnutí příslušné orgány druhé strany a zašle jim kopii povolení.

               Článek X+7: Prodloužení platnosti a změna povolení

               1.Článek X+6 se použije obdobně na žádosti o prodloužení platnosti povolení nebo o změnu podmínek, za kterých má být doprava podléhající povolení provozována.

               2.Jestliže platnost aktuálního povolení končí do šesti měsíců od data vstupu této dohody v platnost, lhůta, v níž musí příslušné orgány podle čl. X+6 odst. 2 sdělit povolujícímu orgánu svůj souhlas se žádostí podle uvedeného článku nebo připomínky k ní, činí dva měsíce.

               3.V případě menších změn provozních podmínek, zejména úprav intervalů, jízdného a jízdních řádů, postačuje, když povolující orgán uvědomí o změně příslušné orgány druhé strany. Změna jízdních řádů nebo intervalů, která ovlivní načasování kontrol na hranicích mezi stranami nebo na hranicích se třetí zemí, se nepovažuje za menší změnu.

               Článek X+8: Pozbytí platnosti povolení

               1.Aniž je dotčen čl. X+6 odst. 3, povolení k provozování dopravy podle článku X+2 pozbývá platnosti uplynutím doby platnosti povolení nebo tři měsíce po dni, kdy povolující orgán obdrží od držitele povolení oznámení, že má v úmyslu dopravu ukončit. Toto oznámení musí být řádně odůvodněno.

               2.Přestane-li existovat poptávka po dopravě, je lhůta pro oznámení podle odstavce 1 jeden měsíc.

               3.Povolující orgán uvědomí o pozbytí platnosti povolení příslušné orgány druhé dotčené strany.

               4.Držitel povolení uvědomí uživatele dotčené dopravy o jejím ukončení vhodným způsobem jeden měsíc předem.

               Článek X+9: Povinnosti provozovatelů dopravy

               1.S výjimkou případů vyšší moci zahájí provozovatel silniční přepravy cestujících uvedené v článku X+2 provozování dopravy neprodleně a až do uplynutí platnosti povolení přijímá veškerá opatření k zajištění dopravní služby tak, aby odpovídala standardům kontinuity, pravidelnosti a přepravní kapacity a splňovala podmínky stanovené v čl. X+4 odst. 6 a příloze ROAD-2.

               2.Provozovatel silniční přepravy cestujících zveřejní trasu, zastávky, jízdní řád, jízdné a přepravní podmínky tak, aby byly tyto informace snadno dostupné všem uživatelům.

               3.Dotčené strany mají možnost po vzájemné dohodě a po dohodě s držitelem povolení měnit provozní podmínky dopravy uvedené v článku X+2.

               Článek X+10: Doklady, které se musí nacházet na palubě autokaru nebo autobusu

               1.Aniž je dotčen čl. X+4 odst. 8, musí se ve vozidle nacházet a na žádost oprávněného kontrola musí být předloženo povolení k provozování dopravy uvedené v článku X+2 nebo jeho ověřená kopie a licence provozovatele silniční přepravy cestujících opravňující jej k provozování mezinárodní silniční přepravy cestujících nebo její ověřená kopie v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo právními předpisy Unie.

               2.Aniž je dotčen odstavec 1 a čl. X+4 odst. 8, v případě zvláštní linkové dopravy se ve vozidle musí nacházet a na žádost oprávněného kontrolora musí být jako kontrolní doklady předložena též smlouva mezi organizátorem a provozovatelem silniční přepravy cestujících nebo kopie této smlouvy a dále dokument potvrzující, že cestující představují zvláštní okruh cestujících s vyloučením jiných cestujících pro účely zvláštní linkové dopravy.

               3.Provozovatelé silniční přepravy cestujících provozující příležitostnou dopravu podle čl. X+2 odst. 6 a 7 musí mít u sebe vyplněný jízdní list podle vzoru uvedeného v příloze ROAD-4. Knihy jízdních listů poskytují příslušné orgány území, ne němž je dopravce registrován, nebo jimi subjekty určené příslušným orgánem.

               Článek X+11: Pravidla silničního provozu

               Řidiči autokarů a autobusů uskutečňující přepravu cestujících podle této hlavy musí při pobytu na území druhé strany dodržovat vnitrostátní právní předpisy v oblasti silničního provozu platné na tomto území.

               Článek X+12: Použitelnost

               Ustanovení této hlavy pozbydou použitelnosti ke dni, kdy pro Spojené království vstoupí v platnost protokol k dohodě Interbus o mezinárodní linkové a zvláštní linkové přepravě cestujících autokary a autobusy, nebo šest měsíců po dni, kdy uvedený protokol vstoupí v platnost pro Unii, podle toho, které datum nastane dříve, s výjimkou případů týkajících se operací uvedených v čl. X+2 odst. 2, čl. X+2 odst. 5, čl. X+2 odst. 6 a čl. X+2 odst. 7.

               Článek X+13: Závazky v jiných hlavách

               Část druhá díl první hlava II kapitola třetí čl. SERVIN 3.2 [Přístup na trh] a SERVIN 3.4 [Národní zacházení] jsou začleněny do této hlavy a jsou její součástí a vztahují se na zacházení s dopravci, kteří uskutečňující cesty podle článku X+2 této hlavy.

               Článek X+14: Specializovaný výbor

               Specializovaný výbor pro silniční dopravu může změnit přílohy ROAD-2, ROAD-3 a ROAD-4, aby zohlednil vývoj právní úpravy. Může přijmout opatření v souvislosti s prováděním této hlavy.

               DÍL ČTVRTÝ: KOORDINACE SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ A VÍZA PRO KRÁTKODOBÉ NÁVŠTĚVY

               Hlava I: Koordinace sociálního zabezpečení

               Ch.SSC.1: Přehled

               Členské státy a Spojené království koordinují své systémy sociálního zabezpečení v souladu s Protokolem o koordinaci sociálního zabezpečení, aby zajistily nároky na sociální zabezpečení osob, na které se vztahuje.

               Ch.SSC.2: Oprávněně pobývající

               1.
                     Protokol o koordinaci sociálního zabezpečení se použije na osoby oprávněně pobývající v členském státě nebo ve Spojeném království.

               2.
                     Odstavcem 1 tohoto článku nejsou dotčeny nároky na peněžité dávky, které se vztahují k předchozím dobám oprávněného pobytu osob, na něž se vztahuje článek SSC.2 [Osobní působnost] Protokolu o koordinaci sociálního zabezpečení.

               Ch.SSC.3: Přeshraniční situace

               1.
                     Protokol o koordinaci sociálního zabezpečení se vztahuje pouze na situace, které nastávají mezi jedním nebo více členskými státy Unie a Spojeným královstvím.

               2.
                     Protokol o koordinaci sociálního zabezpečení se nevztahuje na osoby, jejichž situace je omezena ve všech ohledech buď na Spojené království, nebo na členské státy.

               Ch.SSC.4: Žádosti o přistěhovalectví

               Protokol o koordinaci sociálního zabezpečení se použije, aniž je dotčeno právo členského státu nebo Spojeného království vybírat zdravotní poplatek podle vnitrostátních právních předpisů v souvislosti s žádostí o povolení ke vstupu či povolení zdržovat se, pracovat či pobývat na území dotčeného členského státu.

               Hlava II: Víza pro krátkodobé návštěvy

               Článek VSTV.1: Víza pro krátkodobé návštěvy

               1.
                     Smluvní strany berou na vědomí, že ke dni vstupu této dohody v platnost obě strany stanoví bezvízový styk pro krátkodobé návštěvy svých státních příslušníků v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy.   Každá strana oznámí druhé straně jakýkoli záměr uložit vízovou povinnost pro krátkodobé návštěvy uskutečňované státními příslušníky druhé strany s dostatečným předstihem a pokud možno nejméně tři měsíce před tím, než tato povinnost nabude účinku.

               2.
                     S výhradou odstavce 3 a článku FINPROV.10 [Budoucí přistoupení k Unii] v případě, že se Spojené království rozhodne uložit vízovou povinnost pro krátkodobé návštěvy uskutečňované státními příslušníky členského státu, se tato povinnost vztahuje na státní příslušníky všech členských států.

               3.
                     Tímto článkem nejsou dotčena ujednání mezi Spojeným královstvím a Irskem týkající se společného prostoru cestování.

               DÍL PÁTÝ: RYBOLOV

               Kapitola první: Úvodní ustanovení

               Článek FISH.1: Svrchovaná práva pobřežních států vykonávaná stranami

               Strany potvrzují, že svrchovaná práva pobřežních států, která strany vykonávají za účelem průzkumu, využívání, ochrany a řízení živých zdrojů v jejich vodách, by měla být uplatňována v souladu se zásadami mezinárodního práva, včetně Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982.

               Článek FISH.2: Cíle a zásady

               1.
                     Strany spolupracují s cílem zajistit, aby rybolovné činnosti pro sdílené populace v jejich vodách byly dlouhodobě udržitelné z hlediska životního prostředí a přispívaly k dosažení hospodářských a sociálních přínosů při plném dodržování práv a povinností nezávislých pobřežních států uplatňovaných stranami.

               2.
                     Strany sdílejí cíl využívání sdílených populací v míře, která má zajistit zachování a postupné obnovení stavů lovených druhů nad úrovně biomasy, které mohou vytvářet maximální udržitelný výnos.

                  3.         Strany zohledňují tyto zásady:

               (a)uplatňování přístupu předběžné opatrnosti při řízení rybolovu;

               (b)podpora dlouhodobé udržitelnosti (environmentální, sociální a hospodářské) a optimálního využívání sdílených populací;

               (c)zakládání rozhodnutí o zachování a řízení rybolovných zdrojů na nejlepších dostupných vědeckých doporučeních, zejména doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES);

               (d)zajištění selektivity rybolovu s cílem chránit nedospělé ryby a oblasti, kde dochází k výtěru ryb, a zabránit nežádoucím vedlejším úlovkům a omezit je;

               (e)řádné zohledňování a minimalizace škodlivých dopadů rybolovu na mořský ekosystém a potřeby zachovat mořskou biologickou rozmanitost;

               (f)uplatňování přiměřených a nediskriminačních opatření pro účely zachování živých mořských zdrojů a řízení rybolovných zdrojů při zachování autonomie stran v oblasti regulace;

               (g)zajištění shromažďování a včasného sdílení úplných a přesných údajů relevantních pro zachování sdílených populací a pro řízení rybolovu;

               (h)zajištění dodržování opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů a boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a

               (i)zajištění včasného provedení veškerých dohodnutých opatření v regulačních rámcích stran.

               Článek FISH.3: Definice

               1.Pro účely tohoto dílu se rozumí:

               (a)„výlučnou ekonomickou zónou“ (strany), v souladu s Úmluvou Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982:

               (I)v případě Unie výlučná ekonomická zóna stanovená jejími členskými státy, která přiléhá k jejich evropským územím;

               (II)výlučná ekonomická zóna stanovená Spojeným královstvím;

               (b)„přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu“ přístup, podle kterého by nedostatek příslušných vědeckých údajů není důvodem k odložení nebo nepřijetí řídicích opatření pro zachování cílových druhů, přidružených nebo závislých druhů a necílových druhů a jejich životního prostředí;

               (c)„sdílenými populacemi“ ryby nacházející se ve vodách stran, včetně mořských plodů jakéhokoli druhu, které zahrnují měkkýše a korýše;

               (d)výrazem „TAC“ celkový přípustný odlov, což je maximální množství populace (nebo populací) s konkrétním popisem, kterou (které) lze v daném období odlovit;

               (e)„populacemi nepodléhajícími kvótám“ populace, které nejsou řízeny prostřednictvím TAC;

               (f)„teritoriálním mořem“ (strany), v souladu s Úmluvou Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982:

               (I)v případě Unie, odchylně od čl. FINPROV.1 odst. 1 [Územní působnost], teritoriální moře stanovené jejími členskými státy, které přiléhá k jejich evropským územím;

               (II)teritoriální moře stanovené Spojeným královstvím;

               (g)„vodami“ (strany):

               (I)pokud jde o Unii, odchylně od čl. FINPROV.1 [Územní působnost] odst. 1, výlučné ekonomické zóny členských států a jejich teritoriální moře;

               (II)pokud jde o Spojené království, jeho výlučná ekonomická zóna a jeho teritoriální moře, s výjimkou – pro účely článků FISH.8 [Přístup do vod], FISH.9 [Kompenzační opatření při odebrání nebo omezení přístupu] a přílohy FISH.4 [Protokol o přístupu do vod] – teritoriálního moře přiléhajícího k Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrovu Man;

               (h)„plavidlem“ (strany):

               (I)v případě Spojeného království rybářské plavidlo plující pod vlajkou Spojeného království, registrované ve Spojeném království, Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey nebo Ostrova Man a mající licenci od rybolovné správy Spojeného království;

               (II)v případě Unie rybářské plavidlo plující pod vlajkou některého z členských států Unie a registrované v Unii.

               Kapitola druhá: Zachování a udržitelné využívání

               Článek FISH.4: Řízení rybolovu

               1.
                     Každá strana rozhoduje o veškerých opatřeních použitelných pro její vody v zájmu dosažení cílů stanovených v čl. FISH.2 [Cíle a zásady] odst. 1 a 2 a s ohledem na zásady uvedené v čl. FISH.2 [Cíle a zásady] odst. 3.

               2.
                     Při rozhodování o opatřeních podle odstavce 1 vychází strana z nejlepších dostupných vědeckých doporučení.

               Strana neuplatní opatření uvedená v odstavci 1 na plavidla druhé strany ve svých vodách, ledaže stejná opatření uplatňuje i na svá vlastní plavidla.

               Druhým pododstavcem nejsou dotčeny povinnosti stran podle Dohody o opatřeních přístavních států, systému kontroly a vynucování Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku, ochranných a donucovacích opatření Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku a doporučení 18-09 Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku o opatřeních přístavních států k předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu.

               Specializovaný výbor pro rybolov může změnit seznam již existujících mezinárodních povinností uvedených ve třetím pododstavci.

               3.
                     Nová opatření podle odstavce 1, která by mohla mít vliv na plavidla druhé strany, oznámí každá strana druhé straně před tím, než budou tato opatření uplatněna, aby měla druhá strana dostatek času na předložení připomínek nebo žádostí o objasnění.

               Článek FISH.5: Povolení, dodržování a prosazování

               1.
                     Pokud mají plavidla přístup k rybolovu ve vodách druhé strany podle článku FISH.8 [Přístup do vod] a článku FISH.10 [Přístup do vod v oblastech Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrov Man]:

               (a)sdělí každá strana druhé straně v dostatečném předstihu seznam plavidel, pro která usiluje o získání oprávnění nebo licencí k rybolovu, a

               (b)druhá strana oprávnění nebo licenci k rybolovu vydá.

               2.
                     Každá strana přijme veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby její plavidla dodržovala pravidla, která pro ně platí ve vodách druhé strany, včetně podmínek oprávnění nebo licencí.

               Kapitola třetí: Ujednání o přístupu do vod a ke zdrojům

               Článek FISH.6: Rybolovná práva

               1.Do 31. ledna každého roku strany spolupracují na stanovení harmonogramu konzultací s cílem dohodnout TAC pro populace uvedené v příloze FISH.1 na následující rok nebo roky. Tento harmonogram zohlední ostatní každoroční konzultace mezi pobřežními státy, které se týkají jedné nebo obou stran.

               2.Strany každoročně pořádají konzultace, aby do 10. prosince každého roku dohodly TAC pro následující rok pro populace uvedené v příloze FISH.1. To zahrnuje včasnou výměnu názorů na priority, jakmile obdrží doporučení ohledně úrovně TAC. Strany tyto TAC dohodnou:

               (a)na základě nejlepších dostupných vědeckých doporučení, jakož i dalších relevantních faktorů, včetně socioekonomických aspektů, a

               (b)v souladu s veškerými příslušnými víceletými strategiemi pro zachování a řízení zdrojů, na nichž se strany dohodly.

               3.Podíly stran na TAC pro populace uvedené v příloze FISH.1 se rozdělí mezi strany v souladu s podíly kvót stanovenými v uvedené příloze.

               4.Každoroční konzultace se mohou mimo jiné týkat:

               (a)převodů částí podílů TAC jedné strany na stranu druhou;

               (b)seznamu populací, pro které je rybolov zakázán;

               (c)stanovení TAC pro jakoukoli populaci, která není uvedena v příloze FISH.1 ani v příloze FISH.2, a příslušných podílů stran na těchto populacích;

               (d)opatření pro řízení rybolovu, případně včetně omezení intenzity rybolovu;

               (e)populací společného zájmu stran, které nejsou uvedeny v přílohách tohoto dílu.

               5.Strany mohou na žádost kterékoli ze stran uspořádat konzultace s cílem dohodnout pozměněné TAC.

               6.Vedoucí delegací stran vypracují a podepíší písemný záznam dokládající ujednání mezi stranami učiněná na základě konzultací podle tohoto článku.

               7.Každá strana oznámí druhé straně nadcházející stanovení nebo změnu TAC pro populace uvedené v příloze FISH.3 s dostatečným předstihem.

               8.Strany se dohodly, že zavedou mechanismus pro dobrovolné převody rybolovných práv mezi stranami v průběhu daného roku, které se uskuteční každoročně. O podrobnostech tohoto mechanismu rozhodne specializovaný výbor pro rybolov. Strany zváží provedení převodů rybolovných práv dostupných za tržní cenu prostřednictvím tohoto mechanismu u populací, u nichž je nebo se předpokládá nedostatečný výlov.

               Článek FISH.7: Prozatímní TAC

               1.Pokud strany nedohodly TAC pro některou populaci uvedenou na seznamu v příloze FISH.1 nebo v příloze FISH.2A nebo B do 10. prosince, okamžitě obnoví konzultace, které jsou vedeny pokračující snahou o dohodnutí příslušného TAC. Strany udržují časté kontakty, aby mohly zvážit všechny možnosti, jak v co nejkratší době dosáhnout dohody.

               2.Pokud pro některou populaci uvedenou na seznamu v příloze FISH.1 nebo v příloze FISH.2A nebo B není do 20. prosince TAC dohodnut, stanoví každá strana prozatímní TAC použitelný od 1. ledna, který odpovídá úrovni, již doporučila ICES.

               3.Odchylně od odstavce 2 se TAC pro zvláštní populace stanoví v souladu s pokyny přijatými podle odstavce 5.

               4.Pro účely tohoto článku se „zvláštními populacemi“ rozumí:

               (a)populace, pro niž ICES doporučuje nulový TAC;

               (b)populace odlovené ve smíšeném rybolovu, je-li tato nebo jiná populace v rámci téhož rybolovu zranitelná, nebo

               (c)jiné populace, o nichž se strany domnívají, že vyžadují zvláštní zacházení.

               5.Zvláštní výbor pro rybolov přijme do 1. července 2021 pokyny pro stanovení prozatímních TAC pro zvláštní populace.

               6.Každý rok po obdržení doporučení ICES k TAC strany přednostně projednají zvláštní populace a uplatnění veškerých pokynů stanovených podle odstavce 5 na stanovení prozatímních TAC každou ze stran.

               7.Každá strana stanoví svůj podíl na každém prozatímním TAC, který nepřesáhne její podíl stanovený v odpovídající příloze.

               8.Prozatímní TAC a podíly podle odstavců 2, 3 a 7 se použijí do doby, dokud není dosaženo dohody podle odstavce 1.

               9.Každá strana neprodleně oznámí druhé straně své prozatímní TAC podle odstavců 2 a 3 a svůj prozatímní podíl na každém z těchto TAC podle odstavce 7.

               Článek FISH.8: Přístup do vod

               1.Za předpokladu, že byly dohodnuty TAC, udělí každá strana plavidlům druhé strany přístup k rybolovu ve svých vodách v příslušných podoblastech ICES v daném roce. Přístup se uděluje na úrovni a za podmínek stanovených v těchto každoročních konzultacích.

               2.Strany se mohou v rámci každoročních konzultací dohodnout na dalších zvláštních podmínkách přístupu, pokud jde o:

               (a)dohodnutá rybolovná práva;

               (b)veškeré víceleté strategie pro populace nepodléhající kvótám vypracované podle čl. FISH.16 [Specializovaný výbor pro rybolov] odst. 1 písm. c); a

               (c)veškerá technická opatření a opatření pro zachování zdrojů dohodnutá stranami, aniž je dotčen článek FISH.4 [Řízení rybolovu].

               3.Strany povedou každoroční konzultace, včetně konzultací o úrovni a podmínkách přístupu uvedených v odstavci 1 tohoto článku, v dobré víře a s cílem zajistit oboustranně uspokojivou rovnováhu mezi zájmy obou stran.

               4.Výsledky konzultací by měly obvykle vést zejména k tomu, že každá strana udělí:

               (a)přístup k rybolovu populací uvedených v příloze FISH.1 a příloze FISH.2.A, B a F ve své výlučné ekonomické zóně druhé straně (nebo je-li přístup povolen podle písmene c), ve výlučných ekonomických zónách a divizích uvedených ve zmíněném písmeni) na úrovni, která je přiměřeně úměrná příslušným podílům stran na TAC;

               (b)přístup k rybolovu populací nepodléhajících kvótám ve své výlučné ekonomické zóně druhé straně (nebo je-li přístup udělen podle písmene c), ve výlučných ekonomických zónách a divizích uvedených ve zmíněném písmeni) na úrovni, která odpovídá alespoň průměrné tonáži odlovené touto stranou ve vodách druhé strany v období let 2012–2016; a

               (c)přístup do vod stran ve vzdálenosti od šesti do dvanácti námořních mil od základní linie v divizích ICES 4c a 7d–g pro způsobilá plavidla v rozsahu, v jakém měla rybářská plavidla Unie a rybářská plavidla Spojeného království přístup do těchto vod ke dni 31. prosince 2020.

               Pro účely písmene c) se „způsobilým plavidlem“ rozumí plavidlo strany, které lovilo v oblasti uvedené v předchozí větě ve čtyřech letech v období 2012 až 2016, nebo jeho přímá náhrada.

               Každoroční konzultace uvedené v písmeni c) se mohou týkat odpovídajících finančních závazků a převodů kvót mezi stranami.

               5.Při uplatňování prozatímního TAC a do doby, než bude dosaženo dohody o TAC, strany udělí prozatímní přístup k rybolovu v příslušných podoblastech ICES takto:

               (a)u populací uvedených v příloze FISH.1 a populací nepodléhajících kvótám od 1. ledna do 31. března na úrovních uvedených v odst. 4 písm. a) a b);

               (b)u populací uvedených v příloze FISH.2 od 1. ledna do 14. února na úrovních uvedených v odst. 4 písm. a); a

               (c)pokud jde o přístup k rybolovu v zóně šesti až dvanácti námořních mil, přístup v souladu s odst. 4 písm. c) od 1. ledna do 31. ledna na úrovni odpovídající průměrné měsíční tonáži odlovené v této zóně v předchozích třech měsících.

               Tento přístup bude pro každou příslušnou populaci uvedenou v písmenech a) a b) úměrný průměrnému procentnímu podílu strany na ročním TAC, který plavidla této strany odlovila ve vodách druhé strany v příslušných podoblastech ICES během stejného období předchozích tří kalendářních let. Totéž platí obdobně pro přístup k rybolovu populací nepodléhajících kvótám.

               Do 15. ledna, pokud jde o situaci uvedenou v písmeni c) tohoto odstavce, do 31. ledna, pokud jde o populace uvedené v příloze FISH.2, a do 15. března pro všechny ostatní populace oznámí každá strana druhé straně změnu úrovně a podmínek přístupu do vod, která se použije od 1. února na situaci podle písmene c), od 15. února, pokud jde o populace uvedené v příloze FISH.2, a od 1. dubna, pokud jde o všechny ostatní populace v příslušných podoblastech ICES.

               6.Aniž je dotčen čl. FISH.7 [Předběžné TAC] odst. 1 a 8, po uplynutí období jednoho měsíce, pokud jde o situaci v odst. 5 písm. c), jednoho a půl měsíce, pokud jde o populace uvedené v příloze FISH.2, a tři měsíce pro všechny ostatní populace budou strany usilovat o schválení dalších prozatímních ujednání o přístupu na odpovídající zeměpisné úrovni s cílem minimalizovat narušení rybolovných činností.

               7.Při udělování přístupu podle odstavce 1 může strana zohlednit soulad jednotlivých plavidel nebo skupin plavidel s platnými pravidly ve svých vodách během předchozího roku a opatření přijatá druhou stranou podle čl. FISH.5 [Povolení, dodržování a prosazování] odst. 2 během předchozího roku.

               8.Tento článek se použije s výhradou přílohy FISH.4 [Protokol o přístupu do vod].

               Článek FISH.9: Kompenzační opatření v případě odnětí nebo omezení přístupu

               1.
                     Na základě oznámení strany („hostitelská strana“) podle čl. FISH.8 [Přístup do vod] odst. 5 může druhá strana (dále jen „rybolovná strana“) přijmout kompenzační opatření úměrná hospodářskému a společenskému dopadu změny úrovně a podmínek přístupu do vod. Tento dopad se měří na základě spolehlivých důkazů, a nikoli pouze na základě domněnek a málo pravděpodobné možnosti. Rybolovná strana může zcela nebo zčásti pozastavit přístup do svých vod a preferenční sazební zacházení poskytované produktům rybolovu podle článku GOODS.5 [Zákaz a cla], přičemž upřednostní ta kompenzační opatření, která co nejméně naruší fungování této dohody.

               2. Kompenzační opatření uvedené v odstavci 1 může nabýt účinku nejdříve sedm dní poté, co rybolovná strana oznámí hostitelské straně zamýšlené pozastavení podle odstavce 1, a v žádném případě ne dříve než 1. února, pokud jde o situaci uvedenou v čl. 8 [Přístup do vod] odst. 5 písm. c), 15. února, pokud jde o přílohu FISH.2, a 1. dubna, pokud jde o jiné populace. Strany konzultují v rámci Specializovaného výboru s cílem nalézt řešení přijatelné pro obě strany. Uvedené oznámení musí obsahovat:

               (a)datum, kdy rybolovná strana hodlá k pozastavení přistoupit; a

               (b)povinnosti, jejíchž plnění má být pozastaveno, a rozsah zamýšleného pozastavení.

               3.           Po oznámení kompenzačních opatření v souladu s odstavcem 2 může hostitelská strana požádat o ustavení rozhodčího soudu podle článku INST.14 [Rozhodčí řízení] hlavy I [Řešení sporů] části šesté, aniž by využila konzultací podle článku INST.13 [Konzultace]. Rozhodčí soud může pouze přezkoumat soulad kompenzačních opatření s odstavcem 1. Rozhodčí soud musí tuto otázku řešit jako naléhavý případ pro účely článku INST.19 [Zrychlené řízení] hlavy I [Řešení sporů] části šesté.

               4.  Pokud již nejsou splněny podmínky pro přijetí kompenzačních opatření uvedené v odstavci 1, musí být tato opatření okamžitě zrušena.

               5.
                     Na základě zjištění proti rybolovné straně v rámci postupu uvedeného v odstavci 3 může hostitelská strana požádat rozhodčí soud do 30 dnů od jeho rozhodnutí, aby určil úroveň pozastavení povinností podle této dohody, která nepřesahuje úroveň odpovídající zrušení nebo zmenšení výhod způsobenému uplatněním kompenzačních opatření, pokud shledá, že nesoulad kompenzačních opatření s odstavcem 1 je významný. Žádost musí obsahovat návrh úrovně pozastavení v souladu se zásadami stanovenými v odstavci 1 a veškerými příslušnými zásadami stanovenými v článku INST.34C [Pozastavení povinností pro účely čl. LPFS.3.12 odst. 12, čl. FISH.9 odst. 5 a čl. FISH.14 odst. 7]. Hostitelská strana může uplatnit úroveň pozastavení povinností podle této dohody v souladu s úrovní pozastavení stanovenou rozhodčím soudem nejdříve 15 dnů po tomto rozhodnutí.

               6.           Strana se nesmí dovolávat Dohody o WTO ani žádné jiné mezinárodní dohody s cílem zabránit druhé straně v pozastavení povinností vyplývajících z tohoto článku.

               Článek FISH.10: Přístup do vod v oblastech Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrov Man

               1.
                     Odchylně od čl. FISH.8 [Přístup do vod] odst. 1 a 3 až 7, článku FISH.9 [Kompenzační opatření v případě odnětí nebo omezení přístupu] a přílohy FISH.4 [Protokol o přístupu do vod] poskytne každá strana plavidlům druhé strany přístup k rybolovu ve svých vodách s ohledem na skutečný rozsah a povahu rybolovné činnosti, kterou, jak lze prokázat, prováděla v období od 1. února 2017 do 31. ledna 2020 způsobilá plavidla druhé strany v těchto vodách a podle jakýchkoli ujednání, která existovala k 31. lednu 2020.

               2.
                     Pro účely tohoto článku a v rozsahu, v němž se ostatní články tohoto dílu použijí ve vztahu k ujednáním o přístupu stanoveném podle tohoto článku:

               (a)„způsobilým plavidlem“ se v souvislosti s rybolovnou činností prováděnou ve vodách přiléhajících k Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey, Ostrovu Man nebo členskému státu rozumí jakékoli rybářské plavidlo, které lovilo v teritoriálním moři přiléhajícím k tomuto území nebo tomuto členskému státu po dobu více než 10 dnů v kterémkoli ze tří dvanáctiměsíčních období končících 31. ledna nebo mezi 1. únorem 2017 a 31. lednem 2020;

               (b)„plavidlem“ (strany) se, pokud jde o Spojené království, rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou Spojeného království a registrované v Bailiwick Guernsey, v Bailiwick Jersey nebo na Ostrově Man, které získalo licenci od rybolovné správy Spojeného království;

               (c)„vodami“ (strany) se rozumí:

               (I)pokud jde o Unii, teritoriální moře přiléhající k členskému státu; a

               (II)pokud jde o Spojené království, teritoriální moře přiléhající ke každé z oblastí Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrov Man.

               3.
                     Na žádost kterékoli ze stran Rada partnerství do 90 dnů od vstupu této dohody v platnost rozhodne, že se tento článek, článek FISH.11 [Oznamovací lhůty týkající se dovozu a přímé vykládky produktů rybolovu] a veškerá další ustanovení tohoto dílu, pokud se týkají ujednání stanovených v uvedených článcích, jakož i čl. OTH.9 [Zeměpisné použití] odst. 3 až 5, přestanou uplatňovat po dobu 30 dnů po tomto rozhodnutí na jednu nebo více oblastí z Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrov Man.

               4.
                     Rada partnerství může rozhodnout o změně tohoto článku, článku FISH.11 [Oznamovací lhůty týkající se dovozu a přímé vykládky produktů rybolovu] a jakýchkoli jiných ustanovení tohoto dílu, pokud se týkají ujednání stanovených v uvedených článcích.

               Článek FISH.11: Oznamovací lhůty týkající se dovozu a přímé vykládky produktů rybolovu

               1.Unie uplatňuje následující oznamovací lhůty na produkty rybolovu ulovené plavidly plujícími pod vlajkou Spojeného království a registrovanými v Bailiwick Guernsey nebo v Bailiwick Jersey v teritoriálním moři přiléhajícím k těmto územím nebo v teritoriálním moři přiléhajícím k členskému státu:

               (a)oznámení mezi třemi a pěti hodinami před vykládkou čerstvých produktů rybolovu na území Unie;

               (b)oznámení potvrzeného osvědčení o úlovku pro přímý pohyb zásilek produktů rybolovu po moři mezi jednou až třemi hodinami před odhadovaným časem příjezdu na místo vstupu na území Unie.

               2.Pouze pro účely tohoto článku se „produkty rybolovu“ rozumí všechny druhy mořských ryb, měkkýšů a korýšů.

               Článek FISH.12: Sladění oblastí řízení

               1.
                     Do 1. července 2021 si strany vyžádají doporučení ICES ohledně sladění oblastí řízení a hodnotících jednotek používaných radou ICES pro populace označené v příloze FISH.1 hvězdičkou.

               2.
                     Do šesti měsíců od obdržení doporučení uvedeného v odstavci 1 strany toto doporučení společně přezkoumají a společně zváží úpravy oblastí řízení dotčených populací s cílem společně určit z toho vyplývající změny seznamu populací a podílů v příloze FISH.1.

               Článek FISH.13: Podíly TAC pro některé další populace

               1.Příslušné podíly stran na TAC pro některé další populace jsou stanoveny v příloze FISH.2.

               2.Každá strana oznámí příslušným státům a mezinárodním organizacím své podíly v souladu s ujednáním o sdílení stanoveným v příloze FISH.2A až D.

               3.Veškeré následné změny těchto podílů v příloze FISH.2C a D jsou předmětem příslušných mnohostranných fór.

               4.Aniž jsou dotčeny pravomoci Rady partnerství uvedené v čl. 16 [Specializovaný výbor pro rybolov] odst. 3, veškeré následné změny podílů v přílohách FISH.2A a B po 30. červnu 2026 jsou předmětem příslušných mnohostranných fór.

               5.Obě strany přistoupí k řízení uvedených populací v příloze FISH.2A až D v souladu s cíli a zásadami stanovenými v článku FISH.2 [Cíle a zásady].

               Kapitola čtvrtá: Ujednání o správě

               Článek FISH.14: Nápravná opatření a řešení sporů

               1.V souvislosti s údajným nesplněním tohoto dílu jednou ze stran (dále jen „žalovaná strana“) (jiným než údajným nesplněním popsaným v odstavci 2) může druhá strana (dále jen „žalující strana“) poté, co to žalované straně oznámí:

               (a)zcela nebo částečně pozastavit přístup do svých vod a preferenční sazební zacházení poskytované produktům rybolovu podle článku GOODS.5 [Zákaz cel]; a

               (b)pokud se domnívá, že pozastavení uvedené v písmenu a) není úměrné hospodářskému a společenskému dopadu údajného nesplnění, zcela nebo částečně pozastavit preferenční sazební zacházení s jiným zbožím podle článku GOODS.5 [Zákaz cel]; a

               (c)pokud se domnívá, že pozastavení uvedené v písmenech a) a b) není úměrné hospodářskému a společenskému dopadu údajného nesplnění, zcela nebo částečně pozastavit povinnosti podle dílu prvního [Obchod] části druhé [Hospodářské partnerství], s výjimkou hlavy XI [Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj]. Pokud je díl první [Obchod] pozastaven zcela, pozastavuje se rovněž díl třetí [Silniční doprava].

               2.V souvislosti s údajným nesplněním článku FISH.10 [Přístup do vod v oblastech Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrov Man], článku FISH.11 [Oznamovací lhůty týkající se dovozu a přímé vykládky produktů rybolovu] nebo jakýchkoli jiných ustanovení tohoto dílu, jež se týkají ujednání stanovených v uvedených článcích, jednou ze stran (dále jen „žalovaná strana“) druhá strana (dále jen „žalující strana“) poté, co to žalované straně oznámí:

               (a)může zcela nebo částečně pozastavit přístup do svých vod ve smyslu článku FISH.10 [Přístup do vod v oblastech Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrov Man];

               (b)může, pokud se domnívá, že pozastavení uvedené v písmenu a) není úměrné hospodářskému a společenskému dopadu údajného nesplnění, zcela nebo částečně pozastavit preferenční sazební zacházení s produkty rybolovu podle článku GOODS.5 [Zákaz cel];

               (c)může, pokud se domnívá, že pozastavení uvedené v písmenu a) a b) není úměrné hospodářskému a společenskému dopadu údajného nesplnění, zcela nebo částečně pozastavit preferenční sazební zacházení s jiným zbožím podle článku GOODS.5 [Zákaz cel]; a

               odchylně od odstavce 1, nápravná opatření ovlivňující ujednání stanovená v článku FISH.10 [Přístup do vod v oblastech Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrov Man], článku FISH.11 [Oznamovací lhůty týkající se dovozu a přímé vykládky produktů rybolovu] nebo jakákoli jiná ustanovení tohoto dílu, jež se týkají ujednání stanovených v uvedených článcích, nesmí být přijata v důsledku údajného nesplnění tohoto dílu, která se netýkají uvedených ujednání, jednou ze stran.

               3.
                     Opatření uvedená v odstavcích 1 a 2 musí být přiměřená údajnému nesplnění žalovanou stranou a jeho hospodářskému a společenskému dopadu.

               4.
                     Opatření uvedené v odstavcích 1 a 2 může nabýt účinku nejdříve sedm dní poté, co žalující strana oznámila žalované straně navrhované pozastavení. Strany konzultují v rámci Specializovaného výboru s cílem nalézt řešení přijatelné pro obě strany. V tomto oznámení musí být uvedeny tyto informace:

               (a)způsob, jakým podle žalující strany žalovaná strana nesplnila své povinnosti;

               (b)datum, kdy žalující strana hodlá přikročit k pozastavení; a

               (c)úroveň zamýšleného pozastavení.

               5.       Žalující strana musí do 14 dnů od oznámení uvedeného v odstavci 4 napadnout údajné nesplnění ustanovení tohoto dílu žalovanou stranou, jak je uvedeno v odstavcích 1 a 2, tím, že požádá o ustavení rozhodčího soudu podle článku INST.14 [Rozhodčí řízení] hlavy I [Řešení sporů] části šesté. Rozhodčí řízení podle tohoto článku se použije bez předchozího využití konzultací podle článku INST.13 [Konzultace]. Rozhodčí soud musí tuto otázku řešit jako naléhavý případ pro účely článku INST.19 [Zrychlené řízení] hlavy I [Řešení sporů] části šesté.

               6.
                     Pozastavení se přestane uplatňovat, pokud:

               (a)žalující strana je přesvědčena, že žalovaná strana plní své příslušné povinnosti podle tohoto dílu; nebo

               (b)rozhodčí tribunál rozhodl, že žalovaná strana neporušila své příslušné povinnosti podle tohoto dílu.

               7.
                     Na základě zjištění proti žalující straně v rámci postupu uvedeného v odstavci 5 může žalovaná strana požádat rozhodčí soud do 30 dnů od jeho rozhodnutí, aby určil úroveň pozastavení povinností podle této dohody, která nepřesahuje úroveň odpovídající zrušení nebo zmenšení výhod způsobenému uplatněním kompenzačních opatření, pokud shledá, že nesoulad kompenzačních opatření s odstavcem 1 nebo 2 je významný. Žádost musí obsahovat návrh úrovně pozastavení v souladu s odstavci 1 a 2 a veškerými příslušnými zásadami stanovenými v článku INST.34C [Pozastavení povinností pro účely čl. OTHS.3.12 odst. 12, čl. FISH.9 odst. 5 a čl. FISH.14 odst. 7]. Žalovaná strana může uplatnit úroveň pozastavení povinností podle této dohody v souladu s úrovní pozastavení stanovenou rozhodčím soudem nejdříve 15 dnů po tomto rozhodnutí.

               8.
                     Strana se nesmí dovolávat Dohody o WTO ani jiné mezinárodní dohody s cílem zabránit druhé straně v pozastavení povinností vyplývajících z tohoto článku.

               Článek FISH.15: Sdílení údajů

               Strany sdílejí informace nezbytné k podpoře provádění této dohody v závislosti na právních předpisech každé strany.

               Článek FISH.16: Zvláštní výbor pro rybolov

               1.Specializovaný výbor pro rybolov může zejména:

               (a)poskytovat fórum pro diskusi a spolupráci v souvislosti s udržitelným řízením rybolovu;

               (b)zvážit vypracování víceletých strategií pro zachování a řízení zdrojů jako základ pro stanovení TAC a dalších řídicích opatření;

               (c)vypracovávat víceleté strategie pro zachování a řízení populací nepodléhajících kvótám, jak je uvedeno v čl. FISH.8 [Přístup do vod] odst. 2 písm. b);

               (d)zvážit opatření pro řízení rybolovu a zachování zdrojů, včetně nouzových opatření a opatření k zajištění selektivity rybolovu;

               (e)zvážit přístupy ke shromažďování údajů pro účely vědy a řízení rybolovu, sdílení těchto údajů (včetně informací důležitých pro sledování, kontrolu a prosazování dodržování předpisů) a konzultace s vědeckými subjekty ohledně nejlepších dostupných vědeckých doporučení;

               (f)zvážit opatření k zajištění souladu s platnými pravidly, včetně programů společné kontroly, sledování a dohledu a výměny údajů s cílem usnadnit monitorování využívání rybolovných práv a kontrolu a prosazování;

               (g)vypracovávat pokyny pro stanovení TAC uvedených v čl. FISH.7 [Prozatímní TAC] odst. 5;

               (h)činit přípravy na každoroční konzultace;

               (i)zvážit otázky týkající se určení přístavů pro vykládku, včetně usnadnění toho, aby strany tato určení a veškeré jejich změny včas oznamovaly;

               (j)stanovit lhůty pro oznámení opatření uvedených v čl. FISH.4 [Řízení rybolovu] odst. 3, sdělování seznamů plavidel uvedených v čl. FISH.5 [Povolení, dodržování a prosazování] odst. 1 a oznamování podle čl. FISH.6 [Rybolovná práva] odst. 7;

               (k)poskytovat fórum pro konzultace podle čl. FISH.9 [Kompenzační opatření] odst. 2 a čl. FISH.14 [Nápravná opatření] odst. 4;

               (l)vypracovat pokyny na podporu praktického uplatňování článku FISH.8 [Přístup do vod];

               (m)vytvořit mechanismus pro dobrovolné převody rybolovných práv mezi stranami v průběhu roku, jak je uvedeno v čl. FISH.6 [Rybolovná práva] odst. 8; a

               (n)zvážit uplatňování a provádění článku FISH.10 [Přístup do vod v oblastech Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrov Man] a článku FISH.11 [Oznamovací lhůty týkající se dovozu a přímé vykládky produktů rybolovu].

               2.
                     Specializovaný výbor pro rybolov může přijmout opatření, včetně rozhodnutí a doporučení:

               (a)která zaznamenávají záležitosti dohodnuté stranami po konzultacích podle článku FISH.6 [Rybolovná práva];

               (b)která se týkají jakékoli ze záležitostí uvedených v odst. 1 písm. b), c), d), e), f), g), i), j), l), m) a n) tohoto článku;

               (c)která mění seznam předchozích mezinárodních povinností uvedených v čl. FISH.4 [Řízení rybolovu] odst. 2;

               (d)týkající se jakéhokoli jiného aspektu spolupráce v oblasti udržitelného řízení rybolovu podle tohoto dílu; a

               (e)o podmínkách přezkumu podle článku FISH.18 [Přezkum].

               3.
                     Rada partnerství je oprávněna měnit přílohy FISH.1, FISH.2 a FISH.3.

               Článek FISH.17: Vypovězení

               1.Aniž je dotčen článek FINPROV.8 [Vypovězení] či článek OTH.10 [Vypovězení části druhé], může každá strana tento díl kdykoli vypovědět písemným oznámením diplomatickou cestou. V takovém případě díl první [Obchod], díl druhý [Letectví], díl třetí [Silniční doprava] a tento díl [Rybolov] pozbývají platnosti prvním dnem devátého měsíce následujícího po dni oznámení.

               2.     V případě vypovězení tohoto dílu podle odstavce 1, článku FINPROV.8 [Vypovězení] nebo článku OTH.10 [Vypovězení druhé části] se povinnosti, ke kterým se strany zavázaly podle tohoto dílu pro rok probíhající v době, kdy díl pozbývá platnosti, uplatňují až do konce roku.

               3.
                     Bez ohledu na odstavec 1 může díl druhý [Letectví] zůstat v platnosti, pokud se strany dohodnou na začlenění příslušných částí hlavy XI [Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj].

               4.
                     Odchylně od odstavců 1 až 3, a aniž je dotčen článek FINPROV.8 [Vypovězení] či článek OTH.10 [Vypovězení části druhé]:

               a) pokud se strany nedohodnou jinak, článek FISH.10 [Přístup do vod v oblastech Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrov Man], článek FISH.11 [Oznamovací lhůty týkající se dovozu a přímé vykládky produktů rybolovu] a veškerá další ustanovení tohoto dílu, jež se týkají ujednání stanovených v uvedených článcích, zůstávají v platnosti, dokud:

               (I)je některá ze stran nevypoví zasláním tříletého písemného oznámení o vypovězení druhé straně; nebo

               (II)pokud to nastane dříve, pozbude platnosti čl. OTH.9 [Zeměpisné použití] odst. 3 až 5;

               b)
                     pro účely odst. 4 písm. a) bodu i) může být oznámení o vypovězení podáno v případě jedné nebo více oblastí z Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey nebo Ostrova Man a článek FISH.10 [Přístup do vod v oblastech Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrov Man], článek FISH.11 [Oznamovací lhůty týkající se dovozu a přímé vykládky produktů rybolovu] a veškerá další ustanovení tohoto dílu, jež se týkají ujednání stanovených v uvedených článcích, zůstávají v platnosti pro ta území, jichž se oznámení o vypovězení netýká; a

               (c)pro účely odst. 4 písm. a) bodu ii), jestliže čl. OTH.9 [Zeměpisné použití] odst. 3 až 5 dohody přestane platit v případě jedné nebo více (nikoli však všech) oblastí z Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey nebo Ostrova Man, pak článek FISH.10 [Přístup do vod v oblastech Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrov Man], článek FISH.11 [Oznamovací lhůty týkající se dovozu a přímé vykládky produktů rybolovu] a veškerá další ustanovení tohoto dílu, jež se týkají ujednání stanovených v uvedených článcích, zůstávají v platnosti pro ta území, pro něž nadále platí čl. OTH.9 [Zeměpisné použití] odst. 3 až 5.

               Článek FISH.18: Ustanovení o přezkumu

               1.Strany v rámci Rady partnerství společně přezkoumají provádění tohoto dílu čtyři roky po skončení adaptačního období uvedeného v článku 1 přílohy FISH.4 [Protokol o přístupu do vod] a zváží, zda lze ujednání, včetně opatření týkajících se přístupu do vod, dále kodifikovat a posílit.

               2.Tento přezkum se může opakovat v následných intervalech nejméně čtyř let po ukončení prvního přezkumu.

               3.Strany předem rozhodnou o podmínkách přezkumu v rámci Specializovaného výboru pro rybolov.

               4.Přezkum umožní zejména vyhodnotit ve vztahu k předchozím rokům:

               (a)vzájemné poskytování přístupu do vod druhé strany podle článku FISH.8 [Přístup do vod];

               (b)podíly TAC stanovené v přílohách FISH.1, 2 a 3;

               (c)počet a rozsah převodů v rámci ročních konzultací podle čl. FISH.6 [Rybolovná práva] odst. 4 a veškerých převodů podle čl. FISH.6 [Rybolovná práva] odst. 8;

               (d)kolísání ročních TAC;

               (e)plnění ustanovení tohoto dílu oběma stranami a dodržování pravidel platných pro plavidla plavidly obou stran ve vodách druhé strany;

               (f)povahu a rozsah spolupráce podle tohoto dílu; a

               (g)jakýkoli jiný prvek, o kterém strany předem rozhodnou v rámci Specializovaného výboru pro rybolov.

               Článek FISH.19: Vztah k jiným dohodám

               1.S výhradou odstavce 2 nejsou tímto dílem dotčeny ostatní stávající dohody o rybolovu prováděném plavidly jedné strany v oblasti spadající do jurisdikce druhé strany.

               2.Tento díl zneplatňuje a nahrazuje veškeré stávající dohody nebo ujednání o rybolovu prováděném rybářskými plavidly Unie v teritoriálním moři přiléhajícím k Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey nebo Ostrovu Man a o rybolovu prováděném rybářskými plavidly Spojeného království registrovanými v Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey nebo na Ostrově Man v teritoriálním moři přiléhajícím k členskému státu. Pokud však Rada partnerství přijala v souladu s čl. 10 [Přístup do vod v oblasti Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrov Man] odst. 3 rozhodnutí v tom smyslu, že dohoda přestává platit pro Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey nebo Ostrov Man, příslušné dohody nebo ujednání se pro území, pro něž bylo dané rozhodnutí přijato, nezneplatňují a nenahrazují.

               DÍL ŠESTÝ: OSTATNÍ USTANOVENÍ

               Článek OTH.1: Definice

               Není-li stanoveno jinak, pro účely části druhé této dohody Protokolu o vzájemné správní pomoci v celních otázkách a Protokolu o správní spolupráci a boji proti podvodům v oblasti daně z přidané hodnoty a o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z daní, poplatků a cel se rozumí:

               (a)„zemědělským zbožím“ výrobek nebo produkt uvedený v příloze 1 Dohody o zemědělství;

               (b)„celním orgánem“:

               (I)v případě Unie útvary Evropské komise odpovědné za celní záležitosti nebo případně celní správy a jakékoli další orgány, které jsou v členských státech oprávněné uplatňovat a prosazovat celní předpisy, a

               (II)v případě Spojeného království Daňový a celní úřad Jejího Veličenstva a jakýkoli jiný orgán odpovědný za celní záležitosti.

               (c)„clem“ jakékoli clo nebo odvod jakéhokoli druhu uložené na dovoz zboží nebo v souvislosti s ním, vyjma:

               (I)odvodu rovnocenného vnitrostátní dani ukládané v souladu s částí druhou dílem prvním hlavou I článkem GOODS.4 [Národní zacházení v oblasti vnitrostátního zdanění a právní úpravy];

               (II)antidumpingového, zvláštního ochranného, vyrovnávacího nebo ochranného cla uplatňovaného v příslušných případech v souladu s GATT 1994, antidumpingovou dohodou, Dohodou o zemědělství, Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nebo Dohodou o ochranných opatřeních nebo

               (III)poplatku nebo jiného odvodu ukládaného na dovoz nebo v souvislosti s ním, jehož výše je omezena na přibližné náklady na poskytnuté služby;

               (d)„CPC“ prozatímní Centrální klasifikace produkce (Statistical Papers, řada M, č. 77, Odbor pro ekonomické a sociální otázky, Statistické oddělení OSN, New York, 1991);

               (e) výrazem „stávající“ účinný ke dni vstupu této dohody v platnost;

               (f)„zbožím strany“ domácí výrobky, jak ve smyslu GATT 1994, včetně zboží pocházejícího z dané strany;

               (g)„harmonizovaným systémem“ harmonizovaný systém popisu a číselného označování zboží, včetně všech právních poznámek a změn tohoto systému vypracovaných Světovou celní organizací (dále jen „HS“);

               (h)„číslem“ první čtyři číslice v kódu sazebního zařazení zboží v rámci harmonizovaného systému;

               (i)„právnickou osobou“ jakýkoli právní subjekt řádně založený nebo jinak organizovaný podle platného práva za účelem zisku nebo z jiného důvodu, v soukromém nebo státním vlastnictví, včetně jakékoli korporace, trustu, partnerství, společného podniku, podniku jednotlivce nebo sdružení;

               (j)„opatřením“ každé opatření strany ve formě zákona, nařízení, pravidla, postupu, rozhodnutí, správního aktu, požadavku nebo praxe nebo v jakékoli jiné formě
                  71
               ;

               (k)„opatřeními strany“ veškerá opatření přijatá nebo zachovávaná:

               (I)ústředními, regionálními nebo místními orgány veřejné správy či samosprávy a

               (II)nevládními subjekty při výkonu pravomocí přenesených na ně ústředními, regionálními nebo místními orgány veřejné správy či samosprávy;

               „opatření strany“ zahrnují opatření přijatá nebo zachovávaná subjekty uvedenými v bodech i) a ii) tím, že přímo či nepřímo instruují, řídí nebo kontrolují jednání jiných subjektů s ohledem na tato opatření;

               (l)„fyzickou osobou strany“
                  72
               :

               (I)v případě Evropské unie státní příslušník členského státu podle jeho právních předpisů
                  73
                a

               (II)v případě Spojeného království britský občan;

               (m)„osobou“ fyzická osoba nebo právnická osoba;

               (n)„sanitárním nebo fytosanitárním opatřením“ jakékoli opatření uvedené v příloze A bodě 1 Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření;

               (o)„třetí zemí“ země nebo území, na které se nevztahuje územní působnost této dohody;

               (p)„Vídeňskou úmluvou o smluvním právu“ Vídeňská úmluva o smluvním právu uzavřená ve Vídni dne 23. května 1969 a

               (q)„WTO“ Světová obchodní organizace.

               Článek OTH.2: Dohody WTO

               Pro účely této dohody se dohody WTO označují takto:

               (a)„Dohodou o zemědělství“ se rozumí Dohoda o zemědělství obsažená v příloze 1A Dohody o WTO;

               (b)„Antidumpingovou dohodou“ se rozumí Dohoda o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994;

               (c)„GATS“ se rozumí Všeobecná dohoda o obchodu službami obsažená v příloze 1B Dohody o WTO;

               (d)„GATT 1994“ se rozumí Všeobecná dohoda o clech a obchodu 1994 obsažená v příloze 1A Dohody o WTO;

               (e)„Dohodou o vládních zakázkách“ se rozumí Dohoda o vládních zakázkách uvedená v příloze 4 Dohody o WTO
                  74
               ;

               (f)„Dohodou o ochranných opatřeních“ se rozumí Dohoda o ochranných opatřeních obsažená v příloze 1A Dohody o WTO;

               (g)„Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních“ se rozumí Dohoda o subvencích a vyrovnávacích opatřeních obsažená v příloze 1A Dohody o WTO;

               (h)„Dohodou o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatřeních“ se rozumí Dohoda o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažená v příloze 1A Dohody o WTO;

               (i)„Dohodou o technických překážkách obchodu“ se rozumí Dohoda o technických překážkách obchodu obsažená v příloze 1 Dohody o WTO;

               (j)„Dohodou TRIPS“ Dohoda o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví, obsažená v příloze 1C Dohody o WTO; a

               (k)„Dohodou o WTO“ se rozumí Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace podepsaná v Marrákeši dne 15. dubna 1994.

               Článek OTH.3: Zřízení oblasti volného obchodu

               Strany zřizují oblast volného obchodu v souladu s článkem XXIV GATT 1994 a článkem V GATS.

               Článek OTH.4: Vztah k Dohodě o WTO

                  Strany stvrzují práva a povinnosti, které vůči sobě mají podle Dohody o WTO a jiných dohod, jejichž jsou smluvní stranou.

                  Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat tak, že se od kterékoli strany vyžaduje, aby jednala způsobem, jenž je v rozporu s jejími závazky podle Dohody o WTO.

               ČlánekOTH.4a: Judikatura WTO

               Výklad a uplatňování ustanovení této části zohlední příslušné výklady ve zprávách panelů WTO a Odvolacího orgánu přijatých Orgánem WTO pro řešení sporů, jakož i rozhodčí nálezy podle Ujednání o řešení sporů.

               Článek OTH.5: Plnění povinností

               Každá strana přijme veškerá obecná nebo zvláštní opatření potřebná pro plnění svých povinností podle této části, včetně opatření nezbytných k zajištění jejího dodržování ústředními, regionálními nebo místními orgány veřejné správy či samosprávy, jakož i nevládními subjekty při výkonu pravomocí, které jim byly svěřeny.

               Článek OTH.7: Odkazy na právní předpisy a jiné dohody

                  1.Odkazuje-li se v této části na právní předpisy strany, rozumí se těmito předpisy i jejich změny, není-li uvedeno jinak.

                  2.
                        Odkazuje-li se v této části na mezinárodní dohody nebo pokud jsou do ní mezinárodní dohody začleněny, ať už se jedná o mezinárodní dohody celé, nebo jejich část, rozumí se těmito mezinárodními dohodami i jejich změny nebo následné dohody vstupující v platnost pro obě strany v den nebo po dni podpisu této dohody, není-li uvedeno jinak. Vyvstane-li v důsledku takových změn nebo následných dohod jakákoli otázka týkající se provádění nebo uplatňování ustanovení této části, mohou strany na žádost kterékoli z nich přistoupit podle potřeby ke vzájemné konzultaci s cílem najít pro danou otázku vzájemně uspokojivé řešení.

               Článek OTH.8: Úloha Rady partnerství v části druhé

               Rada partnerství může:

               (a)přijímat rozhodnutí o změně:

               (I)části druhé dílu prvního hlavy I kapitoly druhé [Pravidla původu] a jejích příloh, v souladu s článkem ORIG.31 [Změna této kapitoly a jejích příloh];

               (II)ujednání stanovených v přílohách TBT-[XX] a TBT-[ZZ], v souladu s čl. TBT.9 [Spolupráce v oblasti dozoru nad trhem a bezpečnosti nepotravinářských výrobků a souladu s předpisy] odst. 8;

               (III)dodatků A a B, v souladu s čl. 2 [Definice produktů, enologické postupy a ošetření] odst. 3 přílohy TBT-5 [OBCHOD S VÍNEM];

               (IV)dodatku C, v souladu s čl. 3 [Požadavky na certifikaci při dovozu na příslušná území stran] odst. 3 přílohy TBT-5 [OBCHOD S VÍNEM];

               (V)dodatků A, B, C a D, v souladu s článkem 1 [Cíl a oblast působnosti] přílohy TBT-4 [EKOLOGICKÉ PRODUKTY];

               (VI)dodatků 1 až 3, v souladu s článkem 1 [Definice] a článkem 2 [Rozsah přípravků přílohy TBT-2 [LÉČIVÉ PŘÍPRAVKY];

               (VII)přílohy o oprávněných hospodářských subjektech, Protokolu o vzájemné správní pomoci v celních otázkách, Protokolu o správní spolupráci a boji proti podvodům v oblasti daně z přidané hodnoty a o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z daní, poplatků a cel a seznamu zboží podle čl. CUSTMS.16 [Dočasné použití] odst. 2 v souladu s článkem CUSTMS.21 [Změny];

               (VIII)příslušného pododdílu oddílu B přílohy.PPROC-1, v souladu s článkem PPROC.18 [Změna oddílu B přílohy.PPROC-1];

               (IX)přílohy ENER-1 [SEZNAM ENERGETICKÝCH PRODUKTŮ, UHLOVODÍKŮ A SUROVIN], přílohy ENER-2 [DOTACE V OBLASTI ENERGETIKY A ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ] a přílohy ENER-3 [NEUPLATNĚNÍ PŘÍSTUPU TŘETÍCH OSOB A ODDĚLENÍ VLASTNICTVÍ NA INFRASTRUKTURU], v souladu s článkem ENER.31 [Účinné provádění a změny];

               (X)ustanovení čl. LPFS.3.2 [Oblast působnosti a výjimky] odst. 4 v souladu s uvedeným odstavcem, čl. LPFS.3.3 [Služby veřejného hospodářského zájmu] odst. 2 třetí věty v souladu se čtvrtou větou uvedeného odstavce, čl. LPFS.3.3 [Služby veřejného hospodářského zájmu] odst. 3 v souladu s uvedeným odstavcem, článku LPFS.3.5 [Zakázané subvence a subvence podléhající podmínkám] v souladu s odstavcem 1 uvedeného článku a čl. LPFS.3.11 [Zpětné získávání prostředků ] v souladu s odstavcem 7 uvedeného článku, kapitoly 3 [Kontrola subvencí];

               (XI)článku FISH.10 [Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrov Man], článku FISH.11 [Oznamovací lhůty týkající se dovozu a přímé vykládky produktů rybolovu] a jakéhokoli jiného ustanovení dílů pátého [Rybolov], v souladu s čl. FISH.10 [Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrov Man] odst. 4;

               (XII)příloh FISH.1, FISH.2 a FISH.3, v souladu s čl. FISH.16 [Zvláštní výbor pro rybolov] odst. 3;

               (XIII)jakýchkoli i jiných ustanovení, protokolů, dodatků nebo příloh, u nichž je možnost takového rozhodnutí výslovně stanovena v části druhé této dohody;

               (b)přijímat rozhodnutí o vydání výkladu ustanovení části druhé této dohody.

               Článek OTH.9: Zeměpisné použití

               1.
                     Ustanovení této dohody týkající se sazebního zacházení se zbožím, včetně pravidel původu a dočasného pozastavení tohoto zacházení, se ve vztahu k Unii použijí rovněž na ty oblasti celního území Unie vymezeného v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013
                  75
               , na něž se nevztahuje část sedmá [Závěrečná ustanovení] čl. FINPROV.1 [Územní působnost] písm. a).]

               2.
                     Aniž je dotčen čl. FINPROV.1 [Územní působnost] odst. 2, 3 a 4, práva a povinnosti stran podle této části se vztahují rovněž na oblasti mimo teritoriální moře každé strany, včetně mořského dna a jeho podloží, nad nimiž tato strana vykonává svrchovaná práva nebo jurisdikci v souladu s mezinárodním právem, včetně Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu, podepsané v Montego Bay dne 10. prosince 1982 a jejích právních a správních předpisů, které jsou v souladu s mezinárodním právem
                  76
               .

               3.
                     S výhradou výjimek uvedených v odstavci 4 Kapitola 1 [NTMA], 2 [Pravidla původu] a 5 [Cla a usnadnění obchodu] hlavy IV [Obchod se zbožím] a protokoly a přílohy uvedených kapitol se ve vztahu ke Spojenému království použijí rovněž na území uvedená v čl. FINPROV.1 [Územní působnost] odst. 2. Za tímto účelem se území uvedená v čl. FINPROV.1 [Územní působnost] odst. 2  považují za součást celního území Spojeného království. Celní orgány území uvedených v čl. FINPROV.1 [Územní působnost] odst. 2 odpovídají za uplatňování a provádění těchto kapitol, protokolů a příloh uvedených kapitol na svých územích. Odkazy na „celní orgán“ v uvedených ustanoveních je třeba chápat v souladu s tím. Žádosti a sdělení podle uvedených kapitol a protokolů a příloh uvedených kapitol však spravuje celní orgán Spojeného království.

               4.
                     Článek CUSTMS.9 [Oprávněné hospodářské subjekty] kapitoly 5 [Cla a usnadnění obchodu] hlavy IV [Obchod se zbožím] dílu prvního části druhé, příloha CUSTMS-1 [Oprávněné hospodářské subjekty] a Protokol o správní spolupráci a boji proti podvodům v oblasti daně z přidané hodnoty a o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z daní, poplatků a cel se nepoužijí na Bailiwick Jersey a Bailiwick Guernsey.

               5.
                     Část druhá díl první hlava IV [Obchod se zbožím] kapitoly 3 [SPS] a 4 [TBT] a přílohy uvedených kapitol se ve vztahu ke Spojenému království použijí rovněž na území uvedená v čl. FINPROV.1 [Územní působnost] odst. 2. Orgány území uvedených v čl. FINPROV.1 [Územní působnost] odst. 2 odpovídají za uplatňování a provádění uvedených kapitol a příloh uvedených kapitol na svých územích a příslušné odkazy je třeba chápat v souladu s tím. Žádosti a sdělení podle těchto kapitol a přílohy uvedených kapitol však spravují celní orgány Spojeného království.

               6.
                     Aniž je dotčen článek FINPROV.8 [Vypovězení] a článek OTH.10 [Vypovězení části druhé] a nedohodnou-li se strany jinak, odstavce 3 až 5 tohoto článku zůstávají v platnosti až do toho z následujících okamžiků, který nastane dříve:

               (a)uplynutí doby tří let od písemného oznámení o vypovězení druhé straně; nebo

               (b)dne, kdy pozbyde platnosti článek FISH.10 [Přístup do vod Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrova Man], článek FISH.11 [Oznamovací lhůty týkající se dovozu a přímé vykládky produktů rybolovu] a jakékoli jiné ustanovení dílu pátého [Rybolov], pokud se týká ujednání stanovených v uvedených článcích.

               7.
                     Pro účely odst. 6 písm. a) lze provést oznámení o vypovězení týkající se jedné nebo více z těchto oblastí: Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey nebo Ostrov Man, přičemž odstavce 3 až 5 tohoto článku zůstávají v platnosti pro území, pro která nebylo provedeno oznámení o vypovězení.

               8.
                     Pro účely odst. 6 písm. b), pokud článek FISH.10 [Přístup do vod Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrova Man], článek FISH.11 [Oznamovací lhůty týkající se dovozu a přímé vykládky produktů rybolovu] a jakékoli jiné ustanovení dílu pátého [Rybolov], pokud se týká ujednání stanovených v uvedených článcích, pozbyde platnosti, pokud jde o jednu nebo více (avšak ne všechny) z těchto oblastí: Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey nebo Ostrov Man, odstavce 3 až 5 tohoto článku zůstávají v platnosti pro ta území, pro která zůstávají v platnosti článek FISH.10 [Přístup do vod Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a Ostrova Man], článek FISH.11 [Oznamovací lhůty týkající se dovozu a přímé vykládky produktů rybolovu] a jakékoli jiné ustanovené dílu pátého [Rybolov], pokud jde o ujednání stanovená v uvedených článcích.

               Článek OTH.10: Vypovězení části druhé

                  Aniž je dotčen článek FINPROV.8 [Vypovězení], může každá strana tuto část kdykoli vypovědět písemným oznámením diplomatickou cestou. V takovém případě tato část pozbývá platnosti prvním dnem devátého měsíce následujícího po dni oznámení. Díl čtvrtý [Koordinace sociálního zabezpečení a víza pro krátkodobé návštěvy] a Protokol o koordinaci sociálního zabezpečení nelze vypovědět podle tohoto článku.

               ČÁST TŘETÍ: SPOLUPRÁCE V OBLASTI PROSAZOVÁNÍ PRÁVA A JUSTIČNÍ SPOLUPRÁCE V TRESTNÍCH VĚCECH

               Hlava I: Obecná ustanovení

               Článek LAW.GEN.1: Cíl

               1.Cílem této části je zajistit spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci mezi členskými státy a orgány, institucemi a jinými subjekty Unie na jedné straně a Spojeným královstvím na straně druhé, pokud jde o prevenci, vyšetřování, odhalování a stíhání trestných činů a o předcházení praní peněz a financování terorismu a boj proti nim.

               2.Tato část se uplatní pouze na prosazování práva a justiční spolupráci v trestních věcech probíhající výlučně mezi Spojeným královstvím na jedné straně a Unií a členskými státy na straně druhé. Nevztahuje se na situace vzniklé mezi členskými státy nebo mezi členskými státy a orgány, institucemi a jinými subjekty Unie ani na činnosti orgánů odpovědných za ochranu národní bezpečnosti při jednání v uvedené oblasti.

               Článek LAW.GEN.2: Definice

               Pro účely této části se rozumí:

               (a)„třetí zemí“ země jiná než stát;

               (b)„zvláštními kategoriemi osobních údajů“ osobní údaje, které vypovídají o rasovém či etnickém původu, politických názorech, náboženském vyznání či filozofickém přesvědčení nebo členství v odborech, genetické údaje, biometrické údaje zpracovávané za účelem jedinečné identifikace fyzické osoby a údaje o zdravotním stavu či o sexuálním životě nebo sexuální orientaci;

               (c)„genetickými údaji“ osobní údaje týkající se zděděných nebo získaných genetických znaků fyzické osoby, které poskytují jedinečné informace o její fyziologii či zdravotním stavu a které vyplývají zejména z analýzy biologického vzorku dotčené fyzické osoby;

               (d)„biometrickými údaji“ osobní údaje vyplývající z konkrétního technického zpracování týkající se fyzických či fyziologických znaků nebo znaků chování fyzické osoby, které umožňuje nebo potvrzuje jedinečnou identifikaci, například zobrazení obličeje nebo daktyloskopické údaje;

               (e)„zpracováním“ jakákoliv operace nebo soubor operací, které jsou prováděny s osobními údaji nebo soubory osobních údajů pomocí či bez pomoci automatizovaných postupů, jako je shromáždění, zaznamenání, uspořádání, strukturování, uložení, přizpůsobení nebo pozměnění, vyhledání, nahlédnutí, použití, zpřístupnění přenosem, šíření nebo jakékoliv jiné zpřístupnění, seřazení či zkombinování, omezení, výmaz nebo zničení;

               (f)„porušením zabezpečení osobních údajů“ porušení zabezpečení, které vede k náhodnému nebo protiprávnímu zničení, ztrátě, změně nebo neoprávněnému poskytnutí nebo zpřístupnění přenášených, uložených nebo jinak zpracovávaných osobních údajů;

               (g)„evidencí“ jakýkoliv strukturovaný soubor osobních údajů přístupných podle zvláštních kritérií, ať již je centralizovaný, decentralizovaný, nebo rozdělený podle funkčního či zeměpisného hlediska;

               (h)„specializovaným výborem pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci“ výbor s tímto názvem zřízený článkem INST.2 [Výbory].

               Článek LAW.GEN.3: Ochrana lidských práv a základních svobod

               1.Spolupráce stanovená v této části je založena na dlouhodobé úctě stran a členských států k demokracii, právnímu státu a ochraně základních práv a svobod jednotlivců, jež jsou mimo jiné stanoveny ve Všeobecné deklaraci lidských práv a v Evropské úmluvě o lidských právech, a na tom, že je důležité uplatňovat práva a svobody obsažené v této úmluvě na vnitrostátní úrovni.

               2.Žádným ustanovením této části se nemění povinnost ctít základní práva a právní zásady stanovené zejména v Evropské úmluvě o lidských právech a v případě Unie a jejích členských států v Listině základních práv Evropské unie.

               Článek LAW.GEN.4: Ochrana osobních údajů

               8.Spolupráce stanovená v této části je založena na dlouhodobém odhodlání stran zajistit vysokou úroveň ochrany osobních údajů.

               9.S cílem zohlednit tuto vysokou úroveň ochrany strany zajistí, aby se na osobní údaje zpracovávané podle této části v režimech ochrany údajů jednotlivých stran vztahovaly účinné záruky, včetně toho, že:

               (a)osobní údaje jsou zpracovávány zákonným způsobem a korektně v souladu se zásadami minimalizace údajů, účelového omezení, správnosti a omezení uložení;

               (b)zpracování zvláštních kategorií osobních údajů je povoleno pouze v nezbytném rozsahu, pokud se na ně vztahují vhodné záruky přizpůsobené konkrétním rizikům zpracování;

               (c)úroveň bezpečnosti odpovídající riziku zpracování je zajištěna prostřednictvím příslušných technických a organizačních opatření, zejména pokud jde o zpracování zvláštních kategorií osobních údajů;

               (d)subjekty údajů mají vymahatelná práva na přístup, opravu a výmaz, s výhradou případných omezení stanovených zákonem, která představují nezbytná a přiměřená opatření v demokratické společnosti na ochranu důležitých cílů veřejného zájmu;

               (e)v případě porušení zabezpečení osobních údajů, které představuje riziko pro práva a svobody fyzických osob, je toto porušení bez zbytečného odkladu oznámeno příslušnému dozorovému úřadu; pokud je pravděpodobné, že toto porušení bude mít za následek vysoké riziko pro práva a svobody fyzických osob, jsou informovány rovněž subjekty údajů, s výhradou případných omezení stanovených zákonem, která představují nezbytná a přiměřená opatření v demokratické společnosti na ochranu důležitých cílů veřejného zájmu;

               (f)další předávání do třetí země je povoleno pouze s výhradou podmínek a záruk odpovídajících danému předávání, které zajistí, že úroveň ochrany nebude ohrožena;

               (g)dohled nad dodržováním záruk ochrany osobních údajů a prosazování těchto záruk zajišťují nezávislé orgány; a

               (h)subjekty údajů mají vymahatelná práva na účinnou správní a soudní nápravu v případě, že byly záruky ochrany osobních údajů porušeny.

               10.Spojené království na jedné straně a Unie, rovněž jménem kteréhokoli ze svých členských států, na straně druhé oznámí specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci orgány dozoru odpovědné za dohled nad prováděním pravidel ochrany osobních údajů, která se vztahují na spolupráci podle této části, a za zajišťování jejich dodržování. Orgány dozoru spolupracují na zajištění souladu s touto částí.

               11.Ustanovení o ochraně osobních údajů stanovená v této části se vztahují na zcela nebo částečně automatizované zpracování osobních údajů a na neautomatizované zpracování osobních údajů, které jsou obsaženy v evidenci nebo do ní mají být zařazeny.

               12.Tímto článkem není dotčeno používání zvláštních ustanovení této části týkajících se zpracování osobních údajů.

               Článek LAW.GEN.5: Rozsah spolupráce v případě, že členský stát přestane být účastníkem obdobných opatření podle právních předpisů Unie

               1.Tento článek se použije, pokud některý členský stát přestane být účastníkem ustanovení právních předpisů Unie týkajících se spolupráce v oblasti prosazování práva a justiční spolupráce v trestních věcech, která jsou obdobná příslušným ustanovením této části, nebo přestane požívat práv podle těchto ustanovení.

               2.Spojené království může Unii písemně oznámit svůj záměr ukončit uplatňování příslušných ustanovení této části ve vztahu k danému členskému státu.

               3.Oznámení podle odstavce 2 nabývá účinku dnem v něm uvedeným, který nesmí předcházet dni, kdy daný členský stát přestane být účastníkem ustanovení právních předpisů Unie podle odstavce 1 nebo přestane požívat práv podle uvedených ustanovení.

               4.Pokud Spojené království oznámí svůj záměr ukončit uplatňování příslušných ustanovení této části podle tohoto článku, sejde se specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci s cílem rozhodnout, jaká opatření jsou zapotřebí k zajištění toho, aby jakákoli spolupráce zahájená podle této části, která je tímto ukončením dotčena, byla vhodným způsobem uzavřena. Pokud jde o veškeré osobní údaje získané prostřednictvím spolupráce podle příslušných ustanovení této části před ukončením jejich uplatňování, strany v každém případě zajistí, aby poté, co toto ukončení nabude účinku, byla zachována úroveň ochrany, na jejímž základě byly osobní údaje předány.

               5.Unie Spojenému království diplomatickou cestou písemně oznámí datum, k němuž má daný členský stát obnovit svou účast na dotyčných ustanoveních právních předpisů Unie nebo požívání práv podle těchto ustanovení. Uplatňování příslušných ustanovení této části se obnoví k uvedenému datu, nebo v případě pozdějšího oznámení k prvnímu dni měsíce následujícího po dni, kdy bylo oznámení učiněno.

               6.Pro usnadnění uplatňování tohoto článku Unie informuje Spojené království, pokud některý členský stát přestane být účastníkem ustanovení právních předpisů Unie týkajících se spolupráce v oblasti prosazování práva a justiční spolupráce v trestních věcech, která jsou obdobná příslušným ustanovením této části, nebo přestane požívat práv podle těchto ustanovení.

               Hlava II: Výměny DNA, otisků prstů a údajů o registraci vozidel

               Článek LAW.PRUM.5: Cíl

               Cílem této hlavy je navázat vzájemnou spolupráci mezi příslušnými donucovacími orgány Spojeného království na jedné straně a členskými státy na straně druhé, pokud jde o automatizované předávání profilů DNA, daktyloskopických údajů a některých vnitrostátních údajů o registraci vozidel.

               Článek LAW.PRUM.6: Definice

               Pro účely této hlavy se rozumí:

               (a)„příslušným donucovacím orgánem“ vnitrostátní policejní, celní nebo jiný orgán, který je podle vnitrostátního práva oprávněn odhalovat trestné činy nebo trestnou činnost, předcházet jim a vyšetřovat je a v souvislosti s tím vykonávat pravomoci a přijímat donucovací opatření; agentury, subjekty nebo jiné útvary, které se zabývají zejména otázkami národní bezpečnosti, nejsou pro účely této hlavy považovány za příslušné donucovací orgány;

               (b)„vyhledáváním“ a „srovnáváním“ uvedenými v článcích LAW.PRUM.8 [Automatizované vyhledávání profilů DNA], LAW.PRUM.9 [Automatizované srovnávání profilů DNA], LAW.PRUM.12 [Automatizované vyhledávání daktyloskopických údajů] a LAW.PRUM.17 [Prováděcí opatření] postupy, jimiž se stanoví, zda existuje shoda mezi údaji o DNA nebo daktyloskopickými údaji, které byly předány jedním státem, a údaji o DNA nebo daktyloskopickými údaji, které jsou uchovávány v databázích jednoho, několika nebo všech ostatních států;

               (c)„automatizovaným vyhledáváním“ uvedeným v článku LAW.PRUM.15 [Automatizované vyhledávání údajů o registraci vozidel] on-line přístup za účelem nahlédnutí do databází jednoho, několika nebo všech ostatních států;

               (d)„nekódující částí DNA“ oblasti chromozomu, které nejsou geneticky vyjádřeny, tj. není známo, že by určovaly jakékoliv funkční vlastnosti organismu;

               (e)„profilem DNA“ písmenný nebo číselný kód, který představuje soubor identifikačních znaků nekódující části analyzovaného vzorku lidské DNA, tj. konkrétní molekulární struktury na různých místech DNA (loci);

               (f)„referenčními údaji o DNA“ profil DNA a referenční číslo; referenční údaje o DNA zahrnují pouze profily DNA založené na nekódující části DNA a referenční číslo; referenční údaje o DNA nesmí obsahovat žádné údaje, podle kterých lze subjekt údajů přímo identifikovat; referenční údaje, které nejsou přiřazeny žádné fyzické osobě (neidentifikované profily DNA), musí být jako takové rozpoznatelné;

               (g)„referenčním profilem DNA“ profil DNA identifikované osoby;

               (h)„neidentifikovaným profilem DNA“ profil DNA získaný ze stop získaných při vyšetřování trestných činů a patřících dosud neidentifikované osobě;

               (i)„poznámkou“ označení profilu DNA, které provede stát ve své vnitrostátní databázi s uvedením, že k tomuto profilu DNA již byla při vyhledávání nebo srovnávání jiným státem nalezena shoda;

               (j)„daktyloskopickými údaji“ zobrazení otisků prstů, zobrazení latentních otisků prstů, otisků dlaní, latentních otisků dlaní, jakož i vzory těchto zobrazení (kódované markanty), pokud jsou uloženy a zpracovávány v automatizované databázi;

               (k)„daktyloskopickými referenčními údaji“ daktyloskopické údaje a referenční číslo; daktyloskopické referenční údaje nesmí obsahovat žádné údaje, podle kterých lze subjekt údajů přímo identifikovat; daktyloskopické referenční údaje, které nejsou přiřazeny žádné fyzické osobě (neidentifikované daktyloskopické údaje), musí být jako takové rozpoznatelné;

               (l)„údaji o registraci vozidel“ soubor údajů vymezený v kapitole 3 přílohy LAW-1;

               (m)„jednotlivým případem“ uvedeným v čl. LAW.PRUM.8 [Automatizované vyhledávání profilů DNA] odst. 1 druhé větě, čl. LAW.PRUM.12 [Automatizované vyhledávání daktyloskopických údajů] odst. 1 druhé větě a čl. LAW.PRUM.15 [Automatizované vyhledávání údajů o registraci vozidel] odst. 1 jeden samostatný spis týkající se vyšetřování nebo trestního stíhání; pokud tento spis obsahuje více než jeden profil DNA či více než jedny daktyloskopické údaje nebo údaje o registraci vozidel, mohou být tyto informace předány společně v rámci jednoho dotazu pro vyhledávání;

               (n)„laboratorní činností“ jakýkoli úkon učiněný v laboratoři v souvislosti s lokalizací a získáváním stop z předmětů, jakož i prováděním, analýzou a interpretací forenzních důkazů týkajících se profilů DNA a daktyloskopických údajů za účelem poskytnutí znaleckých posudků nebo výměny forenzních důkazů;

               (o)„výsledky laboratorních činností“ jakýkoli analytický výstup a přímo související interpretace;

               (p)„poskytovatelem forenzních služeb“ každá veřejná nebo soukromá organizace, která provádí laboratorní činnosti na žádost příslušného donucovacího nebo justičního orgánu;

               (q)„vnitrostátním akreditačním orgánem“ jediný orgán v daném státě, který na základě státem delegované pravomoci provádí akreditaci.

               Článek LAW.PRUM.7: Založení vnitrostátních souborů analýzy DNA

               1.Státy vytvářejí a uchovávají vnitrostátní soubory analýzy DNA za účelem vyšetřování trestných činů.

               2.Pro účely provádění této hlavy státy zajistí dostupnost referenčních údajů o DNA ze svých vnitrostátních souborů analýzy DNA uvedených v odstavci 1.

               3.Státy oznámí vnitrostátní soubory analýzy DNA, na které se vztahují články LAW.PRUM.7 [Založení vnitrostátních souborů analýzy DNA] až LAW.PRUM.10 [Odběr buněčného materiálu a předávání profilů DNA] a články LAW.PRUM.13 [Národní kontaktní místa], LAW.PRUM.14 [Předávání dalších osobních údajů a jiných informací] a LAW.PRUM. 17 [Prováděcí opatření], a podmínky pro automatizované vyhledávání podle čl. LAW.PRUM.8 [Automatizované vyhledávání profilů DNA] odst. 1.

               Článek LAW.PRUM.8: Automatizované vyhledávání profilů DNA

                  1.Pro vyšetřování trestných činů umožní státy národním kontaktním místům jiných států uvedeným v článku LAW.PRUM.13 [Národní kontaktní místa] přístup k referenčním údajům o DNA ve svých souborech analýzy DNA s oprávněním provádět automatizované vyhledávání srovnáváním profilů DNA. Vyhledávání lze provádět pouze v jednotlivých případech a v souladu s vnitrostátním právem žádajícího státu.

               2.Pokud automatizované vyhledávání ukáže, že se profil DNA shoduje s profily DNA uloženými v prohledávaném souboru dožádaného státu, dožádaný stát zašle národnímu kontaktnímu místu žádajícího státu automatizovaně referenční údaje DNA, se kterými byla zjištěna shoda. Pokud nelze nalézt žádnou shodu, tato skutečnost se automaticky oznámí.

               Článek LAW.PRUM.9: Automatizované srovnávání profilů DNA

               1.Pro účely vyšetřování trestných činů státy prostřednictvím svých národních kontaktních míst srovnávají profily DNA ze svých neidentifikovaných profilů DNA se všemi profily DNA z referenčních údajů jiných vnitrostátních souborů analýzy DNA v souladu se vzájemně uznávanými praktickými ujednáními mezi dotčenými státy. Profily DNA se předávají a srovnávají automatizovaně. Neidentifikované profily DNA se předávají pro srovnání pouze tehdy, umožňuje-li to vnitrostátní právo žádajícího státu.

               2.Pokud stát na základě srovnání podle odstavce 1 zjistí, že se některé profily DNA předané jiným státem shodují s některými profily v jeho souborech analýzy DNA, sdělí neprodleně národnímu kontaktnímu místu tohoto jiného státu referenční údaje DNA, se kterými byla zjištěna shoda.

               Článek LAW.PRUM.10: Odběr buněčného materiálu a předávání profilů DNA

               Pokud se při probíhajícím vyšetřování nebo trestním řízení ukáže, že pro konkrétního jednotlivce, který se nachází na území dožádaného státu, není k dispozici žádný profil DNA, poskytne dožádaný stát právní pomoc prostřednictvím odběru a analýzy buněčného materiálu od uvedeného jednotlivce a předáním získaného profilu DNA žádajícímu státu, jestliže:

               (a)žádající stát uvede účel, ke kterému je to požadováno;

               (b)žádající stát předloží vyšetřovací příkaz nebo povolení vydané příslušným orgánem, jak je vyžaduje vnitrostátní právo tohoto státu, prokazující, že požadavky pro odběr a analýzu buněčného materiálu by byly splněny, pokud by se dotyčný jednotlivec nacházel na území žádajícího státu, a

               (c)jsou splněny požadavky pro odběr a analýzu buněčného materiálu a předání získaného profilu DNA stanovené právem dožádaného státu.

               Článek LAW.PRUM.11: Daktyloskopické údaje

               Pro účely provedení této hlavy zajistí státy dostupnost daktyloskopických referenčních údajů ze souborů pro vnitrostátní systémy automatizované identifikace otisků prstů zřízené pro předcházení trestným činům a jejich vyšetřování.

               Článek LAW.PRUM.12: Automatizované vyhledávání daktyloskopických údajů

               1.Pro předcházení trestným činům a jejich vyšetřování umožní státy národním kontaktním místům jiných států uvedeným v článku LAW.PRUM.13 [Národní kontaktní místa] přístup k referenčním údajům ve svých systémech automatizované identifikace otisků prstů, které k tomuto účelu zřídily, s oprávněním provádět automatizované vyhledávání srovnáváním daktyloskopických údajů. Vyhledávání lze provádět pouze v jednotlivých případech a v souladu s vnitrostátním právem žádajícího státu.

               2.Potvrzení shody daktyloskopických údajů s referenčními údaji, které má k dispozici dožádaný stát, provede národní kontaktní místo žádajícího státu prostřednictvím automatizovaného předání referenčních údajů potřebných pro stanovení jednoznačné shody.

               Článek LAW.PRUM.13: Národní kontaktní místa

               1.Pro účely předávání údajů podle článků LAW.PRUM.8 [Automatizované vyhledávání profilů DNA], LAW.PRUM.9 [Automatizované srovnání profilů DNA] a LAW.PRUM.12 [Automatizované vyhledávání daktyloskopických údajů] určí státy národní kontaktní místa.

               2.Pokud jde o členské státy, považují se za národní kontaktní místa pro účely této hlavy národní kontaktní místa určená pro obdobnou výměnu údajů v rámci Unie.

               3.Pravomoci národních kontaktních míst se řídí platným vnitrostátním právem.

               Článek LAW.PRUM.14: Předávání dalších osobních údajů a jiných informací

               Pokud postup uvedený v článcích LAW.PRUM.8 [Automatizované vyhledávání profilů DNA], LAW.PRUM.9 [Automatizované srovnání profilů DNA] a LAW.PRUM.12 [Automatizované vyhledávání daktyloskopických údajů] ukáže shodu mezi profily DNA nebo daktyloskopickými údaji, řídí se předávání dalších dostupných osobních údajů a jiných informací vztahujících se k referenčním údajům vnitrostátním právem dožádaného státu, včetně pravidel pro právní pomoc, aniž je dotčen čl. LAW.PRUM.17 [Prováděcí opatření] odst. 1.

               Článek LAW.PRUM.15: Automatizované vyhledávání údajů o registraci vozidel

               1.Pro předcházení trestným činům a jejich vyšetřování a pro projednávání jiných protiprávních činů, které spadají do příslušnosti soudů nebo státního zástupce v žádajícím státě, jakož i pro zachování veřejné bezpečnosti umožní státy národním kontaktním místům ostatních států uvedeným v odstavci 2 přístup k následujícím vnitrostátním údajům o registraci vozidel s oprávněním provádět automatizované vyhledávání v jednotlivých případech:

               (a)údajům o vlastnících nebo provozovatelích a

               (b)údajům o vozidlech.

               2.
                     Vyhledávání podle odstavce 1 lze provádět pouze s úplným číslem podvozku nebo s úplným registračním číslem a v souladu s vnitrostátním právem žádajícího státu.

               3.
                     Pro účely předávání údajů podle odstavce 1 určí státy národní kontaktní místo pro příchozí žádosti z jiných států. Pravomoci národních kontaktních míst se řídí platným vnitrostátním právem.

               Článek LAW.PRUM.16: Akreditace poskytovatelů forenzních služeb provádějících laboratorní činnosti

               1.Státy zajistí, aby byli jejich poskytovatelé forenzních služeb provádějící laboratorní činnosti akreditováni vnitrostátním akreditačním orgánem jako vyhovující normě EN ISO/IEC 17025.

               2.Každý stát zajistí, aby výsledky akreditovaných poskytovatelů forenzních služeb provádějících laboratorní činnosti v jiných státech byly jeho orgány odpovědnými za předcházení trestným činům, jejich odhalování a vyšetřování uznávány za stejně spolehlivé jako výsledky vnitrostátních poskytovatelů forenzních služeb provádějících laboratorní činnosti akreditovaných podle normy EN ISO/IEC 17025.

               3.Příslušné donucovací orgány Spojeného království neprovádějí vyhledávání a automatizované srovnávání v souladu s články LAW.PRUM.8 [Automatizované vyhledávání profilů DNA], LAW.PRUM.9 [Automatizované srovnávání profilů DNA] a LAW.PRUM.12 [Automatizované vyhledávání daktyloskopických údajů] dříve, než Spojené království provede a uplatní opatření uvedená v odstavci 1 tohoto článku.

               4.Odstavci 1 a 2 nejsou dotčena vnitrostátní pravidla soudního posuzování důkazů.

               5.Spojené království sdělí specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci znění hlavních ustanovení přijatých za účelem provedení a uplatňování tohoto článku.

               Článek LAW.PRUM.17: Prováděcí opatření

               1.Pro účely této hlavy státy zpřístupní všechny kategorie údajů pro vyhledávání a srovnávání příslušným donucovacím orgánům jiných států za stejných podmínek, za jakých jsou pro vyhledávání a srovnávání dostupné vnitrostátním příslušným donucovacím orgánům. Státy pro účely této hlavy předávají další dostupné osobní údaje a jiné informace vztahující se k referenčním údajům uvedeným v článku LAW.PRUM.14 [Předávání dalších osobních údajů a jiných informací] příslušným donucovacím orgánům jiných států za stejných podmínek, za jakých by se předávaly orgánům vnitrostátním.

               2.Technické a procesní specifikace pro účely provádění postupů uvedených v článcích LAW.PRUM.8 [Automatizované vyhledávání profilů DNA], LAW.PRUM.9 [Automatizované srovnávání profilů DNA], LAW.PRUM.12 [Automatizované vyhledávání daktyloskopických údajů] a LAW.PRUM.15 [Automatizované vyhledávání údajů o registraci vozidel] jsou stanoveny v příloze LAW-1.

               3.Prohlášení učiněná členskými státy v souladu s rozhodnutími Rady 2008/615/SVV
                  77
                a 2008/616/SVV
                  78
                se uplatní rovněž na jejich vztahy se Spojeným královstvím.

               Článek LAW.PRUM.18: Hodnocení ex ante

               1.Za účelem ověření, zda Spojené království splnilo podmínky stanovené v článku LAW.PRUM.17 [Prováděcí opatření] a v příloze LAW-1, se uskuteční hodnotící návštěva a zkušební test v rozsahu vyžadovaném přílohou LAW-1, a to v souladu s podmínkami a ujednáními přijatelnými pro Spojené království. V každém případě se provede zkušební test v souvislosti s vyhledáváním údajů podle článku LAW.PRUM.15 [Automatizované vyhledávání údajů o registraci vozidel].

               2.Na základě celkové hodnotící zprávy o hodnotící návštěvě a případně zkušebním testu podle odstavce 1 Unie určí datum nebo data, od nichž mohou členské státy zahájit předávání osobních údajů Spojenému království podle této hlavy.

               3.Do výsledku hodnocení uvedeného v odstavci 1 mohou členské státy ode dne vstupu této dohody v platnost předávat Spojenému království osobní údaje uvedené v článcích LAW.PRUM.8 [Automatizované vyhledávání profilů DNA], LAW.PRUM.9 [Automatizované srovnávání profilů DNA], LAW.PRUM.12 [Automatizované vyhledávání daktyloskopických údajů] a LAW.PRUM.14 [Předávání dalších osobních údajů a jiných informací] až do data nebo dat určených Unií v souladu s odstavcem 2 tohoto článku, nejvýše však po dobu devíti měsíců ode dne vstupu této dohody v platnost. Specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci může toto období jednou prodloužit nejvýše o devět měsíců.

               Článek LAW.PRUM.19: Pozastavení a nepoužívání

               1.V případě, že by Unie měla za to, že je nutné tuto hlavu změnit, jelikož právo Unie týkající se předmětu upraveného touto hlavou se podstatně změnilo nebo se právě podstatně mění, může tuto skutečnost oznámit Spojenému království s cílem dohodnout se na formální změně této dohody, pokud jde o tuto hlavu. Po tomto oznámení zahájí strany konzultace.

               2.Pokud strany do devíti měsíců od tohoto oznámení nedosáhnou dohody, kterou se tato hlava mění, může Unie rozhodnout o pozastavení používání této hlavy nebo kterýchkoli ustanovení této hlavy po dobu nepřesahující devět měsíců. Před koncem tohoto období se strany mohou dohodnout na prodloužení pozastavení o další období nepřesahující devět měsíců. Nedosáhnou-li strany do konce doby pozastavení dohody, kterou se tato hlava mění, pozastavená ustanovení pozbývají platnosti prvním dnem měsíce následujícího po skončení doby pozastavení, pokud Unie Spojené království neinformuje, že již změnu této hlavy nepožaduje. V takovém případě se pozastavená ustanovení této hlavy začnou opět používat.

               3.Pokud jsou některá ustanovení této hlavy pozastavena podle tohoto článku, sejde se specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci s cílem rozhodnout, jaké kroky jsou zapotřebí k zajištění toho, aby jakákoli spolupráce zahájená podle této hlavy, která je tímto pozastavením dotčena, byla vhodným způsobem uzavřena. Pokud jde o veškeré osobní údaje získané prostřednictvím spolupráce podle této hlavy předtím, než ustanovení dotčená tímto pozastavením přestanou být prozatímně uplatňována, strany v každém případě zajistí, aby poté, co pozastavení nabude účinku, byla zachována úroveň ochrany, na jejímž základě byly osobní údaje předány.

               Hlava III: Předávání a zpracovávání údajů jmenné evidence cestujících

               Článek LAW.PNR.18: Oblast působnosti

               1.Tato hlava stanoví pravidla, podle nichž mohou být údaje jmenné evidence cestujících předávány příslušným orgánům Spojeného království a těmito příslušnými orgány zpracovávány a používány, pokud jde o lety mezi Unií a Spojeným královstvím, a stanoví v tomto ohledu zvláštní záruky.

               2.Tato hlava se vztahuje na letecké dopravce provozující osobní lety mezi Unií a Spojeným královstvím.

               3.Tato hlava se vztahuje rovněž na letecké dopravce, kteří jsou registrováni nebo uchovávají údaje v Unii a provozují osobní lety do nebo ze Spojeného království.

               4.Tato hlava rovněž upravuje policejní a justiční spolupráci v trestních věcech mezi Spojeným královstvím a Unií, pokud jde o údaje PNR.

               Článek LAW.PNR.19: Definice

               Pro účely této hlavy se rozumí:

               (a)„leteckým dopravcem“ podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí nebo rovnocenným dokladem, který mu umožňuje provádět leteckou dopravu cestujících mezi Spojeným královstvím a Unií;

               (b)„jmennou evidencí cestujících“ (dále jen „PNR“) evidence cestovních požadavků každého cestujícího, která obsahuje všechny potřebné informace, jež umožňují rezervujícím a zúčastněným leteckým dopravcům zpracovávat a kontrolovat rezervace u každé cesty rezervované kterýmkoliv cestujícím nebo jeho jménem bez ohledu na to, zda je uvedena v rezervačních systémech, kontrolních systémech odletů užívaných pro přihlášení cestujících k letu nebo jiných rovnocenných systémech poskytujících stejné funkce; údaje PNR, jak jsou používány v této hlavě, sestávají konkrétně z prvků stanovených v příloze LAW-2;

               (c)„příslušným orgánem Spojeného království“ orgán Spojeného království odpovědný za přijímání a zpracovávání údajů PNR podle této dohody. má-li Spojené království více než jeden příslušný orgán, poskytne jednotný portál pro údaje o cestujících, které leteckým dopravcům umožní předávat údaje PNR jednomu vstupnímu místu pro předávání údajů, a určí jednotné kontaktní místo pro účely přijímání a podávání žádostí podle článku LAW.PNR.22 [Policejní a justiční spolupráce];

               (d)„útvary pro informace o cestujících“ útvary zřízené nebo určené členskými státy, které odpovídají za přijímání a zpracovávání údajů PNR;

               (e)„terorismem“ jakýkoli trestný čin uvedený v příloze LAW-7;

               (f)„závažným trestným činem“ jakýkoli trestný čin, který lze podle vnitrostátního práva Spojeného království potrestat trestem odnětí svobody nebo ochranným opatřením spojeným s odnětím osobní svobody s horní hranicí sazby v délce nejméně tří let.

               Článek LAW.PNR.20: Účely používání údajů PNR

               1.Spojené království zajistí, aby údaje PNR obdržené podle této hlavy byly zpracovávány výhradně pro účely prevence, odhalování, vyšetřování či stíhání terorismu nebo závažných trestných činů a pro účely dohledu nad zpracováním údajů PNR za podmínek stanovených v této dohodě.

               2. Ve výjimečných případech může příslušný orgán Spojeného království zpracovávat údaje PNR, pokud je to nezbytné pro ochranu životně důležitých zájmů fyzické osoby, jedná-li se například o:

               (a)riziko úmrtí či těžké újmy na zdraví nebo

               (b)významné riziko pro veřejné zdraví, zejména je-li stanoveno podle mezinárodně uznávaných standardů.

               3.Příslušný orgán Spojeného království může rovněž zpracovávat údaje PNR v konkrétních jednotlivých případech, pokud je poskytnutí příslušných údajů PNR nařízeno soudem nebo správním tribunálem Spojeného království v řízení, které přímo souvisí s některým z účelů uvedených v odstavci 1.

               Článek LAW.PNR.21: Zajištění poskytování údajů PNR

               1.Unie zajistí, aby leteckým dopravcům nebylo bráněno předávat údaje PNR podle této hlavy příslušnému orgánu Spojeného království.

               2.Unie zajistí, aby letečtí dopravci mohli předávat údaje PNR příslušnému orgánu Spojeného království prostřednictvím pověřených zástupců, kteří jednají podle této hlavy jménem leteckého dopravce a na jeho odpovědnost.

               3.Spojené království nesmí požadovat, aby letecký dopravce poskytl prvky údajů PNR, které letecký dopravce ještě neshromáždil či nemá v držení pro účely rezervace.

               4.Spojené království jakékoli údaje, které mu letecký dopravce podle této hlavy předá, po obdržení těchto údajů vymaže, pokud daný datový prvek není uveden v příloze LAW-2.

               Článek LAW.PNR.22: Policejní a justiční spolupráce

               1.Spojené království sdílí s Europolem nebo Eurojustem v rámci jejich příslušných mandátů nebo s útvary členských států pro informace o cestujících co nejdříve všechny relevantní a vhodné analytické informace obsahující údaje PNR v konkrétních případech, kdy je to nezbytné k prevenci, odhalování, vyšetřování či stíhání terorismu nebo závažného trestného činu.

               2.Na žádost Europolu nebo Eurojustu v rámci jejich příslušných mandátů nebo útvaru některého členského státu pro informace o cestujících sdílí příslušný orgán Spojeného království údaje PNR, výsledky zpracování těchto údajů nebo analytické informace obsahující údaje PNR v konkrétních případech, kdy je to nezbytné k prevenci, odhalování, vyšetřování či stíhání terorismu nebo závažného trestného činu.

               3.Útvary členských států pro informace o cestujících sdílejí s příslušným orgánem Spojeného království co nejdříve všechny relevantní a vhodné analytické informace obsahující údaje PNR v konkrétních případech, kdy je to nezbytné k prevenci, odhalování, vyšetřování či stíhání terorismu nebo závažného trestného činu.

               4.Na žádost příslušného orgánu Spojeného království sdílí útvary členských států pro informace o cestujících údaje PNR, výsledky zpracování těchto údajů nebo analytické informace obsahující údaje PNR v konkrétních případech, kdy je to nezbytné k prevenci, odhalování, vyšetřování či stíhání terorismu nebo závažného trestného činu.

               5.Strany zajistí, aby informace uvedené v odstavcích 1 až 4 byly sdíleny v souladu s dohodami a ujednáními mezi Spojeným královstvím a Europolem, Eurojustem nebo příslušným členským státem týkajícími se prosazování práva nebo sdílení informací. Výměna informací s Europolem podle tohoto článku zejména probíhá zabezpečeným komunikačním kanálem zřízeným pro výměnu informací prostřednictvím Europolu.

               6.Příslušný orgán Spojeného království a útvary členských států pro informace o cestujících zajistí, aby bylo podle odstavců 1 až 4 sdíleno pouze minimální potřebné množství údajů PNR.

               Článek LAW.PNR.23: Nediskriminace

               Spojené království zajistí, aby se záruky vztahující se na zpracování údajů PNR uplatňovaly na všechny fyzické osoby na rovnoprávném základě bez nezákonné diskriminace.

               Článek LAW.PNR.24: Používání zvláštních kategorií osobních údajů

               Jakékoli zpracování zvláštních kategorií osobních údajů je podle této hlavy zakázáno. Pokud jakékoli údaje PNR, které jsou předávány příslušnému orgánu Spojeného království, obsahují zvláštní kategorie osobních údajů, příslušný orgán Spojeného království tyto údaje vymaže.

               Článek LAW.PNR.25: Zabezpečení a integrita údajů

               1.Spojené království zavede regulační, procedurální nebo technická opatření na ochranu údajů PNR proti náhodnému, nedovolenému nebo neoprávněnému přístupu, zpracování nebo ztrátě.

               2.Spojené království zajistí ověření souladu a ochranu, bezpečnost, důvěrnost a integritu údajů. V tomto ohledu Spojené království:

               (a)uplatní na údaje PNR postupy šifrování, povolování a dokumentace;

               (b)omezí přístup k údajům PNR jen na úředníky pověřené k tomuto účelu;

               (c)uchovává údaje PNR v bezpečném fyzickém prostředí, které je chráněno kontrolami přístupu, a

               (d)vytvoří mechanismus zajišťující, aby vyhledávání údajů PNR probíhalo způsobem, který je v souladu s článkem LAW.PNR.20 [Účely používání údajů PNR].

               3.Pokud jsou údaje PNR fyzické osoby poskytnuty či zveřejněny bez povolení, učiní Spojené království opatření, aby tato skutečnost byla dané fyzické osobě oznámena, snížilo se riziko újmy a byla přijata nápravná opatření.

               4.Příslušný orgán Spojeného království neprodleně informuje specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci o veškerých závažných případech náhodného, nedovoleného nebo neoprávněného přístupu k údajům PNR, jejich zpracování nebo ztráty.

               5.Spojené království zajistí, aby jakékoli narušení zabezpečení údajů, zvláště narušení, které by vedlo k náhodnému či nedovolenému znehodnocení či náhodné ztrátě, pozměnění, nedovolenému poskytnutí či přístupu nebo jakékoli nedovolené formě zpracování, podléhalo účinným a odrazujícím nápravným opatřením, mezi něž mohou patřit sankce.

               Článek LAW.PNR.26: Transparentnost a oznamování cestujícím

               1.Příslušný orgán Spojeného království zpřístupní na svých internetových stránkách tyto informace:

               (a)seznam právních předpisů, které povolují shromažďování údajů PNR;

               (b)účely shromažďování údajů PNR;

               (c)způsob ochrany údajů PNR;

               (d)způsob a rozsah možného poskytování údajů PNR;

               (e)informace týkající se práva na přístup, opravu, opatření údajů poznámkou a nápravu a

               (f)kontaktní informace pro dotazy.

               2.Strany spolupracují se zúčastněnými třetími stranami, jako je letecký průmysl a odvětví letecké dopravy, s cílem podpořit při rezervaci transparentnost ohledně účelu shromažďování, zpracovávání a využívání údajů PNR a ohledně toho, jak lze požádat o přístup, opravu a nápravu. Letečtí dopravci poskytují cestujícím jasné a smysluplné informace týkající se předávání údajů PNR podle této hlavy, včetně podrobností o přijímajícím orgánu, účelu předávání a právu požadovat od přijímajícího orgánu přístup k osobním údajům cestujícího, které byly předány, a jejich opravu.

               3.Pokud jsou údaje PNR uchovávané v souladu s článkem LAW.PNR.28 [Uchovávání údajů PNR] použity za podmínek stanovených v článku LAW.PNR.29 [Podmínky používání údajů PNR] nebo poskytnuty v souladu s článkem LAW.PNR.31 [Poskytování údajů ve Spojeném království] nebo článkem LAW.PNR.32 [Poskytování údajů mimo Spojené království], oznámí Spojené království tuto skutečnost dotčeným cestujícím písemně, jednotlivě a v přiměřené lhůtě poté, co takové oznámení již nemůže ohrozit vyšetřování prováděné dotyčnými orgány veřejné správy, jsou-li příslušné kontaktní údaje cestujících dostupné nebo mohou-li být získány s vynaložením přiměřeného úsilí. Oznámení obsahuje informace o tom, jak může dotčená fyzická osoba požádat o správní nebo soudní ochranu.

               Článek LAW.PNR.27: Automatizované zpracování údajů PNR

               1.Příslušný orgán Spojeného království zajistí, aby automatizované zpracování údajů PNR bylo založeno na nediskriminačních, konkrétních a spolehlivých předem stanovených modelech a kritériích, které mu umožní:

               (a)získat výsledky zaměřené na fyzické osoby, které by mohli být důvodně podezřelé ze zapojení do terorismu nebo závažných trestných činů, nebo

               (b)za výjimečných okolností chránit životně důležité zájmy fyzických osob, jak je stanoveno v čl. LAW.PNR.20 [Účely používání údajů PNR] odst. 2.

               2.Příslušný orgán Spojeného království zajistí, aby databáze, s nimiž jsou údaje PNR srovnávány, byly spolehlivé, aktuální a omezené na databáze, které používá v souvislosti s účely stanovenými v článku LAW.PNR.20 [Účely používání údajů PNR].

               3.Spojené království nepřijme žádná rozhodnutí, která by měla na fyzickou osobu značně nepříznivý dopad, pouze na základě automatizovaného zpracování údajů PNR.

               Článek LAW.PNR.28: Uchovávání údajů PNR

               1.Spojené království neuchovává údaje PNR více než pět let od data, kdy tyto údaje obdrží.

               2.Nejpozději do šesti měsíců od předání údajů PNR podle odstavce 1 jsou veškeré údaje PNR depersonalizovány maskováním níže uvedených prvků údajů, které by mohly sloužit k přímé identifikaci cestujícího, jehož se údaje PNR týkají, nebo jiné fyzické osoby:

               (a)jmen, včetně jmen dalších cestujících v PNR a počtu cestujících v PNR, kteří cestují společně;

               (b)adres, telefonních čísel a elektronických kontaktních údajů cestujícího, osob, které pro cestujícího provedly rezervaci letu, osob, jejichž prostřednictvím lze cestujícího kontaktovat, a osob, které mají být informovány v naléhavých případech;

               (c)veškerých dostupných platebních a fakturačních informací, pokud obsahují informace, které by mohly sloužit k identifikaci fyzické osoby;

               (d)informací o věrnostním programu cestujícího;

               (e)informací OSI (další doplňující informace), SSI (zvláštní služební informace) a SSR (zvláštní služební požadavek), pokud obsahují informace, které by mohly sloužit k identifikaci fyzické osoby, a

               (f)předběžných informací o cestujícím (API), které byly shromážděny.

               3.Příslušný orgán Spojeného království může odmaskovat údaje PNR pouze tehdy, je-li to nutné k provedení vyšetřování pro účely stanovené v článku LAW.PNR.20 [Případy použití údajů jmenné evidence cestujících]. Tyto odmaskované údaje PNR musí být přístupné pouze omezenému počtu výslovně pověřených úředníků.

               4.Bez ohledu na odstavec 1 vymaže Spojené království údaje PNR cestujících po jejich odjezdu ze země, pokud z posouzení rizik nevyplývá potřeba tyto údaje PNR uchovávat. Za účelem prokázání této potřeby Spojené království určí objektivní důkazy, z nichž lze vyvodit, že určití cestující představují riziko z hlediska boje proti terorismu a závažným trestným činům.

               5.Nejsou-li k dispozici informace o přesném datu odjezdu, měl by být pro účely odstavce 4 za datum odjezdu považován poslední den období maximálního oprávněného pobytu dotčeného cestujícího ve Spojeném království.

               6.Používání údajů uchovávaných podle tohoto článku podléhá podmínkám stanoveným v článku LAW.PNR.29 [Podmínky používání PNR].

               7.Přístup uplatňovaný příslušným orgánem Spojeného království, pokud jde o potřebu uchovávat údaje PNR podle odstavce 4, každoročně posoudí nezávislý správní orgán ve Spojeném království.

               8.Bez ohledu na odstavce 1, 2 a 4 může Spojené království uchovávat údaje PNR potřebné pro konkrétní opatření, přezkum, vyšetřování, donucovací opatření, soudní řízení, stíhání nebo vymáhání sankcí až do jejich ukončení.

               9.Na konci doby uchovávání údajů PNR Spojené království údaje PNR vymaže.

               10.Odstavec 11 se použije vzhledem ke zvláštním okolnostem, které Spojenému království brání provést technické úpravy nezbytné k přeměně systémů zpracování PNR, které Spojené království provozovalo v době, kdy se na něj vztahovalo právo Unie, na systémy, které by umožnily vymazání údajů PNR v souladu s odstavcem 4.

               11.Spojené království se může dočasně odchýlit od odstavce 4 po přechodné období, jehož trvání je stanoveno v odstavci 13, dokud Spojené království technické úpravy co nejdříve neprovede. Během přechodného období příslušný orgán Spojeného království zabrání používání údajů PNR, které mají být vymazány v souladu s odstavcem 4, uplatňováním těchto dodatečných záruk na uvedené údaje PNR:

               (a)údaje jmenné evidence cestujících jsou přístupné pouze omezenému počtu pověřených úředníků, a pouze pokud je to nutné k určení, zda by údaje PNR měly být vymazány v souladu s článkem 4;

               (b)žádost o použití údajů PNR se zamítne v případech, kdy mají být tyto údaje v souladu s odstavcem 4 vymazány, a neuděluje se další přístup k těmto údajům, pokud z dokumentace uvedené v písmenu d) tohoto odstavce vyplývá, že došlo k zamítnutí dřívější žádosti o použití;

               (c)vymazání údajů PNR je zajištěno, co nejdříve je to při vynaložení veškerého úsilí možné, s ohledem na zvláštní okolnosti uvedené v odstavci 10; a

               (d)v souladu s článkem LAW.PNR.30 [Zaznamenávání a dokumentace zpracování údajů PNR] jsou zdokumentovány tyto prvky a tato dokumentace se zpřístupní nezávislému správnímu orgánu uvedenému v odstavci 7 tohoto článku:

               (I)jakékoli žádosti o použití údajů PNR;

               (II)datum a čas přístupu k údajům PNR za účelem posouzení, zda měly být údaje PNR vymazány;

               (III)že žádost o použití údajů PNR byla zamítnuta na základě toho, že údaje PNR měly být podle odstavce 4 vymazány, včetně data a času zamítnutí, a

               (IV)datum a čas výmazu údajů PNR v souladu s písmenem c) tohoto odstavce.

               12.Spojené království poskytne specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci devět měsíců po vstupu této dohody v platnost a znovu o rok později, bude-li prozatímní období prodlouženo o další rok:

               (a)zprávu nezávislého správního orgánu uvedeného v odstavci 7 tohoto článku, která obsahuje stanovisko dozorového úřadu Spojeného království uvedeného v čl. LAW.GEN.4 [Ochrana osobních údajů] odst. 3, zda byly záruky stanovené v odstavci 11 tohoto článku účinně uplatňovány; a

               (b)posouzení Spojeného království, zda zvláštní okolnosti uvedené v odstavci 10 tohoto článku přetrvávají, spolu s popisem úsilí vynaloženého na přeměnu systémů zpracování PNR Spojeného království na systémy, které by umožnily vymazání údajů PNR v souladu s odstavcem 4 tohoto článku.

               13.Specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci se do jednoho roku od vstupu této dohody v platnost sejde, aby zprávu a hodnocení podle odstavce 12 posoudil. Pokud zvláštní okolnosti uvedené v odstavci 10 přetrvávají, prodlouží Rada partnerství přechodné období uvedené v odstavci 11 o jeden rok. Rada partnerství prodlouží přechodné období o jeden další, poslední rok za stejných podmínek a podle stejného postupu jako v případě prvního prodloužení, pokud navíc dojde k podstatnému pokroku, ačkoli dosud není možné přeměnit systémy zpracování údajů PNR ve Spojené království na systémy, které by umožnily vymazání údajů PNR v souladu s odstavcem 4.

               14.Pokud se Spojené království domnívá, že odmítnutí některého z těchto prodloužení ze strany Rady partnerství nebylo odůvodněné, může tuto hlavu pozastavit, přičemž tuto skutečnost oznámí měsíc předem.

               15.V den třetího výročí vstupu této dohody v platnost pozbývají odstavce 10 až 14 platnosti.

               Článek LAW.PNR.29: Podmínky používání  údajů PNR

               1.Příslušný orgán Spojeného království může používat údaje PNR uchovávané v souladu s článkem LAW.PNR.28 [Uchovávání údajů PNR] pro jiné účely, než jsou bezpečnostní a hraniční kontroly, včetně poskytování podle článku LAW.PNR.31 [Poskytování údajů ve Spojeném království] a článku LAW.PNR.32 [Poskytování údajů mimo Spojené království], pouze pokud nové okolnosti založené na objektivních důvodech poukazují na to, že údaje PNR jednoho nebo více cestujících by mohly účinně přispět k naplnění účelů stanovených v článku LAW.PNR.20 [Účely používání údajů PNR].

               2.Použití údajů PNR příslušným orgánem Spojeného království v souladu s odstavcem 1 podléhá předchozímu přezkumu soudem nebo nezávislým správním orgánem ve Spojeném království na základě odůvodněné žádosti příslušného orgánu Spojeného království předložené v rámci vnitrostátního právního rámce postupů pro předcházení, odhalování nebo stíhání trestné činnosti, s výjimkou:

               (a)náležitě odůvodněných naléhavých případů nebo

               (b)případů sloužících k ověření spolehlivosti a aktuálnosti předem stanovených modelů a kritérií, na nichž je založeno automatizované zpracování údajů PNR, nebo vymezení nových modelů a kritérií pro toto zpracování.

               Článek LAW.PNR.30: Zaznamenávání a dokumentace zpracování údajů PNR

               Příslušný orgán Spojeného království zaznamenává a dokumentuje veškeré zpracování údajů PNR. Tyto záznamy nebo dokumentaci použije pouze pro:

               (a)vlastní kontrolu a ověřování zákonnosti zpracování údajů;

               (b)zajištění řádné integrity údajů;

               (c)zajištění bezpečnosti zpracování údajů a

               (d)zajištění dohledu.

               Článek LAW.PNR.31: Poskytování údajů ve Spojeném království

               1.Příslušný orgán Spojeného království neposkytuje údaje PNR jiným orgánům veřejné správy ve Spojeném království, pokud nejsou splněny tyto podmínky:

               (a)údaje PNR se poskytují orgánům veřejné správy, jejichž funkce přímo souvisejí s účely stanovenými v článku LAW.PNR.20 [Účely používání údajů PNR];

               (b)údaje PNR se poskytují pouze v konkrétních jednotlivých případech;

               (c)poskytnutí je za daných okolností nezbytné pro účely stanovené v článku LAW.20 [Účely používání údajů PNR];

               (d)poskytuje se pouze minimální potřebné množství údajů PNR;

               (e)přijímající orgán veřejné správy poskytuje ochranu, jež je na stejné úrovni jako záruky popsané v této hlavě, a

               (f)přijímající orgán veřejné správy neposkytne údaje PNR jinému subjektu, pokud jej k tomu neoprávní příslušný orgán Spojeného království v souladu s podmínkami stanovenými v tomto odstavci.

               2.Při předávání analytických informací, které obsahují údaje PNR získané podle této hlavy, se uplatní záruky stanovené v tomto článku.

               Článek LAW.PNR.32: Poskytování údajů mimo Spojené království

               1.Spojené království zajistí, aby příslušný orgán Spojeného království neposkytoval údaje PNR orgánům veřejné správy ve třetích zemích, pokud nejsou splněny všechny tyto podmínky:

               (a)údaje PNR se poskytují orgánům veřejné správy, jejichž funkce přímo souvisejí s účely stanovenými v článku LAW.PNR.20 [Účely používání údajů PNR];

               (b)údaje PNR se poskytují pouze v konkrétních jednotlivých případech;

               (c)údaje PNR se poskytují, pouze pokud je to nezbytné pro účely stanovené v článku LAW.20 [Účely používání údajů PNR];

               (d)poskytuje se pouze minimální potřebné množství údajů PNR; a

               (e)třetí země, které jsou údaje PNR poskytovány, buď uzavřela s Unií dohodu, která stanoví ochranu osobních údajů srovnatelnou s touto dohodou, nebo se na ni vztahuje rozhodnutí Evropské komise podle práva Unie, v němž se konstatuje, že daná třetí země zajišťuje odpovídající úroveň ochrany údajů ve smyslu práva Unie.

               2.Odchylně od odst. 1 písm. e) může příslušný orgán Spojeného království předat údaje PNR třetí zemi, pokud:

               (a)hlavní představitel tohoto orgánu nebo vysoký úředník výslovně pověřený tímto představitelem mají za to, že jejich poskytnutí je nezbytné za účelem prevence a vyšetřování vážného a bezprostředního ohrožení veřejné bezpečnosti nebo k ochraně životně důležitých zájmů kterékoli fyzické osoby, a

               (b)třetí země poskytne na základě ujednání, dohody či jinak písemné ujištění, že tyto informace jsou chráněny v souladu se zárukami použitelnými podle práva Spojeného království na zpracování údajů PNR obdržených od Unie, včetně záruk stanovených v této hlavě.

               3.Předání podle odstavce 2 tohoto článku musí být zdokumentováno. Tato dokumentace se na žádost zpřístupní dozorovému úřadu uvedenému v čl. LAW.GEN.4 odst. 3 [Ochrana osobních údajů], přičemž musí obsahovat mimo jiné datum a čas předání, informace o přijímajícím orgánu, důvody předání a předané údaje PNR.

               4.Poskytne-li příslušný orgán Spojeného království v souladu s odstavcem 1 nebo 2 údaje PNR shromážděné podle této hlavy, které pocházejí z některého členského státu, oznámí příslušný orgán Spojeného království toto poskytnutí údajů při nejbližší vhodné příležitosti orgánům tohoto členského státu. Spojené království provede toto oznámení v souladu s dohodami nebo ujednáními mezi Spojeným královstvím a daným členským státem týkajícími se prosazování práva nebo sdílení informací.

               5.Při předávání analytických informací, které obsahují údaje PNR získané podle této hlavy, se uplatní záruky stanovené v tomto článku.

               Článek LAW.PNR.33: Způsob předávání

               Letečtí dopravci předávají údaje PNR příslušnému orgánu Spojeného království výhradně metodou „dodávání“, v jejímž rámci letečtí dopravci předávají údaje PNR do databáze příslušného orgánu Spojeného království, a v souladu s následujícími postupy, které musí letečtí dopravci dodržovat a v jejichž rámci:

               (a)předávají údaje PNR elektronicky v souladu s technickými požadavky příslušného orgánu Spojeného království nebo v případě technické poruchy jiným vhodným způsobem, který zajistí příslušnou úroveň zabezpečení údajů;

               (b)předávají údaje PNR za použití vzájemně akceptovaného formátu zpráv; a

               (c)předávají údaje PNR bezpečným způsobem za použití společných protokolů, jak vyžaduje příslušný orgán Spojeného království.

               Článek LAW.PNR.34: Četnost předávání

               1.Příslušný orgán Spojeného království požaduje, aby letečtí dopravci údaje PNR předávali:

               (a)poprvé nejdříve 96 hodin před plánovaným časem odletu a

               (b)nejvýše pětkrát podle toho, jak stanoví příslušný orgán Spojeného království.

               2.Spojené království leteckým dopravcům umožní, aby předání údajů podle odst. 1 písm. b) omezili na aktualizaci údajů PNR předaných podle písm. a) uvedeného odstavce.

               3.Příslušný úřad Spojeného království informuje letecké dopravce o stanovených časech předání.

               4.Ve zvláštních případech, kdy existuje důvod se domnívat, že pro reakci na konkrétní hrozbu související s účely stanovenými v článku LAW.PNR.20 [Účely používání údajů PNR] je nutný další přístup k údajům PNR, může příslušný orgán Spojeného království požadovat, aby letecký dopravce poskytl údaje PNR před plánovanými časy předání, mezi nimi nebo po nich. Při výkonu této pravomoci jedná příslušný orgán Spojeného království uvážlivě a přiměřeně a používá způsob předávání popsaný v článku LAW.PNR.33 [Způsob předávání].

               Článek LAW.PNR.35: Spolupráce

               Příslušný orgán Spojeného království a útvary členských států pro informace o cestujících spolupracují s cílem usilovat o soudržnost svých režimů zpracování údajů PNR způsobem, který dále zvyšuje bezpečnost jednotlivců ve Spojeném království, Unii i jiných zemích.

               Článek LAW.PNR.36: Neodchýlení od práva

               Tuto hlavu nelze vykládat tak, že stanoví odchylku od jakýchkoli závazků mezi Spojeným královstvím a členskými státy nebo třetími zeměmi, pokud jde o podání žádosti o pomoc či reagování na takovou žádost podle nástroje o vzájemné pomoci.

               Článek LAW.PNR.37: Konzultace a přezkum

               1.Strany se vzájemně informují o každém opatření, jež má být přijato, které může tuto hlavu ovlivnit.

               2.Při provádění společných přezkumů této hlavy podle čl. LAW.OTHER.135 [Přezkum a hodnocení] odst. 1 strany věnují zvláštní pozornost nezbytnosti a přiměřenosti zpracovávání a uchovávání údajů PNR pro jednotlivé účely stanovené v článku LAW.PNR.20 [Účely používání údajů PNR]. Společné přezkumy rovněž zahrnují posouzení toho, jak příslušný orgán Spojeného království zajistil, aby předem stanovené modely, kritéria a databáze uvedené v článku LAW.PNR.27 [Automatizované zpracování údajů PNR] byly spolehlivé, relevantní a aktuální, a to s přihlédnutím ke statistickým údajům.

               Článek LAW.PRUM.38: Pozastavení spolupráce podle této hlavy

               1.Jestliže se některá ze stran domnívá, že další uplatňování této hlavy již není vhodné, může s ohledem na to druhé straně oznámit svůj záměr pozastavit provádění této hlavy. Po tomto oznámení zahájí strany konzultace.

               2.Pokud strany do šesti měsíců od tohoto oznámení nenaleznou řešení, může kterákoli ze stran rozhodnout o pozastavení používání této hlavy po dobu nejvýše šesti měsíců. Před koncem tohoto období se strany mohou dohodnout na prodloužení pozastavení o další období nepřesahující šest měsíců. Nenaleznou-li strany do konce doby pozastavení řešení, pokud jde o tuto hlavu, pozbývá tato hlava platnosti prvním dnem měsíce následujícího po skončení doby pozastavení, pokud oznamující strana neinformuje druhou stranu, že si přeje dané oznámení stáhnout. V takovém případě se ustanovení této hlavy začnou opět používat.

               3.Pokud je tato hlava pozastavena podle tohoto článku, sejde se specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci s cílem rozhodnout, jaké kroky jsou zapotřebí k zajištění toho, aby jakákoli spolupráce zahájená podle této hlavy, která je tímto pozastavením dotčena, byla vhodným způsobem uzavřena. Pokud jde o veškeré osobní údaje získané prostřednictvím spolupráce podle této hlavy předtím, než ustanovení dotčená tímto pozastavením přestanou být prozatímně uplatňována, strany v každém případě zajistí, aby poté, co pozastavení nabude účinku, byla zachována úroveň ochrany, na jejímž základě byly osobní údaje předány.

               Hlava IV: Spolupráce týkající se operačních informací

               Článek LAW.OPCO.1: Spolupráce týkající se operačních informací

               1.Cílem této hlavy je, aby strany zajistily, že příslušné orgány Spojeného království a členských států si mohou za podmínek stanovených jejich vnitrostátním právem a v rámci svých pravomocí, a není-li to stanoveno v jiných hlavách této části, navzájem poskytovat pomoc prostřednictvím poskytování relevantních informací pro účely:

               (a)prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů;

               (b)výkonu trestů;

               (c)ochrany před bezprostředním a vážným ohrožením veřejné bezpečnosti a zabránění takovému ohrožení a

               (d)předcházení praní peněz a financování terorismu a boje proti nim.

               2.Pro účely této hlavy se „příslušným orgánem“ rozumí vnitrostátní policejní, celní nebo jiný orgán, který je podle vnitrostátního práva příslušný k provádění činností pro účely stanovené v odstavci 1.

               3.Příslušný orgán Spojeného království nebo členského státu si může vyžádat informace včetně informací o hledaných a pohřešovaných osobách a věcech, nebo mu mohou být tyto informace poskytnuty z vlastního podnětu. Informace mohou být poskytovány v reakci na žádost nebo z vlastního podnětu v souladu s podmínkami vnitrostátního práva, které se vztahují na poskytující příslušný orgán, a v rámci jeho pravomocí.

               4.Informace mohou být požadovány a poskytovány, pokud podmínky vnitrostátního práva, které se vztahují na dožadující nebo poskytující příslušný orgán, nestanoví, že žádost nebo poskytnutí informací musí být provedeny nebo předány prostřednictvím justičních orgánů.

               5.V naléhavých případech poskytující příslušný orgán odpoví na žádost nebo poskytne informace z vlastního podnětu co nejdříve.

               6.Příslušný orgán žádajícího státu může v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy při podání žádosti nebo později požádat poskytující stát o souhlas s tím, aby byly informace použity pro účely dokazování v rámci řízení před justičním orgánem. Poskytující stát může za podmínek stanovených v hlavě VIII [Vzájemná právní pomoc] a za podmínek stanovených vnitrostátním právem, které se na to vztahuje, souhlasit s tím, aby byly informace použity pro účely dokazování před justičním orgánem v žádajícím státě. Stejně tak v případě poskytování informací z vlastního podnětu může poskytující stát souhlasit s tím, aby byly informace použity pro účely dokazování v rámci řízení před justičním orgánem přijímajícího státu. Není-li udělen souhlas podle tohoto odstavce, získané informace se pro účely dokazování v rámci řízení před justičním orgánem nepoužijí.

               7.Poskytující příslušný orgán může podle příslušných vnitrostátních právních předpisů stanovit podmínky pro použití poskytnutých informací.

               8.Příslušný orgán může podle této hlavy poskytnout jakýkoli druh informací, které má v držení, za podmínek stanovených vnitrostátním právem, které se na něj vztahuje, a v rámci svých pravomocí. Informace z jiných zdrojů mohou být zahrnuty, pouze pokud je další předávání těchto informací povoleno v rámci, v němž je poskytující příslušný orgán získal.

               9.Informace podle této hlavy mohou být poskytovány jakýmkoli vhodným komunikačním kanálem, včetně zabezpečeného komunikačního kanálu pro účely poskytování informací prostřednictvím Europolu.

               10.Tímto článkem není dotčeno uplatňování nebo uzavírání dvoustranných dohod mezi Spojeným královstvím a členskými státy pod podmínkou, že členské státy jednají v souladu s právem Unie. Nejsou jím dotčeny ani žádné jiné pravomoci, které mají příslušné orgány Spojeného království nebo členských států podle platného vnitrostátního nebo mezinárodního práva, pokud jde o poskytování pomoci prostřednictvím sdílení informací pro účely stanovené v odstavci 1.

               Hlava V: Spolupráce s Europolem

               Článek LAW.EUROPOL.46: Cíl

               Cílem této hlavy je navázat spolupráci mezi Europolem a příslušnými orgány Spojeného království za účelem podpory a posílení činnosti členských států a Spojeného království, jakož i jejich vzájemné spolupráce při předcházení závažné trestné činnosti, terorismu a těm formám trestné činnosti, které se dotýkají společného zájmu, jenž je předmětem některé politiky Unie, uvedeným v článku LAW.EUROPOL.48 [Formy trestné činnosti] a při boji proti takové trestné činnosti.

               Článek LAW.EUROPOL.47: Definice

               Pro účely této hlavy se rozumí:

               (a)„Europolem“ Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva zřízená nařízením (EU) 2016/794
                  79
                (dále jen „nařízení o Europolu“);

               (b)„příslušným orgánem“ v případě Unie Europol a v případě Spojeného království vnitrostátní donucovací orgán, který je podle vnitrostátního práva odpovědný za předcházení trestné činnosti a boj proti ní.

               Článek LAW.EUROPOL.48: Formy trestné činnosti

               1.Spolupráce navázaná podle této hlavy se týká forem trestné činnosti spadajících do působnosti Europolu, jež jsou uvedeny v příloze LAW-3, včetně souvisejících trestných činů.

               2.Související trestné činy jsou trestné činy, jejichž účelem je obstarání prostředků pro spáchání forem trestné činnosti uvedených v odstavci 1, trestné činy, jejichž účelem je usnadnění nebo spáchání takových činů, a trestné činy, jejichž účelem je dosáhnout beztrestnosti pro pachatele takových činů.

               3.Změní-li se seznam forem trestné činnosti, které spadají podle práva Unie do působnosti Europolu, může specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci na návrh Unie odpovídajícím způsobem změnit přílohu LAW-3 ode dne, kdy změna působnosti Europolu nabude účinku.

               Článek LAW.EUROPOL.49: Rozsah spolupráce

               Spolupráce může kromě výměny osobních údajů za podmínek stanovených v této hlavě a v souladu s úkoly Europolu uvedenými v nařízení o Europolu zahrnovat zejména:

               (a)výměnu informací, jako jsou odborné znalosti;

               (b)všeobecné situační zprávy;

               (c)výsledky strategických analýz;

               (d)informace o vyšetřovacích postupech v případě trestných činů;

               (e)informace o metodách předcházení trestné činnosti;

               (f)účast na odborné přípravě; a

               (g)poskytování poradenství a podpory u konkrétních případů vyšetřování trestné činnosti, jakož i operativní spolupráci.

               Článek LAW.EUROPOL.50: Národní kontaktní místo a styční důstojníci

               1.Spojené království určí národní kontaktní místo, které bude působit jako ústřední kontaktní místo mezi Europolem a příslušnými orgány Spojeného království.

               2.Výměna informací mezi Europolem a příslušnými orgány Spojeného království probíhá mezi Europolem a národním kontaktním místem uvedeným v odstavci 1. To však nevylučuje přímou výměnu informací mezi Europolem a příslušnými orgány Spojeného království, pokud to Europol i dotyčné příslušné orgány považují za vhodné.

               3.Národní kontaktní místo je rovněž ústředním kontaktním místem pro přezkum, opravu a výmaz osobních údajů.

               4.Pro usnadnění spolupráce navázané podle této hlavy vyšle Spojené království do Europolu jednoho nebo více styčných důstojníků. Europol může do Spojeného království vyslat jednoho nebo více styčných důstojníků.

               5.Spojené království zajistí, aby jeho styční důstojníci měli rychlý, a je-li to technicky možné, přímý přístup do příslušných vnitrostátních databází Spojeného království, které jsou nezbytné k plnění jejich úkolů.

               6.Počet styčných důstojníků, podrobnosti o jejich úkolech, jejich práva a povinnosti a související náklady jsou upraveny pracovními ujednáními uzavřenými mezi Europolem a příslušnými orgány Spojeného království podle článku LAW.EUROPOL.59 [Pracovní a správní ujednání].

               7.Styční důstojníci ze Spojeného království a zástupci příslušných orgánů Spojeného království mohou být přizváni na operativní schůze. Styční důstojníci členských států a třetích zemí, zástupci příslušných orgánů členských států a třetích zemí, zaměstnanci Europolu a další zúčastněné strany se mohou účastnit schůzí pořádaných styčnými důstojníky nebo příslušnými orgány Spojeného království.

               Článek LAW.EUROPOL.51: Výměna informací

               1.Výměna informací mezi příslušnými orgány musí být v souladu s cílem a ustanoveními této hlavy. Osobní údaje se zpracovávají pouze pro konkrétní účely uvedené v odstavci 2.

               2.Příslušné orgány nejpozději v okamžiku předání osobních údajů jasně uvedou konkrétní účel nebo účely, pro které se osobní údaje předávají. V případě předávání Europolu se účel nebo účely takového předání stanoví v souladu s konkrétními účely zpracování stanovenými v nařízení o Europolu. Pokud tak neučinil předávající příslušný orgán, přijímající příslušný orgán po dohodě s předávajícím orgánem osobní údaje zpracuje s cílem určit jejich význam, jakož i účel nebo účely, pro které mají být dále zpracovávány. Příslušné orgány mohou zpracovávat osobní údaje pro jiný účel, než pro který byly poskytnuty, pouze pokud to povolí předávající příslušný orgán.

               3.Příslušné orgány, které obdrží osobní údaje, se zavazují, že tyto údaje budou zpracovány pouze pro účel, pro který byly předány. Osobní údaje jsou vymazány, jakmile již nejsou nezbytné pro účel, pro který byly předány.

               4.Europol a příslušné orgány Spojeného království určí bez zbytečného prodlení a v každém případě do šesti měsíců po obdržení osobních údajů, zda a v jakém rozsahu jsou tyto osobní údaje nezbytné pro účel, pro který byly předány, a informují o tom předávající orgán.

               Článek LAW.EUROPOL.52: Omezení přístupu k předávaným osobním údajům a jejich dalšího použití

               1.Předávající příslušný orgán může při předání osobních údajů uvést obecná či konkrétní omezení přístupu k nim nebo jejich použití, a to též pokud jde o jejich další předávání, výmaz nebo zničení po určité době nebo jejich další zpracování. Pokud potřeba takových omezení vyvstane po předání osobních údajů, předávající příslušný orgán o tom informuje přijímající příslušný orgán.

               2.Přijímající příslušný orgán dodržuje veškerá omezení přístupu k osobním údajům nebo jejich dalšího použití uvedená předávajícím příslušným orgánem podle odstavce 1.

               3.Každá strana zajistí, aby informace předávané podle této hlavy byly shromažďovány, uchovávány a předávány v souladu s jejím příslušným právním rámcem. Každá strana pokud možno zajistí, aby při získání těchto informací nebyla porušena lidská práva. Tyto informace se rovněž nepředávají, pokud lze rozumně předpokládat, že by mohly být použity v souvislosti se žádostí o trest smrti, jeho vynesením nebo výkonem nebo s jakoukoli formou krutého a nelidského zacházení.

               Článek LAW.EUROPOL.53: Různé kategorie subjektů údajů

               1.Předávání osobních údajů týkajících se obětí trestných činů, svědků či jiných osob, které mohou poskytnout informace o trestných činech, nebo osobních údajů týkajících se osob mladších osmnácti let je zakázáno, pokud takové předávání není v jednotlivých případech nezbytně nutné a přiměřené pro předcházení trestné činnosti nebo boj proti ní.

               2.Spojené království i Europol zajistí, aby zpracování osobních údajů podle odstavce 1 podléhalo dalším zárukám, včetně omezení přístupu, dodatečných bezpečnostních opatření a omezení dalšího předávání.

               Článek LAW.EUROPOL.54: Usnadnění toku osobních údajů mezi Spojeným královstvím a Europolem

               V zájmu oboustranných operativních přínosů usilují strany o budoucí spolupráci s cílem zajistit, aby výměna údajů mezi Europolem a příslušnými orgány Spojeného království probíhala co nejrychleji, a zvážit začlenění případných nových postupů a technického vývoje, které by mohly tomuto cíli napomoci, přičemž zohlední skutečnost, že Spojené království není členským státem.

               Článek LAW.EUROPOL.55: Hodnocení spolehlivosti zdroje a správnosti informací

               1.Příslušné orgány pokud možno nejpozději při předání informací uvedou spolehlivost zdroje informací na základě těchto kritérií:

               (a)není pochyb o pravosti, důvěryhodnosti a kompetentnosti zdroje nebo informace jsou poskytovány zdrojem, který je vždy prokazatelně spolehlivý;

               (b)informace jsou poskytovány zdrojem, který je většinou prokazatelně spolehlivý;

               (c)informace jsou poskytovány zdrojem, který je většinou prokazatelně nespolehlivý;

                  (d)spolehlivost zdroje nelze posoudit.

               2.Příslušné orgány pokud možno nejpozději při předání informací uvedou správnost informací na základě těchto kritérií:

               (a)informace, o jejichž správnosti není pochyb;

               (b)informace osobně známé zdroji, avšak nikoli osobně známé pracovníkovi, který je předává dále;

               (c)informace nikoli osobně známé zdroji, avšak potvrzené dalšími již zaznamenanými informacemi;

               (d)informace, které nejsou osobně známé zdroji a které nelze potvrdit.

               3.Pokud přijímající příslušný orgán na základě informací, které již má k dispozici, dospěje k závěru, že hodnocení informací nebo jejich zdroje poskytnuté předávajícím příslušným orgánem v souladu s odstavci 1 a 2 je třeba opravit, informuje daný příslušný orgán a pokusí se dohodnout na změně hodnocení. Bez této dohody nesmí přijímající příslušný orgán hodnocení obdržených informací nebo jejich zdroje změnit.

               4.Pokud příslušný orgán obdrží informace bez hodnocení, pokusí se v rámci možností a pokud možno po dohodě s předávajícím příslušným orgánem vyhodnotit spolehlivost zdroje nebo správnost informací na základě informací, které již má k dispozici.

               5.Pokud nelze provést spolehlivé hodnocení, přiřadí se informacím hodnocení uvedené v odst. 1 písm. d) a odst. 2 písm. d).

               Článek LAW.EUROPOL.56: Bezpečnost výměny informací

               1.Technická a organizační opatření zavedená k zajištění bezpečnosti výměny informací podle této hlavy se stanoví ve správních ujednáních mezi Europolem a příslušnými orgány Spojeného království podle článku LAW.EUROPOL.59 [Pracovní a správní ujednání].

               2.Strany se dohodnou na zřízení, zavedení a provozování zabezpečeného komunikačního kanálu pro účely výměny informací mezi Europolem a příslušnými orgány Spojeného království.

               3.Podmínky používání zabezpečeného komunikačního kanálu upravují správní ujednání mezi Europolem a příslušnými orgány Spojeného království podle článku LAW.EUROPOL.58 [Výměna utajovaných a citlivých neutajovaných informací].

               Článek LAW.EUROPOL.57: Odpovědnost za neoprávněné nebo nesprávné zpracování osobních údajů

               1.Příslušné orgány odpovídají v souladu se svými příslušnými právními rámci za jakoukoli škodu způsobenou jednotlivci v důsledku právních nebo věcných chyb u vyměňovaných informací. Europol ani příslušné orgány Spojeného království se nemohou dovolávat toho, že jim druhý příslušný orgán předal nepřesné informace, aby se vyhnuly odpovědnosti vůči poškozenému podle svých příslušných právních rámců.

               2.Je-li buď Europolu, nebo příslušným orgánům Spojeného království uloženo zaplatit náhradu škody z toho důvodu, že jeden z nich použil informace, které byly druhým orgánem sděleny chybně nebo byly sděleny v důsledku nesplnění povinností ze strany druhého orgánu, proplatí tento druhý orgán částku vyplacenou Europolem nebo příslušnými orgány Spojeného království jako náhrada škody podle odstavce 1, pokud nebyly dané informace použity v rozporu s touto hlavou.

               3.Europol a příslušné orgány Spojeného království po sobě vzájemně nepožadují podle odstavců 1 a 2 úhradu náhrady škody s represivní funkcí nebo nekompenzační náhrady škody.

               Článek LAW.EUROPOL.58: Výměna utajovaných a citlivých neutajovaných informací

               Výměna a ochrana utajovaných a citlivých neutajovaných informací, jsou-li podle této hlavy nezbytné, se řídí pracovními a správními ujednáními podle článku LAW.EUROPOL.59 [Pracovní a správní ujednání] mezi Europolem a příslušnými orgány Spojeného království.

               Článek LAW.EUROPOL.59: Pracovní a správní ujednání

               1.Podrobnosti spolupráce mezi Spojeným královstvím a Europolem za účelem případného doplnění a provádění ustanovení této hlavy jsou předmětem pracovních ujednání v souladu s čl. 23 odst. 4 nařízení o Europolu a správních ujednání v souladu s čl. 25 odst. 1 nařízení o Europolu uzavřených mezi Europolem a příslušnými orgány Spojeného království.

               2.Aniž jsou dotčena ustanovení této hlavy, a při zohlednění statusu Spojeného království jako nečlenského státu Europol a příslušné orgány Spojeného království na základě rozhodnutí správní rady Europolu do pracovních ujednání nebo správních ujednání podle potřeby zahrnou ustanovení doplňující nebo provádějící tuto hlavu, která zejména umožňují:

               (a)konzultace mezi Europolem a jedním nebo více zástupci národního kontaktního místa Spojeného království o otázkách politiky a záležitostech společného zájmu za účelem dosažení jejich cílů a koordinace jejich činností a za účelem prohloubení spolupráce mezi Europolem a příslušnými orgány Spojeného království;

               (b)účast jednoho nebo více zástupců Spojeného království jako pozorovatele či pozorovatelů na konkrétních schůzích vedoucích oddělení Europolu v souladu s jednacím řádem těchto schůzí;

               (c)přidružení jednoho nebo více zástupců Spojeného království k projektům operativní analýzy v souladu s pravidly stanovenými příslušnými řídícími orgány Europolu;

                  (d)upřesnění úkolů styčných důstojníků, jejich práv a povinností a souvisejících nákladů; nebo

               (e)spolupráci mezi příslušnými orgány Spojeného království a Europolem v případě narušení soukromí nebo bezpečnosti.

               3.Obsah pracovních a správních ujednání může být stanoven společně v jednom dokumentu.

               Článek LAW.EUROPOL.60: Oznámení o provádění

               1.Jak Spojené království, tak i Europol zveřejní dokument, v němž jsou srozumitelnou formou uvedena ustanovení týkající se zpracování osobních údajů předávaných podle této hlavy, včetně dostupných prostředků pro výkon práv subjektů údajů, a zajistí, aby byla kopie tohoto dokumentu poskytnuta druhé straně.

               2.Spojené království a Europol přijmou pravidla upřesňující, jak bude dodržování ustanovení týkajících se zpracování osobních údajů vymáháno v praxi, nejsou-li taková pravidla dosud zavedena. Spojené království i Europol zašlou kopii těchto pravidel druhé straně a příslušným dozorovým úřadům.

               Článek LAW.EUROPOL.61: Pravomoci Europolu

               Žádné ustanovení této hlavy nelze vykládat tak, že Europolu ukládá povinnost spolupracovat s příslušnými orgány Spojeného království nad rámec pravomocí Europolu, jež jsou stanoveny v příslušných právních předpisech Unie.

               Hlava VI: Spolupráce s Eurojustem

               Článek LAW.EUROJUST.61: Cíl

               Cílem této hlavy je navázat spolupráci mezi Eurojustem a příslušnými orgány Spojeného království v oblasti boje proti závažným trestným činům podle článku LAW.EUROJUST.63 [Formy trestné činnosti].

               Článek LAW.EUROJUST.62: Definice

               Pro účely této hlavy se rozumí:

               (a)„Eurojustem“ Agentura Evropské unie pro justiční spolupráci v trestních věcech zřízená nařízením (EU) 2018/1727
                  80
                (dále jen „nařízení o Eurojustu“);

               (b)„příslušným orgánem“ v případě Unie Eurojust, zastoupený kolegiem nebo národním členem, a v případě Spojeného království vnitrostátní orgán, který je podle vnitrostátního práva odpovědný v oblasti vyšetřování a stíhání trestných činů;

               (c)„kolegiem“ kolegium Eurojustu uvedené v nařízení o Eurojustu;

               (d)„národním členem“ národní člen vyslaný do Eurojustu jednotlivými členskými státy, jak je uvedeno v nařízení o Eurojustu;

               (e)„asistentem“ osoba, která může být nápomocna národnímu členovi a jeho zástupci nebo styčnému státnímu zástupci, uvedená v nařízení o Eurojustu a v čl. LAW.EUROJUST.66 odst. 3 [Styčný státní zástupce];

               (f)„styčným státním zástupcem“ státní zástupce vyslaný Spojeným královstvím do Eurojustu a podléhající vnitrostátnímu právu Spojeného království, pokud jde o postavení státního zástupce;

               (g)„styčným soudcem nebo státním zástupcem“ soudce nebo státní zástupce vyslaný Eurojustem do Spojeného království v souladu s článkem LAW.EUROJUST.67 [Styčný soudce nebo státní zástupce];

               (h)„národním zpravodajem pro otázky terorismu“ kontaktní místo určené Spojeným královstvím v souladu s článkem LAW.EUROJUST.65 [Kontaktní místa pro Eurojust], které je odpovědné za vyřizování korespondence související s otázkami terorismu.

               Článek LAW.EUROJUST.63: Formy trestné činnosti

               1.Spolupráce navázaná podle této hlavy se týká forem závažné trestné činnosti spadajících do působnosti Eurojustu, jež jsou uvedeny v příloze LAW-4, včetně souvisejících trestných činů.

               2.Související trestné činy jsou trestné činy, jejichž účelem je obstarání prostředků pro spáchání forem závažné trestné činnosti uvedených v odstavci 1, trestné činy, jejichž účelem je usnadnění nebo spáchání takových závažných činů, a trestné činy, jejichž účelem je dosáhnout beztrestnosti pro pachatele takových závažných činů.

               3.Změní-li se seznam forem trestné činnosti, které spadají podle práva Unie do působnosti Eurojustu, může specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci na návrh Unie odpovídajícím způsobem změnit přílohu LAW-4 ode dne, kdy změna působnosti Eurojustu nabude účinku.

               Článek LAW.EUROJUST.64: Rozsah spolupráce

               Strany zajistí, aby Eurojust a příslušné orgány Spojeného království spolupracovaly v oblastech činnosti stanovených v článcích 2 a 54 nařízení o Eurojustu a v této hlavě.

               Článek LAW.EUROJUST.65: Kontaktní místa pro Eurojust

               1.Spojené království zřídí nebo jmenuje v rámci příslušných orgánů Spojeného království alespoň jedno kontaktní místo pro Eurojust.

               2.Spojené království určí jedno ze svých kontaktních míst jako národního zpravodaje Spojeného království pro otázky terorismu.

               Článek LAW.EUROJUST.66: Styčný státní zástupce

               1.Pro usnadnění spolupráce navázané podle této hlavy vyšle Spojené království do Eurojustu styčného státního zástupce.

               2.Mandát a délku vyslání stanoví Spojené království.

               3.Styčnému státnímu zástupci může být nápomocno až pět asistentů, a to v závislosti na objemu spolupráce. V případě potřeby mohou asistenti styčného státního zástupce nahradit nebo jednat jeho jménem.

               4.Spojené království informuje Eurojust o povaze a rozsahu soudních pravomocí styčného státního zástupce a jeho asistentů ve Spojeném království pro plnění jejich úkolů v souladu s touto hlavou. Spojené království stanoví mandát svého styčného státního zástupce a jeho asistentů jednat se zahraničními justičními orgány.

               5.Styčný státní zástupce a jeho asistenti mají přístup k informacím obsaženým ve vnitrostátním rejstříku trestů nebo v jakémkoli jiném rejstříku Spojeného království v souladu s vnitrostátním právem v případě státního zástupce nebo osoby s rovnocennými pravomocemi.

               6.Styčný státní zástupce a jeho asistenti jsou oprávněni přímo kontaktovat příslušné orgány Spojeného království.

               7.Počet asistentů uvedených v odstavci 3, podrobnosti o úkolech styčného státního zástupce a jeho asistentů, jejich práva a povinnosti a související náklady jsou upraveny pracovním ujednáním uzavřeným mezi Eurojustem a příslušnými orgány Spojeného království podle článku LAW.EUROJUST.75 [Pracovní ujednání].

               8.Pracovní dokumenty styčného státního zástupce a jeho asistentů považuje Eurojust za nedotknutelné.

               Článek LAW.EUROJUST.67: Styčný soudce nebo státní zástupce

               1.Pro účely usnadnění justiční spolupráce se Spojeným královstvím v případech, kdy Eurojust poskytuje pomoc, může Eurojust do Spojeného království vyslat styčného soudce nebo státního zástupce v souladu s článkem 53 nařízení o Eurojustu.

               2.Podrobnosti o úkolech styčného soudce nebo státního zástupce uvedeného v odstavci 1 tohoto článku, jeho práva a povinnosti a související náklady jsou upraveny pracovním ujednáním uzavřeným mezi Eurojustem a příslušnými orgány Spojeného království podle článku LAW.EUROJUST.75 [Pracovní ujednání].

               Článek LAW.EUROJUST.68: Operativní a strategické schůze

               1.Styčný státní zástupce, asistenti styčného státního zástupce a zástupci dalších příslušných orgánů Spojeného království, včetně kontaktního místa pro Eurojust, se mohou na pozvání předsedy Eurojustu účastnit schůzí týkajících se strategických záležitostí a se souhlasem dotčených národních členů se mohou účastnit schůzí týkajících se operativních záležitostí.

               2.Národní členové, jejich zástupci a asistenti, správní ředitel Eurojustu a zaměstnanci Eurojustu se mohou účastnit schůzí pořádaných styčným státním zástupcem, asistenty styčného státního zástupce nebo jinými příslušnými orgány Spojeného království, včetně kontaktního místa pro Eurojust.

               Článek LAW.EUROJUST.69: Výměna neosobních údajů

               Eurojust a příslušné orgány Spojeného království si mohou vyměňovat jakékoli neosobní údaje, pokud jsou tyto údaje relevantní pro spolupráci podle této hlavy, a s výhradou omezení podle článku LAW.EUROJUST.74 [Výměna utajovaných a citlivých neutajovaných informací].

               Článek LAW.EUROJUST.70: Výměna osobních údajů

               1.Osobní údaje, které příslušné orgány požadují a obdrží podle této hlavy, zpracovávají tyto orgány pouze pro účely stanovené v článku LAW.EUROJUST.61 [Cíl], pro konkrétní účely uvedené v odstavci 2 tohoto článku a s výhradou omezení přístupu nebo dalšího použití uvedených v odstavci 3 tohoto článku.

               2.Předávající příslušný orgán nejpozději v okamžiku předání osobních údajů jasně uvede konkrétní účel nebo účely, pro které se tyto údaje předávají.

               3.Předávající příslušný orgán může při předání osobních údajů uvést obecná či konkrétní omezení přístupu k nim nebo jejich použití, a to též pokud jde o jejich další předávání, výmaz nebo zničení po určité době nebo jejich další zpracování. Pokud potřeba takových omezení vyvstane po poskytnutí osobních údajů, předávající orgán o tom informuje přijímající orgán.

               4.Přijímající příslušný orgán dodržuje veškerá omezení přístupu k osobním údajům nebo jejich dalšího použití uvedená předávajícím příslušným orgánem podle odstavce 3.

               Článek LAW.EUROJUST.71: Kanály pro předávání informací

               1.Informace se vyměňují:

               (a)buď mezi styčným státním zástupcem nebo jeho asistenty, nebo není-li nikdo z nich jmenován či jinak dostupný, kontaktním místem Spojeného království pro Eurojust a dotčenými národními členy nebo kolegiem,

               (b)pokud Eurojust vyslal do Spojeného království styčného soudce nebo státního zástupce, mezi tímto styčným soudcem nebo státním zástupcem a kterýmkoli příslušným orgánem Spojeného království; v tom případě je o každé takové výměně informací informován styčný státní zástupce, nebo

               (c)přímo mezi příslušným orgánem ve Spojeném království a dotčenými národními členy nebo kolegiem; v tom případě je o každé takové výměně informací informován styčný státní zástupce a v příslušných případech styčný soudce nebo státní zástupce.

               2.Eurojust a příslušné orgány Spojeného království se mohou v konkrétních případech dohodnout na použití jiných kanálů pro výměnu informací.

               3.Eurojust i příslušné orgány Spojeného království zajistí, aby jejich zástupci byli oprávněni vyměňovat si informace na příslušné úrovni a v souladu s právem Spojeného království a s nařízením o Eurojustu a aby byli náležitě prověřeni.

               Článek LAW.EUROJUST.72: Další předávání

               Příslušné orgány Spojeného království a Eurojust nesdělují žádné informace poskytnuté druhou stranou žádné třetí zemi nebo mezinárodní organizaci bez souhlasu toho z příslušných orgánů Spojeného království nebo Eurojustu, který tyto informace poskytl, a bez vhodných záruk týkajících se ochrany osobních údajů.

               Článek LAW.EUROJUST.73: Odpovědnost za neoprávněné nebo nesprávné zpracování osobních údajů

               1.Příslušné orgány odpovídají v souladu se svými příslušnými právními rámci za jakoukoli škodu způsobenou jednotlivci v důsledku právních nebo věcných chyb u vyměňovaných informací. Eurojust ani příslušné orgány Spojeného království se nemohou dovolávat toho, že jim druhý příslušný orgán předal nepřesné informace, aby se vyhnuly odpovědnosti vůči poškozenému podle svých příslušných právních rámců.

               2.Je-li některému příslušnému orgánu uloženo zaplatit náhradu škody z důvodu použití informací, které byly druhým orgánem sděleny chybně nebo byly sděleny v důsledku nesplnění povinností ze strany druhého orgánu, proplatí tento druhý orgán částku vyplacenou tímto příslušným orgánem jako náhrada škody podle odstavce 1, pokud nebyly dané informace použity v rozporu s touto hlavou.

               3.Eurojust a příslušné orgány Spojeného království po sobě vzájemně nepožadují podle odstavců 1 a 2 úhradu náhrady škody s represivní funkcí nebo nekompenzační náhrady škody.

               Článek LAW.EUROJUST.74: Výměna utajovaných a citlivých neutajovaných informací

               Výměna a ochrana utajovaných a citlivých neutajovaných informací, jsou-li podle této hlavy nezbytné, se řídí pracovním ujednáním podle článku LAW.EUROJUST.75 [Pracovní ujednání] uzavřeným mezi Eurojustem a příslušnými orgány Spojeného království.

               Článek LAW.EUROJUST.75: Pracovní ujednání

               Způsoby spolupráce mezi stranami za účelem provádění této hlavy jsou předmětem pracovního ujednání uzavřeného mezi Eurojustem a příslušnými orgány Spojeného království v souladu s čl. 47 odst. 3 a čl. 56 odst. 3 nařízení o Eurojustu.

               Článek LAW.EUROJUST.76: Pravomoci Eurojustu

               Žádné ustanovení této hlavy nelze vykládat tak, že Eurojustu ukládá povinnost spolupracovat s příslušnými orgány Spojeného království nad rámec pravomocí Eurojustu, jež jsou stanoveny v příslušných právních předpisech Unie.

               Hlava VII: Předávání osob

               Článek LAW.SURR.76: Cíl

               Cílem této hlavy je zajistit, aby systém vydávání osob mezi členskými státy na jedné straně a Spojeným královstvím na straně druhé byl založen na mechanismu předávání osob na základě zatýkacího rozkazu v souladu s podmínkami této hlavy.

               Článek LAW.SURR.77: Zásada proporcionality

               Spolupráce prostřednictvím zatýkacího rozkazu musí být nezbytná a přiměřená s ohledem na práva vyžádané osoby a zájmy obětí, přičemž se zohlední závažnost činu, pravděpodobný trest, který by byl uložen, a možnost, aby stát přijal mírnější donucovací opatření, než je předání vyžádané osoby, zejména s cílem vyhnout se zbytečně dlouhému trvání vazby.

               Článek LAW.SURR.78: Definice

               Pro účely této hlavy se rozumí:

               (a)„zatýkacím rozkazem“ soudní rozhodnutí, které vydal některý stát proto, aby jiný stát zatkl a předal vyžádanou osobu za účelem trestního stíhání nebo výkonu trestu odnětí svobody nebo ochranného opatření spojeného s odnětím osobní svobody;

               (b)„justičním orgánem“ se rozumí orgán, který je podle vnitrostátního práva soudcem, soudem nebo státním zástupcem. Státní zástupce je považován za justiční orgán pouze v rozsahu, v jakém tak stanoví vnitrostátní právo;

               (c)„vykonávajícím justičním orgánem“ justiční orgán vykonávajícího státu, který je podle vnitrostátního práva tohoto státu příslušný k výkonu zatýkacího rozkazu;

               (d)„vystavujícím justičním orgánem“ justiční orgán vystavujícího státu, který je podle vnitrostátního práva tohoto státu příslušný k vydání zatýkacího rozkazu;

               Článek LAW.SURR.79: Oblast působnosti

               1.Zatýkací rozkaz lze vydat v případech jednání, které lze podle práva vystavujícího státu potrestat trestem odnětí svobody nebo ochranným opatřením spojeným s odnětím osobní svobody s horní hranicí sazby v délce nejméně dvanácti měsíců, nebo byl-li již rozsudkem uložen trest nebo nařízeno ochranné opatření, v případě trestu nebo ochranného opatření v délce nejméně čtyř měsíců.

               2.Aniž jsou dotčeny odstavce 3 a 4, může být předání podmíněno tím, že jednání, kvůli kterému byl zatýkací rozkaz vydán, představuje trestný čin podle práva vykonávajícího státu, nezávisle na znacích skutkové podstaty nebo popisu trestného činu.

               3.S výhradou článku LAW.SURR.80 [Důvody pro povinné odmítnutí výkonu zatýkacího rozkazu], čl. LAW.SURR.81 odst. 1 písm. b) až h) [Jiné důvody pro odmítnutí výkonu zatýkacího rozkazu], článku LAW.SURR.82 [Výjimka v případě politických trestných činů], článku LAW.SURR.83 [Výjimka založená na státní příslušnosti] a článku LAW.SURR.84 [Záruky, které musí v určitých případech poskytnout vystavující stát] nesmí stát odmítnout výkon zatýkacího rozkazu vydaného v souvislosti s následujícím chováním, lze-li toto chování potrestat trestem odnětí svobody nebo ochranným opatřením spojeným s odnětím osobní svobody s horní hranicí sazby v délce nejméně dvanácti měsíců:

               (a)chováním jakékoli osoby, která přispívá k tomu, že skupina osob sledujících společný cíl spáchá jeden nebo více trestných činů v oblasti terorismu uvedených v článcích 1 a 2 Evropské úmluvy o potlačování terorismu, podepsané ve Štrasburku dne 27. ledna 1977, nebo v souvislosti s nedovoleným obchodem s omamnými a psychotropními látkami nebo vraždou, těžkým ublížením na zdraví, únosem, nezákonným omezováním osobní svobody, braním rukojmí či znásilněním, a to i v případě, že se tato osoba vlastního provedení dotyčného trestného činu či trestných činů neúčastní; toto přispění musí být úmyslné, přičemž je dané osobě známo, že její účast přispěje k uskutečnění trestné činnosti skupiny; nebo

               (b)terorismem ve smyslu definice v příloze LAW-7.

               4.Spojené království i Unie jednající jménem kteréhokoli ze svých členských států mohou oznámit specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci, že na základě vzájemnosti se podmínka oboustranné trestnosti uvedená v odstavci 2 neuplatní, pokud trestný čin, pro který je zatýkací rozkaz vydán:

               (a)je jedním z trestných činů uvedených v odstavci 5, jak jsou vymezeny právními předpisy vystavujícího státu, a

               (b)lze jej podle vnitrostátního práva potrestat trestem odnětí svobody nebo ochranným opatřením spojeným s odnětím osobní svobody s horní hranicí sazby v délce nejméně tří let.

               5.Trestnými činy uvedenými v odstavci 4 jsou:

               -účast na zločinném spolčení;

               -terorismem ve smyslu definice v příloze LAW-7;

               -obchodování s lidmi;

               -sexuální vykořisťování dětí a dětská pornografie,

               -nedovolený obchod s omamnými a psychotropními látkami,

               -nedovolený obchod se zbraněmi, střelivem a výbušninami,

               -korupce, včetně úplatkářství;

               -podvody, včetně podvodů postihujících finanční zájmy Spojeného království, členského státu nebo Unie;

               -praní výnosů z trestné činnosti,

               -padělání měny;

               -počítačová trestná činnost;

               -trestná činnost proti životnímu prostředí, včetně nedovoleného obchodu s ohroženými druhy živočichů a ohroženými druhy a odrůdami rostlin;

               -napomáhání při nedovoleném překročení státní hranice a při nedovoleném pobytu,

               -vražda;

               -těžké ublížení na zdraví;

               -nedovolený obchod s lidskými orgány a tkáněmi,

               -únos, nezákonné omezování osobní svobody a braní rukojmí,

               -rasismus a xenofobie;

               -organizovaná nebo ozbrojená loupež;

               -nedovolený obchod s kulturními statky, včetně starožitností a uměleckých děl,

               -podvodná jednání;

               -vydírání a vymáhání peněz za ochranu;

               -padělání a produktové pirátství;

               -padělání veřejných listin a obchodování s nimi,

               -padělání platebních prostředků;

               -nedovolený obchod s hormonálními látkami a jinými prostředky na podporu růstu,

               -nedovolený obchod s jadernými nebo radioaktivními materiály,

               -obchodování s odcizenými vozidly;

               -znásilnění;

               -žhářství;

               -trestné činy spadající do pravomoci Mezinárodního trestního soudu,

               - únos letadla, plavidla nebo kosmické lodě, a

               -sabotáž.

               Článek LAW.SURR.80: Důvody pro povinné odmítnutí výkonu zatýkacího rozkazu

               Výkon zatýkacího rozkazu se odmítne:

               (a)pokud se na trestný čin, pro který je zatýkací rozkaz vydán, vztahuje ve vykonávajícím státě amnestie, byl-li tento stát příslušný ke stíhání tohoto trestného činu podle svého vlastního trestního práva;

               (b)pokud je vykonávající justiční orgán informován, že vyžádaná osoba byla za stejný čin pravomocně odsouzena jiným státem, za předpokladu, že v případě odsouzení byl trest vykonán, právě je vykonáván nebo podle práva státu, který vynesl rozsudek, ho již nelze vykonat; nebo

               (c)pokud osoba, na niž byl zatýkací rozkaz vydán, není podle práva vykonávajícího státu vzhledem ke svému věku trestně odpovědná za jednání, pro které je zatýkací rozkaz vydán.

               Článek LAW.SURR.81: Jiné důvody pro odmítnutí výkonu zatýkacího rozkazu

               1.Výkon zatýkacího rozkazu lze odmítnout:

               (a)pokud v některém z případů uvedených v čl. LAW.SURR.79 odst. 2 [Oblast působnosti] nepředstavuje jednání, pro které je zatýkací rozkaz vydán, trestný čin podle práva vykonávajícího státu; avšak v případě daní či poplatků, cel nebo měny nelze odmítnout výkon zatýkacího rozkazu z toho důvodu, že právo vykonávajícího státu neukládá tentýž druh daní či poplatků nebo neobsahuje stejnou úpravu, pokud jde o daně, poplatky, cla a měny, jako právo vystavujícího státu;

               (b)je-li osoba, na kterou byl vydán zatýkací rozkaz, ve vykonávajícím státě stíhána za stejný čin jako ten, pro který byl zatýkací rozkaz vydán;

               (c)pokud justiční orgány vykonávajícího státu rozhodly buď nezahájit trestní stíhání kvůli trestnému činu, pro který byl zatýkací rozkaz vydán, nebo takové řízení zastavit, nebo byl-li v některém státě vynesen proti vyžádané osobě za stejné jednání pravomocný rozsudek, který zamezuje dalšímu trestnímu stíhání;

               (d)jsou-li trestní stíhání vyžádané osoby nebo výkon trestu podle práva vykonávajícího státu promlčeny a dané jednání spadá do příslušnosti tohoto státu na základě jeho vlastního trestního práva;

               (e)je-li vykonávající justiční orgán informován, že vyžádaná osoba byla za stejný čin pravomocně odsouzena třetí zemí, za předpokladu, že v případě odsouzení byl trest vykonán, právě je vykonáván nebo podle práva země, která vynesla rozsudek, ho již nelze vykonat;

               (f)byl-li zatýkací rozkaz vydán za účelem výkonu trestu odnětí svobody nebo ochranného opatření spojeného s odnětím osobní svobody a vyžádaná osoba se zdržuje ve vykonávajícím státě, je jeho státním příslušníkem nebo zde má trvalý pobyt a tento stát se zaváže provést výkon trestu odnětí svobody nebo ochranného opatření spojeného s odnětím osobní svobody v souladu se svým vnitrostátním právem; je-li nutný souhlas vyžádané osoby s předáním výkonu trestu nebo ochranného opatření spojeného s odnětím osobní svobody do vykonávajícího státu, může vykonávající stát odmítnout výkon zatýkacího rozkazu pouze poté, co vyžádaná osoba souhlasí s předáním výkonu trestu nebo ochranného opatření spojeného s odnětím osobní svobody;

               (g)pokud se zatýkací rozkaz vztahuje na trestné činy, které:

               (I)byly podle práva vykonávajícího státu spáchány zcela nebo zčásti na území vykonávajícího státu nebo na místě, které se za toto území považuje, nebo

               (II)byly spáchány mimo území vydávajícího státu a právo vykonávajícího státu nepřipouští stíhání za stejné činy, jsou-li spáchány mimo jeho území;

               (h)existují-li důvody se na základě objektivních skutečností domnívat, že zatýkací rozkaz byl vydán za účelem stíhání nebo potrestání osoby z důvodu jejího pohlaví, rasy, náboženství, etnického původu, státní příslušnosti, jazyka, politického přesvědčení nebo sexuální orientace nebo že by postavení této osoby mohlo být pro některý z těchto důvodů zhoršeno;

               (i)byl-li zatýkací rozkaz vydán za účelem výkonu trestu odnětí svobody nebo ochranného opatření spojeného s odnětím osobní svobody a vyžádaná osoba se osobně nezúčastnila hlavního líčení, v němž bylo dané rozhodnutí vydáno, pokud zatýkací rozkaz neuvádí, že daná osoba v souladu s dalšími procesními požadavky vymezenými ve vnitrostátním právu vystavujícího státu:

               (III)byla včas:

               (A)osobně předvolána, a tudíž informována o plánovaném datu a místu konání hlavního líčení, v němž bylo dané rozhodnutí vydáno, nebo jiným způsobem skutečně převzala úřední informaci o plánovaném datu a místu konání hlavního líčení tak, aby bylo možné jednoznačně určit, že o plánovaném hlavním líčení věděla,

               a

               (B)informována, že může být vydáno rozhodnutí, pokud se hlavního líčení nezúčastní,

               nebo

               (IV)o datu a místu konání plánovaného hlavního líčení věděla a zmocnila svého právního zástupce, kterého si buď sama zvolila, nebo který jí byl ustanoven státem, aby ji v hlavním líčení obhajoval, a byla tímto zástupcem skutečně v hlavním líčení obhajována,

               nebo

               (V)poté, co obdržela rozhodnutí a byla výslovně informována o svém právu na obnovu řízení nebo odvolání, které umožňují opětovné přezkoumání skutkové podstaty věci včetně nových důkazů a které mohou vést ke změně původního rozhodnutí:

               (A)výslovně uvedla, že rozhodnutí nenapadne,

               nebo

               (B)nepodala návrh na obnovu řízení nebo odvolání v příslušné lhůtě,

               nebo

               (VI)rozhodnutí osobně neobdržela, avšak:

               (A)toto rozhodnutí jí bude osobně doručeno neprodleně po jejím předání a bude výslovně informována o svém právu na obnovu řízení nebo odvolání, které umožňují opětovné přezkoumání skutkové podstaty věci včetně nových důkazů a které mohou vést ke změně původního rozhodnutí,

               a

               (B)bude informována o lhůtě, ve které musí podat návrh na obnovu řízení nebo odvolání, jak stanoví příslušný zatýkací rozkaz.

               2.
                     Pokud byl zatýkací rozkaz vydán za účelem výkonu trestu odnětí svobody nebo ochranného opatření spojeného s odnětím osobní svobody za podmínek uvedených v odst. 1 písm. i) bodu iv) a dotyčná osoba předtím neobdržela žádné úřední informace o tom, že je proti ní vedeno trestní řízení, může tato osoba poté, co byla o obsahu zatýkacího rozkazu informována, požádat, aby ještě před svým předáním obdržela kopii rozsudku. Vydávající orgán poskytne dotyčné osobě kopii rozsudku okamžitě poté, co byl o její žádosti informován, a to prostřednictvím vykonávajícího orgánu. V souvislosti s žádostí dotyčné osoby nedojde ke zdržení postupu předávání ani ke zdržení rozhodnutí o výkonu zatýkacího rozkazu. Rozsudek se dotyčné osobě poskytne pouze pro informaci; nepovažuje se to za formální doručení rozsudku ani za počátek lhůty pro podání návrhu na obnovu řízení nebo odvolání.

               3.
                     Pokud je osoba předávána za podmínek uvedených v odst. 1 písm. i) bodu iv) a podala návrh na obnovu řízení nebo odvolání, až do ukončení příslušného řízení se vazba osoby čekající na obnovu řízení nebo odvolací řízení přezkoumává podle vnitrostátního práva vystavujícího státu, a to buď pravidelně, nebo na žádost dotyčné osoby. Tento přezkum zahrnuje zejména možnost pozastavení nebo přerušení vazby. Obnovené nebo odvolací řízení se zahájí v přiměřené lhůtě po předání.

               Článek LAW.SURR.82: Výjimka v případě politických trestných činů

               1.Výkon zatýkacího rozkazu nelze odmítnout z důvodu, že vykonávající stát může daný trestný čin považovat za politický trestný čin, za trestný čin související s politickým trestným činem nebo za politicky motivovaný trestný čin.

               2.Spojené království i Unie jednající jménem kteréhokoli ze svých členských států však mohou oznámit specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci, že odstavec 1 se bude uplatňovat pouze v souvislosti s:

               (a)trestnými činy uvedenými v článcích 1 a 2 Evropské úmluvy o potlačování terorismu;

               (b)trestnými činy založení organizované zločinecké skupiny nebo účasti na organizované zločinecké skupině za účelem spáchání jednoho nebo více trestných činů uvedených v článcích 1 a 2 Evropské úmluvy o potlačování terorismu, pokud tyto trestné činy založení organizované zločinecké skupiny nebo účasti na organizované zločinecké skupině odpovídají popisu chování uvedenému v čl. LAW.SURR.79 odst. 3 [Oblast působnosti] této dohody, a

               (c)terorismus podle definice obsažené v příloze LAW-7 této dohody,

               3.Pokud byl zatýkací rozkaz vydán státem, který učinil oznámení uvedené v odstavci 2, nebo státem, jehož jménem bylo takové oznámení učiněno, může stát vykonávající zatýkací rozkaz uplatnit reciprocitu.

               Článek LAW.SURR.83: Výjimka založená na státní příslušnosti

               1.Výkon zatýkacího rozkazu nelze odmítnout z důvodu, že vyžádaná osoba je státním příslušníkem vykonávajícího státu.

               2.Spojené království i Unie jednající jménem kteréhokoli ze svých členských států mohou oznámit specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci, že vlastní státní příslušníci daného státu nebudou předáváni nebo že předávání jejich vlastních státních příslušníků bude povoleno pouze za určitých stanovených podmínek. Oznámení se zakládá na důvodech souvisejících se základními zásadami nebo praxí vnitrostátního právního řádu Spojeného království nebo státu, jehož jménem bylo oznámení učiněno. V takovém případě může Unie jménem kteréhokoli ze svých členských států nebo případně Spojené království v přiměřené lhůtě po obdržení oznámení druhé strany oznámit specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci, že vykonávající justiční orgány daného členského státu nebo případně Spojeného království mohou odmítnout předávání svých státních příslušníků do tohoto státu nebo že toto předávání bude povoleno pouze za určitých stanovených podmínek.

               3.
                     V situaci, kdy stát odmítne vykonat zatýkací rozkaz z důvodu, že v případě Spojeného království učinilo Spojené království oznámení nebo v případě členského státu učinila Unie jeho jménem oznámení podle odstavce 2, zváží tento stát po zohlednění stanoviska vystavujícího státu zahájení řízení proti svému státnímu příslušníkovi, které by bylo souměřitelné s předmětu daného rozkazu. V situaci, kdy se justiční orgán rozhodne takové řízení nezahájit, má oběť trestného činu, pro který je zatýkací rozkaz vydán, možnost získat informace o tomto rozhodnutí v souladu s použitelným vnitrostátním právem.

                  4.Pokud příslušné orgány státu zahájí v souladu s odstavcem 3 řízení proti svému vlastnímu státnímu příslušníkovi, zajistí tento stát, aby jeho příslušné orgány mohly přijmout vhodná opatření na pomoc obětem a svědkům v situacích, kdy mají trvalý pobyt v jiném státě, zejména pokud jde o způsob vedení řízení.

               Článek LAW.SURR.84: Záruky, které musí v určitých případech poskytnout vystavující stát

               Výkon zatýkacího rozkazu vykonávajícím justičním orgánem může podléhat těmto zárukám:

               (a)lze-li trestný čin, pro který je zatýkací rozkaz vydán, ve vystavujícím státě potrestat doživotním trestem odnětí svobody nebo doživotním ochranným opatřením spojeným s odnětím osobní svobody, může vykonávající stát výkon tohoto zatýkacího rozkazu podmínit tím, že vystavující stát poskytne záruku pokládanou vykonávajícím státem za dostatečnou, že vystavující stát uložený trest nebo nařízené opatření na žádost nebo nejpozději po 20 letech přezkoumá nebo že podpoří žádost o udělení milosti, o kterou může osoba požádat na základě práva nebo praxe vystavujícího státu, za účelem upuštění od výkonu tohoto trestu nebo opatření;

               (b)je-li osoba, na kterou se vztahuje zatýkací rozkaz za účelem trestního stíhání, státním příslušníkem vykonávajícího státu nebo zde má trvalý pobyt, může být předání této osoby podmíněno tím, že daná osoba bude po vyslechnutí navrácena do vykonávajícího státu, aby zde vykonala trest odnětí svobody nebo ochranné opatření spojené s odnětím osobní svobody uložené ve vystavujícím státě; je-li nutný souhlas vyžádané osoby s předáním výkonu trestu nebo ochranného opatření spojeného s odnětím osobní svobody do vykonávajícího státu, je záruka, že tato osoba bude za účelem výkonu trestu navrácena do vykonávajícího státu, podmíněna tím, že vyžádaná osoba po vyslechnutí s navrácením do vykonávajícího státu souhlasí;

               (c)jsou-li závažné důvody domnívat se, že existuje reálné riziko z hlediska ochrany základních práv vyžádané osoby, může vykonávající justiční orgán případně předtím, než rozhodne o výkonu zatýkacího rozkazu, případně požadovat doplňující záruky ohledně zacházení s vyžádanou osobou po jejím předání.

               Článek LAW.SURR.85: Účast ústředního orgánu

               1.Spojené království a Unie mohou jménem kteréhokoli ze svých členských států oznámit specializovanému výboru pro vymáhání práva a justiční spolupráci v případě Spojeného království jeho ústřední orgán a v případě Unie ústřední orgán každého státu, který takový orgán určil, nebo, pokud tak stanoví právní systém příslušného státu, více ústředních orgánů, které jsou nápomocny příslušným justičním orgánům.

               2.Při oznamování specializovanému výboru pro vymáhání práva a justiční spolupráci podle odstavce 1 může Spojené království i Unie jednající jménem kteréhokoli ze svých členských států, sdělit, že v důsledku organizace vnitřního justičního systému příslušných států je tento ústřední orgán odpovědný nebo jsou tyto ústřední orgány odpovědné za správní doručení a převzetí zatýkacích rozkazů a za veškerý další úřední písemný styk související se správním doručením a převzetím zatýkacích rozkazů. Tyto údaje jsou závazné pro všechny orgány vydávajícího státu.

               Článek LAW.SURR.86: Obsah a forma zatýkacího rozkazu

               1.Zatýkací rozkaz obsahuje v souladu s formulářem uvedeným v příloze LAW-5 tyto informace:

               (a)totožnost a státní příslušnost vyžádané osoby;

               (b)název, adresu, telefonní číslo, číslo faxu a e-mailovou adresu vystavujícího justičního orgánu;

               (c)doklad toho, že existuje vykonatelný rozsudek, zatýkací rozkaz nebo jiné vykonatelné soudní rozhodnutí se stejným účinkem spadající do oblasti působnosti článku LAW.SURR.79 [Oblast působnosti];

               (d)povahu a právní kvalifikaci trestného činu, zejména s ohledem na článek LAW.SURR.79 [Oblast působnosti];

               (e)popis okolností, za kterých byl trestný čin spáchán, včetně doby, místa a míry účasti vyžádané osoby na trestném činu;

               (f)uložený trest, existuje-li pravomocný rozsudek, nebo stanovené trestní sazby pro daný trestný čin podle práva vystavujícího státu, a

               (g)pokud možno, jiné následky trestného činu.

               2.Zatýkací rozkaz musí být přeložen do úředního jazyka nebo jednoho z úředních jazyků vykonávajícího státu. Spojené království i Unie jednající jménem kteréhokoli ze svých členských států mohou oznámit specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci, že budou přijímány překlady do jednoho nebo více jiných úředních jazyků některého státu.

               Článek LAW.SURR.87: Doručení zatýkacího rozkazu

               Je-li známo místo pobytu vyžádané osoby, může vystavující justiční orgán doručit zatýkací rozkaz přímo vykonávajícímu justičnímu orgánu.

               Článek LAW.SURR.88: Podrobné postupy doručování zatýkacího rozkazu

               1.Neví-li vystavující justiční orgán, který orgán je příslušným vykonávajícím justičním orgánem, provede potřebná šetření za účelem získání těchto informací z vykonávajícího státu.

               2.Vystavující justiční orgán může o doručení zatýkacího rozkazu požádat Mezinárodní organizaci kriminální policie (Interpol).

               3.Vystavující justiční orgán může zatýkací rozkaz doručit jakýmkoli bezpečným prostředkem, který umožňuje vyhotovit písemný záznam, za podmínek umožňujících vykonávajícímu státu ověřit pravost zatýkacího rozkazu.

               4.Veškeré obtíže týkající se doručení nebo pravosti jakéhokoli dokumentu potřebného pro výkon zatýkacího příkazu se projednají přímo mezi dotyčnými justičními orgány nebo popřípadě prostřednictvím ústředních orgánů daných států.

               5.Není-li orgán, který obdrží zatýkací rozkaz, orgánem příslušným k jeho provedení, postoupí jej bez dalšího příslušnému orgánu ve svém státě a informuje o tom vystavující justiční orgán.

               Článek LAW.SURR.89: Práva vyžádané osoby

               1.Je-li vyžádaná osoba zatčena za účelem výkonu zatýkacího rozkazu, vykonávající justiční orgán ji v souladu se svým vnitrostátním právem informuje o zatýkacím rozkazu a jeho obsahu a rovněž o tom, že může souhlasit s předáním vystavujícímu státu.

               2.Vyžádaná osoba, která je zatčena za účelem výkonu zatýkacího rozkazu a která nemluví jazykem řízení týkajícího se daného zatýkacího rozkazu nebo mu nerozumí, má právo na pomoc tlumočníka a na písemný překlad do rodného jazyka vyžádané osoby nebo do jakéhokoli jiného jazyka, kterým tato osoba mluví nebo kterému rozumí, v souladu s vnitrostátním právem vykonávajícího státu.

               3.Vyžádaná osoba má po zatčení právo na pomoc právního zástupce v souladu s vnitrostátním právem vykonávajícího státu.

               4.Vyžádaná osoba je informována o svém právu jmenovat právního zástupce ve vystavujícím státě za účelem napomáhat právnímu zástupci ve vykonávajícím státě v řízení týkajícím se daného zatýkacího rozkazu. Tímto odstavcem nejsou dotčeny lhůty stanovené v článku LAW.SURR.101 [Lhůty pro předání osoby].

               5.Vyžádaná osoba, která je zatčena, má právo nechat o svém zatčení vyrozumět bez zbytečného prodlení konzulární úřady státu, jehož je státním příslušníkem, nebo je-li tato osoba bez státní příslušnosti, konzulární úřady státu, v němž obvykle pobývá, a s těmito úřady komunikovat, pokud si to daná osoba přeje.

               Článek LAW.SURR.90: Držení vyžádané osoby ve vazbě

               Při zatčení osoby na základě zatýkacího rozkazu rozhodne v souladu s právem vykonávajícího státu vykonávající justiční orgán o tom, zda by měla být vyžádaná osoba ponechána ve vazbě. Tuto osobu lze v souladu s vnitrostátním právem vykonávajícího státu kdykoli předběžně propustit z vazby za podmínky, že příslušný orgán daného státu učiní veškerá opatření nezbytná k tomu, aby tato osoba nemohla uprchnout.

               Článek LAW.SURR.91: Souhlas s předáním

               1.Uvede-li zatčená osoba, že souhlasí s předáním, musí být tento souhlas a popřípadě výslovné zřeknutí se nároku na zásadu speciality uvedenou v čl. LAW.SURR.105 odst. 2 [Případné stíhání za jiné trestné činy] vyjádřeny před vykonávajícím justičním orgánem v souladu s vnitrostátním právem vykonávajícího státu.

               2.Každý stát přijme nezbytná opatření, aby bylo zajištěno, že souhlas a popřípadě zřeknutí se podle odstavce 1 jsou vyjádřeny takovým způsobem, aby bylo zřejmé, že je tato osoba učinila dobrovolně a s plným vědomím důsledků. Za tímto účelem má vyžádaná osoba právo na právního zástupce.

               3.Souhlas a popřípadě zřeknutí se podle odstavce 1 se formálně zaznamenají v souladu s postupem stanoveným vnitrostátním právem vykonávajícího státu.

               4.Souhlas nelze v zásadě odvolat. Každý stát může stanovit, že souhlas a popřípadě zřeknutí se podle odstavce 1 tohoto článku lze odvolat v souladu s pravidly použitelnými na základě jeho vnitrostátního práva. V tom případě se při stanovení lhůt stanovených v článku LAW.SURR.101 [Lhůty pro předání osoby] nebere v úvahu doba mezi dnem, kdy byl souhlas vysloven, a dnem, kdy byl tento souhlas odvolán. Spojené království i Unie jednající jménem kteréhokoli ze svých členských států mohou oznámit specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci, že si přejí tuto možnost využít, přičemž uvedou postupy, kterými lze souhlas odvolat, a případné změny těchto postupů.

               Článek LAW.SURR.92: Výslech vyžádané osoby

               Nesouhlasí-li zatčená osoba se svým předáním podle článku LAW.SURR.91 [Souhlas s předáním], má právo být vyslechnuta vykonávajícím justičním orgánem v souladu s právem vykonávajícího státu.

               Článek LAW.SURR.93: Rozhodnutí o předání

               1.Vykonávající justiční orgán rozhodne o předání osoby ve lhůtách a za podmínek stanovených v této hlavě, a zejména v souladu se zásadou proporcionality stanovenou v článku LAW.SURR.77 [Zásada proporcionality].

               2.Považuje-li vykonávající justiční orgán informace, které mu sdělil vystavující stát, za nedostatečné pro to, aby mohl o předání rozhodnout, požádá o neprodlené poskytnutí potřebných doplňujících informací, zejména s ohledem na článek LAW.SURR.77 [Zásada proporcionality], články LAW.SURR.80 [Důvody pro povinné odmítnutí výkonu zatýkacího rozkazu] až LAW.SURR.82 [Výjimka v případě politických trestných činů], článek LAW.SURR.84 [Záruky, které musí v určitých případech poskytnout vystavující stát] a článek LAW.SURR.86 [Obsah a forma zatýkacího rozkazu], a může stanovit lhůtu, ve které mají být tyto informace dodány, přičemž vezme v úvahu nutnost dodržet lhůty stanovené v článku LAW.SURR.95 [Lhůty a postupy pro rozhodnutí o výkonu zatýkacího rozkazu].

               3.Vystavující justiční orgán může vykonávajícímu justičnímu orgánu kdykoli předat další užitečné informace.

               Článek LAW.SURR.94: Rozhodnutí v případě vícenásobných žádostí

               1.Pokud byl na tutéž osobu vydán evropský zatýkací rozkaz nebo zatýkací rozkaz dvěma nebo více státy, rozhodne vykonávající justiční orgán o tom, který zatýkací rozkaz bude vykonán, přičemž náležitě zohlední všechny okolnosti, zejména relativní závažnost trestných činů a místo jejich spáchání, datum vydání jednotlivých zatýkacích rozkazů či evropských zatýkacích rozkazů a skutečnost, zda byly vydány za účelem trestního stíhání nebo výkonu trestu odnětí svobody či ochranného opatření spojeného s odnětím osobní svobody, a dále právní závazky členských států vyplývající z práva Unie, zejména pokud jde o zásady svobody pohybu a zákazu diskriminace na základě státní příslušnosti.

               2.Vykonávající justiční orgán členského státu může při rozhodování podle odstavce 1 požádat o stanovisko Eurojust.

               3.Existuje-li současně zatýkací rozkaz a žádost o vydání podaná třetí zemí, rozhodne příslušný orgán vykonávajícího státu o tom, zda má přednost zatýkací rozkaz, nebo žádost o vydání, přičemž náležitě zohlední všechny okolnosti, zejména okolnosti uvedené v odstavci 1 a v použitelné úmluvě.

               4.Tímto článkem nejsou dotčeny závazky států vyplývající ze statutu Mezinárodního trestního soudu.

               Článek LAW.SURR.95: Lhůty a postupy pro rozhodnutí o výkonu zatýkacího rozkazu

               1.Zatýkací rozkaz se projednává a vykonává jako neodkladná záležitost.

               2.Souhlasí-li vyžádaná osoba se svým předáním, musí být pravomocné rozhodnutí o výkonu zatýkacího rozkazu přijato do deseti dnů od vyjádření tohoto souhlasu.

               3.V ostatních případech musí být pravomocné rozhodnutí o výkonu zatýkacího rozkazu přijato do 60 dnů od zatčení vyžádané osoby.

               4.Nelze-li v konkrétních případech vykonat zatýkací rozkaz ve lhůtách stanovených v odstavci 2 nebo 3, vykonávající justiční orgán o této skutečnosti ihned uvědomí vystavující justiční orgán s uvedením důvodů prodlení. V těchto případech lze lhůty prodloužit o dalších 30 dnů.

               5.Dokud vykonávající justiční orgán nepřijme pravomocné rozhodnutí o zatýkacím rozkazu, zajistí, aby byly nadále splněny hmotné podmínky pro účinné předání osoby.

               6.Každé odmítnutí výkonu zatýkacího rozkazu musí obsahovat odůvodnění.

               Článek LAW.SURR.96: Situace do přijetí rozhodnutí

               1.Byl-li zatýkací rozkaz vydán za účelem trestního stíhání, musí vykonávající justiční orgán buď:

               (a)souhlasit s tím, že vyžádaná osoba bude vyslechnuta podle článku LAW.SURR.97 [Výslech osoby do přijetí rozhodnutí], nebo

               (b)souhlasit s dočasným přemístěním vyžádané osoby.

               2.Podmínky a doba trvání dočasného přemístění jsou stanoveny vzájemnou dohodou mezi vystavujícím a vykonávajícím justičním orgánem.

               3.V případě dočasného přemístění musí mít tato osoba možnost vrátit se do vykonávajícího státu, aby se účastnila jednání, která se jí týkají a která se konají v rámci postupu předávání.

               Článek LAW.SURR.97: Výslech osoby do přijetí rozhodnutí

               1.Vyžádanou osobu vyslechne justiční orgán. Za tímto účelem je vyžádané osobě nápomocen právní zástupce jmenovaný v souladu s právem vystavujícího státu.

               2.Vyžádaná osoba je vyslechnuta v souladu s právem vykonávajícího státu a podmínkami stanovenými vzájemnou dohodou mezi vystavujícím a vykonávajícím justičním orgánem.

               3.Příslušný vykonávající justiční orgán může ve svém státě určit jiný justiční orgán, aby se účastnil výslechu vyžádané osoby, a to za účelem zajištění řádného použití tohoto článku.

               Článek LAW.SURR.98: Výsady a imunity

               1.Požívá-li vyžádaná osoba ve vykonávajícím státě výsady nebo imunity, pokud jde o příslušnost nebo výkon, začínají lhůty uvedené v článku LAW.SURR.95 [Lhůty a postupy pro rozhodnutí o výkonu zatýkacího rozkazu] běžet, teprve když (nebo pokud) je vykonávající justiční orgán informován o tom, že došlo ke zbavení této výsady nebo imunity.

               2.Vykonávající stát zajistí, aby byly splněny hmotné podmínky nezbytné pro účinné předání, nepožívá-li tato osoba již nadále této výsady nebo imunity.

               3.Je-li ke zbavení výsady nebo imunity zmocněn orgán vykonávajícího státu, vykonávající justiční orgán neprodleně požádá daný orgán o výkon této pravomoci. Je-li ke zbavení výsady nebo imunity zmocněn orgán jiného státu, třetí země nebo mezinárodní organizace, vystavující justiční orgán požádá daný orgán o výkon této pravomoci.

               Článek LAW.SURR.99: Souběžné mezinárodní závazky

               1.Touto dohodou nejsou dotčeny závazky vykonávajícího státu v případech, byla-li vyžádaná osoba vydána do tohoto státu z třetí země a je-li tato osoba chráněna podle ustanovení ujednání, podle kterého byla vydána, týkajících se zásady speciality. Vykonávající stát přijme veškerá nezbytná opatření, aby neprodleně požádal o souhlas třetí země, ze které byla vyžádaná osoba vydána, aby mohla být vyžádaná osoba předána do státu, který vydal zatýkací rozkaz. Lhůty uvedené v článku LAW.SURR.95 [Lhůty a postupy pro rozhodnutí o výkonu zatýkacího rozkazu] začínají běžet až ode dne, ke kterému přestane platit tato zásada speciality.

               2.Až do rozhodnutí třetí země, ze které byla vyžádaná osoba vydána, zajistí vykonávající stát, aby byly nadále splněny hmotné podmínky nezbytné k účinnému předání.

               Článek LAW.SURR.100: Oznámení rozhodnutí

               Vykonávající justiční orgán oznámí rozhodnutí o způsobu vyřízení zatýkacího rozkazu neprodleně vystavujícímu justičnímu orgánu.

               Článek LAW.SURR.101: Lhůty pro předání osoby

               1.Vyžádaná osoba je předána co nejdříve v den, který dohodnou dotyčné orgány.

               2.Vyžádaná osoba je předána nejpozději do deseti dnů po přijetí pravomocného rozhodnutí o výkonu zatýkacího rozkazu.

               3.Brání-li předání vyžádané osoby ve lhůtě uvedené v odstavci 2 okolnosti, které jsou mimo kontrolu dotyčných států, vykonávající a vystavující justiční orgán se neprodleně vzájemně kontaktují a dohodnou nové datum předání. V tom případě se předání uskuteční do deseti dnů od nového dohodnutého data.

               4.Předání lze výjimečně dočasně odložit ze závažných humanitárních důvodů, například existují-li závažné důvody domnívat se, že by předání zřejmě ohrozilo život nebo zdraví vyžádané osoby. Výkon zatýkacího rozkazu se uskuteční, jakmile tyto důvody pominou. Vykonávající justiční orgán neprodleně informuje vystavující justiční orgán a dohodne s ním nové datum předání. V tom případě se předání uskuteční do deseti dnů od nového dohodnutého data.

               5.Nachází-li se vyžádaná osoba po uplynutí lhůt uvedených v odstavcích 2 až 4 ještě ve vazbě, musí být propuštěna. Vykonávající a vystavující justiční orgány se vzájemně kontaktují, jakmile vyjde najevo, že osoba má být propuštěna podle tohoto odstavce, a dohodnou postup pro předání této osoby.

               Článek LAW.SURR.102: Odložené nebo podmíněné předání

               1.Vykonávající justiční orgán může poté, co rozhodne o výkonu zatýkacího rozkazu, odložit předání vyžádané osoby, aby mohla být stíhána ve vykonávajícím státě, nebo byla-li již vyžádaná osoba odsouzena, aby mohla na jeho území vykonat trest, který jí byl uložen za jiný trestný čin, než který je uveden v zatýkacím rozkaze.

               2.Místo odložení předání může vykonávající justiční orgán dočasně předat vyžádanou osobu vystavujícímu státu za podmínek stanovených vzájemnou dohodou mezi vykonávajícím a vystavujícím justičním orgánem. Tato dohoda musí být písemná a její podmínky jsou závazné pro všechny orgány vystavujícího státu.

               Článek LAW.SURR.103: Průvoz

               1.Každý stát povolí průvoz vyžádané osoby, která je předávána, přes své území za podmínky, že je informován o:

               (a)totožnosti a státní příslušnosti osoby, na kterou se zatýkací rozkaz vztahuje;

               (b)existenci zatýkacího rozkazu;

               (c)povaze a právní kvalifikaci trestného činu a

               (d)okolnostech spáchání trestného činu, včetně doby a místa.

               2.Stát, jehož jménem bylo učiněno oznámení podle čl. LAW.SURR.83 odst. 2 [Výjimka založená na státní příslušnosti] v tom smyslu, že jeho vlastní státní příslušníci nebudou předáváni nebo že jejich předávání bude povoleno pouze za určitých stanovených podmínek, může za stejných podmínek odmítnout průvoz svých vlastních státních příslušníků přes své území nebo jej podmínit stejnými podmínkami.

               3.Státy určí orgán odpovědný za přijímání žádostí o průvoz a nezbytných dokladů a za veškerý další úřední písemný styk související se žádostmi o průvoz.

               4.Žádost o průvoz a informace uvedené v odstavci 1 mohou být zaslány orgánu určenému podle odstavce 3 jakýmkoli prostředkem, který umožňuje vyhotovit písemný záznam. Stát průvozu oznámí své rozhodnutí stejným postupem.

               5.Tento článek se nepoužije v případě letecké přepravy bez plánovaného mezipřistání. Dojde-li však k neplánovanému přistání, poskytne vystavující stát orgánu určenému podle odstavce 3 informace uvedené v odstavci 1.

               6.Týká-li se průvoz osoby, která má být vydána do některého státu z třetí země, použije se tento článek obdobně. Konkrétně odkazy na „zatýkací rozkaz“ se považují za odkazy na „žádost o vydání“.

               Článek LAW.SURR.104: Započtení doby vazby nebo odnětí svobody ve vykonávajícím státě

               1.Vystavující stát započítá všechny doby vazby nebo odnětí svobody v souvislosti s výkonem zatýkacího rozkazu do celkové doby odnětí svobody, která má být vykonána ve vystavujícím státě v důsledku uložení trestu odnětí svobody nebo ochranného opatření spojeného s odnětím osobní svobody.

               2.Vykonávající justiční orgán nebo ústřední orgán určený podle článku LAW.SURR.85 [Účast ústředního orgánu] poskytne vystavujícímu justičnímu orgánu při předání všechny informace o délce trvání vazby nebo odnětí svobody vyžádané osoby na základě zatýkacího rozkazu.

               Článek LAW.SURR.105: Případné stíhání za jiné trestné činy

               1.Spojené království i Unie jednající jménem kteréhokoli ze svých členských států mohou oznámit specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci, že ve vztazích s jinými státy, pro něž platí stejné oznámení, se předpokládá, že byl udělen souhlas s tím, aby osoba byla stíhána, odsouzena nebo držena ve vazbě za účelem výkonu trestu odnětí svobody nebo ochranného opatření spojeného s odnětím osobní svobody za jiný trestný čin, než kvůli kterému byla tato osoba předána a kterého se dopustila před svým předáním, neuvede-li v konkrétním případě vykonávající justiční orgán ve svém rozhodnutí o předání něco jiného.

               2.Kromě případů uvedených v odstavcích 1 a 3 nelze osobu, která byla předána, stíhat, odsoudit nebo jinak zbavit svobody za jiný trestný čin, než kvůli kterému byla tato osoba předána a kterého se dopustila před svým předáním.

               3.Odstavec 2 tohoto článku se nepoužije na tyto případy:

               (a)daná osoba neopustila území státu, kterému byla předána, ve lhůtě do 45 dnů od svého konečného propuštění, i když k tomu měla příležitost, nebo se vrátila na území tohoto státu poté, co ho opustila;

               (b)trestný čin nelze potrestat trestem odnětí svobody nebo ochranným opatřením spojeným s odnětím osobní svobody;

               (c)trestní řízení nevede k uplatnění opatření omezujícího osobní svobodu;

               (d)dané osobě by mohl být uložen trest nebo opatření, které nezahrnují odnětí osobní svobody, zejména peněžitý trest nebo opatření místo peněžitého trestu, i když tento trest nebo opatření mohou omezit její osobní svobodu;

               (e)daná osoba souhlasila se svým předáním a popřípadě se současně zřekla uplatnění zásady speciality podle článku LAW.SURR.91 [Souhlas s předáním];

               (f)daná osoba se po svém předání výslovně zřekla nároku na zásadu speciality, pokud jde o určité trestné činy spáchané před jejím předáním; prohlášení o zřeknutí se musí být učiněno před příslušným justičním orgánem vystavujícího státu a zaznamenáno v souladu s vnitrostátním právem tohoto státu; prohlášení o zřeknutí se musí být vyjádřeno takovým způsobem, aby bylo zřejmé, že je dotčená osoba učinila dobrovolně a s plným vědomím důsledků; za tímto účelem má tato osoba právo na právního zástupce; a

               (g)vykonávající justiční orgán, který osobu předal, udělí svůj souhlas v souladu s odstavcem 4 tohoto článku.

               4.Žádost o souhlas musí být předložena vykonávajícímu justičnímu orgánu spolu s informacemi uvedenými v čl. LAW.SURR.86 odst. 1 [Obsah a forma zatýkacího rozkazu] a překladem podle čl. LAW.SURR.86 odst. 2 [Obsah a forma zatýkacího rozkazu]. Souhlas se udělí, podléhá-li trestný čin, kvůli němuž se o souhlas žádá, předání v souladu s ustanoveními této hlavy. Souhlas se odmítne z důvodů uvedených v článku LAW.SURR.80 [Důvody pro povinné odmítnutí výkonu zatýkacího rozkazu], jinak může být odmítnut pouze z důvodů uvedených v článku LAW.SURR.81 [Jiné důvody pro odmítnutí výkonu zatýkacího rozkazu] nebo čl. LAW.SURR.82 odst. 2 [Výjimka v případě politických trestných činů] a čl. LAW.SURR.83 odst. 2 [Výjimka založená na státní příslušnosti]. Rozhodnutí musí být přijato do 30 dnů od obdržení žádosti. V případě situací uvedených v článku LAW.SURR.84 [Záruky, které musí v určitých případech poskytnout vystavující stát] musí vystavující stát poskytnout záruky, které jsou v něm stanoveny.

               Článek LAW.SURR.106: Další předání nebo vydání

               1.Spojené království i Unie jednající jménem kteréhokoli ze svých členských států mohou oznámit specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci, že ve vztazích s jinými státy, pro něž platí stejné oznámení, se předpokládá, že byl udělen souhlas s tím, aby osoba byla předána jinému státu, než je vykonávající stát, na základě zatýkacího rozkazu nebo evropského zatýkacího rozkazu vydaného kvůli trestnému činu, kterého se tato osoba dopustila před svým předáním, neuvede-li v konkrétním případě vykonávající justiční orgán ve svém rozhodnutí o předání něco jiného.

               2.V každém případě může být osoba, která byla předána vystavujícímu státu na základě zatýkacího rozkazu nebo evropského zatýkacího rozkazu, předána jinému státu, než je tento vykonávající stát, na základě zatýkacího rozkazu nebo evropského zatýkacího rozkazu vydaného kvůli trestnému činu, kterého se dopustila před svým předáním, bez souhlasu vykonávajícího státu v těchto případech:

               (a)vyžádaná osoba neopustila území státu, kterému byla předána, ve lhůtě do 45 dnů od svého konečného propuštění, i když k tomu měla příležitost, nebo se vrátila na území tohoto státu poté, co ho opustila;

               (b)vyžádaná osoba souhlasí s předáním do jiného státu, než je vykonávající stát, na základě zatýkacího rozkazu nebo evropského zatýkacího rozkazu; prohlášení o souhlasu musí být učiněno před příslušnými justičními orgány vystavujícího státu a zaznamenáno v souladu s vnitrostátním právem tohoto státu; prohlášení o souhlasu musí být vyjádřeno takovým způsobem, aby bylo zřejmé, že ho tato osoba učinila dobrovolně a s plným vědomím důsledků; za tímto účelem má vyžádaná osoba právo na právního zástupce; a

               (c)na vyžádanou osobu se nevztahuje zásada speciality v souladu s čl. LAW.SURR.105 odst. 3 písm. a), e), f) nebo g) [Případné stíhání za jiné trestné činy].

               3.Vykonávající justiční orgán souhlasí s předáním do jiného státu v souladu s těmito pravidly:

               (a)žádost o souhlas musí být předložena v souladu s článkem LAW.SURR.87 [Doručení zatýkacího rozkazu] spolu s informacemi uvedenými v čl. LAW.SURR.86 odst. 1 [Obsah a forma zatýkacího rozkazu] a překladem uvedeným v čl. odst. 2 LAW.SURR.86 [Obsah a forma zatýkacího rozkazu];

               (b)souhlas se udělí, podléhá-li trestný čin, kvůli němuž se o souhlas žádá, předání v souladu s ustanoveními této dohody;

               (c)rozhodnutí musí být přijato nejpozději do 30 dnů od obdržení žádosti; a

               (d)souhlas se odmítne z důvodů uvedených v článku LAW.SURR.80 [Důvody pro povinné odmítnutí výkonu zatýkacího rozkazu], jinak může být odmítnut pouze z důvodů uvedených v článku LAW.SURR.81 [Jiné důvody pro odmítnutí výkonu zatýkacího rozkazu], čl. LAW.SURR.82 odst. 2 [Výjimka v případě politických trestných činů] a čl. LAW.SURR.83 odst. 2 [Výjimka založená na státní příslušnosti].

               4.V případě situací uvedených v článku LAW.SURR.84 [Záruky, které musí v určitých případech poskytnout vystavující stát] poskytne vystavující stát záruky, které jsou v něm stanoveny.

               5.Bez ohledu na odstavec 1 nesmí být osoba, která byla předána na základě zatýkacího rozkazu, vydána do třetí země bez souhlasu příslušného orgánu státu, který tuto osobu předal. Tento souhlas se udělí v souladu s úmluvami, kterými je daný stát vázán, jakož i s jeho vnitrostátním právem.

               Článek LAW.SURR.107: Předání předmětů

               1.Vykonávající justiční orgán na žádost vystavujícího justičního orgánu nebo z vlastního podnětu zajistí a předá v souladu se svým vnitrostátním právem předměty, které:

               (a)mohou sloužit jako důkaz nebo

               (b)byly vyžádanou osobou získány v důsledku daného trestného činu.

               2.Předměty uvedené v odstavci 1 se předají i v případě, že zatýkací rozkaz nelze provést kvůli úmrtí nebo útěku vyžádané osoby.

               3.Podléhají-li předměty uvedené v odstavci 1 na území vykonávajícího státu zajištění nebo konfiskaci a jsou-li potřebné pro probíhající trestní řízení, může je tento stát dočasně zadržet nebo je předat vystavujícímu státu pod podmínkou, že budou vráceny.

               4.Případná práva vykonávajícího státu nebo třetích osob na předměty uvedené v odstavci 1 jsou zachována. Existují-li tato práva, vrátí vystavující stát předměty bezúplatně vykonávajícímu státu neprodleně po skončení trestního řízení.

               Článek LAW.SURR.108: Náklady

               1.Náklady vzniklé na území vykonávajícího státu v souvislosti s výkonem zatýkacího rozkazu hradí tento stát.

               2.Všechny ostatní náklady hradí vystavující stát.

               Článek LAW.SURR.109: Vztah k jiným právním nástrojům

               1.Tato hlava nahrazuje ode dne vstupu v platnost této dohody odpovídající ustanovení následujících úmluv použitelných v oblasti vydávání ve vztazích mezi Spojeným královstvím na jedné straně a členskými státy na straně druhé, aniž je dotčeno jejich uplatňování ve vztazích mezi státy a třetími zeměmi:

               (a)Evropská úmluva o vydávání uzavřené v Paříži dne 13. prosince 1957 a jejích dodatkových protokolů a

               (b)Evropská úmluva o potlačování terorismu, pokud jde o vydávání.

               2.Uplatňují-li se úmluvy uvedené v odstavci 1 na území států nebo na území, za jejichž zahraniční vztahy je některý stát zodpovědný, na která se tato hlava nevztahuje, vztahy mezi těmito územími a ostatními státy se nadále řídí uvedenými úmluvami.

               Článek LAW.SURR.110: Přezkum oznámení

               Při provádění společného přezkumu této hlavy podle čl. LAW.OTHER.135 odst. 1 [Přezkum a hodnocení] strany rovněž zváží potřebu zachovat oznámení podle čl. LAW.SURR.79 odst. 4 [Oblast působnosti], čl. LAW.SURR.82 odst. 2 [Výjimka v případě politických trestných činů] a čl. LAW.SURR.83 odst. 2 [Výjimka založená na státní příslušnosti]. Pokud oznámení uvedená v čl. LAW.SURR.83 odst. 2 [Výjimka založená na státní příslušnosti] nebudou obnovena, jejich platnost skončí pět let ode dne vstupu této dohody v platnost. Oznámení uvedená v čl. LAW.SURR.83 odst. 2 [Výjimka založená na státní příslušnosti] lze obnovit nebo nově učinit pouze během tří měsíců předcházejících pátému výročí vstupu této dohody v platnost a poté každých pět let za předpokladu, že jsou v dané době splněny podmínky stanovené v čl. LAW.SURR.83 odst. 2 [Výjimka založená na státní příslušnosti].

               Článek LAW.SURR.111: Vydané zatýkací rozkazy v případě nepoužívání

               Bez ohledu na článek LAW.GEN.5 [Rozsah spolupráce v případě, že členský stát přestane být účastníkem obdobných opatření podle práva Unie]; článek LAW.OTHER.136 [Vypovězení] a článek LAW.OTHER.137 [Pozastavení a nepoužívání] se ustanovení této hlavy použijí na zatýkací rozkazy, pokud byla vyžádaná osoba zatčena před koncem používání této hlavy pro účely výkonu zatýkacího rozkazu, a to bez ohledu na rozhodnutí vykonávajícího justičního orgánu, zda má být vyžádaná osoba ponechána ve vazbě, nebo předběžně propuštěna.

               Článek LAW.SURR.112: Použití na stávající evropské zatýkací rozkazy

               Tato hlava se použije na evropské zatýkací rozkazy, které v souladu s rámcovým rozhodnutím Rady 2002/584/SVV
                  81
                vydal některý stát před koncem přechodného období, pokud vyžádaná osoba nebyla zatčena za účelem výkonu daného rozkazu před koncem přechodného období.

               Hlava VIII: Vzájemná pomoc

               Článek LAW.MUTAS.113: Cíl

               1.Cílem této hlavy je doplnit ustanovení a usnadnit uplatňování mezi členskými státy na jedné straně a Spojeným královstvím na straně druhé, pokud jde o:

               (a)Evropskou úmluvu o vzájemné pomoci ve věcech trestních, uzavřenou ve Štrasburku dne 20. dubna 1959 (dále jen „Evropská úmluva o vzájemné pomoci“);

               (b)dodatkový protokol k Evropské úmluvě o vzájemné pomoci, uzavřený ve Štrasburku dne 17. března 1978, a

               (c)druhý dodatkový protokol k Evropské úmluvě o vzájemné pomoci, uzavřený ve Štrasburku dne 8. listopadu 2001.

               2.Touto hlavou nejsou dotčena ustanovení hlavy IX [Výměna informací z rejstříku trestů], která má před touto hlavou přednost.

               Článek LAW.MUTAS.114: Definice příslušného orgánu

               Pro účely této hlavy se „příslušným orgánem“ rozumí jakýkoli orgán, který je příslušný k zasílání nebo přijímání žádostí o vzájemnou pomoc v souladu s ustanoveními Evropské úmluvy o vzájemné pomoci a jejích protokolů a jejž vymezují státy ve svých prohlášeních adresovaných generálnímu tajemníkovi Rady Evropy. Pojem „příslušný orgán“ zahrnuje rovněž subjekty Unie oznámené v souladu s čl. LAW.OTHER.134 odst. 7 písm. c) [Oznamování]; pokud jde o tyto subjekty Unie, použijí se ustanovení této hlavy odpovídajícím způsobem.

               Článek LAW.MUTAS.115: Formulář žádosti o vzájemnou pomoc

               1.Specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci se zavazuje stanovit přijetím přílohy k této dohodě standardní formulář pro žádosti o vzájemnou pomoc.

               2.Pokud specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci přijme rozhodnutí v souladu s odstavcem 1, podávají se žádosti o vzájemnou pomoc za použití standardního formuláře.

               3.Specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci může standardní formulář pro žádosti o vzájemnou pomoc podle potřeby změnit.

               Článek LAW.MUTAS.116: Podmínky žádosti o vzájemnou pomoc

               1.Příslušný orgán žádajícího státu může požádat o vzájemnou pomoc pouze tehdy, je-li přesvědčen, že jsou splněny tyto podmínky:

               (a)žádost je pro účely řízení nezbytná a přiměřená s ohledem na práva podezřelé nebo obviněné osoby a

               (b)vyšetřovací úkon či vyšetřovací úkony uvedené v žádosti by za stejných podmínek bylo možné nařídit u obdobného vnitrostátního případu.

               2.Jestliže se příslušný orgán dožádaného státu domnívá, že podmínky uvedené v odstavci 1 splněny nejsou, může dožádaný stát žádající stát konzultovat. Po této konzultaci může příslušný orgán žádajícího státu rozhodnout o stažení žádosti o vzájemnou pomoc.

               Článek LAW.MUTAS.117: Využití jiného druhu vyšetřovacího úkonu

               1.Kdykoli je to možné, zváží příslušný orgán dožádaného státu využití jiného vyšetřovacího úkonu, než který je uveden v žádosti o vzájemnou pomoc, pokud:

               (a)vyšetřovací úkon uvedený v žádosti v právním řádu dožádaného státu neexistuje nebo

               (b)vyšetřovací úkon uvedený v žádosti by nebyl v obdobném vnitrostátním případu dostupný.

               2.Aniž jsou dotčeny důvody pro odmítnutí dostupné podle Evropské úmluvy o vzájemné pomoci a jejích protokolů a/nebo podle článku LAW.MUTAS.119 [Zásada ne bis in idem], nevztahuje se odstavec 1 tohoto článku na tyto vyšetřovací úkony, které musí být v právním řádu dožádaného státu vždy dostupné:

               (a)získávání informací obsažených v databázích policejních nebo justičních orgánů a přímo přístupných příslušnému orgánu dožádaného státu v rámci trestního řízení;

               (b)výslech svědka, znalce, oběti, podezřelé nebo obviněné osoby či třetí strany na území dožádaného státu;

               (c)jakýkoli jiný než invazivní vyšetřovací úkon vymezený podle práva vykonávajícího státu a

               (d)identifikaci osob zaregistrovaných pod určitým telefonním číslem nebo IP adresou.

               3.Příslušný orgán dožádaného státu může rovněž využít jiný vyšetřovací úkon, než který je uveden v žádosti o vzájemnou pomoc, pokud by vyšetřovacím úkonem vybraným příslušným orgánem dožádaného státu mohlo být dosaženo stejného výsledku jako vyšetřovacím úkonem uvedeným v žádosti za použití mírnějších prostředků.

               4.Pokud se příslušný orgán dožádaného státu rozhodne využít podle odstavce 1 nebo 3 jiný vyšetřovací úkon, než který je uveden v žádosti o vzájemnou pomoc, uvědomí nejprve příslušný orgán žádajícího státu, který může rozhodnout o stažení nebo doplnění žádosti.

               5.Pokud vyšetřovací úkon uvedený v žádosti v právním řádu vykonávajícího státu neexistuje nebo by v obdobném vnitrostátním případu nebyl dostupný a pokud neexistuje jiný vyšetřovací úkon, který by měl stejný výsledek jako požadovaný vyšetřovací úkon, informuje příslušný orgán dožádaného státu příslušný orgán žádajícího státu o tom, že není možné požadovanou pomoc poskytnout.

               Článek LAW.MUTAS.118: Informační povinnost

               Příslušný orgán dožádaného státu jakýmikoli dostupnými prostředky a bez zbytečného prodlení informuje příslušný orgán žádajícího státu, jestliže:

               (a)není možné žádost o vzájemnou pomoc vyřídit z toho důvodu, že je neúplná nebo zjevně nesprávná, nebo

               (b)příslušný orgán dožádaného státu v průběhu vyřizování žádosti o vzájemnou pomoc bez dalšího šetření usoudí, že může být vhodné provést vyšetřovací úkony, které nebyly zpočátku předvídány nebo nemohly být v době podání žádosti o vzájemnou pomoc blíže určeny, s cílem umožnit příslušnému orgánu žádajícího státu, aby v daném případě přijal další opatření.

               Článek LAW.MUTAS.119: Zásada ne bis in idem

               Vzájemnou pomoc lze kromě důvodů odmítnutí stanovených v Evropské úmluvě o vzájemné pomoci a jejích protokolech odmítnout z toho důvodu, že osoba, jíž se žádost o pomoc týká a která je v žádajícím státě předmětem vyšetřování, stíhání nebo jiného řízení, včetně soudního řízení, byla za stejný čin pravomocně odsouzena jiným státem, za podmínky, že v případě odsouzení byl trest vykonán, právě je vykonáván nebo podle práva státu, který vynesl rozsudek, ho již nelze vykonat.

               Článek LAW.MUTAS.120: Lhůty

               1.Dožádaný stát rozhodne o vyřízení žádosti o vzájemnou pomoc co nejdříve a v každém případě nejpozději do 45 dnů od obdržení žádosti a uvědomí o svém rozhodnutí žádající stát.

               2.Žádost o vzájemnou pomoc se vyřídí co nejdříve a v každém případě nejpozději do 90 dnů od přijetí rozhodnutí uvedeného v odstavci 1 tohoto článku nebo od konzultace podle čl. LAW.MUTAS 116 odst. 2 [Podmínky žádosti o vzájemnou pomoc].

               3.Je-li v žádosti o vzájemnou pomoc uvedeno, že vzhledem k procesním lhůtám, závažnosti činu nebo jiným zvláště naléhavým okolnostem je nezbytné stanovit kratší lhůtu, než je stanoveno v článku 1 nebo 2, nebo je-li v žádosti uvedeno, že úkon vzájemné pomoci je třeba provést k určitému datu, dožádaný stát tento požadavek v nejvyšší možné míře zohlední.

               4.Je-li podána žádost o vzájemnou pomoc za účelem přijetí předběžných opatření podle článku 24 druhého dodatkového protokolu k Evropské úmluvě o vzájemné pomoci, příslušný orgán dožádaného státu o předběžném opatření rozhodne a sdělí toto rozhodnutí příslušnému orgánu žádajícího státu co nejdříve po obdržení žádosti. Před zrušením jakéhokoli předběžného opatření přijatého podle tohoto článku poskytne příslušný orgán dožádaného státu příslušnému orgánu žádajícího státu pokud možno příležitost předložit své důvody pro pokračování daného opatření.

               5.Pokud v konkrétním případě nelze dodržet lhůtu stanovenou v odstavci 1 nebo 2 nebo lhůtu či konkrétní datum uvedené v odstavci 3 nebo je-li rozhodnutí o přijetí prozatímních opatření v souladu s odstavcem 4 odloženo, příslušný orgán dožádaného státu neprodleně jakýmikoli dostupnými prostředky informuje příslušný orgán žádajícího státu, uvede důvody prodlení a konzultuje s příslušným orgánem žádajícího státu vhodný časový rámec pro vyřízení dané žádosti o vzájemnou pomoc.

               6.Lhůty uvedené v tomto článku se nepoužijí, pokud je žádost o vzájemnou pomoc podána v souvislosti s kterýmkoliv z následujících trestných činů a porušeními předpisů, které spadají do oblasti působnosti Evropské úmluvy o vzájemné pomoci a jejích protokolů, jak jsou vymezeny právem žádajícího státu:

               (a)překročením povolené rychlosti, pokud nedošlo k újmě na zdraví nebo usmrcení jiné osoby a pokud překročení rychlosti nebylo vysoké;

               (b)jízdou bez bezpečnostních pásů;

               (c)nezastavení na červenou nebo jiný závazný pokyn k zastavení;

               (d)nepoužití ochranné přilby; nebo

               (e)jízda v zakázaném jízdním pruhu (např. neoprávněná jízda v pruhu pro průjezd vozidel s právem přednostní jízdy, pruhu vyhrazeném pro veřejnou dopravu nebo pruhu uzavřeném z důvodu práce na silnici).

               7.Specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci uplatňování odstavce 6 průběžně sleduje. Zavazuje se stanovit lhůty pro žádosti, na něž se vztahuje odstavec 6, do tří let od vstupu této dohody v platnost, přičemž přihlédne k objemu žádostí. Může rovněž rozhodnout, že odstavec 6 se přestane používat.

               Článek LAW.MUTAS.121: Předávání žádostí o vzájemnou pomoc

               1.Kromě komunikačních kanálů stanovených v Evropské úmluvě o vzájemné pomoci a jejích protokolech, pokud jejich příslušná ustanovení stanoví přímé předávání, mohou být žádosti o vzájemnou pomoc rovněž přímo předávány státními zástupci ve Spojeném království příslušným orgánům členských států.

               2.Kromě komunikačních kanálů stanovených v Evropské úmluvě o vzájemné pomoci a jejích protokolech lze v naléhavých případech veškeré žádosti o vzájemnou pomoc, jakož i informace z vlastního podnětu předávat prostřednictvím Europolu nebo Eurojustu v souladu s ustanoveními příslušných hlav této dohody.

               Článek LAW.MUTAS.122: Společné vyšetřovací týmy

               Pokud příslušné orgány států zřídí společný vyšetřovací tým, řídí se vztah mezi členskými státy v rámci společného vyšetřovacího týmu právem Unie, bez ohledu na právní základ uvedený v dohodě o zřízení společného vyšetřovacího týmu.

               Hlava IX: Výměna informací z rejstříků trestů

               Článek LAW.EXINF.120: Cíl

               1.Cílem této hlavy je umožnit výměnu informací z rejstříku trestů mezi členskými státy na jedné straně a Spojeným královstvím na straně druhé.

               2.V rámci vztahů mezi Spojeným královstvím a členskými státy tato hlava:

               (a)doplňuje článek 13 a čl. 22 odst. 2 Evropské úmluvy o vzájemné pomoci ve věcech trestních a její dodatkové protokoly ze dne 17. března 1978 a 8. listopadu 2001 a

               (b)nahrazuje čl. 22 odst. 1 Evropské úmluvy o vzájemné pomoci ve věcech trestních doplněný článkem 4 jejího dodatkového protokolu ze dne 17. března 1978.

               3.V rámci vztahů mezi členskými státy na jedné straně a Spojeným královstvím na straně druhé se obě strany vzdávají práva dovolávat se svých výhrad vůči článku 13 Evropské úmluvy o vzájemné pomoci ve věcech trestních a vůči článku 4 jejího dodatkového protokolu ze dne 17. března 1978.

               Článek LAW.EXINF.121: Definice

               Pro účely této hlavy se rozumí:

               (a)„odsouzením“ jakékoli pravomocné rozhodnutí trestního soudu proti fyzické osobě v souvislosti s trestným činem, jestliže se toto rozhodnutí zaznamenává do rejstříku trestů odsuzujícího státu;

               (b)„trestním řízením“ přípravné řízení, soudní řízení a výkon odsouzení;

               (c)„rejstříkem trestů“ vnitrostátní rejstřík nebo rejstříky, do nichž se podle vnitrostátního práva zaznamenávají odsouzení.

               Článek LAW.EXINF.122: Ústřední orgány

               Každý stát určí jeden nebo více ústředních orgánů, které jsou příslušné pro výměnu informací z rejstříku trestů podle této hlavy a pro výměny uvedené v čl. 22 odst. 2 Evropské úmluvy o vzájemné pomoci ve věcech trestních.

               Článek LAW.EXINF.123: Oznamování

               1.Každý stát přijme nezbytná opatření, aby u každého odsouzení vydaného na jeho území byly při zaznamenávání do rejstříku trestů uvedeny informace o státní příslušnosti nebo státních příslušnostech odsouzené osoby, je-li tato osoba státním příslušníkem jiného státu.

               2.Ústřední orgán každého státu informuje ústřední orgán kteréhokoli jiného státu o všech odsouzeních za trestné činy vydaných na jeho území proti státním příslušníkům tohoto jiného státu, jakož i o všech následných změnách nebo výmazech informací obsažených v rejstříku trestů, jak jsou v rejstříku zaznamenány. Ústřední orgány států si tyto informace sdělují nejméně jednou měsíčně.

               3.Pokud ústřední orgán některého státu zjistí, že odsouzená osoba je státním příslušníkem dvou nebo více jiných států, předá příslušné informace každému z těchto států, a to i v případě, že odsouzená osoba je státním příslušníkem státu, na jehož území byla odsouzena.

               Článek LAW.EXINF.124: Uchovávání informací o odsouzeních

               1.Ústřední orgán každého státu uchovává veškeré informace oznámené podle článku LAW.EXINF.123 [Oznamování].

               2.Ústřední orgán každého státu zajistí, aby v případě, že je oznámena následná změna nebo výmaz podle čl. LAW.EXINF.123 odst. 2 [Oznamování], byla provedena stejná změna nebo výmaz informací uchovávaných v souladu s odstavcem 1.

               3.Ústřední orgán každého státu zajistí, aby při odpovědi na žádosti podané podle článku LAW.EXINF.125 [Žádosti o informace] byly poskytnuty pouze informace, které byly aktualizovány v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.

               Článek LAW.EXINF.125: Žádosti o informace

               1.V případě žádosti o informace z rejstříku trestů některého státu pro účely trestního řízení proti některé osobě nebo pro účely jiné, než je trestní řízení, může ústřední orgán tohoto státu v souladu se svým vnitrostátním právem zaslat ústřednímu orgánu jiného státu žádost o informace a související údaje z rejstříku trestů.

               2.Žádá-li osoba o informace z rejstříku trestů, které se jí týkají, ústřední orgán jiného státu, než jehož je státním příslušníkem, podá tento ústřední orgán žádost o informace a související údaje z rejstříku trestů ústřednímu orgánu státu, jehož je dotčená osoba státním příslušníkem, a zahrne tyto informace a související údaje do výpisu, který dotčené osobě vystaví.

               Článek LAW.EXINF.126: Odpovědi na žádosti

               1.Odpovědi na žádosti o informace předává ústřední orgán dožádaného státu ústřednímu orgánu žádajícího státu co nejdříve a v každém případě do dvaceti pracovních dnů od data obdržení žádosti.

               2.Ústřední orgán každého státu odpovídá na žádosti podané pro účely jiné, než je trestní řízení, v souladu se svým vnitrostátním právem.

               3.Bez ohledu na odstavec 2 zahrnují státy při odpovědích na žádosti podané za účelem náboru na profesionální nebo organizované dobrovolné činnosti zahrnující přímý a pravidelný kontakt s dětmi informace o odsouzeních za trestné činy související s pohlavním zneužíváním nebo pohlavním vykořisťováním dětí, dětskou pornografií, navazováním kontaktu s dětmi k sexuálním účelům, včetně podněcování, napomáhání nebo pokusu o spáchání některého z těchto trestných činů, jakož i informace o zákazech výkonu činností zahrnujících přímý a pravidelný kontakt s dětmi z důvodu odsouzení za některý z těchto trestných činů.

               Článek LAW.EXINF.127: Komunikační kanál

               Výměna informací z rejstříku trestů mezi státy probíhá elektronicky v souladu s technickými a procesními specifikacemi stanovenými v příloze LAW-6.

               Článek LAW.EXINF.128: Podmínky používání osobních údajů

               1.Osobní údaje obdržené v odpovědi na žádost podle článku LAW.EXINF.126 [Odpovědi na žádosti] může každý stát použít pouze k účelům, pro něž byly vyžádány.

               2.Pokud byly informace vyžádány pro účely jiné, než je trestní řízení, může žádající stát použít osobní údaje obdržené podle článku LAW.EXINF.126 [Odpovědi na žádosti] v souladu se svým vnitrostátním právem pouze v rámci omezení, která uvedl dožádaný stát ve formuláři stanoveném v kapitole 2 přílohy LAW-6.

               3.Bez ohledu na odstavce 1 a 2 tohoto článku může žádající stát použít osobní údaje poskytnuté jiným státem v odpovědi na žádost podle článku LAW.EXINF.126 [Odpovědi na žádosti] k zabránění bezprostřednímu a vážnému ohrožení veřejné bezpečnosti.

               4.Každý stát zajistí, aby jeho ústřední orgány nesdělovaly osobní údaje oznámené podle článku LAW.EXINF.123 [Oznamování] orgánům ve třetích zemích, pokud nejsou splněny tyto podmínky:

               (a)osobní údaje se poskytují pouze v konkrétních jednotlivých případech;

               (b)osobní údaje se poskytují orgánům, jejichž funkce přímo souvisí s účely, pro něž jsou osobní údaje poskytovány podle písmene c) tohoto odstavce;

               (c)osobní údaje se poskytují, pouze pokud je to nezbytné:

               (VII)pro účely trestního řízení;

               (VIII)pro účely jiné, než je trestní řízení, nebo

               (IX)k zabránění bezprostřednímu a vážnému ohrožení veřejné bezpečnosti;

               (d)žádající třetí země může osobní údaje použít pouze za účelem, pro který byly informace vyžádány, a v rámci omezení uvedených státem, který osobní údaje podle článku LAW.EXINF.123 [Oznamování] oznámil, a

               (e)osobní údaje se poskytují, pouze pokud ústřední orgán po posouzení všech okolností souvisejících s předáním osobních údajů do třetí země dospěje k závěru, že existují vhodné záruky ochrany těchto osobních údajů.

               5.Tento článek se nevztahuje na osobní údaje získané státem podle této hlavy a pocházející z tohoto státu.

               Hlava X: Boj proti praní peněz a proti financování terorismu

               Článek LAW.AML.127: Cíl

               Cílem této hlavy je podpořit a posílit činnost Unie a Spojeného království v oblasti předcházení praní peněz a financování terorismu a boje proti nim.

               Článek LAW.AML.128: Opatření pro předcházení praní peněz a financování terorismu a boj proti nim

               1.Strany se dohodly, že budou podporovat mezinárodní úsilí v oblasti předcházení praní peněz a financování terorismu a boje proti nim. Strany uznávají nutnost spolupracovat a usilovat o to, aby zabránily zneužívání svých finančních systémů k legalizaci výnosů jakékoli trestné činnosti, včetně nedovoleného obchodu s drogami a korupce, a financování terorismu.

               2.Strany si podle potřeby vyměňují příslušné informace v rámci svých příslušných právních rámců.

               3.Každá strana udržuje komplexní režim pro boj proti praní peněz a financování terorismu a pravidelně přezkoumává potřebu posílit tento režim s ohledem na zásady a cíle doporučení Finančního akčního výboru.

               Článek LAW.AML.129 Transparentnost skutečného vlastnictví společností a jiných právnických osob

               1.Pro účely tohoto článku se použijí tyto definice:

               (a)„Skutečným majitelem“ se rozumí fyzická osoba ve vztahu ke společnosti, která v souladu s právními předpisy strany:

               (X)v konečném důsledku vykonává nebo má právo vykonávat kontrolu právnické osoby;

               (XI)v konečném důsledku v právnické osobě přímo či nepřímo vlastní nebo kontroluje více než 25 % hlasovacích práv nebo akcií nebo jiných vlastnických podílů, aniž je dotčeno právo každé strany stanovit nižší procentní podíl; nebo

               (XII)právnickou osobu jinak kontroluje nebo ji má právo kontrolovat;

               Pokud jde o právnické osoby, jako jsou nadace, svěřenství řízené místním právem a společnosti s ručením omezeným, má každá strana právo stanovit podobná kritéria pro identifikaci skutečného majitele, nebo, pokud se rozhodnou, použít definici uvedenou v čl. AML.130 odst. 1 písm. a) [Transparentnost skutečného vlastnictví právních uspořádání], s ohledem na formu a strukturu těchto právnických osob.

               Pokud jde o ostatní právnické osoby, které nejsou uvedeny výše, každá strana zohlední různé formy a struktury těchto právnických osob a úrovně rizik praní peněz a financování terorismu spojených s těmito právnickými osobami s cílem rozhodnout o vhodné míře transparentnosti skutečného vlastnictví.

               (b)„základními informacemi o skutečném majiteli“ se rozumí jméno skutečného majitele, měsíc a rok narození, země bydliště a státní příslušnost, jakož i povaha a rozsah podílu, který skutečný majitel v právnické osobě drží, nebo jeho kontroly dotčené právnické osoby;

               (c)„příslušnými orgány“ se rozumějí:

               (XIII)orgány veřejné moci, včetně finančních zpravodajských jednotek, se stanovenou odpovědností za boj proti praní peněz nebo proti financování terorismu;

               (XIV)orgány veřejné moci, které vyšetřují nebo trestně stíhají praní peněz, související predikativní trestné činy a financování terorismu a sledují a zajišťují nebo zmrazují a odnímají majetek pocházející z trestné činnosti;

               (XV)veřejné orgány, které mají povinnosti dohledu nebo sledování zaměřené na zajištění souladu s požadavky v oblasti boje proti praní peněz nebo proti financování terorismu.

               Touto definicí není dotčeno právo každé strany určit další příslušné orgány, které mají přístup k informacím o skutečných majitelích.

                  2.Každá strana zajistí, aby právnické osoby na jejím území uchovávaly přiměřené, přesné a aktuální informace o skutečných majitelích. Každá strana zavede mechanismy, které zajistí, aby její příslušné orgány měly k těmto informacím včasný přístup.

                  3.Každá strana zřídí nebo spravuje centrální registr s adekvátními, aktuálními a přesnými informacemi o skutečných majitelích. V případě Unie se centrální registry zřídí na úrovni členských států. Tato povinnost se nevztahuje na právnické osoby kotované na burze podléhající požadavkům na zveřejnění, pokud jde o přiměřenou úroveň transparentnosti. Není-li ve vztahu k určité právnické osobě identifikován žádný skutečný majitel, obsahuje rejstřík alternativní informace, jako je prohlášení, že nebyl určen žádný skutečný majitel, nebo údaje o fyzické osobě nebo osobách, které zastávají pozici ve vrcholném vedení právnické osoby.

               4.Každá strana zajistí, aby informace uchovávané v jejím centrálním registru nebo registrech byly zpřístupněny jejím příslušným orgánům bez omezení a včas.

               5.Každá strana zajistí, aby základní informace o skutečných majitelích byly k dispozici jakékoliv osobě z řad veřejnosti. V případech, kdy by přístup veřejnosti k informacím podle tohoto odstavce vystavil skutečného majitele nepřiměřeným rizikům, jako je riziku podvodu, únosu, vydírání, obtěžování, násilí nebo zastrašování nebo pokud je skutečným majitelem nezletilá nebo jinak právně nezpůsobilá osoba, lze v omezené míře udělit výjimky z přístupu veřejnosti k informacím podle tohoto odstavce.

               6.Každá strana zajistí, aby byly zavedeny účinné, přiměřené a odrazující sankce vůči právnickým nebo fyzickým osobám, které neplní požadavky, jež jsou na ně kladeny v souvislosti se záležitostmi uvedenými v tomto článku.

               7.Každá strana zajistí, aby příslušné orgány byly schopny informace uvedené v odstavcích 2 a 3 poskytovat příslušným orgánům druhé strany včas a bezplatně. Za tímto účelem strany zváží způsoby, jak zajistit bezpečnou výměnu informací.

               Článek LAW.AML.130 Transparentnost skutečného vlastnictví právních uspořádání

               1.Pro účely tohoto článku se použijí tyto definice:

               (a)„skutečným majitelem“ se rozumí zakladatel, případně ochránce práv, svěřenští správci, obmyšlený nebo kategorie obmyšlených, jakákoli osoba v rovnocenném postavení ve vztahu k právnímu uspořádání se strukturou nebo funkcí podobnou výslovně zřízenému svěřenskému fondu a jakákoli jiná fyzická osoba v konečném důsledku vykonávající faktickou kontrolu nad svěřenským fondem nebo podobným právním uspořádáním;

               (b)„příslušnými orgány“ se rozumí:

               (XVI)orgány veřejné moci, včetně finančních zpravodajských jednotek, se stanovenou odpovědností za boj proti praní peněz nebo proti financování terorismu;

               (XVII)orgány veřejné moci, které vyšetřují nebo trestně stíhají praní peněz, související predikativní trestné činy a financování terorismu a sledují a zajišťují nebo zmrazují a odnímají majetek pocházející z trestné činnosti;

               (XVIII)veřejné orgány, které mají povinnosti dohledu nebo sledování zaměřené na zajištění souladu s požadavky v oblasti boje proti praní peněz nebo proti financování terorismu.

               Touto definicí není dotčeno právo každé strany určit další příslušné orgány, které mají přístup k informacím o skutečných majitelích.

               2.Každá strana zajistí, aby svěřenští správci výslovně zřízených svěřenských fondů na jejím území uchovávaly přiměřené, přesné a aktuální informace o skutečných majitelích. Tato opatření se vztahují rovněž na další právní uspořádání, u nichž každá strana určila, že se jejich struktura nebo funkce podobá svěřenským fondům.

               3.Každá strana zavede mechanismy, které zajistí, aby její příslušné orgány měly včasný přístup k přiměřeným, přesným a aktuálním informacím o skutečných majitelích výslovně zřízených svěřenských fondů a jiných právních uspořádání se strukturou nebo funkcí podobnou svěřenským fondům na jejím území.

               4.Pokud jsou informace o skutečném vlastnictví svěřenských fondů nebo podobných právních uspořádání uchovávány v centrálním registru, dotčený stát zajistí, aby tyto informace byly adekvátní, přesné a aktuální a aby příslušné orgány měly k těmto informacím včasný a neomezený přístup. Strany usilují o zvážení způsobů, jak poskytnout přístup k informacím o skutečných majitelích svěřenských fondů a podobných právních uspořádání fyzickým osobám nebo organizacím, které mohou osvědčit oprávněný zájem na získání takových informací.

               5.Každá strana zajistí, aby byly zavedeny účinné, přiměřené a odrazující sankce vůči právnickým nebo fyzickým osobám, které neplní požadavky, jež jsou na ně kladeny v souvislosti se záležitostmi uvedenými v tomto článku.

               6.Každá strana zajistí, aby příslušné orgány byly schopny informace uvedené v odstavci 3 poskytovat příslušným orgánům druhé strany včas a bezplatně. Za tímto účelem strany zváží způsoby, jak zajistit bezpečnou výměnu informací.

               Hlava XI: Zmrazení majetku a konfiskace

               Článek LAW.CONFISC.1: Cíl a zásady spolupráce

               1. Cílem této hlavy je zajistit co nejširší spolupráci mezi Spojeným královstvím na jedné straně a členskými státy na straně druhé, za účelem vyšetřování a řízení zaměřených na zmrazení majetku s cílem jeho následné konfiskace a vyšetřování a řízení zaměřených na konfiskaci majetku v rámci stíhání trestných činů. To nevylučuje další spolupráci podle čl. LAW.CONFISC 10 odst. 5 a odst. 6 [Povinnost konfiskace]. Tato hlava rovněž stanoví spolupráci se subjekty Unie určenými Unií pro účely této hlavy.

               2.Každý stát za podmínek stanovených v této hlavě vyhoví žádostem jiného státu, jedná-li se o:

               a)
                     konfiskaci konkrétních věcí tvořících součást majetku nebo konfiskaci výnosů spočívajících v povinnosti zaplatit peněžní částku odpovídající hodnotě výnosů;

               b)
                     pomoc při vyšetřování a dočasná opatření s cílem kterékoli formy konfiskace uvedené v písmenu a).

               3.Pomoc při vyšetřování a dočasná opatření požadovaná v odst. 2 písm. b) se provádějí, jsou-li povoleny vnitrostátním právem dožadovaného státu a v souladu s ním. Pokud žádost týkající se některého z těchto opatření specifikuje formální náležitosti nebo postupy, které jsou podle vnitrostátního práva žádajícího státu nezbytné, i když je jich dožádaný stát neznalý, dotčený dožádaný stát žádosti vyhoví, není-li navrhovaný úkon v rozporu se základními zásadami jeho vnitrostátního práva.

               4.Dožádaný stát zajistí, aby žádosti pocházející z jiného státu za účelem identifikace, vysledování, zmrazení nebo zajištění výnosů a nástrojů měly stejnou prioritu jako žádosti podané v rámci vnitrostátních postupů.

               5.V případě žádostí o konfiskaci, pomoc při vyšetřování a o dočasná opatření za účelem konfiskace žádající stát zajistí, aby byly dodrženy zásady nezbytnosti a přiměřenosti.

               6.Ustanovení této hlavy se použijí namísto kapitol o „mezinárodní spolupráci“ Úmluvy Rady Evropy o praní, vyhledávání, zadržování a konfiskaci výnosů ze zločinu a o financování terorismu, podepsané ve Varšavě dne 16. května 2005 (dále jen „úmluva z roku 2005“) a Úmluvy o praní, vyhledávání, zadržování a konfiskaci výnosů ze zločinu, podepsané ve Štrasburku dne 8. listopadu 1990 (dále jen „úmluva z roku 1990“). Článek LAW.CONFISC.2 [Definice] nahrazuje odpovídající definice v článku 1 úmluvy z roku 2005 a v článku 1 úmluvy z roku 1990. Ustanovení této hlavy se nedotýkají závazků států podle ostatních ustanovení úmluvy z roku 2005 a úmluvy z roku 1990.

               Článek LAW.CONFISC.2: Definice

               Pro účely této hlavy se rozumí:

               (a)„konfiskací“ se rozumí sankce nebo opatření nařízené soudem v návaznosti na řízení, které se týká jednoho nebo více trestných činů, jež vede k trvalému odnětí majetku;

               (b)„zmrazením“ nebo „zajištěním“ se rozumí dočasný zákaz převodu, zničení či přeměny majetku, nakládání s ním či jeho přemístění nebo jeho dočasné převzetí do úschovy či převzetí kontroly nad ním na základě příkazu vydaného soudem nebo jiným příslušným orgánem;

               (c)„nástroji“ se rozumí jakýkoli majetek zcela nebo částečně použitý nebo určený k použití libovolným způsobem pro spáchání jednoho nebo více trestných činů;

               (d)„justičním orgánem“ se rozumí orgán, který je podle vnitrostátního práva soudcem, soudem nebo státním zástupcem. Státní zástupce je považován za justiční orgán pouze v rozsahu, v jakém tak stanoví vnitrostátní právo;

               (e)„výnosy“ se rozumí jakýkoli hospodářský prospěch pocházející nebo získaný, přímo či nepřímo, z trestných činů, nebo peněžní částka odpovídající tomuto hospodářskému prospěchu. Může sestávat z jakéhokoli majetku vymezeného v tomto článku;

               (f)„majetkem“ se rozumí jakýkoli majetek, hmotné nebo nehmotné povahy, movitý nebo nemovitý, jakož i právní listiny nebo nástroje dokládající právní nárok na takový majetek nebo podíl na něm, který žádající stát považuje za:

               (XIX)výnosy z trestného činu nebo jejich ekvivalent buď v jejich celkové, nebo pouze částečné hodnotě;

               (XX)nástroje takového trestného činu nebo hodnotu takových nástrojů;

               (XXI)předmět konfiskace podle jakýchkoli jiných ustanovení týkajících se konfiskačních pravomocí podle práva žádajícího státu v návaznosti na řízení, které se týká trestného činu, včetně konfiskace majetku třetích osob, rozšířené konfiskace a konfiskace bez pravomocného odsouzení.

               Článek LAW.CONFISC.3: Povinnost poskytovat pomoc

               Státy si na požádání vzájemně poskytují co nejširší pomoc, aby identifikovaly a vysledovaly nástroje, výnosy a jiný majetek podléhající konfiskaci. Tato pomoc zahrnuje jakákoli opatření spočívající v předkládání a zajišťování důkazů týkajících se existence výše uvedeného majetku, jeho umístění nebo přemístění, povahy, právního statusu nebo hodnoty dotyčných nástrojů, výnosů a jiného majetku.

               Článek LAW.CONFISC.4: Žádosti o informace o bankovních účtech a bezpečnostních schránkách

               1.Dožádaný stát přijme za podmínek stanovených v tomto článku opatření nezbytná k tomu, aby v odpovědi na žádost zaslanou jiným státem určil, zda fyzická nebo právnická osoba, která je předmětem vyšetřování trestného činu, vlastní nebo kontroluje jeden nebo více účtů jakékoli povahy v kterékoli bance nacházející se na jeho území, a pokud ano, poskytne podrobné informace o zjištěných účtech. Tyto údaje zahrnují zejména jméno držitele zákaznického účtu a číslo IBAN a v případě bezpečnostních schránek jméno nájemce nebo jedinečné identifikační číslo.

               2.Povinnost stanovená v odstavci 1 se uplatní, pouze pokud banka, u které je účet veden, těmito informacemi disponuje.

               3.Kromě požadavků článku LAW.CONFISC.25 [Obsah žádosti] žádající stát v žádosti:

               (a)uvede, proč se domnívá, že požadované informace by mohly být zásadní pro účely vyšetřování trestného činu;

               (b)uvede, na základě jakých důvodů předpokládá, že banky v dožádaném státě vedou předmětný účet, a v co nejširším možném rozsahu upřesní, o které banky a účty se může jednat, a

               (c)sdělí veškeré další informace, jež mohou výkon žádosti usnadnit.

               4.
                     Spojené království a Unie jednající jménem kteréhokoli ze svých členských států mohou oznámit specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci, že tento článek bude rozšířen na účty vedené v nebankovních finančních institucích. Tato oznámení mohou podléhat zásadě vzájemnosti.

               Článek LAW.CONFISC.5: Žádosti o informace o bankovních transakcích

               1.Na žádost jiného státu poskytne dožádaný stát údaje o určitých bankovních účtech a bankovních operacích, které byly provedeny během určitého časového období prostřednictvím jednoho nebo více bankovních účtů uvedených v žádosti, včetně údajů o veškerých účtech, ze kterých a na které byly tyto operace provedeny.

               2.Povinnost stanovená v odstavci 1 se uplatní, pouze pokud banka, u které je účet veden, těmito informacemi disponuje.

               3.Kromě požadavků článku LAW.CONFISC.25 [Obsah žádosti] žádající stát ve své žádosti uvede, proč považuje požadované informace za relevantní pro účely vyšetřování trestného činu.

               4.Dožádaný stát může výkon takové žádosti podmínit stejnými podmínkami, jaké uplatňuje v případě žádostí o prohlídku a zajištění věci.

               5.Spojené království a Unie jednající jménem kteréhokoli ze svých členských států mohou oznámit specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci, že toto ustanovení bude rozšířeno na účty vedené v nebankovních finančních institucích. Tato oznámení mohou podléhat zásadě vzájemnosti.

               Článek LAW.CONFISC.6: Žádosti o monitorování bankovních transakcí

               1.Dožádaný stát zajistí, aby na žádost jiného státu byl schopen během určitého období monitorovat bankovní operace, které jsou prováděny prostřednictvím jednoho nebo více účtů uvedených v žádosti, a sdělí výsledky monitorování žádajícímu státu.

               2.Kromě požadavků článku LAW.CONFISC.25 [Obsah žádosti] žádající stát ve své žádosti uvede, proč považuje požadované informace za relevantní pro účely vyšetřování trestného činu.

               3.Rozhodnutí o monitorování přijímají v každém jednotlivém případě příslušné orgány dožádaného státu v souladu s jeho vnitrostátním právem.

               4.Praktické podrobnosti monitorování se dohodnou mezi příslušnými orgány dožadujícího a dožadovaného státu.

               5.Spojené království a Unie jednající jménem kteréhokoli ze svých členských států mohou oznámit specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci, že toto ustanovení bude rozšířeno na účty vedené v nebankovních finančních institucích. Tato oznámení mohou podléhat zásadě vzájemnosti.

               Článek LAW.CONFISC.7: Informování bez žádosti

               Aniž jsou dotčena jeho vlastní vyšetřování nebo řízení, může stát bez předchozí žádosti předat jinému státu informace o nástrojích, výnosech a ostatním majetku podléhajícímu konfiskaci, pokud usoudí, že by poskytnutí takových informací mohlo přijímajícímu státu pomoci zahájit nebo vést vyšetřování nebo řízení nebo by mohlo vést k žádosti uvedeného státu podle této hlavy.

               Článek LAW.CONFISC.8: Povinnost přijmout dočasná opatření

               1.Na žádost jiného státu, který zahájil trestní vyšetřování nebo řízení, nebo vyšetřování nebo řízení za účelem konfiskace, přijme dožádaný stát nezbytná dočasná opatření, jako je zmrazení nebo zajištění, aby zabránil jakémukoli obchodování s majetkem, který může být v pozdější fázi předmětem žádosti o konfiskaci nebo by mohl takovou žádost o konfiskaci uspokojit, jeho převodu nebo nakládání s ním.

               2.Stát, který obdržel žádost o konfiskaci podle článku LAW.CONFISC.10 [Povinnost konfiskace], přijme, je-li o to požádán, opatření uvedená v odstavci 1 tohoto článku ve vztahu k jakémukoli majetku, který je předmětem žádosti nebo by mohl takovou žádost uspokojit.

               3.Pokud dožádaný stát obdrží žádost podle tohoto článku, přijme veškerá opatření nezbytná k tomu, aby žádosti vyhověl neprodleně a se stejnou rychlostí a prioritou jako u obdobného vnitrostátního případu, a neprodleně zašle potvrzení žádajícímu státu prostřednictvím jakéhokoliv písemného záznamu.

               4.Pokud žádající stát uvede, že je nezbytné okamžité zajištění, neboť existují oprávněné důvody se domnívat, že dotyčný majetek bude okamžitě odstraněn nebo zničen, přijme dožádaný stát veškerá opatření nezbytná k vyhovění žádosti do 96 hodin od obdržení žádosti a neprodleně zašle potvrzení žádající státu prostřednictvím jakéhokoliv písemného záznamu.

               5.Není-li dožádaný stát schopen dodržet lhůty podle odstavce 4, neprodleně o této skutečnosti uvědomí žádající stát a konzultuje s ním další vhodné kroky.

               6.Vypršením lhůt podle odstavce 4 požadavky vznesené na dožadovaný stát podle tohoto článku nezanikají.

               Článek LAW.CONFISC.9: Provádění dočasných opatření

               1.Po provedení dočasných opatření požadovaných v souladu s čl. LAW.CONFISC.8 odst. 1 [Povinnost přijmout dočasná opatření] poskytne dožadující stát z vlastního podnětu a co nejdříve dožádanému státu veškeré informace, které mohou zpochybnit nebo změnit rozsah těchto opatření. Žádající stát rovněž neprodleně poskytne veškeré doplňující informace požadované dožádaným státem, které jsou nezbytné pro provádění dočasných a následných opatření.

               2.Před zrušením jakéhokoli dočasného opatření přijatého podle článku LAW.CONFISC.8 [Povinnost přijmout dočasná opatření] poskytne dožádaný stát žádajícímu státu – nakolik je to možné – příležitost předložit své důvody pro pokračování opatření.

               Článek LAW.CONFISC.10: Povinnost konfiskace

               1.Stát, který obdržel žádost o konfiskaci majetku nacházejícího se na jeho území:

               (a)vykoná příkaz ke konfiskaci vydaný soudem žádající státu ve vztahu k tomuto majetku nebo

               (b)předkládá žádost svým příslušným orgánům za účelem získání příkazu ke konfiskaci a, je-li takový příkaz vydán, vykoná ji.

               2.Pro účely odst. 1 písm. b) mají státy v případě potřeby pravomoc zahájit konfiskační řízení podle svého vnitrostátního práva.

               3.Odstavec 1 se rovněž použije na konfiskaci spočívající v povinnosti zaplatit peněžní částku odpovídající hodnotě výnosů, pokud se majetek, vůči němuž lze konfiskaci vykonat, nachází v dožádaném státě. V takových případech při výkonu konfiskace podle odstavce 1 získá dožádaný stát, není-li platba uhrazena, nárok na jakýkoli majetek, který je k tomuto účelu k dispozici.

               4.Pokud se žádost o konfiskaci týká specificky určené věci tvořící součást majetku, mohou se dožadující stát a dožádaný stát dohodnout, že dožádaný stát může konfiskaci vykonat ve formě požadavku na uhrazení peněžní částky odpovídající hodnotě majetku.

               5.Pokud žádost nebyla podána v rámci trestního stíhání, stát spolupracuje v co nejširším rozsahu podle svého vnitrostátního práva se státem žádajícím výkon opatření rovnocenných konfiskaci za předpokladu, že tato opatření nařizuje justiční orgán žádajícího státu v souvislosti s trestným činem, bylo-li prokázáno, že majetek představuje výnos nebo:

               (a)jiný majetek, na který byly výnosy přeměněny nebo změněny;

               (b)majetek nabytý zákonným způsobem, pokud s ním byly výnosy zcela nebo zčásti smíšeny, až do stanovené hodnoty smíšených výnosů; nebo

               (c)příjmy nebo jiné výhody plynoucí z výnosů, z majetku, na který byly přeměněny nebo změněny výnosy z trestné činnosti, nebo z majetku, s nímž byly výnosy z trestné činnosti smíšeny, až do výše stanovené hodnoty smíšených výnosů, a to stejným způsobem a ve stejném rozsahu jako výnosy.

               6.Opatření uvedená v odstavci 5 zahrnují opatření, která umožňují zajištění, zadržení a propadnutí majetku a aktiv prostřednictvím žalob k občanskoprávním soudům.

               7.Dožádaný stát přijme rozhodnutí o výkonu příkazu ke konfiskaci neprodleně a, aniž je dotčen odstavec 8 tohoto článku, nejpozději do 45 dnů od obdržení žádosti. Dožádaný stát zašle neprodleně potvrzení žádajícímu státu prostřednictvím jakéhokoliv písemného záznamu. Neexistují-li důvody pro odklad podle článku LAW.CONFISC.17 [Odklad], přijme dožádaný stát neprodleně konkrétní opatření nezbytná pro výkon příkazu ke konfiskaci, a to přinejmenším se stejnou rychlostí a prioritou jako u obdobného vnitrostátního případu.

               8.Není-li dožádaný stát schopen dodržet lhůtu podle odstavce 7, neprodleně o této skutečnosti uvědomí žádající stát a konzultuje s ním další vhodné kroky.

               9.Vypršením lhůty podle odstavce 7 požadavky vznesené na dožadovaný stát podle tohoto článku nezanikají.

               Článek LAW.CONFISC.11: Výkon konfiskace

               1.Postupy pro uplatnění a výkon konfiskace podle článku LAW.CONFISC.10 [Povinnost konfiskace] se řídí vnitrostátním právem dožádaného státu.

               2.Dožádaný stát je vázán zjištěními o skutečnostech, pokud jsou uvedeny v odsuzujícím rozsudku nebo soudním rozhodnutí vydaném soudem dožadujícího státu nebo pokud se na nich tento odsuzující rozsudek nebo toto soudní rozhodnutí implicitně zakládá.

               3.Pokud konfiskace spočívá v požadavku uhradit peněžní částku, přepočte příslušný orgán dožádaného státu její výši na měnu dotčeného státu podle směnného kurzu platného v okamžiku přijetí rozhodnutí o výkonu konfiskace.

               Článek LAW.CONFISC.12: Zkonfiskovaný majetek

               1.S výhradou odstavců 2 a 3 tohoto článku nakládá dožádaný stát s majetkem konfiskovaným podle článků LAW.CONFISC.10 [Povinnost konfiskace] a LAW.CONFISC.11 [Výkon konfiskace] v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy a správními postupy.

               2.Při jednání na žádost jiného státu podle článku LAW.CONFISC.10 [Povinnost konfiskace] dožádaný stát v rozsahu, v jakém to dovolují jeho vnitrostátní právní předpisy, a je-li o to požádán, přednostně zváží navrácení zkonfiskovaného majetku dožadujícímu státu, aby mohl poskytnout odškodnění obětem trestného činu nebo vrátit tento majetek jeho oprávněným majitelům.

               3.Pokud na žádost jiného státu podle článku LAW.CONFISC.10 [Povinnost konfiskace] a po zohlednění práva oběti na vrácení majetku nebo odškodnění podle odstavce 2 tohoto článku, naloží dožádaný stát s penězi získanými v důsledku výkonu příkazu ke konfiskaci takto:

               (a)je-li částka rovna 10 000 EUR nebo je nižší, připadne částka dožádanému státu; nebo

               (b)je-li částka vyšší než EUR 10 000, dožádaný stát převede 50 % vymožené částky žádajícímu státu.

               4.Bez ohledu na odstavec 3 mohou žádající stát a dožádaný stát v jednotlivých případech speciálně zvážit uzavření jiných takových dohod nebo ujednání o nakládání s majetkem, které považují za vhodné.

               Článek LAW.CONFISC.13: Právo na výkon konfiskace a maximální výše konfiskace

               1.Žádostí o konfiskaci podle článku LAW.CONFISC.10 [Povinnost konfiskace] není dotčeno právo žádajícího státu, aby příkaz ke konfiskaci vykonal sám.

               2.Žádné ustanovení této hlavy nelze vykládat tak, že umožňuje, aby celková hodnota konfiskace překročila peněžní částku uvedenou v příkazu ke konfiskaci. Pokud stát zjistí, že by k takové situaci mohlo dojít, zahájí dotčené státy konzultace, aby takovému účinku předešly.

               Článek LAW.CONFISC.14: Náhradní trest odnětí svobody

               Dožádaný stát neuloží náhradní trest odnětí svobody ani žádné jiné opatření omezující osobní svobodu osoby na základě žádosti podle článku LAW.CONFISC.10 [Povinnost konfiskace] bez souhlasu dožadujícího státu.

               Článek LAW.CONFISC.15: Důvody pro odmítnutí

               1.Spolupráci podle této hlavy lze odmítnout, pokud:

               (a)se dožádaný stát domnívá, že by vyhovění žádosti bylo v rozporu se zásadou ne bis in idem; nebo

               (b)trestný čin, kterého se žádost týká, nepředstavuje trestný čin podle vnitrostátního práva dožádaného státu, pokud byl spáchán v jeho jurisdikci; Tento důvod pro odepření se však vztahuje na spolupráci podle článků LAW.CONFISC.3 [Povinnost poskytovat pomoc] až LAW.CONFISC.7 [Informování bez žádosti] pouze tehdy, zahrnuje-li požadovaná pomoc donucovací opatření.

               2.Spojené království a Unie jednající jménem kteréhokoli ze svých členských států mohou oznámit specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci, že na základě vzájemnosti se podmínka oboustranné trestnosti uvedená v odst. 1 písm. b) tohoto článku nepoužije, pokud trestný čin, který vedl k žádosti:

               (a)je jedním z trestných činů uvedených v čl. LAW.SURR.79 odst. 4 [Oblast působnosti], jak jsou vymezeny právními předpisy vystavujícího státu, a

               (b)žádající stát jej může potrestat trestem odnětí svobody nebo ochranným opatřením spojeným s odnětím osobní svobody s horní hranicí sazby v délce nejméně tří let.

               3.Spolupráci podle článků LAW.CONFISC.3 [Povinnost poskytovat pomoc] LAW.CONFISC.7 [Informování bez žádosti], zahrnuje-li požadovaná pomoc donucovací opatření, a podle článků LAW.CONFISC.8 [Povinnost přijmout dočasná opatření] a LAW.CONFISC.9 [Provádění dočasných opatření] lze rovněž odmítnout, pokud by požadovaná opatření nemohla být přijata podle vnitrostátního práva dožádaného státu pro účely obdobného řízení.

               4.Vyžaduje-li to vnitrostátní právo dožádaného státu, spolupráci podle článků LAW.CONFISC.3 [Povinnost poskytovat pomoc] až LAW.CONFISC.7 [Informování bez žádosti], zahrnuje-li požadovaná pomoc donucovací opatření, a podle článků LAW.CONFISC.8 [Povinnost přijmout dočasná opatření] a LAW.CONFISC.9 [Provádění dočasných opatření] lze rovněž odmítnout, pokud by požadovaná opatření nebo jakákoli jiná opatření s podobným účinkem nebyla podle vnitrostátního práva žádajícího státu přípustná nebo – jde-li o příslušné orgány žádajícího státu – pokud žádost neschválí justiční orgán činný v souvislosti s trestnými činy.

               5.Spolupráci podle článků LAW.CONFISC.10 [Povinnost konfiskace] až LAW.CONFISC.14 [Náhradní trest odnětí svobody] lze rovněž odmítnout, pokud:

               (a)podle vnitrostátního práva dožádaného státu není konfiskace stanovena pro druh trestného činu, kterého se žádost týká;

               (b)aniž je dotčena povinnost podle čl. LAW.CONFISC.10 odst. 3 [Povinnost konfiskace], by byla v rozporu se zásadami vnitrostátního práva dožádaného státu týkajícími se výše konfiskace, pokud jde o souvislost mezi trestným činem a:

               (XXII)hospodářskou výhodou, kterou lze považovat za výnosy z něj, nebo

               (XXIII)majetkem, který lze považovat za jeho nástroje;

               (c)podle vnitrostátního práva dožádaného státu konfiskaci již nelze z důvodu uplynutí lhůty uložit ani vykonat;

               (d)aniž je dotčen čl. LAW.CONFISC.10 odst. 5 a 6 [Povinnost konfiskace], se žádost netýká dřívějšího odsouzení, rozhodnutí soudní povahy nebo prohlášení v takovém rozhodnutí, že byl spáchán trestný čin nebo několik trestných činů, na jejichž základě byla konfiskace nařízena nebo je požadována;

               (e)konfiskace není v dožadujícím státě vykonatelná nebo je stále předmětem řádných opravných prostředků nebo

               (f)se žádost týká příkazu ke konfiskaci vyplývajícího z rozhodnutí vyneseného v nepřítomnosti osoby, proti níž byl příkaz vydán, a podle názoru dožádaného státu neuspokojilo řízení vedené dožadujícím státem, které vedlo k takovému rozhodnutí, minimální práva na obhajobu, jež jsou přiznána každému, proti komu je vzneseno trestní obvinění.

               6.Pro účely odst. 5 písm. f) se rozhodnutí nepovažuje za rozhodnutí vynesené v nepřítomnosti, pokud:

               (a)bylo potvrzeno nebo vyneseno po podání námitky ze strany dotčené osoby nebo

               (b)bylo podáno v odvolacím řízení za předpokladu, že odvolání podala dotčená osoba.

               7.Při zvažování toho, zda pro účely odst. 5 písm. f) byla uspokojena minimální práva na obhajobu, dožadovaný stát zohlední skutečnost, že dotčená osoba se záměrně snažila uniknout spravedlnosti, nebo skutečnost, že dotčená osoba, která měla možnost proti rozhodnutí vyneseném v její nepřítomnosti podat opravný prostředek, se rozhodla tak neučinit. Totéž platí, pokud se dotčená osoba, které bylo řádně doručeno předvolání, rozhodla nedostavit a nepožádala o odročení jednání.

               8.Státy neuplatní jako důvod pro odmítnutí jakékoli spolupráce podle této hlavy bankovní tajemství. Vyžaduje-li to jeho vnitrostátní právo, může dožádaný stát požadovat, aby žádost o spolupráci, která by zahrnovala zrušení bankovního tajemství, schválil justiční orgán činný v souvislosti s trestnými činy.

               9.Dožádaný stát se nemůže dovolávat skutečnosti, že:

               (a)vyšetřovaná osoba nebo osoba, na kterou se vztahuje příkaz ke konfiskaci vydaný orgány žádajícího státu, je právnickou osobou a neuplatní ji jako překážku poskytnutí spolupráce podle této hlavy;

               (b)fyzická osoba, proti níž byl vydán příkaz ke konfiskaci výnosů, zemřela, nebo že právnická osoba, proti níž byl vydán příkaz ke konfiskaci výnosů, byla následně zrušena, a neuplatní ji jako překážku poskytnutí pomoci v souladu s čl. LAW.CONFISC.10 odst. 1 písm. a) [Povinnost konfiskace]; nebo

               (c)vyšetřovaná osoba nebo osoba, na kterou se vztahuje příkaz ke konfiskaci vydaný orgány žádajícího státu, je uvedena v žádosti jako pachatel původního trestného činu i trestného činu praní peněz a neuplatní ji jako překážku poskytnutí spolupráce podle této hlavy.

               Článek LAW.CONFISC.16: Konzultace a informace

               Pokud existují závažné důvody domnívat se, že výkonem příkazu k zajištění nebo konfiskaci by byla skutečně ohrožena ochrana základních práv, dožádaný stát předtím, než rozhodne o výkonu příkazu k zajištění nebo konfiskaci, konzultuje žádající stát a může požadovat poskytnutí veškerých nezbytných informací.

               Článek LAW.CONFISC.17: Odklad

               Dožádaný stát může na základě žádosti opatření odložit, pokud by takové opatření ovlivnilo vyšetřování nebo řízení vedené jeho orgány.

               Článek LAW.CONFISC.18: Částečné nebo podmíněné vyhovění žádosti

               Před odmítnutím nebo odložením spolupráce podle této hlavy dožádaný stát, v příslušném případě po konzultaci s žádajícím státem, zváží, zda žádosti může být vyhověno částečně nebo za podmínek, které považuje za nezbytné.

               Článek LAW.CONFISC.19: Doručování dokumentů

               1.Státy si navzájem poskytují co nejširší vzájemnou pomoc při doručování soudních písemností osobám dotčeným dočasnými opatřeními a konfiskací.

               2.Cílem žádných ustanovení tohoto článku není zasahovat do:

               (a)možnosti zasílat soudní písemnosti poštou přímo osobám v zahraničí; a

               (b)možnosti, aby soudní vykonavatelé, úředníci nebo jiné příslušné orgány státu původu doručovali soudní písemnosti přímo prostřednictvím konzulárních úřadů uvedeného státu nebo prostřednictvím justičních orgánů, včetně soudních vykonavatelů a úředníků, nebo jiných příslušných orgánů státu určení.

               3.Při doručování soudních písemností osobám v zahraničí dotčeným dočasnými opatřeními nebo příkazy ke konfiskaci vydanými v odesílajícím státě tento stát uvede, jaké opravné prostředky mají tyto osoby podle jeho vnitrostátního práva k dispozici.

               Článek LAW.CONFISC.20: Uznávání cizích rozhodnutí

               1.Při vyřizování žádosti o spolupráci podle článků LAW.CONFISC.8 [Povinnost přijmout dočasná opatření] až LAW.CONFISC.14 [Náhradní trest odnětí svobody] uzná dožádaný stát veškerá rozhodnutí vydaná justičním orgánem v žádajícím státě týkající se práv uplatňovaných třetími stranami.

               2.Uznání lze odmítnout, pokud:

               (a)třetí strany neměly dostatečnou příležitost uplatnit svá práva;

               (b)je rozhodnutí neslučitelné s rozhodnutím, které již bylo v dožádaném státě přijato v téže věci;

               (c)je neslučitelné s veřejným pořádkem dožádaného státu nebo

               (d)rozhodnutí bylo přijato v rozporu s ustanoveními o výlučné příslušnosti stanovenými vnitrostátním právem dožádaného státu.

               Článek LAW.CONFISC.21: Orgány

               1.Každý stát určí ústřední orgán odpovědný za zasílání žádostí podaných podle této hlavy a odpovídání na ně, jakož i za jejich vyřizování či postoupení orgánům příslušným k jejich vyřízení.

               2.Unie může určit subjekt Unie, který může kromě příslušných orgánů členských států podávat a případně vyřizovat žádosti podle této hlavy. S každou takovou žádostí se pro účely této hlavy nakládá jako s žádostí členského státu. Unie může rovněž určit tento subjekt Unie jako ústřední orgán odpovědný za zasílání žádostí podaných podle této hlavy tímto subjektem a odpovídání na ně tímto subjektem.

               Článek LAW.CONFISC.22: Přímá komunikace

               1.Ústřední orgány komunikují přímo mezi sebou.

               2.V naléhavých případech mohou žádosti nebo sdělení podle této hlavy zasílat přímo justiční orgány žádajícího státu justičním orgánům dožádaného státu. V takových případech se prostřednictvím ústředního orgánu žádajícího státu současně zašle kopie ústřednímu orgánu dožádaného státu.

               3.Jestliže je podána žádost podle odstavce 2 a orgán není příslušný k vyřízení žádosti, postoupí žádost příslušnému vnitrostátnímu orgánu a informuje o tom přímo žádající stát.

               4.Žádosti nebo sdělení podle článku LAW.CONFISC.3 [Povinnost poskytovat pomoc] LAW.CONFISC.7 [Informování bez žádosti], která nezahrnují donucovací opatření, mohou být příslušnými orgány dožadujícího státu předána přímo příslušným orgánům dožádaného státu.

               5.Před formální žádostí mohou justiční orgány žádající státu zaslat přímo justičním orgánům dožádaného státu návrhy žádostí nebo sdělení podle této hlavy, aby bylo zajištěno, že formální žádost bude po obdržení účinně vyřízena a že obsahuje dostatečné informace a podklady, aby splňovala požadavky právních předpisů dožádaného státu.

               Článek LAW.CONFISC.23: Forma žádosti a jazyky

               1.Všechny žádosti podle této hlavy se podávají písemně. Mohou být předány elektronicky nebo jinými telekomunikačními prostředky za předpokladu, že žádající stát je na požádání připraven kdykoli předložit písemný záznam takového sdělení a jeho originál.

               2.Žádosti podle odstavce 1 se podávají v jednom z úředních jazyků dožádaného státu nebo v jiném jazyce oznámeném dožádaným státem nebo jeho jménem v souladu s odstavcem 3.

               3.Spojené království a Unie jednající jménem kteréhokoli ze svých členských států mohou oznámit specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci jazyk či jazyky, ve kterých lze – kromě úředního jazyka či úředních jazyků dotčeného státu – žádost podle této hlavy podat.

               4.Žádosti o dočasná opatření podle článku LAW.CONFISC.8 [Povinnost přijmout dočasná opatření] se podávají na předepsaném formuláři uvedeném v příloze LAW-8.

               5.Žádosti o konfiskaci podle článku LAW.CONFISC.10 [Povinnost konfiskace] se podávají na předepsaném formuláři uvedeném v příloze LAW-8.

               6.Specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci může podle potřeby změnit formuláře uvedené v odstavcích 4 a 5.

               7.Spojené království a Unie jednající jménem kteréhokoli ze svých členských států mohou oznámit specializovanému výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci, že vyžadují překlad přiložených písemností a dokumentů do jednoho z úředních jazyků dožádaného státu nebo jiného jazyka uvedeného v souladu s odstavcem 3 tohoto článku. V případě žádostí podle čl. LAW.CONFISC.8 odst. 4 [Povinnost přijmout dočasná opatření] lze tento překlad přiložených písemností a dokumentů poskytnout dožádanému státu do 48 hodin po předání žádosti, aniž jsou dotčeny lhůty stanovené v čl. LAW.CONFISC.8 odst. 4 [Povinnost přijmout dočasná opatření].

               Článek LAW.CONFISC.24: Legalizace

               Dokumenty předané při uplatňování této hlavy jsou osvobozeny od všech legalizačních formalit.

               Článek LAW.CONFISC.25: Obsah žádosti

               1.V žádosti o spolupráci podle této hlavy se uvede:

               (a)orgán, který podává žádost, a orgán, který vede vyšetřování nebo řízení;

               (b)předmět a důvod žádosti;

               (c)předmětná záležitost, včetně relevantních skutečností (jako je datum, místo a okolnosti trestného činu), kterých se vyšetřování nebo řízení týká, s výjimkou případů, kdy se jedná o žádosti o doručení;

               (d)jestliže spolupráce zahrnuje donucovací opatření:

               (XXIV)znění zákonných ustanovení nebo, není-li to možné, uvedení rozhodného práva a

               (XXV)údaj o tom, že požadované opatření nebo jiná opatření s podobnými účinky by mohla být na území žádajícího státu přijata podle jeho vnitrostátního práva;

               (e)je-li to nezbytné a pokud možno:

               (XXVI)údaje o dotčené osobě nebo osobách, včetně jména, data a místa narození, státní příslušnosti a místa pobytu a v případě právnické osoby jejího sídla a

               (XXVII)majetek, v souvislosti s nímž je spolupráce požadována, jeho umístění, jeho spojitost s dotčenou osobou nebo osobami, jakákoli spojitost s trestným činem, jakož i veškeré dostupné informace o jiných osobách, zájmech na majetku a

               (f)jakýkoli zvláštní postup, který si žádající stát přeje dodržet.

               2.V žádosti o dočasná opatření podle článku LAW.CONFISC.8 [Povinnost přijmout dočasná opatření] ve vztahu k zajištění majetku, u něhož může být proveden příkaz ke konfiskaci spočívající v požadavku zaplatit peněžní částku, musí být rovněž uvedena maximální částka, jejíž vymožení z uvedeného majetku je požadováno.

               3.Kromě informací uvedených v odstavci 1 tohoto článku musí každá žádost podle článku LAW.CONFISC.10 [Povinnost konfiskace] obsahovat:

               (a)v případě čl. LAW.CONFISC.10 odst. 1 písm. a) [Povinnost konfiskace]:

               (XXVIII)ověřený opis příkazu ke konfiskaci vydaný soudem v žádajícím státě a důvody, na jejichž základě byl příkaz vydán, nejsou-li uvedeny v samotném příkazu;

               (XXIX)potvrzení příslušného orgánu žádajícího státu, že příkaz ke konfiskaci je vykonatelný a nepodléhá řádným opravným prostředkům;

               (XXX)informace o rozsahu, v jakém se žádá o výkon příkazu, a

               (XXXI)informace o nutnosti přijmout jakákoli dočasná opatření;

               (b)v případě čl. LAW.CONFISC.10 odst. 1 písm. b) [Povinnost konfiskace]: skutečnosti dovolávané žádajícím státem dostačující k tomu, aby dožádaný stát mohl požádat o vydání příkazu podle svého vnitrostátního práva;

               (c)pokud měly třetí osoby možnost uplatnit svá práva, dokumenty prokazující, že tomu tak bylo.

               Článek LAW.CONFISC.26: Vadné žádosti

               1.Pokud žádost nesplňuje ustanovení této hlavy nebo poskytnuté informace nedostačují k tomu, aby dožádaný stát mohl žádost vyřídit, může tento stát požádat žádající stát o změnu žádosti nebo o její doplnění dalšími informacemi.

               2.Dožádaný stát může pro obdržení takových změn nebo informací stanovit lhůtu.

               3.Dožádaný stát může do obdržení požadovaných změn nebo informací v souvislosti s žádostí podle článku LAW.CONFISC.10 [Povinnost konfiskace] přijmout kterékoli z opatření uvedených v článcích LAW.CONFISC.3 [Povinnost poskytovat pomoc] až LAW.CONFISC.9 [Provádění dočasných opatření].

               Článek LAW.CONFISC.27: Mnohočetné žádosti

               1.Pokud dožádaný stát obdrží více než jednu žádost podle článku LAW.CONFISC.8 [Povinnost přijmout dočasná opatření] nebo článku LAW.CONFISC.10 [Povinnost konfiskace] ve vztahu ke stejné osobě nebo majetku, pluralita žádostí nebrání tomuto státu vyřídit žádosti zahrnující přijetí dočasných opatření.

               2.V případě mnohočetných žádostí podle článku LAW.CONFISC.10 [Povinnost konfiskace] dožádaný stát zváží konzultaci s žádajícími státy.

               Článek LAW.CONFISC.28: Povinnost uvést odůvodnění

               Dožádaný stát odůvodní každé rozhodnutí odmítnout, odložit nebo podmínit jakoukoli spolupráci podle této hlavy.

               Článek LAW.CONFISC.29: Informování

               1.Dožádaný stát neprodleně uvědomí žádající stát o:

               (a)opatření zahájeném na základě žádosti podle této hlavy;

               (b)konečném výsledku opatření provedeného na základě žádosti podle této hlavy;

               (c)rozhodnutí zcela nebo částečně odmítnout, odložit nebo podmínit jakoukoli spolupráci podle této hlavy;

               (d)veškerých okolnostech, které požadované opatření znemožňují provést nebo by jej mohly významně zdržovat, a

               (e)v případě dočasných opatření přijatých na základě žádosti podle článků LAW.CONFISC.3 [Povinnost poskytovat pomoc] až článku LAW.CONFISC.8 [Povinnost přijmout dočasná opatření] o takových ustanoveních svého vnitrostátního práva, která by automaticky vedla ke zrušení dočasného opatření.

               2.Dožadující stát neprodleně uvědomí žádající stát o:

               (a)veškerých přezkumech, rozhodnutích nebo jakýchkoli jiných skutečnostech, na jejichž základě přestane být příkaz ke konfiskaci zcela nebo zčásti vykonatelný, a

               (b)jakémkoli skutkovém nebo právním vývoji, na jehož základě již není jakékoli opatření podle této hlavy odůvodněné.

               3.Pokud stát na základě téhož příkazu ke konfiskaci požádá o konfiskaci ve více než jednom státě, informuje o žádosti všechny státy, kterých se výkon příkazu týká.

               Článek LAW.CONFISC.30: Omezení použití

               1.Dožádaný stát může podmínit vyřízení žádosti tím, že orgány žádajícího státu nepoužijí ani nepředají získané informace nebo důkazy bez jeho předchozího souhlasu za účelem jiných vyšetřování nebo řízení než těch, která jsou uvedena v žádosti.

               2.Bez předchozího souhlasu dožádaného státu se informace nebo důkazy, které dožádaný stát poskytl podle této hlavy, nepoužijí ani nepředají orgánům žádajícího státu při jiných vyšetřováních nebo řízeních než těch, která jsou uvedena v žádosti.

               3.Osobní údaje sdělené podle této hlavy může použít stát, kterému byly předány pro účely:

               (a)řízení, na něž se vztahuje tato hlava;

               (b)jiných soudních a správních řízení, která přímo souvisejí s řízeními uvedenými v písmenu a);

               (c)odvrácení bezprostředního a závažného ohrožení veřejné bezpečnosti; nebo

               (d)jiného druhu, avšak pouze s předchozím souhlasem sdělujícího státu, pokud dotyčný stát nezískal souhlas subjektu údajů.

               4.Tento článek se vztahuje rovněž na osobní údaje, které nebyly sděleny, ale získány jinak podle této hlavy.

               5.Tento článek se nevztahuje na osobní údaje získané Spojeným královstvím nebo členským státem podle této hlavy a pocházející z tohoto státu.

               Článek LAW.CONFISC.31: Důvěrnost

               1.Žádající stát může od dožádaného státu požadovat, aby zachoval důvěrnost skutečností a podstaty žádosti, vyjma případů nezbytných k vyřízení žádosti. Pokud dožádaný stát nemůže požadavek na důvěrnost dodržet, neprodleně o tom uvědomí žádající stát.

               2.Žádající stát, není-li to v rozporu se základními zásadami jeho vnitrostátního práva a je-li o to požádán, zachová důvěrnost veškerých důkazů a informací poskytnutých dožádaným státem, vyjma případů, kdy je jejich zveřejnění nezbytné pro vyšetřování nebo řízení popsaná v žádosti.

               3.S výhradou ustanovení svého vnitrostátního práva dodržuje stát, který byl informován bez žádosti podle článku LAW.CONFISC.7 [Informování bez žádosti], požadavek na důvěrnost vyžadovaný státem, který informace poskytuje. Pokud informovaný stát nemůže požadavek na důvěrnost dodržet, neprodleně o tom uvědomí stát, který informace poskytuje.

               Článek LAW.CONFISC.32: Náklady

               Běžné náklady na vyhovění žádosti nese dožádaný stát. Jsou-li pro vyhovění žádosti nezbytné podstatné nebo mimořádné náklady, žádající a dožádaný stát se poradí s cílem dohodnout se na podmínkách, za nichž má být žádost vyřízena, a na způsobu úhrady nákladů.

               Článek LAW.CONFISC.33: Náhrada škody

               1.Je-li z podnětu určité osoby zahájeno soudní řízení o odpovědnosti za škodu způsobenou jednáním nebo opomenutím v souvislosti se spoluprací podle této hlavy, zváží dotčené státy v příslušném případě konzultace, aby určily způsob rozdělení jakékoli splatné náhrady škody.

               2.Stát, který se stal předmětem sporu o náhradu škody, se vynasnaží o takovém sporu informovat druhý stát, pokud by předmětný stát mohl mít na dané věci zájem.

               Článek LAW.CONFISC.34: Opravné prostředky

               1.Každý stát zajistí, aby osoby dotčené opatřeními podle článků LAW.CONFISC.8 [Povinnost přijmout dočasná opatření] až LAW.CONFISC.11 [Výkon konfiskace] měly k dispozici účinné opravné prostředky k ochraně svých práv.

                  2.Věcné důvody pro požadovaná opatření podle článků LAW.CONFISC.8 [Povinnost přijmout dočasná opatření] až LAW.CONFISC.11 [Výkon konfiskace] nelze napadnout u soudu dožádaného státu.

               Hlava XII: Ostatní ustanovení

               Článek LAW.OTHER.134: Oznamování

               1.Ke dni vstupu této dohody v platnost učiní Unie a Spojené království veškerá oznámení stanovená v čl. LAW.SURR.82 odst. 2 [Výjimka v případě politických trestných činů], čl. LAW.SURR.83 odst. 2 [Výjimka založená na státní příslušnosti], čl. LAW.SURR.91 odst. 4 [Souhlas s předáním], a v rozsahu, v jakém je to možné, sdělí, zda žádné takové oznámení nebude činěno.

               Jestliže takové oznámení nebo sdělení nebylo učiněno ve vztahu k některému státu, k okamžiku uvedenému v prvním pododstavci, lze oznámení ve vztahu k takovému státu učinit, jakmile to bude možné, nejpozději však dva měsíce po vstupu této dohody v platnost.

               Během takového přechodného období může jakýkoliv stát, ve vztahu k němuž nebylo učiněno žádné oznámení stanovené v čl. LAW.SURR.82 odst. 2 [Výjimka v případě politických trestných činů], čl. LAW.SURR.83 odst. 2 [Výjimka založená na státní příslušnosti], čl. LAW.SURR.91 odst. 4 [Souhlas s předáním], a vůči němuž nebylo sděleno, že žádné takové oznámení nebude učiněno, využít možností stanovených v daném článku pro situace, kdy takové oznámení bylo ve vztahu k danému státu učiněno. V případě čl. LAW.SURR.83 odst. 2 [Výjimka založená na státní příslušnosti] může stát využít pouze možností stanovených v daném článku v rozsahu, v jakém je to slučitelné s kritérii pro učinění oznámení.

               2.Oznámení uvedená v čl. LAW.SURR.79 odst. 4 [Oblast působnosti], čl. LAW.SURR.85 odst. 1 [Odvolání ústřednímu orgánu], čl. LAW.SURR.86 odst. 2 [Obsah a forma zatýkacího rozkazu], čl. LAW.SURR.105 odst. 1 [Případné stíhání za jiné trestné činy], čl. LAW.SURR.106 odst. 1 [Další předání nebo vydání], čl. LAW.CONFISC.4 odst. 4 [Žádosti o informace týkající se bankovních účtů], čl. LAW.CONFISC.5 odst. 5 [Žádosti o informace o bankovních transakcích], čl. LAW.CONFISC.6 odst. 5 [Žádosti o monitorování bankovních transakcí], čl. LAW.CONFISC.15 odst. 2 [Důvody pro odmítnutí] a čl. LAW.CONFISC.23 odst. 3 a 7 [Formulář žádosti a jazyky] lze učinit kdykoliv.

               3.Oznámení uvedená v čl. LAW.SURR.85 odst. 1 [Odvolání ústřednímu orgánu], v čl. LAW.SURR.86 odst. 2 [Obsah a forma zatýkacího rozkazu] a v čl. CONFISC.23 odst. 3 a 7 [Formulář žádosti a jazyky] lze kdykoli změnit.

               4.Oznámení uvedená v čl. LAW.SURR.82 odst. 2 [Výjimka v případě politických trestných činů], čl. LAW.SURR.83 odst. 2 [Výjimka založená na státní příslušnosti], čl. LAW.SURR.85 odst. 1 [Odvolání ústřednímu orgánu], čl. LAW.SURR.91 odst. 4 [Souhlas s předáním], čl. LAW.CONFISC.4 odst. 4 [Žádosti o informace o bankovních účtech], čl. LAW.CONFISC.5 odst. 5 [Žádosti o informace o bankovních účtech] a čl. LAW.CONFISC.6 odst. 5 [Žádosti o monitorování bankovních transakcí] lze kdykoliv vzít zpět.

               5.Unie zveřejní informace o oznámeních Spojeného království uvedených v čl. LAW.SURR.85 odst. 1 [Odvolání ústřednímu orgánu] v Úředním věstníku Evropské unie.

               6.Ke dni vstupu této dohody v platnost oznámí Spojené království Unii totožnost těchto orgánů:

               (a)orgánu odpovědného za přijímání a zpracovávání údajů jmenné evidence cestujících podle hlavy III [Předávání a zpracování údajů jmenné evidence cestujících];

               (b)orgánu považovaného za příslušný donucovací orgán pro účely hlavy V [Spolupráce s Europolem] a stručný popis jeho pravomocí;

               (c)národního kontaktního místa určeného podle čl. LAW.EUROPOL.50 odst. 1 [Národní kontaktní místo a styční důstojníci];

               (d)orgánu považovaného za příslušný orgán pro účely hlavy VI [Spolupráce s Eurojustem] a stručný popis jeho pravomocí;

               (e)kontaktního místa určeného podle čl. LAW.EUROJUST.65 odst. 1 [Kontaktní místa pro Eurojust];

               (f)národního zpravodaje Spojeného království pro otázky terorismu určeného podle čl. LAW.EUROJUST.65 odst. 2 [Kontaktní body Eurojustu];

               (g)orgánu, který je podle vnitrostátního práva Spojeného království příslušný k výkonu zatýkacího rozkazu, jak je uvedeno v čl. LAW.SURR.78 písm. c) [Definice] a orgánu, který je podle vnitrostátního práva Spojeného království příslušný k vydání zatýkacího rozkazu, jak je uvedeno v čl. LAW.SURR.78 písm. d) [Definice];

               (h)orgánu určeného Spojeným královstvím podle čl. LAW.SURR.103 odst. 3 [Tranzit];

               (i)ústředního orgánu určeného pro Spojené království podle článku LAW.EXINF.122 [Ústřední orgány];

               (j)ústředního orgánu určeného pro Spojené království podle článku LAW.CONFISC.21 odst. 1 [Orgány].

               Unie zveřejní informace o oznámeních uvedených v prvním pododstavci v Úředním věstníku Evropské unie.

               7.Ke dni vstupu této dohody v platnost oznámí Unie svým jménem nebo případně jménem svých členských států Spojenému království totožnost těchto orgánů:

               (a)útvaru pro informace o cestujících zřízeného nebo určeného každým členským státem za účelem přijímání a zpracování údajů jmenné evidence cestujících podle hlavy III [Předávání a zpracování údajů jmenné evidence cestujících];

               (b)orgánu, který je podle vnitrostátního práva každého členského státu příslušný k výkonu zatýkacího rozkazu, jak je uvedeno v čl. LAW.SURR.78 písm. c) [Definice] a orgánu, který je podle vnitrostátního práva každého členského státu příslušný k vydání zatýkacího rozkazu, jak je uvedeno v čl. LAW.SURR.78  písm. d) [Definice].

               (c)orgánu určeného pro každý členský stát podle čl. LAW.SURR.103 odst. 3 [Tranzit];

               (d)subjektu Unie uvedeného v článku LAW.MUTAS.114 [Definice příslušného orgánu];

               (e)ústředního orgánu určeného jednotlivými členskými státy podle článku LAW.EXINF.122 [Ústřední orgány];

               (f)ústředního orgánu určeného jednotlivými členskými státy podle článku LAW.CONFISC.21 odst. 1 [Ústřední orgány];

               (g)jakéhokoli subjektu Unie určeného podle čl. LAW.CONFISC.21 odst. 2 [Orgány] první věty a je rovněž určen jako ústřední orgán podle poslední věty uvedeného odstavce.

               8.Oznámení učiněná podle odstavce 6 nebo 7 lze kdykoli změnit. Provedené změny se oznamují specializovanému výboru v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci.

               9.Spojené království a Unie mohou oznámit více než jeden orgán v souvislosti s odst. 6 písm. a), b), d), e), g), h), i) a j) a s ohledem na odstavec 7 a mohou tato oznámení omezit pouze pro konkrétní účely.

               10.Pokud Unie podává oznámení uvedená v tomto článku, uvede, na které z jejích členských států se oznámení vztahuje, nebo zda činí oznámení vlastním jménem.

               Článek LAW.OTHER.135: Prověření a vyhodnocení

               1.Tato část bude společně přezkoumána v souladu s článkem FINPROV.3 [Přezkum] nebo na žádost kterékoli ze stran, pokud se tak společně dohodnou.

               2.Smluvní strany předem určí, jak má být přezkum prováděn, a vzájemně si sdělí složení svých příslušných přezkumných týmů. Součástí přezkumných týmů jsou osoby s patřičnými odbornými znalostmi, pokud jde o přezkoumávané otázky. S výhradou platných právních předpisů jsou všichni účastníci přezkumu povinni respektovat důvěrnost jednání a mít příslušné bezpečnostní prověrky. Pro účely těchto přezkumů přijmou Spojené království a Unie opatření pro odpovídající přístup k příslušné dokumentaci, systémům a personálu.

               3.Aniž je dotčen odstavec 2, přezkum se zaměří zejména na praktické provádění, výklad a vývoj této části.

               Článek LAW.OTHER.136: Vypovězení

               1.Aniž je dotčen článek FINPROV.8 [Vypovězení], může každá strana tuto část kdykoli vypovědět písemným oznámením diplomatickou cestou. V takovém případě tato část pozbývá platnosti prvním dnem devátého měsíce následujícího po dni oznámení.

               2.Pokud však dojde k vypovězení této části z důvodu, že Spojené království nebo členský stát vypověděl Evropskou úmluvu o lidských právech nebo její protokoly 1, 6 nebo 13, pozbývá tato část platnosti dnem, kdy toto vypovězení nabude účinku, nebo – je-li oznámení o jejím vypovězení učiněno po tomto dni – patnáctým dnem po tomto oznámení.

               3.Pokud některá ze stran oznámí vypovězení dohody podle tohoto článku, sejde se specializovaný výbor pro vymáhání práva a justiční spolupráci, aby rozhodl, jaká opatření jsou zapotřebí k zajištění toho, aby byla veškerá spolupráce zahájená podle této části vhodným způsobem uzavřena. V každém případě, pokud jde o všechny osobní údaje získané prostřednictvím spolupráce podle této části předtím, než tato hlava pozbude platnosti, strany zajistí, aby úroveň ochrany, na jejímž základě byly osobní údaje předány, byla zachována i poté, co vypovězení nabude účinku.

               Článek LAW.OTHER.137: Pozastavení provádění dohody

               1.V případě závažných a systémových nedostatků na území jedné strany, pokud jde o ochranu základních práv nebo zásady právního státu, může druhá strana pozastavit tuto část nebo její hlavy písemným oznámením diplomatickou cestou. V tomto oznámení se uvedou závažné a systémové nedostatky, na nichž je pozastavení založeno.

               2.V případě závažných a systémových nedostatků na území jedné strany, pokud jde o ochranu osobních údajů, včetně případů, kdy tyto nedostatky vedly k tomu, že platnost příslušného rozhodnutí o odpovídající ochraně byla ukončena, může druhá strana pozastavit tuto část nebo její hlavy písemným oznámením diplomatickou cestou. V tomto oznámení se uvedou závažné a systémové nedostatky, na nichž je pozastavení založeno.

               3.Pro účely odstavce 2 se „rozhodnutím o odpovídající ochraně“ rozumí:

               (a)ve vztahu ke Spojenému království rozhodnutí přijaté Evropskou komisí v souladu s článkem 36 směrnice (EU) 2016/680
                  82
                nebo obdobnými následnými právními předpisy, které potvrzují odpovídající úroveň ochrany;

               (b)ve vztahu k Unii rozhodnutí přijaté Spojeným královstvím, které potvrzuje odpovídající úroveň ochrany pro účely předávání údajů spadajících do oblasti působnosti části 3 zákona o ochraně údajů z roku 2018
                  83
                (nebo obdobných následných právních předpisů).

               4.V souvislosti s pozastavením uplatňování hlavy III [Předávání a zpracovávání údajů jmenné evidence cestujících] nebo hlavy X [Boj proti praní peněz a proti financování terorismu] zahrnují odkazy na „příslušné rozhodnutí o odpovídající ochraně“ rovněž:

               (a)ve vztahu ke Spojenému království rozhodnutí přijaté Evropskou komisí v souladu s článkem 45 obecného nařízení o ochraně osobních údajů (EU) 2016/679
                  84
                nebo obdobnými následnými právními předpisy, které potvrzují odpovídající úroveň ochrany;

               (b)ve vztahu k Unii rozhodnutí přijaté Spojeným královstvím, které potvrzuje odpovídající úroveň ochrany pro účely předávání údajů spadajících do oblasti působnosti druhé části zákona o ochraně údajů z roku 2018 nebo obdobných následných právních předpisů.

               5.Hlavy, kterých se pozastavení týká, přestávají být prozatímně použitelné prvním dnem třetího měsíce následujícího po dni oznámení uvedeného v odstavci 1 nebo 2, pokud nejpozději dva týdny před uplynutím této lhůty případně prodloužené v souladu s odst. 7 písm. d) strana, která pozastavení oznámila, písemně neinformuje druhou stranu diplomatickou cestou o stažení prvního oznámení nebo o omezení rozsahu pozastavení. V druhém případě se prozatímně přestanou používat pouze hlavy uvedené ve druhém oznámení.

               6.Oznámí-li jedna strana pozastavení platnosti jedné nebo několika hlav této části podle odstavce 1 nebo 2, může druhá strana pozastavit všechny zbývající hlavy písemným oznámením diplomatickou cestou, které zašle alespoň tři měsíce předem.

               7.Po oznámení o pozastavení podle odstavce 1 nebo 2 je záležitost okamžitě projednána Radou partnerství. Rada partnerství prozkoumá možné způsoby, jak umožnit straně, která pozastavení oznámila, odložit jeho vstup v platnost, omezit jeho rozsah nebo jej odvolat. Za tímto účelem může Rada partnerství na doporučení specializovaného výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci:

               (a)schválit společný výklad ustanovení této části;

               (b)doporučit stranám vhodná opatření;

               (c)přijmout vhodné úpravy této části, které jsou nezbytné pro řešení důvodů, jež vedly k pozastavení, s maximální platností 12 měsíců, a

               (d)prodloužit lhůtu uvedenou v odstavci 5 až o tři měsíce.

               8.Pokud některá ze stran oznámí pozastavení dohody podle tohoto článku, sejde se specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci, aby rozhodl, jaká opatření jsou zapotřebí k zajištění toho, aby veškerá spolupráce zahájená podle této části dotčená tímto oznámením byla vhodným způsobem uzavřena. V každém případě, pokud jde o všechny osobní údaje získané prostřednictvím spolupráce podle této části předtím, než hlavy týkající se pozastavení přestanou být prozatímně použitelné, strany zajistí, aby úroveň ochrany, na jejímž základě byly osobní údaje předány, byla zachována i poté, co pozastavení nabude účinku.

               9.Pozastavené hlavy se obnoví prvním dnem měsíce následujícího po dni, kdy strana, která oznámila pozastavení podle odstavce 1 nebo 2, podala diplomatickou cestou druhé straně písemné oznámení o svém záměru obnovit pozastavené hlavy. Strana, která pozastavení podle odstavce 1 nebo 2 oznámila, tak učiní ihned poté, co závažné a systémové nedostatky druhé strany, na nichž bylo pozastavení založeno, pominou.

               10.Po oznámení záměru obnovit pozastavené hlavy v souladu s odstavcem 9 se zbývající hlavy pozastavené podle odstavce 6 obnoví současně s hlavami pozastavenými podle odstavce 1 nebo 2.

               Článek LAW.OTHER.138: Výdaje

               Není-li v této dohodě stanoveno jinak, nesou strany a členské státy, včetně orgánů, institucí a jiných subjektů stran nebo členských států, vlastní náklady vzniklé v průběhu provádění této hlavy.

               Hlava XIII: Řešení sporů

               Článek LAW.DS.1: Cíl

               Cílem této hlavy je stanovit pohotový, účinný a efektivní mechanismus pro předcházení sporům mezi stranami ohledně této části, včetně sporů mezi stranami ohledně této části v případě jejího použití na situace, které se řídí se jinými ustanoveními této dohody, a jejich řešení, za účelem dosažení pokud možno oboustranně přijatelného řešení.

               Článek LAW.DS.2: Oblast působnosti

               1.Tato hlava se použije na spory mezi stranami týkající se této části („zahrnutá ustanovení“).

               2.Zahrnutá ustanovení zahrnují všechna ustanovení této hlavy s výjimkou:

               (a)článku LAW.GEN.5 [Rozsah spolupráce v případě, že členský stát přestane být účastníkem obdobných opatření podle práva Unie];

               (b)článku LAW.PRUM.19 [Pozastavení a nepoužívání];

               (c)článku LAW.PNR.28 odstavce 14 [Uchovávání údajů PNR];

               (d)článku LAW.PNR.38 [Pozastavení spolupráce podle této hlavy];

               (e)článku LAW.OTHER.136 [Vypovězení];

               (f)článku LAW.OTHER.137 [Pozastavení provádění dohody]; a

               (g)článku LAW.DS.6 [Pozastavení provádění dohody];

               Článek LAW.DS.3: Výlučnost

               Strany se zavazují, že nebudou vzájemný spor ohledně této části předkládat jinému mechanismu řešení, než je mechanismus stanovený v této hlavě.

               Článek LAW.DS.4: Konzultace

               1.Jestliže se strana (dále jen „žalující strana“) domnívá, že druhá strana (dále jen „žalovaná strana“) porušila povinnost podle této části, usilují strany o vyřešení této záležitosti prostřednictvím konzultací v dobré víře s cílem dosáhnout oboustranně přijatelného řešení.

               2.Žalující strana může o konzultace požádat prostřednictvím písemné žádosti doručené žalované straně. Žalující strana ve své písemné žádosti uvede důvody žádosti, včetně určení jednání nebo opomenutí, o nichž se žalující strana domnívá, že vedou k porušení povinnosti žalovanou stranou, a upřesní příslušná ustanovení, která považuje za použitelná.

               3.Žalovaná strana odpoví na žádost neprodleně, nejpozději však do dvou týdnů ode dne jejího doručení. Konzultace se konají pravidelně ve lhůtě tří měsíců ode dne doručení žádosti osobně nebo prostřednictvím jakýchkoli jiných komunikačních prostředků, na nichž se strany dohodnou.

               4.Konzultace se ukončí do tří měsíců od data doručení žádosti, pokud se strany nedohodnou, že v nich budou pokračovat déle.

               5.Žalující strana může požádat, aby se konzultace konaly v rámci specializovaného výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci nebo v rámci Rady partnerství. První zasedání se uskuteční do jednoho měsíce od žádosti o konzultace uvedené v odstavci 2 tohoto článku. Specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci může kdykoli rozhodnout o postoupení této záležitosti Radě partnerství. Rada partnerství se může této záležitosti rovněž chopit z vlastní iniciativy. Specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci nebo případně Rada partnerství mohou spor vyřešit rozhodnutím. Takové rozhodnutí se považuje za vzájemně přijatelné řešení ve smyslu článku LAW.DS.5 [Oboustranně přijatelné řešení].

               6.Žalující strana může svou žádost o konzultace kdykoli jednostranně stáhnout. V takovém případě se konzultace okamžitě ukončí.

               7.Konzultace, a zejména veškeré informace označené jako důvěrné a stanoviska zastávané stranami během konzultací, jsou důvěrné.

               Článek LAW.DS.5: Oboustranně přijatelné řešení

               1.Strany mohou kdykoli dosáhnout oboustranně přijatelného řešení jakéhokoli sporu uvedeného v článku LAW.DS.2 [Oblast působnosti].

               2.Oboustranně přijatelné řešení může být přijato rozhodnutím specializovaného výboru pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci nebo Radou partnerství. Pokud oboustranně přijatelné řešení spočívá v dohodě stran o společném výkladu ustanovení této části, přijme se toto oboustranně přijatelné řešení prostřednictvím rozhodnutí Rady partnerství.

               3.Každá strana přijme opatření nezbytná k provedení oboustranně přijatelného řešení v dohodnuté lhůtě.

               4.Provádějící strana nejpozději do dne uplynutí sjednané lhůty písemně informuje druhou stranu o veškerých opatřeních, která přijala, aby oboustranně přijatelné řešení provedla.

               Článek LAW.DS.6: Pozastavení provádění dohody

               1.Pokud konzultace podle článku LAW.DS.4 [Konzultace] nevedly k oboustranně přijatelnému řešení ve smyslu článku LAW.DS.5 [Oboustranně přijatelné řešení], za předpokladu, že žalující strana nevzala zpět svou žádost o konzultace v souladu s čl. LAW.DS.4 odst. 6 [Konzultace], a pokud se domnívá, že žalovaná strana závažným způsobem porušuje své povinnosti podle ustanovení uvedených v čl. LAW.DS.4 odst. 2 [Konzultace], může žalující strana hlavy této části, jichž se závažné porušení týká, pozastavit písemným oznámením diplomatickou cestou. V tomto oznámení se uvede závažné porušení povinností žalovanou stranou, na nichž je pozastavení založeno.

               2.Hlavy, jichž se pozastavení týká, přestávají být prozatímně použitelné prvním dnem třetího měsíce následujícího po dni oznámení uvedeného v odstavci 1 nebo k jakémukoliv jinému datu, na němž se strany dohodnou, pokud nejpozději dva týdny před uplynutím této lhůty žalující strana písemně neinformuje žalovanou stranu diplomatickou cestou o stažení prvního oznámení nebo o omezení rozsahu pozastavení. V druhém případě se prozatímně přestanou používat pouze hlavy uvedené ve druhém oznámení.

               3.Oznámí-li žalující strana pozastavení platnosti jedné nebo několika hlav této části podle odstavce 1, může žalovaná strana pozastavit všechny zbývající hlavy písemným oznámením diplomatickou cestou, které zašle tři měsíce předem.

               4.Je-li oznámeno pozastavení dohody podle tohoto článku, sejde se specializovaný výbor pro spolupráci v oblasti prosazování práva a justiční spolupráci, aby rozhodl, jaká opatření jsou zapotřebí k zajištění toho, aby veškerá spolupráce zahájená podle této části dotčená tímto oznámením byla vhodným způsobem uzavřena. V každém případě, pokud jde o všechny osobní údaje získané prostřednictvím spolupráce podle této části předtím, než hlavy týkající se pozastavení přestanou být prozatímně použitelné, strany zajistí, aby úroveň ochrany, na jejímž základě byly osobní údaje předány, byla zachována i poté, co pozastavení nabude účinku.

               5.Pozastavené hlavy se obnoví prvním dnem měsíce následujícího po dni, kdy žalující strana podala diplomatickou cestou žalované straně písemné oznámení o svém záměru obnovit pozastavené hlavy. Žalující strana tak učiní okamžitě, pokud se domnívá, že závažné porušení povinností, na nichž bylo pozastavení založeno, přestalo existovat.

               6.Po oznámení žalující strany o svém záměru obnovit pozastavené hlavy v souladu s odstavcem 5 se zbývající hlavy pozastavené žalovanou stranou podle odstavce 3 obnoví současně s hlavami pozastavenými žalující stranou podle odstavce 1.

               Článek LAW.DS.7: Lhůty

               1.Všechny lhůty stanovené v této hlavě se počítají v týdnech nebo měsících ode dne následujícího po úkonu, ke kterému se vztahují.

               2.
                     Veškeré lhůty uvedené v této hlavě mohou být po vzájemné dohodě stran změněny.

               ČÁST ČTVRTÁ: TEMATICKÁ SPOLUPRÁCE

               Hlava I: Zdravotní bezpečnost

               Článek HS.1: Spolupráce v oblasti zdravotní bezpečnosti

               1.Pro účely tohoto článku se „vážnou přeshraniční zdravotní hrozbou“ rozumí život ohrožující nebo jinak závažné nebezpečí pro zdraví, které je biologického nebo chemického původu, vzniklo v závislosti na životním prostředí či je neznámého původu, které se šíří nebo u nějž existuje značné riziko šíření přes hranice alespoň jednoho členského státu a Spojeného království.

               2.Strany se vzájemně informují o vážné přeshraniční zdravotní hrozbě, která má dopad na druhou stranu, a usilují o to, aby tak učinily včas.

               3.V případě vážné přeshraniční zdravotní hrozby může Unie na základě písemné žádosti Spojeného království poskytnout Spojenému království přístup ad hoc do jejího systému včasného varování a reakce (dále jen „systém včasného varování a reakce“), pokud jde o konkrétní hrozbu, aby si strany a příslušné orgány členských států mohly vyměňovat relevantní informace, vyhodnocovat rizika pro veřejné zdraví a koordinovat opatření, která by mohla být vyžadována pro ochranu veřejného zdraví. Unie se vynasnaží reagovat na písemnou žádost Spojeného království včas.

               Kromě toho může Unie přizvat Spojené království k účasti ve výboru zřízeném v Unii a složeném ze zástupců členských států za účelem podpory výměny informací a koordinace v souvislosti s vážnou přeshraniční zdravotní hrozbou.

               Obě ujednání jsou dočasná a v žádném případě nepřekračují dobu, kterou kterákoli ze stran po konzultaci s druhou stranou považuje za nezbytnou pro příslušnou vážnou přeshraniční zdravotní hrozbu.

               4.Pro účely výměny informací uvedené v odstavci 2 a veškerých žádostí podle odstavce 3 určí každá strana kontaktní místo a uvědomí o tom druhou stranu. Kontaktní místa rovněž:

               (a)usilují o usnadnění porozumění mezi stranami, pokud jde o to, zda hrozba představuje vážnou přeshraniční zdravotní hrozbu, či nikoli;

               (b)usilují o vzájemně dohodnutá řešení veškerých technických otázek vyplývajících z provádění této hlavy.

               5.Spojené království dodržuje všechny platné podmínky pro používání systému včasného varování a reakce a jednací řád výboru uvedeného v odstavci 3 po dobu poskytování přístupu v souvislosti s konkrétní vážnou přeshraniční zdravotní hrozbou. Pokud po výše uvedené výměně informací mezi stranami má:

               (a)Unie za to, že Spojené království nedodrželo výše uvedené podmínky nebo jednací řád, může Unie ukončit přístup Spojeného království do systému včasného varování a reakce nebo případně jeho účast v daném výboru, pokud jde o tuto hrozbu;

               (b)Spojené království za to, že nemůže souhlasit s podmínkami nebo jednacím řádem, může Spojené království zrušit svou účast na systému včasného varování a reakce nebo případně svou účast v daném výboru, pokud jde o tuto hrozbu.

               6.Je-li to ve společném zájmu, strany spolupracují na mezinárodních fórech týkajících se předcházení a odhalování stávajících či vznikajících hrozeb pro zdravotní bezpečnost, jakož i na přípravách a reakcích na ně.

               7.Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí a příslušný orgán ve Spojeném království odpovědný za dozor, zpravodajství o epidemiích a vědecké poradenství v oblasti infekčních nemocí spolupracují v technických a vědeckých otázkách společného zájmu stran a za tímto účelem mohou uzavřít memorandum o porozumění.

               Hlava II: Kybernetická bezpečnost

               Článek CYB.1: Dialog v otázkách kybernetiky

               Strany usilují o zahájení pravidelného dialogu za účelem výměny informací o relevantním politickém vývoji, včetně v souvislosti s mezinárodní bezpečností, bezpečností vznikajících technologií, správou internetu, kybernetickou bezpečností, kybernetickou obranou a kybernetickou kriminalitou.

               Článek CYB.2: Spolupráce v otázkách kybernetiky

               1.Je-li to ve společném zájmu, strany spolupracují v oblasti kybernetických otázek sdílením osvědčených postupů a prostřednictvím praktických opatření spolupráce zaměřených na podporu a ochranu otevřeného, svobodného, stabilního, mírového a bezpečného kyberprostoru založeného na uplatňování stávajících mezinárodních právních předpisů a norem pro odpovědné chování států a regionálních opatření na budování kybernetické důvěry.

               2.Strany rovněž usilují o spolupráci v příslušných mezinárodních orgánech a fórech a usilují o posílení celosvětové kybernetické odolnosti a posílení schopnosti třetích zemí účinně bojovat proti kyberkriminalitě.

               Článek CYB.3: Spolupráce se skupinou pro reakci na počítačové hrozby v Evropské unii

               S výhradou předchozího schválení řídící radou skupiny CERT-EU, skupina pro reakci na počítačové hrozby v Evropské unii (dále jen „CERT-EU“), a vnitrostátní skupina pro reakci na počítačové hrozby Spojeného království spolupracují na základě dobrovolnosti, včasnosti a vzájemnosti za účelem výměny informací o nástrojích a metodách, jako jsou techniky, taktika a postupy či osvědčené postupy, a o obecných hrozbách a zranitelných místech.

               Článek CYB.4: Účast na konkrétních činnostech skupiny pro spolupráci zřízené podle směrnice (EU) 2016/1148

               1.S cílem podpořit spolupráci v oblasti kybernetické bezpečnosti a současně zajistit autonomii rozhodovacího procesu Unie se mohou příslušné vnitrostátní orgány Spojeného království na pozvání předsedy skupiny pro spolupráci, které může Spojené království rovněž požadovat, po konzultaci s Komisí účastnit těchto činností skupiny pro spolupráci:

               (a)vytváření osvědčených postupů při budování kapacit pro zajištění bezpečnosti sítí a informačních systémů;

               (b)výměna informací týkajících se cvičení souvisejících s bezpečností sítí a informačních systémů;

               (c)výměna informací, zkušeností a osvědčených postupů týkajících se rizik a nežádoucích příhod;

               (d)výměna informací a osvědčených postupů v oblasti zvyšování povědomí, vzdělávacích programů a odborné přípravy; a

               (e)výměna informací a osvědčených postupů v oblasti výzkumu a vývoje, v souvislosti s bezpečností sítí a informačních systémů.

               2.Veškerá výměna informací, zkušeností nebo osvědčených postupů mezi skupinou pro spolupráci a příslušnými vnitrostátními orgány Spojeného království je dobrovolná a případně vzájemná.

               Článek CYB.5: Spolupráce s Agenturou Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost

               1.S cílem podpořit spolupráci v oblasti kybernetické bezpečnosti a současně zajistit autonomii rozhodovacího procesu Unie může se Spojené království na pozvání správní rady Agentury Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost, které může Spojené království rovněž požadovat, účastnit těchto činností Agentury Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost:

               (a)budování kapacit,

               (b)znalosti a informace; a

               (c)osvěta a vzdělávání.

               2.Podmínky účasti Spojeného království na činnostech Agentury Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost uvedené v odstavci 1, včetně odpovídajícího finančního příspěvku, se stanoví v pracovních ujednáních přijatých správní radou Agentury Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost, s výhradou předchozího schválení Komisí, a dohodnutých se Spojeným královstvím.

               3.Výměna informací, zkušeností a osvědčených postupů mezi Agenturou Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost a Spojeným královstvím je dobrovolná a případně vzájemná.

               ČÁST PÁTÁ: ÚČAST NA PROGRAMECH UNIE, ŘÁDNÉ FINANČNÍ ŘÍZENÍ A FINANČNÍ USTANOVENÍ

               Článek UNPRO.0.1: Oblast působnosti

               1.Tato část se vztahuje na účast Spojeného království v programech a na činnostech Unie a na službách v rámci těchto programů a činností, jichž se Spojené království se souhlasem stran účastní.

               2.Tato část se nevztahuje na účast Spojeného království v programech soudržnosti v rámci cíle Evropská územní spolupráce nebo podobných programech se stejným cílem, která se uskutečňuje na základě aktů jednoho nebo více orgánů Unie vztahujících se na tyto programy.

               Příslušné podmínky pro účast na programech uvedených v prvním pododstavci se stanoví v použitelném základním právním aktu a v dohodě o financování uzavřené na jeho základě. V souvislosti s účastí Spojeného království na uvedených programech se strany dohodnou na ustanoveních s podobným účinkem, jaký má kapitola druhá [Řádné finanční řízení].

               Článek UNPRO.0.2: Definice

               Pro účely této části se rozumí:

               (a)„základním právním aktem“

               (I)akt jednoho nebo více orgánů Unie, kterým se zavádí určitý program nebo činnost a který se stanoví právní základ pro určitou akci a pro vynakládání příslušných výdajů zapsaných do rozpočtu Unie nebo pro uplatnění rozpočtové záruky, která je podpořena z rozpočtu Unie, včetně jakékoli jeho změny a včetně všech příslušných aktů orgánu Unie, které tento akt doplňují nebo provádějí, kromě aktů, jimiž se přijímají pracovní programy, nebo

               (II)akt jednoho či více orgánů Unie, kterým se zavádí jiná činnost financovaná z rozpočtu Unie než programy;

               (b)„dohodou o poskytnutí finančních prostředků“ dohody týkající se programů a činností Unie podle protokolu I, kterými se vynakládají finanční prostředky Unie, jako jsou grantové dohody, dohody o přiznání příspěvku, dohody o finančním rámcovém partnerství, dohody o financování a záruční dohody;

               (c)„dalšími pravidly týkajícími se provádění programu a činnosti Unie“ pravidla stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (dále jen „finanční nařízení“)
                  85
                pro souhrnný rozpočet Unie, v pracovním programu nebo ve výzvách či v jiných udělovacích řízeních Unie;

               (d)„Unií“ Unie nebo Evropské společenství pro atomovou energii, nebo obojí, podle souvislosti;

               (e)„udělovacím řízením Unie“ řízení o udělení finančních prostředků Unie zahájené Unií nebo osobami či subjekty pověřenými vynakládáním finančních prostředků Unie;

               (f)„subjektem Spojeného království“ jakýkoli druh subjektu, ať už fyzická osoba, právnická osoba nebo jiný subjekt, který se může účastnit činností v rámci programu nebo činnosti Unie v souladu se základním právním aktem a který má pobyt nebo který je usazen ve Spojeném království;

               Kapitola 1: Účast Spojeného království na programech a činnostech Unie

               Oddíl 1: Obecné podmínky účasti na programech a činnostech Unie

               Článek UNPRO.1.3: Stanovení účasti

               1.Spojené království se účastní programů a činností Unie, nebo ve výjimečných případech části programů nebo činností Unie, které jsou otevřeny jeho účasti a které jsou uvedeny v protokolu I [Programy a činnosti, jichž se Spojené království účastní], a přispívá na ně.

               2.[Protokol I dohodnou strany mezi sebou.] Tento protokol přijme Zvláštní výbor pro účast na programech Unie a může jej měnit.

               3.Protokolem I:

               (a)jsou určeny programy a činnosti Unie, nebo ve výjimečných případech část programů nebo činností Unie, jichž se Spojené království účastní;

               (b)je stanovena doba trvání účasti, čímž se rozumí doba, během níž Spojené království a subjekty Spojeného království mohou žádat o financování z prostředků Unie nebo mohou být pověřeny vynakládáním finančních prostředků Unie;

               (c)jsou stanoveny zvláštní podmínky pro účast Spojeného království a subjektů Spojeného království, včetně zvláštních postupů pro plnění finančních podmínek podle článku UNPRO.2.1 [Finanční podmínky], zvláštních postupů mechanismu opravy podle článku UNPRO.2.2 [Programy, u nichž se může uplatnit mechanismus automatické opravy,] a podmínek pro účast ve strukturách vytvořených pro účely provádění programů nebo činností Unie. Uvedené podmínky musí být v souladu s touto dohodou, se základními právními akty i s akty jednoho nebo více orgánů Unie, kterým se uvedené struktury zřizují;

               (d)je případně stanovena výše příspěvku Spojeného království na program Unie prováděný prostřednictvím finančního nástroje nebo rozpočtové záruky a případně zvláštní postupy podle článku UNPRO.2.3 [Financování v souvislosti s programy prováděnými prostřednictvím finančních nástrojů nebo rozpočtových záruk].

               Článek UNPRO.1.4: Soulad s pravidly programu

               1.Spojené království se účastní programů a činností Unie nebo jejich částí uvedených v protokolu I v souladu s podmínkami stanovenými v této dohodě, základních právních aktech a dalších pravidlech týkajících se provádění programů a činností Unie.

               2.Podmínky uvedené v odstavci 1 zahrnují:

               (a)způsobilost subjektů Spojeného království a jakékoli další podmínky způsobilosti týkající se Spojeného království, zejména pokud jde o původ, místo činnosti nebo státní příslušnost;

               (b)podmínky vztahující se na podávání, posuzování a výběr žádostí a na provádění akcí způsobilými subjekty Spojeného království.

               3.Podmínky uvedené v odst. 2 písm. b) jsou rovnocenné podmínkám platným pro způsobilé subjekty členských států kromě řádně odůvodněných mimořádných případů stanovených v podmínkách uvedených odstavci 1. Každá strana může upozornit Zvláštní výbor pro účast na programech Unie na potřebu projednání řádně odůvodněných vyloučení.

               Článek UNPRO.1.5: Podmínky účasti

               1.Účast Spojeného království na programu nebo činnosti Unie nebo na jejich částech podle článku UNPRO.0.1 [Oblast působnosti] je podmíněna tím, že Spojené království:

               (a)vynakládá v rámci svých vnitrostátních právních předpisů veškeré úsilí, aby usnadnilo vstup a pobyt osob podílejících se na provádění těchto programů a činností nebo jejich částí, včetně studentů, výzkumných pracovníků, stážistů nebo dobrovolníků;

               (b)zajišťuje, nakolik to spadá pod kontrolu orgánů Spojeného království, aby podmínky přístupu osob uvedených v písm. a) ke službám ve Spojeném království, které s prováděním těchto programů nebo činností přímo souvisejí, byly stejné jako v případě státních příslušníků Spojeného království, a to i pokud jde o veškeré poplatky;

               (c)uzavřelo s ohledem na účast zahrnující výměnu utajovaných nebo citlivých neutajovaných informací nebo přístup k těmto informacím příslušné dohody v souladu s článkem FINPROV.6 [Utajované informace a citlivé neutajované informace];

               2.V souvislosti s účastí Spojeného království na programu nebo činnosti Unie nebo na jejich částech podle článku UNPRO.0.1 [Oblast působnosti] Unie a její členské státy:

               (a)vynakládají v rámci právních předpisů Unie nebo členských států veškeré úsilí, aby usnadnily vstup a pobyt státních příslušníků Spojeného království podílejících se na provádění těchto programů a činností nebo jejich částí, včetně studentů, výzkumných pracovníků, stážistů nebo dobrovolníků;

               (b)zajišťují, nakolik to spadá pod kontrolu orgánů Unie a členských států, aby podmínky přístupu státních příslušníků Spojeného království uvedených v písm. a) ke službám v Unii, které s prováděním těchto programů nebo činností přímo souvisejí, byly stejné jako v případě občanů Unie, a to i pokud jde o veškeré poplatky;

               3. V protokolu I lze s odkazem na tento článek stanovit další zvláštní podmínky, které jsou pro účast Spojeného království na programu nebo činnosti Unie nebo na jejich částech nezbytné.

               4.Tímto článkem není dotčen článek UNPRO.1.4 [Soulad s pravidly programu].

               5.Tímto článkem a článkem UNPRO 3.1 [Pozastavení účasti Spojeného království na programu Unie ze strany Unie] rovněž nejsou dotčena ujednání mezi Spojeným královstvím a Irskem týkající se společného prostoru cestování.

               Článek UNPRO.1.6: Účast Spojeného království na správě programů nebo činností

               1.Nejedná-li se o body vyhrazené pouze pro členské státy nebo související s programem nebo činností, jichž se Spojené království neúčastní, mohou se zástupci nebo odborníci Spojeného království nebo odborníci určení Spojeným královstvím účastnit jako pozorovatelé výborů, zasedání expertních skupin nebo jiných podobných zasedání, kterých se účastní zástupci nebo odborníci členských států nebo odborníci určení členskými státy a které jsou Evropské komisi nápomocny při provádění a řízení programů, činností nebo jejich částí, jichž se Spojené království účastní v souladu s článkem UNPRO.0.1 [Oblast působnosti], nebo které jsou ve vztahu k těmto programům, činnostem nebo jejich částem Evropskou komisí zřízeny v souvislosti s prováděním práva Evropské unie. Zástupci nebo odborníci Spojeného království nebo odborníci určení Spojeným královstvím nejsou přítomni v době hlasování. O výsledku hlasování je Spojené království informováno.

               2.Nejsou-li odborníci nebo hodnotitelé jmenováni na základě státní příslušnosti, není státní příslušnost důvodem k vyloučení státních příslušníků Spojeného království.

               3.S výhradou podmínek stanovených v odstavci 1 se účast zástupců Spojeného království na zasedáních uvedených v odstavci 1 nebo na jiných zasedáních souvisejících s prováděním programů nebo činností řídí stejnými pravidly a postupy, jaké se vztahují na zástupce členských států, zejména práva vyjadřovat se, poskytování informačních a dokumentačních materiálů, nejedná-li se o body vyhrazené pouze pro členské státy nebo související s programem nebo činností, jichž se Spojené království neúčastní, a proplácení výdajů za cestu a pobyt.

               4. V protokolu I lze vymezit další podrobnosti pro účast odborníků, jakož i účasti Spojeného království ve správních radách a strukturách vytvořených pro účely provádění programů nebo činností Unie vymezených v protokolu I.

               Oddíl 2: Pravidla pro financování účasti na programech a činnostech Unie

               Článek UNPRO.2.1: Finanční podmínky

               1.Účast Spojeného království nebo subjektů Spojeného království na programech a činnostech Unie nebo na jejich částech je podmíněna tím, že Spojené království finančně přispívá na příslušné financování v rámci rozpočtu Unie.

               2.Finanční příspěvek je tvořen součtem:

               (a)poplatku za účast; a

               (b)operačního příspěvku.

               3.Finanční příspěvek má formu roční platby hrazené v jedné nebo více splátkách.

               4.Aniž je dotčen článek UNPRO.8 [Poplatek za účast v letech 2021 až 2026], činí poplatek za účast 4 % ročního operačního příspěvku a nepodléhá zpětným úpravám, s výjimkou případů týkajících se pozastavení podle čl. UNPRO.3.1 odst. 7 písm. b) [Pozastavení účasti Spojeného království na programu Unie ze strany Unie] a ukončení podle čl. UNPRO.3.3 odst. 6 písm. c). [Ukončení účasti na programu nebo činnosti v případě podstatné změny programů Unie]. Od roku 2028 může Zvláštní výbor pro účast na programech Unie výši poplatku za účast upravit.

               5.Operační příspěvek pokrývá operační a podpůrné výdaje a představuje jak v prostředcích na závazky, tak v prostředcích na platby příspěvek navíc k částkám, které jsou v rozpočtu Unie přijatém s konečnou platností zapsány pro programy nebo činnosti nebo výjimečně jejich části, navýšeným případně o vnější účelově vázané příjmy, které nevyplývají z finančních příspěvků na programy a činnosti Unie od jiných dárců, jak je vymezeno v protokolu I.

               6.Operační příspěvek je založen na klíči pro příspěvky vymezeném jako poměr hrubého domácího produktu (HDP) Spojeného království v tržních cenách k HDP Unie v tržních cenách. HDP v tržních cenách, který se použije, je posledně známá hodnota HDP k 1. lednu roku, v němž je uskutečněna roční platba, stanovená Statistickým úřadem Evropské unie (EUROSTAT), jakmile se použije ujednání podle článku UNPRO.5.2 [Spolupráce v oblasti statistiky], a v souladu s pravidly tohoto ujednání. Před použitím tohoto ujednání se HDP Spojeného království určí na základě údajů poskytnutých Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD).

               7.Operační příspěvek je založen na uplatnění klíče pro příspěvky na původní prostředky na závazky navýšené tak, jak je popsáno v odstavci 5, a zapsané v rozpočtu Unie přijatém s konečnou platností na příslušný rok za účelem financování programů nebo činností Unie nebo výjimečně jejich částí, jichž se Spojené království účastní.

               8.Operační příspěvek programu, činnosti nebo jejich části na rok N může být zpětně upraven směrem nahoru nebo dolů v jednom nebo více následujících rocích na základě rozpočtových závazků přijatých z prostředků na závazky za uvedený rok, jejich provedení prostřednictvím právních závazků a jejich zrušení.

               První úprava se provede v roce N+1, kdy se původní příspěvek upraví směrem nahoru nebo dolů o rozdíl mezi původním příspěvkem a upraveným příspěvkem, který se vypočítá uplatněním klíče pro příspěvky za rok N na součet

               (a)částky rozpočtových závazků přijatých z prostředků na závazky schválených v roce N v rámci schváleného rozpočtu Evropské unie a z prostředků na závazky odpovídajících zrušeným závazkům, které byly znovu dány k dispozici, a

               (b)a veškerých prostředků vnějších účelově vázaných příjmů, které nevyplývají z finančních příspěvků na programy a činnosti Unie od jiných dárců, jak je stanoveno v protokolu I, a které byly k dispozici na konci roku N.

               Každý následující rok do doby, než budou všechny rozpočtové závazky financované z prostředků na závazky z roku N vyplaceny nebo zrušeny, a nejpozději tři roky po skončení programu nebo po skončení víceletého finančního rámce odpovídajícího roku N podle toho, co nastane dříve, vypočítá Unie úpravu příspěvku za rok N tak, že příspěvek Spojeného království sníží o částku získanou uplatněním klíče pro příspěvky za rok N na zrušené závazky přijaté každý rok ze závazků za rok N financovaných v rámci rozpočtu Unie nebo ze zrušených závazků, které byly znovu dány k dispozici.

               Pokud jsou prostředky vnějších účelově vázaných příjmů, které nevyplývají z finančních příspěvků na programy a činnosti Unie od jiných dárců, jak je stanoveno v protokolu I, zrušeny, příspěvek Spojeného království se sníží o částku získanou uplatněním klíče pro příspěvky za rok N na zrušenou částku.

               V roce N+2 nebo v rocích následujících se po provedení úprav podle druhého, třetího a čtvrtého pododstavce příspěvek Spojeného království na rok N rovněž sníží o částku získanou vynásobením příspěvku Spojeného království na rok N a poměru

               (a)právních závazků za rok N financovaných z veškerých prostředků na závazky, které byly v roce N k dispozici, a vyplývajících ze soutěžních udělovacích řízení,

               (I)z nichž byly Spojené království a subjekty Spojeného království vyloučeny nebo

               (II)u nichž Zvláštní výbor pro účast na programech Unie rozhodl v souladu s postupem stanoveným v článku UNPRO.2.1a [Zdánlivé vyloučení ze soutěžního řízení o udělení grantu], že došlo ke zdánlivému vyloučení Spojeného království nebo subjektů Spojeného království, nebo

               (III)u nichž uplynula lhůta pro podání žádostí během pozastavení účasti podle článku UNPRO.3.1 [Pozastavení účasti Spojeného království na programu Unie ze strany Evropské unie] nebo po nabytí účinku ukončení účasti podle článku UNPRO.3.3 [Ukončení účasti na programu v případě podstatné změny programu Unie];

               (IV)u nichž byla účast Spojeného království a subjektů Spojeného království omezena v souladu s čl. UNPRO.3.5 odst. 3 [Přezkum navýšení finančních prostředků], a

               (b)a celkové částky právních závazků financovaných z veškerých prostředků na závazky za rok N.

               Tato částka právních závazků se vypočítá tak, že se ode všech rozpočtových závazků přijatých v roce N odečtou zrušené závazky, které byly z těchto závazků přijaty v roce N+1.

               9.Unie poskytne Spojenému království na požádání informace týkající se jeho finanční účasti obsažené v informacích souvisejících s rozpočtem, účetnictvím, výkonností a hodnocením, které jsou poskytovány rozpočtovému orgánu Unie a orgánu Unie příslušnému k udělení absolutoria v souvislosti s programy a činnostmi Unie, jichž se Spojené království účastní. Tyto informace se poskytují s náležitým ohledem na pravidla Unie a Spojeného království týkající se důvěrnosti a ochrany údajů a nejsou jimi dotčeny informace, na jejichž obdržení má Spojené království nárok podle kapitoly druhé [Řádné finanční řízení] této části.

               10.Veškeré příspěvky Spojeného království nebo platby od Unie i výpočet splatných částek nebo částek, které mají být obdrženy, se uskutečňují v eurech.

               11.S výhradou odstavce 5 a odst. 8 druhého pododstavce tohoto článku jsou podrobná prováděcí pravidla k tomuto článku stanovena v příloze UNPRO-1 [Plnění finančních podmínek]. Zvláštní výbor pro účast v programech Unie může přílohu UNPRO-1 měnit.

               Článek UNPRO.2.1a: Zdánlivé vyloučení ze soutěžního řízení o udělení grantu

               1.Pokud se Spojené království domnívá, že určité podmínky stanovené v soutěžním řízení o udělení grantu představují zdánlivé vyloučení subjektů Spojeného království, oznámí to Zvláštnímu výboru pro účast na programech Unie před uplynutím lhůty pro podání žádostí v dotčeném řízení a své oznámení odůvodní.

               2.Do tří měsíců od uplynutí lhůty pro podávání žádostí v dotčeném udělovacím řízení Zvláštní výbor pro účast na programech Unie prověří oznámení uvedené v odstavci 1 za předpokladu, že míra účasti subjektů Spojeného království v dotčeném udělovacím řízení je nejméně o 25 % nižší než:

               (a)průměrná míra účasti subjektů Spojeného království v podobných soutěžních udělovacích řízeních, která tuto podmínku neobsahují a byla zahájena do tří let před oznámením, nebo

               (b)v případě, že podobná soutěžní udělovací řízení neexistují, průměrná míra účasti subjektů Spojeného království ve všech soutěžních udělovacích řízeních zahájených v rámci programu nebo případně předchozího programu do tří let před oznámením.

               3.Zvláštní výbor pro účast na programech Unie s ohledem na odůvodnění poskytnuté Spojeným královstvím podle odstavce 1 a na skutečnou míru účasti v dotčeném udělovacím řízení rozhodne do konce období uvedeného v odstavci 2, zda došlo ke zdánlivému vyloučení subjektů Spojeného království z dotčeného udělovacího řízení.

               4.Pro účely odstavců 2 a 3 se mírou účasti rozumí poměr počtu žádostí podaných subjekty Spojeného království k celkovému počtu žádostí podaných v rámci téhož udělovacího řízení.

               Článek UNPRO.2.2: Programy, u nichž se uplatní mechanismus automatické opravy

               1.Mechanismus automatické opravy se uplatní ve vztahu k těm programům a činnostem Unie nebo jejich částem, u nichž je uplatnění mechanismu automatické opravy stanoveno v protokolu I. Uplatnění tohoto mechanismu automatické opravy může být omezeno na části programu nebo činnosti uvedených v protokolu I, které jsou prováděny prostřednictvím grantů, pro něž jsou pořádány soutěžní výzvy. Podrobná pravidla pro určení částí programu nebo činnosti, u nichž se mechanismus automatické opravy uplatní nebo neuplatní, mohou být stanovena v protokolu I.

               2.Výši automatické opravy pro daný program nebo činnost nebo jejich části představuje rozdíl mezi původními částkami právních závazků skutečně přijatých se Spojeným královstvím nebo se subjekty Spojeného království a financovaných z prostředků na závazky za dotčený rok a příslušným operačním příspěvkem uhrazeným Spojeným královstvím po úpravě podle čl. UNPRO.2.1 odst. 8 [Finanční podmínky] s vyloučením podpůrných výdajů, který pokrývá stejné období, je-li tato částka kladná.

               3.Jakákoli částka uvedená v odstavci 2 tohoto článku, která za každý ze dvou po sobě jdoucích roků přesáhne 8 % příslušného příspěvku Spojeného království na program po úpravě podle čl. UNPRO.2.1 odst. 8 [Finanční podmínky], je v rámci mechanismu automatické opravy splatná Spojeným královstvím jako dodatečný příspěvek za každý z obou těchto roků.

               4.Podrobná pravidla pro stanovení příslušných částek právních závazků podle odstavce 2 tohoto článku, mimo jiné v případě konsorcií, a pro výpočet automatické opravy mohou být stanovena v protokolu I.

               Článek UNPRO.2.3: Financování v souvislosti s programy prováděnými prostřednictvím finančních nástrojů nebo rozpočtových záruk

               1.Pokud se Spojené království účastní programu nebo činnosti Unie nebo jejich částí, které jsou prováděny prostřednictvím finančního nástroje nebo rozpočtové záruky, příspěvek Spojeného království na programy prováděné prostřednictvím finančních nástrojů nebo rozpočtových záruk v rámci rozpočtu Unie, které jsou prováděny podle hlavy X finančního nařízení použitelného na souhrnný rozpočet Unie, se poskytuje ve formě peněz. Částka poskytnutá v penězích zvýší rozpočtovou záruku Unie nebo finanční krytí finančního nástroje.

               2.Pokud se Spojené království účastní programu uvedeného v odstavci 1, který provádí skupina Evropské investiční banky, pak v případě, že skupina Evropské investiční banky potřebuje pokrýt ztráty, které nejsou kryty zárukou poskytnutou rozpočtem Unie, uhradí Spojené království skupině Evropské investiční banky procentní část těchto ztrát, která se rovná poměru hrubého domácího produktu Spojeného království v tržních cenách k součtu hrubého domácího produktu členských států, Spojeného království a kterékoli další třetí země, jež se daného programu účastní, v tržních cenách. Hrubý domácí produkt v tržních cenách, který se použije, je posledně známá hodnota hrubého domácího produktu k 1. lednu roku, v němž je splatná platba, stanovená Eurostatem, jakmile se použije ujednání podle článku UNPRO.5.2 [Spolupráce v oblasti statistiky], a v souladu s pravidly tohoto ujednání. Před použitím tohoto ujednání se HDP Spojeného království určí na základě údajů poskytnutých OECD.

               3.V protokolu I se případně dále upřesní postupy pro provádění tohoto článku, zejména ty, jimiž se zajistí, aby Spojené království obdrželo svůj podíl nevyužitých příspěvků na rozpočtové záruky a finanční nástroje.

               Oddíl 3: Pozastavení a ukončení účasti na programech Unie

               Článek UNPRO.3.1: Pozastavení účasti Spojeného království na programu Unie ze strany Unie

               1.Unie může jednostranně pozastavit uplatňování protokolu I v souvislosti s jedním nebo více programy nebo činnostmi Unie nebo výjimečně jejich částmi v souladu s tímto článkem, pokud Spojené království neuhradí svůj finanční příspěvek v souladu s oddílem 2 [Pravidla pro financování účasti na programech Unie] této kapitoly nebo pokud Spojené království provede podstatné změny v jedné z následujících podmínek, které existovaly v době, kdy byla účast Spojeného království na programu nebo činnosti nebo výjimečně na jejich části schválena a zařazena do protokolu I, a pokud tyto změny mají závažný dopad na jejich provádění:

               (a)změní se podmínky vstupu do Spojeného království a pobytu ve Spojeném království pro osoby, které se podílejí na provádění těchto programů a činností nebo jejich částí, včetně studentů, výzkumných pracovníků, stážistů nebo dobrovolníků. To nastane zejména v případě, kdy Spojené království zavede do svých vnitrostátních právních předpisů změnu podmínek vstupu těchto osob do Spojeného království a jejich pobytu ve Spojeném království, která vede k diskriminaci mezi členskými státy;

               (b)dojde ke změně finančních nákladů, včetně poplatků, které se vztahují na osoby uvedené v písmenu a) tohoto odstavce v souvislosti s činnostmi, které tyto osoby musí vykonávat za účelem provádění programu;

               (c)změní se podmínky uvedené v čl. UNPRO.1.5 odst. 3 [Podmínky pro účast].

               2.Unie oznámí svůj záměr pozastavit účast Spojeného království na dotčeném programu nebo činnosti Zvláštnímu výboru pro účast na programech Unie. Unie určí rozsah pozastavení a řádně jej odůvodní. Pozastavení nabývá účinku 45 dnů ode dne oznámení Unií, pokud Unie své oznámení nestáhne. Referenčním dnem pozastavení pro účely tohoto článku je den, kdy pozastavení nabývá účinku.

               Před oznámením a pozastavením a během období pozastavení může Zvláštní výbor pro účast na programech Unie projednat vhodná opatření vedoucí k zamezení nebo zrušení tohoto pozastavení. V případě, že Zvláštní výbor pro účast na programech Unie dospěje k dohodě, která pozastavení ve lhůtě uvedené v prvním pododstavci zabrání, pozastavení účinku nenabude.

               V každém případě Zvláštní výbor pro účast na programech Unie během uvedených 45 dnů zasedne, aby záležitost projednal.

               3.Počínaje referenčním dnem pozastavení není na Spojené království nahlíženo jako na zemi, která se účastní programu nebo činnosti Unie nebo jejich části, jichž se pozastavení týká, a zejména již nejsou Spojené království nebo subjekty Spojeného království způsobilé podle podmínek stanovených v článku UNPRO.1.4 [Soulad s pravidly programu] a v protokolu I, pokud jde o udělovací řízení Unie, která k uvedenému dni ještě nebyla završena. Udělovací řízení se považuje za završené, pokud byly v jeho důsledku přijaty právní závazky.

               4.Pozastavením nejsou dotčeny právní závazky přijaté před referenčním dnem pozastavení. Tato dohoda se na tyto právní závazky nadále vztahuje.

               5.Jakmile má Spojené království za to, že podmínky účasti jsou opět splněny, oznámí to Unii a za tímto účelem Unii poskytne veškeré relevantní důkazy.

               Do 30 dnů od tohoto oznámení Unie záležitosti posoudí a může za tímto účelem Spojené království požádat o předložení dalších důkazů. Doba potřebná k poskytnutí těchto dodatečných důkazů se nezapočítává do celkové lhůty pro posouzení.

               Pokud Unie shledá, že podmínky účasti jsou opět splněny, oznámí bezodkladně Zvláštnímu výboru pro účast na programech Unie, že pozastavení ruší. Zrušení nabývá účinku dnem následujícím po dni oznámení.

               Pokud Unie shledá, že podmínky účasti stále splněny nejsou, zůstává pozastavení v platnosti.

               6.Na Spojené království je znovu nahlíženo jako na zemi, která se účastní dotčeného programu nebo činnosti Unie, a zejména jsou Spojené království a subjekty Spojeného království opět způsobilé podle podmínek stanovených v článku UNPRO.1.4 [Soulad s pravidly programu] a v protokolu I, pokud jde o udělovací řízení Unie v rámci daného programu nebo činnosti Unie, která byla zahájena po dni, kdy zrušení pozastavení nabylo účinku, nebo která byla zahájena před uvedeným dnem, pokud u nich neuplynula lhůta pro podání žádostí.

               7.V případě pozastavení účasti Spojeného království na programu nebo činnosti nebo na jejich části se finanční příspěvek Spojeného království splatný během období pozastavení stanoví takto:

               (a)Unie přepočítá operační příspěvek postupem popsaným v čl. UNPRO.2.1 odst. 8 pátém pododstavci písm. a) bodě iii) [Finanční podmínky];

               (b)poplatek za účast se upraví v souladu s úpravou operačního příspěvku.

               Článek UNPRO.3.2 – Ukončení účasti Spojeného království na programu Unie ze strany Unie

               1.Pokud Unie do jednoho roku od referenčního dne stanoveného v čl. UNPRO.3.1 odst. 2 [Pozastavení účasti Spojeného království na programu Unie ze strany Unie] nezruší pozastavení podle článku UNPRO.3.1 [Pozastavení účasti Spojeného království], Unie buď:

               (a)přehodnotí podmínky, za kterých může Spojenému království nabídnout, že mu umožní pokračovat v účasti na dotčených programech nebo činnostech Unie nebo na jejich částech, a tyto podmínky navrhne Zvláštnímu výboru pro účast na programech Unie do 45 dnů od uplynutí jednoletého období pozastavení za účelem změny protokolu I. Pokud Zvláštní výbor pro účast na programech Unie nedospěje k dohodě na těchto opatřeních po dalších 45 dnech, nabude účinku ukončení podle písmena b) toho odstavce, nebo

               (b)jednostranně ukončí uplatňování protokolu I ve vztahu k jednomu nebo více dotčeným programům nebo činnostem Unie nebo jejich částem v souladu s tímto článkem, přičemž zohlední dopad změny uvedené v článku UNPRO.3.1 [Pozastavení účasti Spojeného království] na provádění programu nebo činnosti nebo výjimečně jejich částí nebo na výši neuhrazeného příspěvku.

               2.Unie oznámí svůj záměr ukončit účast Spojeného království na jednom nebo více programech nebo činnostech Unie podle odst. 1 písm. b) Zvláštnímu výboru pro účast na programech Unie. Unie určí rozsah ukončení a řádně jej odůvodní. Ukončení nabývá účinku 45 dnů ode dne oznámení Unií, pokud Unie své oznámení nestáhne. Referenčním dnem ukončení pro účely tohoto článku je den, kdy ukončení nabývá účinku.

               3.Počínaje referenčním dnem ukončení není na Spojené království nahlíženo jako na zemi, která se účastní programu nebo činnosti Unie, jichž se pozastavení týká, a zejména již nejsou Spojené království nebo subjekty Spojeného království způsobilé podle podmínek stanovených v článku UNPRO.1.4 [Soulad s pravidly programu] a v protokolu I, pokud jde o udělovací řízení Unie, která k uvedenému dni ještě nebyla završena. Udělovací řízení se považuje za završené, pokud byly v jeho důsledku přijaty právní závazky.

               4.Ukončením nejsou dotčeny právní závazky přijaté před referenčním dnem pozastavení uvedeným v čl. UNPRO.3.1 odst. 2 [Pozastavení účasti Spojeného království]. Tato dohoda se na tyto právní závazky nadále vztahuje.

               5.Pokud je uplatňování protokolu I nebo jeho části ukončeno s ohledem na dotčené programy nebo činnosti nebo výjimečně jejich části:

               (a)operační příspěvek pokrývající podpůrné výdaje vztahující se k již přijatým právním závazkům je nadále splatný až do ukončení těchto právních závazků nebo do konce víceletého finančního rámce, v němž byl právní závazek financován;

               (b)v následujících letech se nevyplácí žádný příspěvek kromě příspěvku uvedeného v písmenu a) tohoto odstavce.

               Článek UNPRO.3.3: Ukončení účasti na programu nebo činnosti v případě podstatné změny programů Unie

               1.Spojené království může jednostranně ukončit svou účast na programu, činnosti nebo jejich části Unie, které jsou uvedeny v protokolu I, pokud:

               (a)základní právní akt tohoto programu nebo činnosti Unie je pozměněn v takovém rozsahu, že se podstatně změní podmínky pro účast Spojeného království nebo subjektů Spojeného království na tomto programu nebo činnosti Unie, zejména v důsledku změny cílů programu nebo činnosti a příslušných akcí, nebo

               (b)celková částka prostředků na závazky podle článku UNPRO.2.1 [Finanční podmínky] se zvýší o více než 15 % ve srovnání s původním finančním krytím tohoto programu, činnosti nebo jejich části, kterých se Spojené království účastní, a buď se zvýšil příslušný strop víceletého finančního rámce, nebo se zvýšila částka vnějších příjmů podle čl. UNPRO.2.1 odst. 5 [Finanční podmínky] za celé období účasti nebo

               (c)Spojené království nebo subjekty Spojeného království jsou vyloučeny z účasti na části programu nebo činnosti z řádně opodstatněných důvodů a toto vyloučení se týká prostředků na závazky přesahujících 10 % prostředků na závazky v rozpočtu Unie přijatém s konečnou platností na rok N pro tento program nebo činnost.

               2.Za tímto účelem oznámí Spojené království svůj záměr vypovědět protokol I v souvislosti s dotčeným programem nebo činností Unie Zvláštnímu výboru pro účast na programech Unie nejpozději 60 dnů po zveřejnění změny nebo přijatého ročního rozpočtu nebo jeho změny v Úředním věstníku Evropské unie. Spojené království vysvětlí, proč se domnívá, že daná změna podstatně mění podmínky účasti. Do 45 dnů od obdržení oznámení zasedne Zvláštní výbor pro účast na programech Unie, aby záležitost projednal.

               3.Vypovězení nabývá účinku 45 dnů ode dne oznámení Spojeným královstvím, pokud Spojené království své oznámení nestáhne. Referenčním dnem pro účely tohoto článku je den, kdy vypovězení nabývá účinku.

               4.Počínaje referenčním dnem není na Spojené království nahlíženo jako na zemi, která se účastní programu nebo činnosti Unie, jichž se ukončení týká, a zejména již nejsou Spojené království nebo subjekty Spojeného království způsobilé podle podmínek stanovených v článku UNPRO.1.4 [Soulad s pravidly programu] a v protokolu I, pokud jde o udělovací řízení Unie, která k uvedenému dni ještě nebyla završena. Udělovací řízení se považuje za završené, pokud byly v jeho důsledku přijaty právní závazky.

               5.Ukončením nejsou dotčeny právní závazky přijaté před referenčním dnem. Tato dohoda se na tyto právní závazky nadále vztahuje.

               6.V případě ukončení podle tohoto článku v souvislosti s dotčenými programy nebo činnostmi:

               (a)operační příspěvek pokrývající podpůrné výdaje vztahující se k již přijatým právním závazkům je nadále splatný až do ukončení těchto právních závazků nebo do konce víceletého finančního rámce, v němž byl právní závazek financován;

               (b)Unie přepočítá operační příspěvek za rok, v němž k ukončení dojde, postupem popsaným v čl. UNPRO.2.1 odst. 8 pátém pododstavci písm. a) bodě iii) [Finanční podmínky]. V následujících letech se nevyplácí žádný příspěvek kromě příspěvku uvedeného v písmenu a) tohoto článku.

               (c)poplatek za účast se upraví v souladu s úpravou operačního příspěvku.

               Oddíl 4: Přezkum výkonnosti a přezkum navýšení finančních prostředků

               Článek UNPRO.3.4: Přezkum výkonnosti

               1.Postup pro přezkum výkonnosti se použije v souladu s podmínkami stanovenými v tomto článku ve vztahu k částem programu nebo činnosti Unie, u nichž se uplatní mechanismus opravy podle článku UNPRO.2.2 [Programy, u nichž se uplatní mechanismus automatické opravy].

               2.Spojené království může požádat Zvláštní výbor pro účast na programech Unie, aby postup pro přezkum výkonnosti zahájil, pokud je částka vypočtená metodou stanovenou v čl. UNPRO.2.2 odst. 2 [Programy, u nichž se uplatní mechanismus automatické opravy] záporná a pokud je tato částka vyšší než 12 % příslušných příspěvků Spojeného království na program nebo činnost po úpravě podle čl. UNPRO.2.1 odst. 8 [Finanční podmínky].

               3.Zvláštní výbor pro účast na programech Unie do tří měsíců ode dne podání žádosti uvedené v odstavci 2 provede analýzu příslušných údajů týkajících se výkonnosti a přijme zprávu navrhující vhodná opatření k řešení otázek souvisejících s výkonností.

               Opatření uvedená v prvním pododstavci se uplatňují po dobu dvanácti měsíců od přijetí zprávy. Po uplatnění těchto opatření se údaje o výkonnosti za dotčené období použijí k výpočtu rozdílu mezi původními částkami splatnými v rámci právních závazků, které byly skutečně přijaty se Spojeným královstvím nebo se subjekty Spojeného království během daného kalendářního roku, a příslušným operačním příspěvkem, který Spojené království uhradilo za tentýž rok.

               Je-li rozdíl uvedený ve druhém pododstavci záporný a přesahuje-li 16 % příslušného operačního příspěvku, může Spojené království:

               (a)oznámit záměr ukončit svou účast na dotčeném programu Unie nebo na části programu s výpovědní lhůtou 45 dnů před zamýšleným dnem ukončení, přičemž svou účast může ukončit v souladu s čl. UNPRO.3.3 odst. 3 až 6 [Ukončení účasti na programu v případě podstatné změny programů Unie], nebo

               (b)požádat Zvláštní výbor pro účast na programech Unie, aby přijal další opatření k řešení nedostatečné výkonnosti, mimo jiné přizpůsobením účasti Spojeného království na dotčeném programu Unie a úpravou budoucích finančních příspěvků Spojeného království na tento program.

               Článek UNPRO.3.5: Přezkum navýšení finančních prostředků

               1.Spojené království může Zvláštnímu výboru pro účast na programech Unie oznámit, že nesouhlasí s výší svého příspěvku na program nebo činnost Unie, pokud se celková částka prostředků na závazky podle článku UNPRO.2.1 [Finanční podmínky] zvýší o více než 5 % ve srovnání s původním finančním krytím na daný program nebo činnost Unie a buď se zvýšil příslušný strop, nebo se zvýšila částka vnějších příjmů podle čl. UNPRO.2.1 odst. 5 [Finanční podmínky] za celé období účasti.

               2.Oznámení uvedené v odstavci 1 je učiněno do 60 dnů ode dne zveřejnění přijatého ročního rozpočtu nebo jeho změny v Úředním věstníku Evropské unie. Tímto oznámením není dotčena povinnost Spojeného království uhradit svůj příspěvek ani uplatňování mechanismu úprav podle čl. UNPRO.2.1 odst. 8 [Finanční podmínky].

               3.Zvláštní výbor pro účast na programech Unie vypracuje do tří měsíců ode dne oznámení podle odstavce 2 tohoto článku zprávu, v níž navrhne a rozhodne o přijetí vhodných opatření. Tato opatření mohou zahrnovat omezení účasti Spojeného království a subjektů Spojeného království na určité druhy akcí nebo udělovacích řízení nebo případně změnu protokolu I. S omezením účasti Spojeného království se bude pro účely mechanismu úprav uvedeného v čl. UNPRO.2.1 odst. 8. [Finanční podmínky] zacházet jako s vyloučením.

               4.Jsou-li splněny podmínky uvedené v čl. UNPRO.3.3 odst. 1 písm. b) [Ukončení účasti na programu v případě podstatné změny programu Unie], může Spojené království ukončit svou účast na programu Unie uvedeném v protokolu I v souladu s čl. UNPRO.3.3 odst. 2 až 6 [Ukončení účasti na programu v případě podstatné změny programu Unie].

               Kapitola 2: Řádné finanční řízení

               Článek UNPRO.4.X-1: Oblast působnosti

               Tato kapitola se použije ve vztahu k programům a činnostem Unie a službám v rámci programů Unie uvedeným v protokolech I a II.

               Oddíl 1: Ochrana finančních zájmů a zpětné získávání prostředků

               Článek UNPRO.4.X: Výkon činnosti za účelem řádného finančního řízení

               Pro účely uplatňování této kapitoly orgány Spojeného království a Unie uvedené v této kapitole úzce spolupracují v souladu se svými příslušnými právními a správními předpisy.

               Při výkonu svých povinností na území Spojeného království jednají zástupci a vyšetřovací orgány Unie způsobem, který je v souladu s právem Spojeného království.

               Článek UNPRO.4.1: Přezkumy a audity

               1.Unie má právo v souladu s příslušnými dohodami o poskytnutí finančních prostředků nebo smlouvami a v souladu s použitelnými akty jednoho nebo více orgánů Unie provádět technické, vědecké, finanční nebo jiné přezkumy a audity v prostorách jakékoli fyzické osoby s pobytem ve Spojeném království nebo právního subjektu usazeného ve Spojeném království, které jsou příjemci finančních prostředků Unie, jakož i jakékoli třetí strany podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie, která má pobyt nebo je usazena ve Spojeném království. Tyto přezkumy a audity mohou provádět zástupci orgánů a institucí Unie, zejména Evropské komise a Evropského účetního dvora, nebo jiné osoby pověřené Evropskou komisí v souladu s právem Unie.

               2.Zástupci orgánů a institucí Unie, zejména zástupci Evropské komise a Evropského účetního dvora, jakož i ostatní osoby pověřené Evropskou komisí mají odpovídající přístup na místa, k pracím a dokladům (v elektronické i tištěné podobě) a ke všem informacím potřebným k provádění těchto přezkumů a auditů uvedených v odstavci 1. Tento přístup zahrnuje právo na získání tištěných nebo elektronických kopií veškerých dokladů nebo obsahu veškerých nosičů dat v držení fyzických nebo právnických osob či třetích stran, u kterých se audit provádí, jakož i výpisů z těchto dokladů nebo z obsahu těchto nosičů dat.

               3.Spojené království neupírá zástupcům a jiným osobám uvedeným v odstavci 2 při výkonu jejich povinností uvedených v tomto článku právo na vstup do Spojeného království a na přístup do prostor osob, u kterých se audit provádí, ani jim v tomto ohledu neklade žádné překážky.

               4.Bez ohledu na pozastavení nebo ukončení účasti Spojeného království na programu nebo činnosti, pozastavení části nebo všech ustanovení této části nebo protokolu I nebo ukončení této dohody mohou být přezkumy a audity prováděny rovněž po dni nabytí účinku příslušného pozastavení nebo ukončení za podmínek stanovených v použitelných aktech jednoho nebo více orgánů Unie a v souladu s příslušnými dohodami o poskytnutí finančních prostředků nebo smlouvami v souvislosti s jakýmkoli právním závazkem k plnění rozpočtu Unie, který Evropská unie uzavřela přede dnem nabytí účinku příslušného pozastavení nebo ukončení.

               Článek UNPRO.4.2: Boj proti nesrovnalostem, podvodům a jiným trestným činům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie

               1.Evropská komise a Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) jsou oprávněny provádět na území Spojeného království správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě. Evropská komise a OLAF jednají v souladu s akty Unie, které tyto kontroly, inspekce a vyšetřování upravují.

               2.Příslušné orgány Spojeného království informují v přiměřené lhůtě Evropskou komisi nebo OLAF o všech skutečnostech nebo podezřeních, které v souvislosti s nesrovnalostí, podvodem nebo jinou protiprávní činností poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie zjistily.

               3.Kontroly a inspekce na místě mohou být prováděny v prostorách jakékoli fyzické osoby s pobytem ve Spojeném království nebo právního subjektu usazeného ve Spojeném království, které jsou příjemci finančních prostředků Unie na základě dohody o poskytnutí finančních prostředků nebo smlouvy, jakož i v prostorách jakékoli třetí strany podílející se na vynakládání těchto finančních prostředků Unie, která má pobyt nebo je usazena ve Spojeném království. Tyto kontroly a inspekce připravují a provádějí Evropská komise nebo OLAF v úzké spolupráci s příslušným orgánem Spojeného království, který Spojené království určí. Takto určený orgán je s přiměřeným předstihem před těmito kontrolami a inspekcemi informován o jejich předmětu, účelu a právním základě, aby mohl poskytnout součinnost. Za tímto účelem se kontrol a inspekcí na místě mohou účastnit úředníci příslušných orgánů Spojeného království.

               4.Zástupci Evropské komise a úřadu OLAF mají přístup ke všem informacím a dokumentaci (v elektronické i tištěné podobě), které se vztahují k operacím uvedeným v odstavci 3 a které jsou nezbytné pro řádný průběh kontrol a inspekcí na místě. Zástupci Komise a úřadu OLAF zejména mohou pořizovat kopie příslušných dokumentů.

               5.Evropská komise nebo OLAF a příslušné orgány Spojeného království v jednotlivých případech rozhodnou, zda kontroly a inspekce na místě provedou společně, včetně případů, kdy jsou k vedení vyšetřování příslušné obě strany.

               6.Pokud osoba, subjekt nebo jiná třetí strana, která podléhá kontrole nebo inspekci na místě, této kontrole nebo inspekci na místě brání, poskytnou orgány Spojeného království v souladu s vnitrostátními pravidly a předpisy Evropské komisi nebo úřadu OLAF součinnost v rozsahu, který je ke splnění jejich povinnosti provést kontrolu nebo inspekci na místě nezbytný. Tato součinnost zahrnuje přijetí vhodných preventivních opatření podle vnitrostátního práva, včetně opatření za účelem zajištění důkazů.

               7.Evropská komise nebo OLAF informují o výsledku těchto kontrol a inspekcí příslušné orgány Spojeného království.  Evropská komise nebo OLAF zejména příslušnému orgánu Spojeného království co nejdříve podají zprávu o veškerých skutečnostech nebo podezřeních v souvislosti s nesrovnalostí, kterou v průběhu kontroly nebo inspekce na místě zjistily.

               8.Aniž je dotčeno uplatňování práva Spojeného království, může Evropská komise uložit právnickým nebo fyzickým osobám účastnícím se provádění programu nebo činnosti správní opatření a sankce v souladu s právními předpisy Unie.

               9.Pro účely řádného provádění tohoto článku si Evropská komise nebo OLAF a příslušné orgány Spojeného království pravidelně vyměňují informace a na žádost jedné ze stran této dohody se vzájemně radí, pokud to právní předpisy Unie nebo právo Spojeného království nezakazují.

               10.V zájmu usnadnění účinné spolupráce a výměny informací s úřadem OLAF určí Spojené království kontaktní místo.

               11.Výměna informací mezi Evropskou komisí nebo úřadem OLAF a příslušnými orgány Spojeného království probíhá v souladu s platnými požadavky na zachování důvěrnosti. Osobní údaje zahrnuté do výměny informací jsou chráněny v souladu s použitelnými pravidly.

               12.Aniž je dotčena použitelnost článku LAW.MUTAS.114 [Definice příslušného orgánu], platí, že pokud státní příslušník Spojeného království nebo fyzické osoby s pobytem ve Spojeném království či právnické osoby usazené ve Spojeném království, které jsou příjemci finančních prostředků Unie v rámci programů a činností Unie uvedených v protokolu I, ať už přímými, nebo nepřímými, včetně případů, kdy jsou ve spojení s jakoukoli třetí stranou podílející se na vynakládání těchto finančních prostředků Unie, orgány Spojeného království spolupracují s orgány Unie nebo orgány členských států Unie příslušnými pro vyšetřování a trestní stíhání pachatelů a spolupachatelů trestných činů, které v souvislosti s těmito finančními prostředky poškozují nebo ohrožují finanční zájmy Unie, a pro jejich postavení před soud v souladu s platnými právními předpisy a mezinárodními nástroji tak, aby tyto orgány mohly plnit své povinnosti.

               Článek UNPRO.4.3: Změny článků UNPRO.0.1, UNPRO.4.X-1, UNPRO.4.1 [Přezkumy a audity] a UNPRO.4.2 [Boj proti nesrovnalostem, podvodům a jiným trestným činům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Evropské unie]

               Zvláštní výbor pro účast na programech Unie může měnit články UNPRO.4.1 [Přezkumy a audity] a UNPRO.4.2 [Boj proti nesrovnalostem, podvodům a jiným trestným činům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Evropské unie], zejména za účelem zohlednění změn aktů jednoho nebo více orgánů Unie.

               Zvláštní výbor pro účast na programech Unie může změnit článek UNPRO.0.1 [Oblast působnosti] a článek UNPRO.4.X-1 [Oblast působnosti] za účelem rozšíření působnosti kapitoly druhé na další programy, činnosti a služby Unie.

               Článek UNPRO.4.4: Zpětné získávání prostředků a výkon rozhodnutí

               1.Rozhodnutí přijatá Evropskou komisí, která jiným právnickým nebo fyzickým osobám než státům ukládají v souvislosti s jakýmikoli nároky vyplývajícími z programů, činností, akcí nebo projektů Unie peněžitý závazek, jsou vykonatelná ve Spojeném království. Doložku vykonatelnosti připojí po přezkoumání rozhodnutí, omezeném jen na ověření jeho pravosti, vnitrostátní orgán, který za tímto účelem Spojené království určí. Spojené království svůj určený vnitrostátní orgán oznámí Komisi a Soudnímu dvoru Evropské unie. V souladu s článkem UNPRO.5.1 [Komunikace a výměna informací] je Evropská komise oprávněna oznamovat tato vykonatelná rozhodnutí přímo dotčeným fyzickým osobám s bydlištěm ve Spojeném království nebo právním subjektům tamtéž usazeným. Výkon těchto rozhodnutí je prováděn v souladu s právem Spojeného království.

               2.Rozsudky a usnesení Soudního dvora Evropské unie vydané na základě rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě nebo dohodě ve vztahu k programům nebo činnostem Unie nebo jejich částem podle protokolu I jsou vykonatelné ve Spojeném království stejným způsobem jako rozhodnutí Evropské komise uvedená v odstavci 1 tohoto článku.

               3.Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc přezkoumat zákonnost rozhodnutí Komise uvedených v odstavci 1 a pozastavit výkon těchto rozhodnutí. Přezkum stížností zpochybňujících řádné provádění výkonu rozhodnutí však spadá do pravomoci soudů Spojeného království.

               Oddíl 2: Další pravidla provádění programů Unie

               Článek UNPRO.5.1: Komunikace a výměna informací

               Orgány a instituce Unie, které se podílejí na provádění programů nebo činností Unie nebo na kontrolách těchto programů nebo činností, jsou oprávněny komunikovat přímo, mimo jiné prostřednictvím systémů elektronické výměny, s jakoukoli fyzickou osobou s pobytem ve Spojeném království nebo s právním subjektem usazeným ve Spojeném království, které jsou příjemci finančních prostředků Unie, jakož i s jakoukoli třetí stranou podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie, která má pobyt nebo je usazena ve Spojeném království. Tyto osoby, subjekty a třetí strany mohou orgánům a institucím Unie přímo předkládat veškeré relevantní informace a dokumentaci, které jsou povinny předložit na základě právních předpisů Unie vztahujících se na daný program nebo činnost Unie nebo na základě smluv nebo dohod o poskytnutí finančních prostředků uzavřených za účelem provádění tohoto programu nebo činnosti.

               Článek UNPRO.5.2: Spolupráce v oblasti statistiky

               EUROSTAT a Statistický úřad Spojeného království mohou zavést ujednání, které jim umožní spolupracovat v příslušných statistických záležitostech a obsahuje ustanovení, že Eurostat se souhlasem Statistického úřadu Spojeného království poskytuje pro účely této části statistické údaje o Spojeném království, které zahrnují zejména údaje o HDP Spojeného království.

               Kapitola 3: Přístup Spojeného království ke službám v rámci programů Unie

                  Článek UNPRO.6: Pravidla pro přístup ke službám

               1.Pokud se Spojené království neúčastní programu nebo činnosti Unie v souladu s kapitolou 1 [Účast Spojeného království na programech Unie] této části, může přesto mít přístup ke službám poskytovaným v rámci programů a činností Unie za podmínek stanovených v této dohodě, základních právních aktech a jakýchkoli jiných pravidlech týkajících se provádění programů a činností Unie.

               2.V protokolu II [Přístup Spojeného království ke službám zavedeným v rámci určitých programů a činností] jsou případně:

               (a)určeny služby v rámci programů a činností Unie, k nimž mají Spojené království a subjekty Spojeného království přístup;

               (b)stanoveny zvláštní podmínky pro přístup Spojeného království a subjektů Spojeného království. Tyto podmínky jsou v souladu s podmínkami stanovenými v této dohodě a v základních právních aktech;

               (c)případně stanoveny finanční nebo věcný příspěvek Spojeného království na službu poskytovanou v rámci těchto programů a činností Unie.

               3.Protokol II přijme Zvláštní výbor pro účast v programech Unie a může jej měnit.

               4.Spojené království a veřejní a soukromí vlastníci a provozovatelé celistvých kosmických objektů působící ve Spojeném království nebo z něj, mají přístup ke službám poskytovaným podle čl. 5 odst. 1 rozhodnutí č. 541/2014 v souladu s čl. 5 odst. 2 tohoto rozhodnutí, do okamžiku zahrnutí do protokolu II ustanovení o obdobném přístupu, nebo do 31. prosince 2021.

               Kapitola 4: [Přezkumy]

               Článek UNPRO.7: [Ustanovení o přezkumu]

               Čtyři roky od začátku uplatňování protokolů I a II přezkoumá Zvláštní výbor pro účast na programech Unie stav jejich provádění na základě údajů týkajících se účasti subjektů Spojeného království na nepřímých a přímých akcích v rámci programu, částí programu, činností a služeb, na něž se protokoly I a II vztahují.

               Na žádost kterékoli ze stran projedná Zvláštní výbor pro účast na programech Unie změny nebo navrhované změny, které mají vliv na podmínky účasti Spojeného království na některém z programů nebo některé z částí programů, činností a služeb uvedených v protokolech I a II, a v případě potřeby může navrhnout vhodná opatření v oblasti působnosti této dohody.

               Kapitola 5: Poplatek za účast v letech 2021 až 2026

               Článek UNPRO.8: Poplatek za účast v letech 2021 až 2026

               Poplatek za účast uvedený v čl. UNPRO.2.1 odst. 4  [Finanční podmínky] má v letech 2021 až 2026 tuto hodnotu:

               – v roce 2021: 0,5 %;

               – v roce 2022: 1 %;

               – v roce 2023: 1,5 %;

               – v roce 2024: 2 %;

               – v roce 2025: 2,5 %;

               – v roce 2026: 3 %.

               ČÁST ŠESTÁ: ŘEŠENÍ SPORŮ A HORIZONTÁLNÍ USTANOVENÍ

               Hlava I: Řešení sporů

               Kapitola 1: Obecná ustanovení

               Článek INST.9: Cíl

               Cílem této hlavy je zavést účinný a účelný mechanismus pro předcházení a urovnávání sporů mezi stranami ohledně výkladu a uplatňování této dohody a doplňujících dohod a urovnávat je za účelem dosažení pokud možno oboustranně přijatelného řešení.

               Článek INST.10: Oblast působnosti

               1.
                     Tato hlava se použije, s výhradou odstavců 2, 3, 4 a 5, na spory mezi stranami ohledně výkladu a uplatňování ustanovení této dohody nebo jakékoli doplňující dohody (dále jen „zahrnutá ustanovení“).

               2.
                     Zahrnutými ustanovení jsou všechna ustanovení této dohody a jakékoli doplňující dohody s výjimkou:

               (a)části druhé dílu prvního hlavy I čl. GOODS.17 [Obchodní opravné prostředky] odst. 1 až 6 a článku GOODS.21 [Kulturní majetek];

               (b)přílohy TBT-X [Léčivé přípravky];

               (c)části druhé dílu prvního hlavy VII [Malé a střední podniky];

               (d)části druhé dílu prvního hlavy X [Dobré regulační postupy a spolupráce v oblasti regulace];

               (e)kapitoly 1 [Obecná ustanovení] čl. LPFS.1.1 [Zásady a cíle] odst. 1, 2 a 4 a čl. LPFS.1.2 [Právo na regulaci, přístup předběžné opatrnosti a vědecké a technické informace] odst. 1 a 3, kapitoly 2 [Politika hospodářské soutěže] a kapitoly 3 [Kontrola dotací] článku LPFS.3.9 [Nezávislý orgán nebo subjekt a spolupráce] a LPFS.3.10 [Soudy a tribunály]; části dvě dílu prvního hlavy XI [Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj] kapitoly 5 [Daně] a kapitoly 9 [Horizontální a institucionální ustanovení] čl. LPFS.9.4 [Obnovení rovnováhy] odst. 4 až 9;

               (f)části třetí [Spolupráce v oblasti prosazování práva a justiční spolupráce v trestních věcech], včetně případů, kdy se uplatňují na situace, které se řídí jinými ustanoveními této dohody;

               (g)části čtvrté [Tematická spolupráce];

               (h)části šesté [Řešení sporů a horizontální ustanovení] hlavy II [Základ spolupráce];

               (i)části sedmé článku FINPROV.10A [Přechodné ustanovení o předávání osobních údajů do Spojeného království] a

               (j)Dohody o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací.

               3.
                     Rada partnerství může být projednána stranou za účelem vyřešení sporu, pokud jde o povinnosti vyplývající z ustanovení uvedených v odstavci 2.

               4.
                     Na ustanovení uvedená v odstavci 2 se použije článek INST.11 [Výlučnost].

               5.
                     Odchylně od odstavců 1 a 2 se tato hlava nepoužije na spory týkající se výkladu a uplatňování ustanovení Protokolu o koordinaci sociálního zabezpečení nebo jeho příloh v jednotlivých případech.]

               Článek INST.11: Výlučnost

               Strany se zavazují, že nebudou vzájemný spor ohledně výkladu nebo uplatňování ustanovení této dohody nebo jakékoli doplňující dohody předkládat jinému mechanismu řešení, než je mechanismus stanovený v této dohodě.

               Článek INST.12: Volba fóra v případě v podstatě rovnocenné povinnosti podle jiné mezinárodní dohody

               1.
                     Vznikne-li spor o opatření, které údajně porušuje povinnost podle této dohody nebo jakékoli doplňující dohody a v podstatě rovnocennou povinnost podle jiné mezinárodní dohody, jejímiž stranami jsou obě strany, včetně Dohody o WTO, strana, která usiluje o nápravu, vybírá fórum, v jehož rámci se má spor urovnat.

               2.
                     Jakmile strana vybrala fórum a zahájila postupy řešení sporů buď podle této hlavy, nebo podle jiné mezinárodní dohody, nesmí ve vztahu ke konkrétnímu opatření uvedenému v odstavci 1 zahájit takové postupy podle jiné mezinárodní dohody, ledaže by fórum vybrané jako první z procesních nebo jurisdikčních důvodů neučinilo žádná zjištění.

               3.
                     Pro účely tohoto článku:

               (a)postupy řešení sporu podle této hlavy se považují za zahájené žádostí strany o ustavení rozhodčího tribunálu podle článku INST.14 [Rozhodčí řízení];

               (b)postupy řešení sporů podle Dohody o WTO se považují za zahájené žádostí strany o ustavení tribunálu podle článku 6 Ujednání WTO o pravidlech a řízení při řešení sporů; a

               (c)postupy řešení sporů podle jakékoli jiné dohody se považují za zahájené, pokud byly zahájeny v souladu s příslušnými ustanoveními dané dohody.

               4.
                     Aniž je dotčen odstavec 2, žádné ustanovení této dohody nebo jakékoli doplňující dohody nebrání straně v pozastavení povinností schválených Orgánem WTO pro řešení sporů nebo povolených v rámci postupů pro řešení sporů podle jiné mezinárodní dohody, jejímiž stranami jsou smluvní strany. Dohoda o WTO ani žádná jiná mezinárodní dohoda mezi stranami se nepoužijí s cílem zabránit kterékoli straně v pozastavení povinností podle této hlavy.

               Kapitola 2: Postup

               Článek INST.13: Konzultace

               1.
                     Jestliže se strana (dále jen „žalující strana“) domnívá, že druhá strana (dále jen „žalovaná strana“) porušila povinnost podle této dohody nebo jakékoli doplňující dohody, usilují strany o vyřešení této záležitosti prostřednictvím konzultací v dobré víře s cílem dosáhnout oboustranně přijatelného řešení.

               2.
                     Žalující strana může o konzultace požádat prostřednictvím písemné žádosti doručené žalované straně. Žalující strana ve své písemné žádosti uvede její důvody, včetně určení sporných opatření a právního základu žádosti, a příslušná ustanovení, která považuje za použitelná.

               3.
                     Žalovaná strana odpoví na žádost neprodleně a v každém případě nejpozději do 10 dnů ode dne jejího doručení. Konzultace se konají ve lhůtě 30 dnů ode dne doručení žádosti osobně nebo prostřednictvím jakýchkoli jiných komunikačních prostředků, na nichž se strany dohodnou. Pokud se konzultace konají osobně, konají se na území žalované strany, nedohodnou-li se strany jinak.

               4.
                     Konzultace se považují za ukončené do 30 dnů ode dne doručení žádosti, pokud se strany nedohodnou, že budou v konzultacích pokračovat.

               5.
                     Konzultace o naléhavých otázkách, včetně těch, které se týkají zboží podléhajícího rychlé zkáze nebo sezónního zboží či služeb, se uskuteční do 20 dnů ode dne doručení žádosti. Konzultace se považují za ukončené do uvedených 20 dnů, pokud se strany nedohodnou, že budou v konzultacích pokračovat.

               6.
                     Každá strana poskytne dostatečné věcné informace, aby umožnila úplné posouzení dotčeného opatření, včetně posouzení toho, jak by toto opatření mohlo ovlivnit uplatňování této dohody nebo jakékoli doplňující dohody. Každá ze stran bude usilovat o to, aby se konzultací zúčastnili pracovníci jejích příslušných vládních orgánů s odbornými znalostmi v záležitosti, která je předmětem konzultací.

               7.
                     V případě sporů týkajících se jiné oblasti než části druhé dílu prvního hlav I až VII, hlavy VIII kapitoly 4 [Energetické zboží a suroviny] a hlav IX až XII nebo části druhé dílu šestého se na žádost žalující strany konají konzultace uvedené v odstavci 3 tohoto článku v rámci specializovaného výboru nebo Rady partnerství. Specializovaný výbor může kdykoli rozhodnout o postoupení této záležitosti Radě partnerství. Rada partnerství se může této záležitosti rovněž chopit z vlastní iniciativy. Specializovaný výbor nebo případně Rada partnerství mohou spor vyřešit rozhodnutím. Použijí se lhůty uvedené v odstavci 3 tohoto článku. Místo konání zasedání se řídí jednacím řádem specializovaného výboru nebo případně Rady partnerství.

               8.
                     Konzultace a zejména veškeré informace označené za důvěrné a stanoviska přijatá stranami během nich, jsou důvěrné a nejsou jimi dotčena práva žádné ze stran v jakémkoli dalším řízení.

               Článek INST.14: Rozhodčí řízení

               1.
                     Žalující strana může požádat o ustavení rozhodčího tribunálu, pokud:

               (a)žalovaná strana neodpoví na žádost o konzultace do 10 dnů ode dne doručení žádosti;

               (b)konzultace se neuskuteční ve lhůtách uvedených v čl. INST.13 [Konzultace] odst. 3, 4 nebo 5;

               (c)se strany na konzultacích nedohodnou nebo

               (d)konzultace byly uzavřeny, aniž by bylo dosaženo oboustranně přijatelného řešení.

                2.
                     Žádost o ustavení rozhodčího tribunálu se podává formou písemné žádosti doručené žalované straně. Žalující strana musí v žádosti výslovně uvést sporné opatření a vysvětlit, jakým způsobem toto opatření porušuje zahrnuté ustanovení, a to způsobem postačujícím k jasnému stanovení právního základu stížnosti.

               Článek INST.15: Ustavení rozhodčího tribunálu

               1.
                     Rozhodčí tribunál se skládá ze tří rozhodců.

               2.
                     Nejpozději 10 dnů ode dne doručení žádosti o ustavení rozhodčího tribunálu se strany poradí s cílem dohodnout se na jeho složení.

               3.
                     Nedohodnou-li se strany na složení rozhodčího tribunálu ve lhůtě stanovené v odstavci 2, každá strana nejpozději do pěti dnů od uplynutí lhůty stanovené v odstavci 2 tohoto článku jmenuje jednoho rozhodce ze svého dílčího seznamu sestaveného podle článku INST.27 [Seznamy rozhodců] Nejmenuje-li některá strana rozhodce ze svého dílčího seznamu v této lhůtě, spolupředseda Rady partnerství žalující strany vybere losem nejpozději do pěti dnů od uplynutí dané lhůty rozhodce z dílčího seznamu strany, která rozhodce nejmenovala. Spolupředseda Rady partnerství žalující strany může tímto výběrem pověřit losem rozhodce.

               4.
                     Nedohodnou-li se strany na předsedovi rozhodčího tribunálu ve lhůtě stanovené v odstavci 2 tohoto článku, vybere spolupředseda Rady partnerství žalující strany nejpozději pět dnů po uplynutí této lhůty předsedu rozhodčího tribunálu losem z dílčího seznamu předsedů sestaveného podle článku INST.27 [Seznamy rozhodců]. Spolupředseda Rady partnerství žalující strany může tímto výběrem pověřit losem předsedy rozhodčího tribunálu.

               5.
                     Pokud v době výběru podle odstavce 3 nebo 4 tohoto článku není sestaven žádný ze seznamů uvedených v článku INST.27 [Seznamy rozhodců] nebo tyto seznamy neobsahují dostatečný počet jmen, vyberou se rozhodci losem z řad osob, které byly formálně navrženy jednou stranou nebo oběma stranami v souladu s přílohou INST-X [Jednací řád].

               6.
                     Za den ustavení rozhodčího tribunálu se považuje den, kdy poslední z tří rozhodců oznámí stranám, že přijal své jmenování v souladu s přílohou INST-X [Jednací řád].

               Článek INST.16: Požadavky na rozhodce

               1.Všichni rozhodci:

               (a)prokázali odborné znalosti v oblasti práva a mezinárodního obchodu, včetně zvláštních záležitostí, na něž se vztahuje [část druhá díl první [Obchod] hlavy I až VII, hlava VIII kapitola čtvrtá [Energetika a suroviny] a hlavy IX až XII] nebo část druhá díl šestý [Ostatní ustanovení], nebo v oblasti právních a jakýchkoli jiných záležitostí, na něž se vztahuje tato dohoda nebo jakákoli doplňující dohoda, a v případě předsedy mají rovněž zkušenosti s postupy řešení sporů;

               (b)nesmí být spojeni s žádnou ze stran nebo jednat podle jejích pokynů;

               (c)musí zastávat svou funkci jako soukromé osoby a nesmí jednat podle pokynů žádné organizace nebo vlády, pokud jde o záležitosti týkající se sporu, a

               (d)dodržují přílohu INST-X [Kodex chování].]

               2.
                     Všichni rozhodci jsou osoby, které poskytují veškeré záruky nezávislosti a splňují požadavky nezbytné k výkonu nejvyšších soudních funkcí v jejich zemích nebo jsou obecně uznávanými znalci práva.

               3.
                     S ohledem na předmět konkrétního sporu se strany mohou dohodnout, že se odchýlí od požadavků uvedených v odst. 1 písm. a).

               Článek INST.17: Funkce rozhodčího tribunálu

               Rozhodčí tribunál:

               (a)objektivně posoudí předloženou záležitost včetně objektivního posouzení skutkových okolností daného případu a toho, zda jsou použitelná zahrnutá ustanovení a zda jsou s nimi slučitelná sporná opatření;

               (b)ve svých rozhodnutích uvede skutková a právní zjištění a odůvodnění všech zjištění a

               (c)měl by pravidelně vést se stranami konzultace a poskytovat jim vhodné příležitosti, aby mohly dosáhnout vzájemně přijatelného řešení.

               Článek INST.18: Mandát

               1.
                     Nedohodnou-li se strany nejpozději do pěti dnů ode dne ustavení rozhodčího tribunálu jinak, je mandátem rozhodčího tribunálu:

               „s ohledem na příslušná zahrnutá ustanovení této dohody nebo doplňující dohody přezkoumat záležitost uvedenou v žádosti o ustavení rozhodčího tribunálu, rozhodnout o souladu sporného opatření s ustanoveními uvedenými v článku INST.10 [Oblast působnosti] a vydat rozhodnutí v souladu s článkem INST.20 [Rozhodnutí rozhodčího tribunálu]“.

               2.
                     Dohodnou-li se strany na jiném mandátu, než který je uveden v odstavci 1, oznámí dohodnutý mandát rozhodčímu tribunálu ve lhůtě uvedené v odstavci 1.

               Článek INST.19: Zrychlené řízení

               1.
                     Pokud o to některá ze stran požádá, rozhodčí tribunál nejpozději do 10 dnů ode dne svého ustavení rozhodne, zda se daný případ týká naléhavých záležitostí.

               2.
                     V naléhavých případech se použitelné lhůty stanovené v článku INST.20 [Rozhodnutí rozhodčího tribunálu] zkrátí na polovinu.

               Článek INST.20: Rozhodnutí rozhodčího tribunálu

               1.
                     Rozhodčí tribunál vydá stranám průběžnou zprávu do 100 dnů ode dne svého ustavení. Pokud rozhodčí tribunál usoudí, že tuto lhůtu nelze dodržet, vyrozumí o tom jeho předseda písemně strany s uvedením důvodů zpoždění a dne předpokládaného vydání průběžné zprávy. Rozhodčí tribunál za žádných okolností nevydá průběžnou zprávu později než 130 dnů ode dne ustavení rozhodčího tribunálu.

               2.
                     Každá strana může do 14 dnů od doručení průběžné zprávy předložit rozhodčímu tribunálu písemnou žádost, aby přezkoumal určité aspekty této zprávy. Strana se může k žádosti druhé strany vyjádřit do šesti dnů od doručení žádosti.

               3.
                     Není-li ve lhůtě uvedené v odstavci 2 podána žádná písemná žádost o přezkum určitých aspektů průběžné zprávy, stává se předběžná zpráva rozhodnutím rozhodčího tribunálu.

               4.
                     Rozhodčí tribunál vydá stranám své rozhodnutí do 130 dnů ode dne svého ustavení. Pokud rozhodčí tribunál usoudí, že tuto lhůtu nelze dodržet, vyrozumí o tom jeho předseda písemně strany s uvedením důvodů zpoždění a dne předpokládaného vydání svého rozhodnutí. Rozhodčí tribunál za žádných okolností nevydá své rozhodnutí později než 160 dnů ode dne ustavení rozhodčího tribunálu.

               5.
                     Rozhodnutí musí zahrnovat projednání jakékoli písemné žádosti stran týkající se průběžné zprávy a jasně se zabývat připomínkami stran.

               6. Pro upřesnění je třeba uvést, že „rozhodnutím“ nebo „rozhodnutími“ uvedenými v článcích INST.17 [Funkce rozhodčího tribunálu], INST.18 [Mandát], INST.28 [Nahrazení rozhodců] a v čl. INST.29 [Rozhodnutí rozhodčího tribunálu] odst. 1, 3, 4 a 6 se rozumí rovněž předběžná zpráva rozhodčího tribunálu.

               Kapitola 3: Splnění požadavků

               Článek INST.21: Opatření ke splnění požadavků

               1.
                     Pokud rozhodčí tribunál ve svém rozhodnutí uvedeném v čl. INST.20 [Rozhodnutí rozhodčího tribunálu] odst. 1 zjistí, že žalovaná strana porušila povinnost podle této dohody nebo jakékoli doplňující dohody, přijme žalovaná strana nezbytná opatření, aby okamžitě splnila požadavky rozhodnutí rozhodčího tribunálu a dosáhla souladu se zahrnutými ustanoveními.

               2.
                     Žalovaná strana nejpozději do 30 dnů od vyhlášení rozhodnutí oznámí žalující straně opatření ke splnění požadavků, která přijala nebo hodlá přijmout.

               Článek INST.22: Přiměřená lhůta

               1.
                     Není-li okamžité splnění požadavků možné, žalovaná strana nejpozději do 30 dnů od vyhlášení rozhodnutí uvedeného v čl. INST.20 [Rozhodnutí rozhodčího tribunálu] odst. 1 oznámí žalující straně přiměřenou lhůtu, kterou bude potřebovat ke splnění požadavků rozhodnutí uvedeného v čl. INST.20 [Rozhodnutí rozhodčího tribunálu] odst. 1. Strany se vynasnaží dohodnout se na délce přiměřené lhůty ke splnění požadavků.

               2.
                     Pokud se strany nedohodnou na délce přiměřené lhůty, může žalující strana nejdříve 20 dnů po doručení oznámení uvedeného v odstavci 1 písemně požádat původní rozhodčí tribunál o stanovení délky přiměřené lhůty. Rozhodčí tribunál vydá stranám své rozhodnutí do 20 dnů ode dne doručení žádosti.

               3.
                     Žalovaná strana písemně oznámí žalující straně svůj pokrok při plnění požadavků rozhodnutí uvedeného v čl. INST.20 [Rozhodnutí rozhodčího tribunálu] odst. 1 nejméně jeden měsíc před uplynutím přiměřené lhůty.

               4.
                     Přiměřenou lhůtu lze na základě dohody smluvních stran prodloužit.

               Článek INST.23: Přezkum splnění požadavků

               1.
                     Žalovaná strana nejpozději ke dni uplynutí přiměřené lhůty oznámí žalující straně jakékoli opatření, které přijala s cílem splnit požadavky rozhodnutí uvedeného v čl. INST.20 [Rozhodnutí rozhodčího tribunálu] odst. 1.

               2.
                     Jestliže se strany neshodnou na existenci zahrnutých ustanovení jakéhokoli opatření přijatého za účelem splnění požadavků nebo na souladu s těmito ustanoveními, může žalující strana písemně požádat původní rozhodčí tribunál o rozhodnutí v této věci. V žádosti musí být uvedeno jakékoli sporné opatření a vysvětlení, jakým způsobem by toto opatření mohlo porušovat zahrnutá ustanovení, a to způsobem postačujícím k jasnému stanovení právního základu stížnosti. Rozhodčí tribunál vydá stranám své rozhodnutí do 45 dnů ode dne doručení žádosti.

               Článek INST.24: Dočasná nápravná opatření

               1.
                     Na žádost žalující strany a po konzultaci s ní předloží žalovaná strana nabídku dočasné kompenzace, pokud:

               a)
                     žalovaná strana doručí žalující straně oznámení, že není možné splnit požadavky rozhodnutí uvedeného v čl. INST.20 [Rozhodnutí rozhodčího tribunálu] odst. 1; nebo

               b)
                     žalovaná strana neoznámí opatření přijatá za účelem splnění požadavků ve lhůtě uvedené v článku INST.21 [Opatření k dosažení souladu] nebo přede dnem uplynutí přiměřené lhůty; nebo

               c)
                     rozhodčí tribunál konstatuje, že nebylo přijato žádné opatření k dosažení souladu nebo že opatření přijaté k dosažení souladu není v souladu se zahrnutými ustanoveními.

               2.
                     Žalující strana může v kterékoli z podmínek uvedených v odst. 1 písm. a), b) a c) žalované straně písemně oznámit, že hodlá pozastavit uplatňování povinností podle uvedených ustanovení, pokud:

               a)
                     žalující strana se rozhodne nepředložit žádost podle odstavce 1; nebo

               b)
                     strany se nedohodnou na dočasné kompenzaci do 20 dnů od uplynutí přiměřené lhůty nebo od vydání rozhodnutí rozhodčího tribunálu podle článku INST.23 [Přezkum splnění požadavků], je-li podána žádost podle odstavce 1.

               V tomto oznámení se uvede úroveň zamýšleného pozastavení plnění povinností.

               3.  Pozastavení povinností podléhá těmto podmínkám:

               a) podle tohoto článku nelze pozastavit plnění povinností uvedených v části druhé díle čtvrtém [Koordinace sociálního zabezpečení a víza pro krátkodobé pobyty], protokolu o koordinaci sociálního zabezpečení nebo jeho přílohách a v části páté [Účast na programech Unie];

               b) odchylně od písmene a) může být plnění povinností podle části páté [Účast na programech Unie] pozastaveno pouze v případě, že se rozhodnutí uvedené v čl. INST.20 [Rozhodnutí rozhodčího tribunálu] odst. 1 týká výkladu a provádění části páté [Účast na programech Unie];

               c) plnění povinností uvedených jinde než v části páté [Účast na programech Unie] nelze pozastavit, pokud se rozhodnutí uvedené v čl. INST.20 [Rozhodnutí rozhodčího tribunálu] odst. 1 týká výkladu a provádění části páté [programy Unie] a

               d) plnění povinností podle části druhé dílu prvního hlavy II [Služby a investice], pokud jde o finanční služby, nelze pozastavit podle tohoto článku, ledaže se rozhodnutí uvedené v čl. INST.20 [Rozhodnutí rozhodčího tribunálu] odst. 1 týká výkladu a uplatňování povinností podle části druhé dílu prvního hlavy II [Služby a investice], pokud jde o finanční služby.

               4.
                     Pokud jedna ze stran stále neplní rozhodnutí rozhodčího tribunálu ustaveného podle dřívější dohody uzavřené mezi stranami, může druhá strana pozastavit plnění povinností podle zahrnutých ustanovení v článku INST.10 [Oblast působnosti]. S výjimkou pravidla uvedeného v odst. 3 písm. a) se všechna pravidla týkající se dočasných nápravných opatření v případě nesplnění požadavků a přezkumu těchto opatření řídí předchozí dohodou.

               5.
                     Pozastavení povinností nesmí překročit úroveň odpovídající zrušení nebo omezení výhod způsobeného tímto porušením.

               6.
                     Pokud rozhodčí tribunál zjistí porušení v části druhé dílu prvním [Obchod] nebo v dílu třetím [Silniční doprava], může být pozastavení uplatněno v jiné hlavě téhož dílu, v němž tribunál konstatoval porušení, zejména pokud se žalující strana domnívá, že toto pozastavení je účinné pro dosažení plnění požadavků.

               7.
                     Pokud rozhodčí tribunál zjistil porušení v díle druhém [Letectví]:

               a) měla by žalující strana nejprve usilovat o pozastavení povinností v téže hlavě, v níž rozhodčí tribunál toto porušení zjistil;

               b) pokud se žalující strana domnívá, že není proveditelné nebo účinné pozastavit povinnosti podle téže hlavy, v níž tribunál shledal porušení, může usilovat o pozastavení plnění povinností podle jiné hlavy téhož dílu.

               8.
                     Pokud rozhodčí tribunál zjistí porušení části druhé dílu prvního [Obchod], dílu druhého [Letectví], dílu třetího [Silniční doprava] nebo dílu pátého [Rybolov] a žalující strana se domnívá, že není proveditelné nebo účinné pozastavit povinnosti v témže díle, v němž rozhodčí tribunál shledal porušení, a je-li situace dostatečně vážná, může žalující strana usilovat o to, aby se pozastavilo plnění povinností podle jiných zahrnutých ustanovení.

               9.
                     V případě odst. 7 písm. b) a odstavce 8 uvede žalující strana důvody svého rozhodnutí.

               10.
                     Žalující strana může pozastavit povinnosti 10 dnů po dni doručení oznámení podle odstavce 2, pokud žalovaná strana nepodala žádost podle odstavce 11.

               11.
                     Pokud se žalovaná strana domnívá, že oznámená úroveň pozastavení povinností přesahuje úroveň odpovídající zrušení nebo omezení výhod způsobeného porušením nebo že nejsou dodržovány zásady a postupy stanovené v odst. 7 písm. b), odstavci 8 nebo 9, může podat písemnou žádost k původnímu rozhodčímu tribunálu před uplynutím 10denní lhůty stanovené v odstavci 10 pro rozhodnutí o této záležitosti. Rozhodčí tribunál oznámí stranám své rozhodnutí o úrovni pozastavení povinností do 30 dnů ode dne podání žádosti. Povinnosti se nepozastavují, dokud rozhodčí tribunál nevydá své rozhodnutí. Pozastavení povinností musí být s uvedeným rozhodnutím v souladu.

               12.
                     Rozhodčí tribunál jednající podle odstavce 11 nezkoumá povahu povinností, jejichž plnění má být pozastaveno, ale rozhodne, zda rozsah pozastavení přesahuje úroveň odpovídající zrušení nebo omezení výhod způsobeného porušením. Pokud se však v záležitosti postoupené k rozhodčímu řízení uvádí, že nebyly dodrženy zásady a postupy stanovené v odst. 7 písm. b), odstavci 8 nebo 9, rozhodčí tribunál toto tvrzení přezkoumá. Pokud rozhodčí tribunál rozhodne, že tyto zásady a postupy nebyly dodrženy, uplatní je žalující strana v souladu s odst. 7 písm. b), odstavcem 8 a 9. Strany akceptují rozhodnutí rozhodčího tribunálu jako konečné a neusilují o druhé rozhodčí řízení. Tento odstavec nesmí za žádných okolností vést k prodloužení data, od něhož je žalující strana oprávněna pozastavit povinnosti podle tohoto článku.

               13.
                     Pozastavení plnění závazků nebo kompenzace uvedené v tomto článku jsou dočasná a nepoužijí se poté, co:

               a)
                     strany dosáhly oboustranně přijatelného řešení podle článku INST.31 [Oboustranně přijatelné řešení];

               b)
                     strany se dohodly, že opatření přijatá za účelem splnění požadavků zajistí, aby žalovaná strana dosáhla souladu se zahrnutými ustanoveními; nebo

               c)
                     jakékoli opatření přijaté za účelem splnění požadavků, u něhož rozhodčí tribunál zjistil, že není v souladu se zahrnutými ustanoveními, bylo zrušeno nebo změněno tak, aby žalovaná strana dosáhla se zahrnutými ustanoveními souladu.

               Článek INST.25: Přezkum opatření přijatých za účelem splnění požadavků po přijetí dočasných nápravných opatření

               1.
                     Žalovaná strana oznámí žalující straně jakékoli opatření, které přijala ke splnění požadavků v návaznosti na pozastavení povinností nebo případně po uplatnění dočasné kompenzace. S výjimkou případů podle odstavce 2 žalující strana ukončí pozastavení povinností do 30 dnů od doručení oznámení. V případech, kdy byla použito kompenzace, s výjimkou případů podle odstavce 2, může žalovaná strana ukončit uplatňování takové kompenzace do 30 dnů od doručení oznámení, že požadavky splnila.

               2.
                     Pokud strany do 30 dnů ode dne obdržení oznámení nedospějí k dohodě o tom, zda žalovaná strana oznámeným opatřením dosáhla souladu se zahrnutými ustanoveními, může žalující strana písemně požádat původní rozhodčí tribunál, aby v této věci rozhodl. Rozhodčí tribunál vydá stranám své rozhodnutí do 46 dnů ode dne doručení žádosti. Pokud rozhodčí tribunál rozhodne, že opatření přijaté ke splnění požadavků je v souladu se zahrnutými ustanoveními, pozastavení plnění povinností nebo případně vyrovnání se ukončí. Úroveň pozastavení povinností nebo kompenzace se v případě potřeby upraví s ohledem na rozhodnutí rozhodčího tribunálu.

               Kapitola 4: Společná procesní ustanovení

               Článek INST.26: Obdržení informací

               1.
                     Rozhodčí tribunál může na žádost jedné ze stran nebo z vlastní iniciativy požádat strany o relevantní informace, které považuje za nezbytné a vhodné. Strany odpoví na jakoukoli žádost rozhodčího tribunálu o takové informace bezodkladně a úplně.

               2.
                     Rozhodčí tribunál může na žádost jedné ze stran nebo z vlastní iniciativy požádat jakýkoli zdroj o jakékoli informace, které považuje za vhodné. Rozhodčí tribunál si může rovněž vyžádat stanovisko odborníků, považuje-li to za vhodné a s výhradou případných podmínek dohodnutých stranami.

               3.
                     Rozhodčí tribunál zváží podání amicus curiae od fyzických osob jedné strany nebo právnických osob usazených na území některé strany v souladu s přílohou INST-X [Jednací řád].

               4.
                     Všechny informace získané rozhodčím tribunálem podle tohoto článku budou poskytovány stranám a strany mohou rozhodčímu tribunálu předkládat k těmto informacím připomínky.

               Článek INST.27: Seznamy rozhodců

               1.
                     Rada partnerství sestaví nejpozději 180 dnů ode dne vstupu této dohody v platnost seznam osob s odbornými znalostmi v konkrétních odvětvích, na něž se vztahuje tato dohoda nebo její doplňující dohody, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci člena rozhodčího tribunálu. Tento seznam obsahuje nejméně 15 osob a skládá se ze tří dílčích seznamů:

               (a)jednoho dílčího seznamu osob sestaveného na základě návrhů Unie

               (b)jednoho dílčího seznamu osob sestaveného na základě návrhů Spojeného království a

               (c)jednoho dílčího seznamu osob, které nejsou státními příslušníky žádné strany a mají vykonávat funkci předsedy rozhodčího tribunálu.

               Každý dílčí seznam obsahuje nejméně pět jmen. Rada partnerství zajistí, aby byl vždy zajištěn tento minimální počet osob na seznamu.

               2.
                     Rada partnerství může sestavit dodatečné seznamy osob s odbornými znalostmi v konkrétních odvětvích, na něž se vztahuje tato dohoda nebo jakákoli doplňující dohoda. S výhradou dohody stran mohou být tyto dodatečné seznamy použity k sestavení rozhodčího tribunálu postupem stanoveným v čl. INST.15 [Ustavení rozhodčího tribunálu] odst. 3 a 5. Dodatečné seznamy se skládají ze dvou dílčích seznamů:

               (a)jednoho dílčího seznamu osob sestaveného na základě návrhů Unie; a

               (b)jednoho dílčího seznamu osob sestaveného na základě návrhů Spojeného království.

               3.
                     Seznamy uvedené v odstavcích 1 a 2 nezahrnují osoby, jež jsou členy, úředníky nebo jinými zaměstnanci orgánů Unie, vlády členského státu nebo vlády Spojeného království.

               Článek INST.28: Nahrazení rozhodců

               Pokud se rozhodce během postupů pro řešení sporů podle této hlavy nemůže účastnit, odstoupí nebo musí být nahrazen, protože nesplňuje požadavky kodexu chování, použije se postup stanovený v článku INST.15 [Ustavení rozhodčího tribunálu]. Lhůta pro vydání rozhodnutí se prodlouží o dobu nezbytnou pro jmenování nového rozhodce.

               Článek INST.29: Rozhodnutí rozhodčího tribunálu

               1.
                     Jednání rozhodčího tribunálu jsou důvěrná. Rozhodčí tribunál vynaloží veškeré úsilí, aby navrhoval a přijímal rozhodnutí na základě konsenzu. Není-li to možné, rozhodčí tribunál rozhodne o věci většinovým hlasováním. Jednotlivá stanoviska rozhodců nejsou v žádném případě zpřístupňována.

               2.
                     Rozhodnutí rozhodčího tribunálu jsou pro Unii a Spojené království závazná. Nezakládají se jimi žádná práva ani povinnosti pro fyzické či právnické osoby.

               3.
                     Rozhodnutí rozhodčího tribunálu nemohou rozšířit ani omezit práva a povinnosti stran podle této dohody nebo jakékoli doplňující dohody.

               4.
                     Pro upřesnění je třeba uvést, že rozhodčí tribunál nemá pravomoc rozhodovat o legalitě opatření, které údajně představuje porušení této dohody nebo jakékoli doplňující dohody podle vnitrostátního práva strany. Žádné zjištění učiněné rozhodčím tribunálem při rozhodování sporu mezi stranami není pro vnitrostátní soudy ani tribunály žádné ze stran závazné, pokud jde o význam, který má být přiznán vnitrostátnímu právu této strany.

               4A.
                     Pro upřesnění je třeba uvést, že soudy žádné strany nemají pravomoc rozhodovat spory mezi stranami podle této dohody.

               5.
                     Každá strana rozhodnutí rozhodčího tribunálu zveřejní, s výhradou ochrany důvěrných informací.

               6.
                     S informacemi předloženými stranami rozhodčímu tribunálu se nakládá v souladu s pravidly důvěrnosti stanovenými v PŘÍLOZE INST-X [Jednací řád].

               Článek INST.30: Pozastavení a ukončení rozhodčího řízení

               Na společnou žádost smluvních stran rozhodčí tribunál kdykoli pozastaví svou práci na dobu, na které se smluvní strany dohodnou a která nepřesáhne dvanáct po sobě následujících měsíců. Rozhodčí tribunál obnoví svou práci před koncem doby pozastavení na písemnou žádost obou stran nebo na konci doby pozastavení na písemnou žádost kterékoli ze stran. Žádající strana zašle druhé straně odpovídajícím způsobem oznámení. Pokud po uplynutí doby pozastavení žádná smluvní strana nepožádá o obnovení činnosti rozhodčího tribunálu, pravomoc rozhodčího tribunálu zanikne a postup řešení sporů se ukončí. V případě pozastavení práce rozhodčího tribunálu se příslušné lhůty prodlouží o stejnou dobu, po kterou byla činnost rozhodčího tribunálu pozastavena.

               Článek INST.31: Oboustranně přijatelné řešení

               5.Strany mohou kdykoli dosáhnout oboustranně přijatelného řešení jakéhokoli sporu uvedeného v článku INST.10 [Oblast působnosti].

               6.Je-li během jednání rozhodčího tribunálu dosaženo oboustranně přijatelného řešení, strany společně oznámí dohodnuté řešení předsedovi rozhodčího tribunálu. Po tomto oznámení se rozhodčí řízení ukončí.

               7.Řešení lze přijmout prostřednictvím rozhodnutí Rady partnerství. Oboustranně dohodnutá řešení jsou veřejně dostupná. Veřejně přístupná znění nesmějí obsahovat informace, které jedna strana označila jako důvěrné.

               8.Každá strana přijme opatření nezbytná k provedení oboustranně přijatelného řešení v dohodnuté lhůtě.

               9.Provádějící strana nejpozději do dne uplynutí sjednané lhůty písemně informuje druhou stranu o veškerých takto přijatých opatřeních, aby oboustranně přijatelné řešení provedla.

               Článek INST.32: Lhůty

               1.
                     Všechny lhůty uvedené v této hlavě se počítají ve dnech ode dne následujícího po dni, kdy došlo k jednání, k němuž se vztahují.

               2.
                     Veškeré lhůty uvedené v této hlavě mohou být po vzájemné dohodě stran změněny.

               3.
                     Rozhodčí tribunál může kdykoli s uvedením důvodů navrhnout stranám změnu kterékoli lhůty uvedené v této hlavě.

               Článek INST.34: Náklady

               1.
                     Každá strana si hradí vlastní výdaje plynoucí z účasti na postupech rozhodčího tribunálu.

               2.
                     Strany společně stejným dílem hradí organizační výdaje, včetně odměn a výdajů členů rozhodčího tribunálu. Odměna rozhodců je v souladu s INST-PŘÍLOHA-X [Jednací řád].

               Článek INST.34A: Přílohy

               1.
                     Postupy řešení sporů stanovené v této hlavě se řídí jednacím řádem uvedeným v PŘÍLOZE INST-X [Jednací řád] a provádějí se v souladu s PŘÍLOHOU INST-X [Kodex chování].

               2.
                     Rada partnerství může PŘÍLOHY INST-X [Jednací řád] a INST-X [Kodex chování] změnit.

               Kapitola 5: Zvláštní ujednání pro jednostranná opatření

               Článek INST.34B: Zvláštní postupy pro nápravná opatření a obnovení rovnováhy

               1.
                     Pro účely části druhé dílu prvního hlavy XI [Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj] kapitoly 3 [Kontrola dotací] článku 3.12 [Nápravná opatření] a kapitoly 9 [Institucionální ustanovení] čl. 9.4 [Obnova rovnováhy] odst. 2 a 3 se tato hlava použije se změnami stanovenými v tomto článku.

               2.
                     Odchylně od článku INST.15 [Ustavení rozhodčího tribunálu] a přílohy INST-X [Jednací řád pro řešení sporů] platí, že pokud se strany nedohodnou na složení rozhodčího tribunálu do dvou dnů, vybere spolupředseda Rady partnerství ze žalující strany do jednoho dne po uplynutí dvoudenní lhůty jednoho rozhodce losem z dílčího seznamu každé strany a předsedu rozhodčího tribunálu losem z dílčího seznamu předsedů, jak byly stanoveny podle článku INST.27 [Seznamy rozhodců]. Spolupředseda Rady partnerství ze žalující strany může tímto výběrem losem pověřit rozhodce nebo předsedu. Každá osoba oběma stranám do dvou dnů následujících po dni, kdy byla o svém jmenování informována, potvrdí, že je schopna funkci rozhodce vykonávat. Organizační schůze uvedená v bodě 10 přílohy INST-X [Jednací řád pro řešení sporů] se uskuteční do dvou dnů od ustavení rozhodčího tribunálu.

               3.
                     Odchylně od pravidla 11 přílohy INST-X [Jednací řád pro řešení sporů] platí, že žalující strana doručí své písemné podání do sedmi dnů ode dne ustavení rozhodčího tribunálu. Žalovaná strana předloží své písemné vyjádření do sedmi dnů ode dne doručení písemného podání žalující strany. Rozhodčí tribunál podle potřeby upraví veškeré další relevantní lhůty postupu řešení sporů, aby zajistil včasné doručení zprávy.

               4.
                      Článek INST.20 [Rozhodnutí rozhodčího tribunálu] se nepoužije a odkazy na rozhodnutí v této hlavě se považují za odkazy na rozhodnutí uvedené v

               (a)hlavě XI [Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj] kapitole 3 [Kontrola dotací] čl. 3.12 [Nápravná opatření] odst. 10 nebo

               (b)čl. 9.4 [Obnovení rovnováhy] odst. 3 písm. c).

               5.
                     Odchylně od čl. INST.23 [Přezkum splnění požadavků] odst. 2 platí, že rozhodčí tribunál vydá stranám své rozhodnutí do 30 dnů ode dne doručení žádosti.

               Článek INST.34C: Pozastavení povinností pro účely čl. LPFS.3.12 odst. 12, čl. FISH.9 odst. 5 a čl. FISH.14 odst. 7

               1.
                     Úroveň pozastavení plnění povinností nepřekročí úroveň odpovídající zrušení nebo omezení výhod podle této dohody nebo podle doplňující dohody, které je přímo způsobeno nápravnými opatřeními, a to ode dne, kdy nápravná opatření nabudou účinku, do dne vyhlášení rozhodčího nálezu.

               2.
                     Úroveň pozastavení povinností požadovaného žalující stranou a určení úrovně pozastavení povinností rozhodčím tribunálem vycházejí ze skutečností prokazujících, že zrušení nebo omezení výhod vyplývá přímo z uplatnění nápravného opatření a týká se konkrétního zboží, dodavatelů služeb, investorů nebo jiných hospodářských subjektů, a nevychází pouze z tvrzení, dohadů nebo jen málo pravděpodobné možnosti.

               3.
                     Úroveň zrušených nebo omezených výhod požadovaných žalující stranou nebo určených rozhodčím tribunálem:

               (a)nezahrnuje odškodnění represivní povahy, úroky ani hypotetické ztráty zisku či obchodních příležitostí;

               (b)se sníží o případné předchozí vrácení cla, odškodnění za škody nebo jiné formy vyrovnání, které již dotčené hospodářské subjekty nebo dotčená strana obdržely, a

               (c)nezahrnuje podíl na zrušení nebo omezení výhod úmyslným nebo nedbalým jednáním nebo opomenutím dotčené strany nebo jakékoli osoby či subjektu, vůči nimž jsou požadována nápravná opatření v souladu se zamýšleným pozastavením povinností.

               Článek INST.34D:  Podmínky pro opatření k obnovení rovnováhy a nápravná, kompenzační a ochranná opatření

               Pokud jedna ze stran přijme opatření podle části druhé dílu prvního [Obchod] hlavy XI [Rovné podmínky pro otevřenou a spravedlivou hospodářskou soutěž a udržitelný rozvoj] kapitoly tři [Kontrola dotací] článku 3.12 [Nápravná opatření] nebo kapitoly 9 [Institucionální ustanovení] článku 9.4 [Obnovení rovnováhy], dílu třetího [Silniční doprava] článku ROAD.11 [Nápravná opatření], části druhé dílu pátého článku FISH.9 [Kompenzační opatření při odebrání nebo omezení přístupu] nebo článku FISH.14 [Nápravná opatření a řešení sporů] nebo části šesté hlavy III článku INST.36 [Ochranná opatření], použijí se tato opatření pouze na zahrnutá ustanovení ve smyslu článku INST.10 [Oblast působnosti] a musí obdobně splňovat podmínky stanovené v čl. INST.24 [Dočasná nápravná opatření] odst. 3.

               Hlava II: Základ spolupráce

               Článek COMPROV.4: Demokracie, právní stát a lidská práva

               1.
                     Smluvní strany i nadále prosazují sdílené hodnoty a zásady demokracie, právního státu a lidských práv a základních svobod, které jsou základem jejich vnitrostátních a mezinárodních politik. V této souvislosti strany znovu potvrzují úctu k Všeobecné deklaraci lidských práv a k mezinárodním úmluvám o lidských právech, jichž jsou stranami.

               2.
                     Smluvní strany propagují tyto sdílené hodnoty a zásady na mezinárodních fórech. Smluvní strany spolupracují při prosazování těchto hodnot a zásad, a to i se třetími zeměmi nebo ve třetích zemích.

               Článek COMPROV.5: Boj proti změně klimatu

               1.
                     Smluvní strany mají za to, že změna klimatu představuje existenciální hrozbu pro lidstvo, a opakují svůj závazek posílit globální reakci na tuto hrozbu. Boj proti změně klimatu způsobené člověkem, jak je rozveden v rámci procesu Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC), a zejména v Pařížské dohodě přijaté konferencí smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu na jejím 21. zasedání (dále jen „Pařížská dohoda“), inspiruje domácí i zahraniční politiky Unie a Spojeného království. V souladu s tím každá ze stran dodržuje Pařížskou dohodu a postup zavedený UNFCCC a zdrží se jednání nebo opomenutí, která by podstatně mařila cíl a účel Pařížské dohody.

               2.
                     Smluvní strany se budou zasazovat o boj proti změně klimatu na mezinárodních fórech, a to i prostřednictvím spolupráce s dalšími zeměmi a regiony s cílem zvýšit svou úroveň ambicí v oblasti snižování emisí skleníkových plynů.

               Článek COMPROV.6: Boj proti šíření zbraní hromadného ničení

               1.
                     Strany zastávají názor, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů do rukou státních i nestátních aktérů představuje jednu z nejzávažnějších hrozeb pro mezinárodní stabilitu a bezpečnost.  Smluvní strany proto souhlasí s tím, že budou spolupracovat a přispívat k boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů prostřednictvím úplného dodržování a vnitrostátního provádění svých stávajících závazků v rámci mezinárodních smluv a dohod o odzbrojení a nešíření zbraní hromadného ničení a ostatních příslušných mezinárodních závazků.

               2.
                     Smluvní strany se dále dohodly, že budou spolupracovat a přispívat k boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů:

               (a)přijetím kroků k podpisu či ratifikaci veškerých ostatních příslušných mezinárodních nástrojů nebo případně přistoupení k nim a jejich plným prováděním; a

               (b)tím, že zavedou účinný systém vnitrostátních kontrol vývozu, v jehož rámci budou prováděny kontroly vývozu a tranzitu zboží souvisejícího se zbraněmi hromadného ničení, včetně kontroly koncového použití technologií dvojího použití, pokud jde o zbraně hromadného ničení, a který bude obsahovat účinné postihy za porušení kontrol vývozu.

               3.
                     Smluvní strany se dohodly se na navázání pravidelného dialogu o těchto otázkách.

               Článek COMPROV.7: Ruční palné a lehké zbraně a jiné konvenční zbraně

               1.
                     Smluvní strany uznávají, že nedovolená výroba, transfer a oběh ručních palných a lehkých zbraní včetně střeliva, jejich nadměrné hromadění, nedostatečná správa, nepřiměřeně zajištěné sklady a nekontrolované šíření představují i nadále vážnou hrozbu pro mír a mezinárodní bezpečnost.

               2.
                     Smluvní strany se dohodly, že budou dodržovat a plně provádět své povinnosti tak, aby v souvislosti s nedovoleným obchodem s ručními palnými a lehkými zbraněmi, včetně střeliva pro ně, jednaly v souladu se stávajícími mezinárodními dohodami a rezolucemi Rady bezpečnosti OSN, jakož i se svými příslušnými závazky v rámci jiných mezinárodních nástrojů použitelných v této oblasti, jako je akční program OSN pro prevenci, potírání a vymýcení nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi ve všech jeho aspektech.

               3.
                     Smluvní strany uznávají význam vnitrostátních kontrolních systémů pro přepravu konvenčních zbraní v souladu se stávajícími mezinárodními normami. Smluvní strany uznávají důležitost používání těchto kontrol odpovědným způsobem, jakožto příspěvek k mezinárodnímu a regionálnímu míru, bezpečnosti a stabilitě a ke zmírnění lidského utrpení, jakož i k zabránění odklonu konvenčních zbraní.

               4.
                     Smluvní strany se v tomto ohledu zavazují plně provádět Smlouvu o obchodu se zbraněmi a vzájemně spolupracovat v rámci této smlouvy, mimo jiné v prosazování její všeobecné platnosti a plného provedení všemi členskými státy OSN.

               5.
                     Smluvní strany se proto zavazují, že budou spolupracovat ve svém úsilí o regulaci či zlepšení regulace mezinárodního obchodu s konvenčními zbraněmi a o prevenci, potírání a vymýcení nezákonného obchodu se zbraněmi.

               6.
                     Smluvní strany se dohodly se na navázání pravidelného dialogu o těchto otázkách.

               Článek COMPROV.8: Nejzávažnější trestné činy vyvolávající znepokojení mezinárodního společenství

               1.
                     Smluvní strany znovu potvrzují, že nejzávažnější trestné činy, které znepokojují celé mezinárodní společenství, nesmějí zůstat nepotrestány a že jejich účinné stíhání musí být zajištěno přijetím opatření na vnitrostátní úrovni a případně zlepšením mezinárodní spolupráce, včetně Mezinárodního trestního soudu. Smluvní strany se shodly na plné podpoře všeobecné platnosti a integrity Římského statutu Mezinárodního trestního soudu a souvisejících nástrojů.

               2.
                     Smluvní strany se dohodly se na navázání pravidelného dialogu o těchto otázkách.

               Článek COMPROV.9: Boj proti terorismu

               1.
                     Smluvní strany spolupracují na dvoustranné, regionální a mezinárodní úrovni s cílem předcházet a bojovat proti terorismu ve všech jeho podobách a projevech, a to v souladu s platným mezinárodním právem, případně i mezinárodními dohodami souvisejícími s bojem proti terorismu, mezinárodním humanitárním právem a mezinárodním právem v oblasti lidských práv, a v souladu se zásadami Charty Organizace spojených národů.

               2.
                     Smluvní strany posílí spolupráci v oblasti boje proti terorismu, včetně předcházení násilnému extremismu a financování terorismu a boje proti němu, s cílem prosazovat své společné bezpečnostní zájmy s ohledem na globální strategii OSN pro boj proti terorismu a příslušné rezoluce Rady bezpečnosti OSN, aniž je dotčena spolupráce v oblasti prosazování práva a justiční spolupráce v trestních věcech a výměna zpravodajských informací.

               3.
                     Smluvní strany se dohodly se na navázání pravidelného dialogu o těchto otázkách. Cílem tohoto dialogu bude mimo jiné podpora a usnadnění:

               (a)sdílení hodnocení teroristických hrozeb;

               (b)výměny osvědčených postupů a odborných znalostí v oblasti boje proti terorismu;

               (c)operativní spolupráce a výměny informací a

               (d)výměny týkající se spolupráce v rámci mnohostranných organizací.

               Článek COMPROV.10: Ochrana osobních údajů

               1.
                     Smluvní strany potvrzují svůj závazek zajistit vysokou úroveň ochrany osobních údajů. Usilují o spolupráci při prosazování vysokých mezinárodních norem.

               2.
                     Smluvní strany uznávají, že jednotlivci mají právo na ochranu osobních údajů a soukromí a že vysoké standardy v tomto ohledu přispívají k důvěře v digitální ekonomiku a k rozvoji obchodu a jsou klíčovým faktorem pro účinnou spolupráci v oblasti prosazování práva. Za tímto účelem se smluvní strany zavazují dodržovat každá v rámci svých právních a správních předpisů závazky, které přijaly v této dohodě v souvislosti s tímto právem.

               3.
                     Smluvní strany spolupracují na dvoustranné a mnohostranné úrovni, přičemž dodržují své příslušné právní předpisy. Tato spolupráce může zahrnovat dialog, výměnu odborných znalostí a případně spolupráci v oblasti prosazování práva, pokud jde o ochranu osobních údajů.

               4.
                     Pokud tato dohoda nebo jakákoli doplňující dohoda stanoví předávání osobních údajů, uskuteční se předávání v souladu s pravidly předávající strany pro mezinárodní předávání osobních údajů. Pro upřesnění je třeba uvést, že tímto odstavcem není dotčeno uplatňování zvláštních ustanovení této dohody týkajících se předávání osobních údajů, zejména článku DIGIT.7 [Ochrana osobních údajů a soukromí] a článku LAWGEN.4 [Ochrana osobních údajů] a části šesté [Řešení sporů] hlavy I. V případě potřeby vynaloží každá strana při dodržení svých pravidel pro mezinárodní předávání osobních údajů maximální úsilí, aby stanovila ochranná opatření nezbytná pro předávání osobních údajů, přičemž zohlední případná doporučení Rady partnerství podle čl. INST.1 [Rada partnerství] odst. 4 písm. h).

               Článek COMPROV.11: Celosvětová spolupráce v otázkách společného hospodářského, environmentálního a sociálního zájmu

               1.
                     Strany uznávají význam celosvětové spolupráce při řešení otázek sdíleného zájmu v hospodářské, environmentální i sociální oblasti. Je-li to v jejich společném zájmu, podporují mnohostranná řešení společných problémů.

               2.
                     Při zachování své rozhodovací autonomie a aniž jsou dotčena ostatní ustanovení této dohody nebo jakékoli doplňující dohody, usilují smluvní strany o spolupráci v současných a vznikajících globálních otázkách společného zájmu, jako je mír a bezpečnost, změna klimatu, udržitelný rozvoj, přeshraniční znečištění, ochrana životního prostředí, digitalizace, veřejné zdraví a ochrana spotřebitele, zdanění, finanční stabilita a volný a spravedlivý obchod a investice. Za tímto účelem usilují o vedení stálého a účinného dialogu a koordinaci svých postojů v mnohostranných organizacích a fórech, jichž se strany účastní, jako jsou Organizace spojených národů, skupina G-7 a skupina G-20, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Mezinárodní měnový fond, Světová banka a Světová obchodní organizace.

               Článek COMPROV.12: Podstatné prvky

               Ustanovení čl. COMPROV.4 [Demokracie, právní stát a lidská práva] odst. 1, čl. COMPROV.5 [Boj proti změně klimatu] odst. 1 a čl. COMPROV.6 [Boj proti šíření zbraní hromadného ničení] odst. 1 představují základní prvky partnerství založeného na této dohodě a jakýchkoli doplňujících dohodách.

               Hlava III: Plnění povinností a ochranná opatření

               Článek INST.35: Plnění povinností popsaných jako základní prvky

               1.
                     Jestliže se kterákoli ze stran domnívá, že druhá strana závažným a významným způsobem neplní některou z povinností, které jsou popsány jako podstatné prvky v článku COMPROV.12 [Základní prvky], může rozhodnout o úplném nebo částečném ukončení nebo pozastavení provádění této dohody nebo jakékoli doplňující dohody.

               2.
                     Strana, která se použití tohoto článku dovolává, nejprve požádá, aby se Rada partnerství neprodleně sešla s cílem nalézt včasné a vzájemně přijatelné řešení. Není-li do 30 dnů ode dne podání žádosti Radě partnerství nalezeno žádné vzájemně přijatelné řešení, může strana přijmout opatření uvedená v odstavci 1.

               3.
                     Opatření uvedená v odstavci 1 musí být plně v souladu s mezinárodním právem a musí být přiměřená. Přednost mají opatření, která co nejméně narušují fungování této dohody a jakýchkoli doplňujících dohod.

               4.
                     Strany se domnívají, že k tomu, aby určitá situace představovala závažné a významné nesplnění některé z povinností popsaných jako základní prvky v článku COMPROV.12 [Základní prvky], musí být její závažnost a povaha natolik výjimečné, že ohrožuje mír a bezpečnost a má mezinárodní dopad. Pro upřesnění je třeba uvést, že pro účely tohoto článku se za závažné a významné nesplnění vždy považuje jednání nebo opomenutí, které podstatně maří cíl a účel Pařížské dohody.

               Článek INST.36: Ochranná opatření

               1.            V případě závažných hospodářských, společenských nebo environmentálních obtíží odvětvové nebo regionální povahy, mimo jiné pokud jde o rybolovné činnosti a na nich závislé komunity, které mohou přetrvávat, může dotčená strana jednostranně přijmout vhodná ochranná opatření. Tato ochranná opatření jsou omezena co do svého rozsahu a doby trvání s ohledem na to, co je nezbytně nutné k nápravě situace. Přednostně je třeba vybrat opatření, která co nejméně naruší fungování této dohody.

               2.            Dotčená strana neprodleně uvědomí druhou stranu prostřednictvím Rady partnerství a poskytne veškeré příslušné informace. Strany okamžitě zahájí konzultace v rámci Rady partnerství s cílem nalézt vzájemně přijatelné řešení.

               3.            Dotčená strana nesmí přijmout ochranná opatření před uplynutím lhůty jednoho měsíce ode dne oznámení podle odstavce 2, ledaže byly konzultace podle odstavce 2 společně ukončeny před uplynutím zmíněné lhůty. Vylučují-li výjimečné okolnosti vyžadující okamžitý zásah předběžný přezkum, může dotčená strana okamžitě uplatnit ochranná opatření nezbytně nutná pro nápravu situace.

               Dotčená strana Radě partnerství neprodleně oznámí přijatá opatření a poskytne veškeré příslušné informace.

               4.            Pokud ochranné opatření přijaté dotčenou stranou vytváří nerovnováhu mezi právy a povinnostmi podle této dohody nebo podle jakékoli doplňující dohody, může druhá strana přijmout přiměřená vyrovnávací opatření, která jsou nezbytně nutná k nápravě nerovnováhy. Přednostně je třeba vybrat opatření, která co nejméně naruší fungování této dohody. Odstavce 2 až 4 se na tato opatření k obnovení rovnováhy použijí obdobně.

               5.            Jakákoli ze stran může bez předchozího využití konzultací podle článku INST.13 [Konzultace] zahájit rozhodčí řízení podle článku INST.14 [Rozhodčí řízení], aby napadla opatření přijaté druhou stranou podle odstavců 1 až 5 tohoto článku.

               6.            Ochranná opatření uvedená v odstavci 1 a opatření k obnovení rovnováhy uvedená v odstavci 5 mohou být rovněž přijata v souvislosti s doplňující dohodou, není-li v ní stanoveno jinak.

               ČÁST SEDMÁ: ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

                  Článek FINPROV.1: Územní oblast působnosti

               1.
                     Tato dohoda se vztahuje na:

               (a)území, na něž se vztahuje Smlouva o Evropské unii a Smlouva o fungování Evropské unie a Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii za podmínek v nich stanovených, a

               (b)území Spojeného království.

               2.
                     Tato dohoda se vztahuje rovněž na Bailiwick Guernsey, Bailiwick Jersey a ostrov Man v rozsahu stanoveném v dílu prvním [Rybolov] a článku OTH.9 [Zeměpisné použití] dílu šestého [Ostatní ustanovení] části druhé této dohody.

               3.
                     Tato dohoda se nevztahuje na Gibraltar, ani nemá na tomto území žádné účinky.

               4.
                     Tato dohoda se nevztahuje na zámořská území, která mají se Spojeným královstvím zvláštní vztahy: Anguilla, Bermudy, Britské území v Antarktidě, Britské indickooceánské území, Britské Panenské ostrovy, Kajmanské ostrovy, Falklandské ostrovy, Montserrat, ostrovy Pitcairn, Henderson, Ducie a Oeno, Svatá Helena, Ascension a Tristan da Cunha, Jižní Georgie a Jižní Sandwichovy ostrovy a ostrovy Turks a Caicos.

                  Článek FINPROV.2: Vztah k jiným dohodám

               Tato dohoda a jakákoli doplňující dohoda se použijí, aniž je dotčena jakákoli dřívější dvoustranná dohoda mezi Spojeným královstvím na straně jedné a Unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na straně druhé. Strany znovu potvrzují své povinnosti provést každou takovou dohodu.

                  Článek FINPROV.3: Přezkum

               Strany společně přezkoumají provádění této dohody a doplňkových dohod a veškeré související záležitosti pět let po vstupu této dohody v platnost a poté každých pět let.

                  Článek FINPROV.6: Utajované informace a citlivé neutajované informace

               Žádné ustanovení této dohody ani žádné doplňkové dohody nelze vykládat tak, že vyžaduje, aby strana zpřístupnila utajované informace.

               Utajované informace nebo materiály poskytované stranami nebo vyměňované mezi stranami podle této dohody nebo jakékoli doplňkové dohody musí být chráněny a musí s nimi být zacházeno v souladu s Dohodou o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací a veškerými prováděcími ujednáními uzavřenými na jejím základě.

               Strany se dohodnou na pokynech pro nakládání s citlivými neutajovanými informacemi, které si mezi sebou vyměňují, za účelem zajištění jejich ochrany.

                  Článek FINPROV.7: Nedílné součásti této dohody

               1.
                     Protokoly, přílohy, dodatky a poznámky k této dohodě jsou její nedílnou součástí.

               2.
                     Každá z příloh této dohody, včetně jejích dodatků, tvoří nedílnou součást oddílu, kapitoly, hlavy, dílu nebo protokolu, které odkazují na uvedenou přílohu nebo na které se v uvedené příloze odkazuje. V zájmu větší jistoty je třeba uvést následující:

               (a)příloha INST-X [JEDNACÍ ŘÁD RADY PARTNERSTVÍ A VÝBORŮ] tvoří nedílnou součást hlavy III [Institucionální ustanovení] části první;

               (b)přílohy ORIG-1 [ÚVODNÍ POZNÁMKY KE SPECIFICKÝM PRAVIDLŮM PŮVODU PRODUKTU], ORIG-2 [SPECIFICKÁ PRAVIDLA PŮVODU PRODUKTU], ORIG-2A [KVÓTY PŮVODU A ALTERNATIVY KE SPECIÁLNĚ VYJÁDŘENÝM PRAVIDLŮM PŮVODU PRODUKTU UVEDENÝM V PŘÍLOZE ORIG-2], ORIG-2B [PŘECHODNÁ SPECIFICKÁ PRAVIDLA PŮVODU PRO ELEKTRICKÉ AKUMULÁTORY A ELEKTRIFIKOVANÁ VOZIDLA], ORIG-3 [PROHLÁŠENÍ DODAVATELE], ORIG-4 [ZNĚNÍ DEKLARACE O PŮVODU], ORIG-5 [SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O ANDORRSKÉM KNÍŽECTVÍ] a ORIG-6 [SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O REPUBLICE SAN MARINO] tvoří nedílnou součást kapitoly druhé [Pravidla původu] hlavy I dílu prvního části druhé;

               (c)příloha SPS-1 [KRITÉRIA UVEDENÁ V ČL. SPS.19 písm. d)] tvoří nedílnou součást kapitoly třetí [Sanitární a fytosanitární opatření] hlavy I dílu prvního části druhé;

               (d)příloha TBT-XX [UJEDNÁNÍ UVEDENÉ V ČL. TBT.9 ODST. 4 PRO PRAVIDELNOU VÝMĚNU INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE BEZPEČNOSTI NEPOTRAVINÁŘSKÝCH VÝROBKŮ A SOUVISEJÍCÍCH PREVENTIVNÍCH, OMEZUJÍCÍCH A NÁPRAVNÝCH OPATŘENÍ], příloha TBT-ZZ [UJEDNÁNÍ UVEDENÉ V ČL. TBT.9 ODST. 5 PRO PRAVIDELNOU VÝMĚNU INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE OPATŘENÍ PŘIJATÝCH OHLEDNĚ NEVYHOVUJÍCÍCH NEPOTRAVINÁŘSKÝCH VÝROBKŮ JINÝCH, NEŽ JSOU VÝROBKY, NA NĚŽ SE VZTAHUJE ČL. TBT.9 ODST. 4], příloha TBT-1 [MOTOROVÁ VOZIDLA A JEJICH ZAŘÍZENÍ, ČÁSTI A SOUČÁSTI], příloha TBT-2 [LÉČIVÉ PŘÍPRAVKY], příloha TBT-3 [CHEMICKÉ LÁTKY], příloha TBT-4 [EKOLOGICKÉ PRODUKTY] a příloha TBT-5 [OBCHOD S VÍNEM] tvoří nedílnou součást kapitoly čtvrté [Technické překážky obchodu] hlavy I dílu prvního části druhé;

               (e)příloha CUSTMS-1 [OPRÁVNĚNÉ HOSPODÁŘSKÉ SUBJEKTY] tvoří nedílnou součást kapitoly páté [Cla a usnadnění obchodu] hlavy I dílu prvního části druhé;

               (f)přílohy SERVIN-1 [STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ], SERVIN-2 [BUDOUCÍ OPATŘENÍ], SERVIN-3 [OBCHODNÍ NÁVŠTĚVY PRO ÚČELY USAZENÍ, OSOBY PŘEVEDENÉ V RÁMCI SPOLEČNOSTI A KRÁTKODOBÉ OBCHODNÍ NÁVŠTĚVY], SERVIN-4 [SMLUVNÍ POSKYTOVATELÉ SLUŽEB A NEZÁVISLÍ ODBORNÍCI], SERVIN-5 [POHYB FYZICKÝCH OSOB] a SERVIN-6 [POKYNY PRO UJEDNÁNÍ O UZNÁVÁNÍ ODBORNÝCH KVALIFIKACÍ] tvoří nedílnou součást hlavy II [Služby a investice] dílu prvního části druhé;

               (g)příloha PPROC-1 [ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK] tvoří nedílnou součást hlavy VI [ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK] dílu prvního části druhé;

               (h)přílohy ENER-1 [SEZNAM ENERGETICKÝCH PRODUKTŮ, UHLOVODÍKŮ A SUROVIN], ENER-2 [DOTACE V OBLASTI ENERGETIKY A ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ], ENER-3 [ NEUPLATNĚNÍ PŘÍSTUPU TŘETÍCH OSOB A ODDĚLENÍ VLASTNICTVÍ NA INFRASTRUKTURU] a ENER-4 [PŘIDĚLOVÁNÍ KAPACITY ELEKTRICKÉHO PROPOJOVACÍHO VEDENÍ V ČASOVÉM RÁMCI DENNÍHO TRHU] tvoří nedílnou součást hlavy VIII [Energetika] dílu prvního části druhé;

               (i)příloha ENER-2 [DOTACE V OBLASTI ENERGETIKY A ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ] tvoří nedílnou součást hlavy XI [LPFOFCSD] dílu prvního části druhé;

               (j)příloha AVSAF-1 [OSVĚDČOVÁNÍ LETOVÉ ZPŮSOBILOSTI A OCHRANY ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ] a všechny přílohy přijaté v souladu s článkem AVSAF.12 [Přijetí a změny příloh této hlavy] tvoří nedílnou součást hlavy II [Bezpečnost letectví] dílu druhého části druhé;

               (k)příloha ROAD-1 [SILNIČNÍ PŘEPRAVA ZBOŽÍ] tvoří nedílnou součást hlavy I [Silniční přeprava zboží] dílu třetího části druhé;

               (l)přílohy ROAD-2 [VZOR POVOLENÍ PRO MEZINÁRODNÍ LINKOVOU A ZVLÁŠTNÍ LINKOVOU DOPRAVU], ROAD-3 [VZOR ŽÁDOSTI O POVOLENÍ PRO MEZINÁRODNÍ LINKOVOU A ZVLÁŠTNÍ LINKOVOU DOPRAVU] a ROAD-4 [VZOR JÍZDNÍHO LISTU PRO PŘÍLEŽITOSTNOU DOPRAVU] tvoří nedílnou součást hlavy II [Silniční přeprava cestujících] dílu třetího části druhé;

               (m)[přílohy FISH.1, FISH.2, FISH.3 a FISH.4 [PROTOKOL O PŘÍSTUPU DO VOD] tvoří nedílnou součást dílu pátého [Rybolov] části druhé];

               (n)příloha LAW-1 [VÝMĚNY DNA, OTISKŮ PRSTŮ A ÚDAJŮ O REGISTRACI VOZIDEL] tvoří nedílnou součást hlavy II [Výměny DNA, otisků prstů a údajů o registraci vozidel] části třetí;

               (o)příloha LAW-2 [ÚDAJE JMENNÉ EVIDENCE CESTUJÍCÍCH] tvoří nedílnou součást hlavy III [Předávání a zpracovávání údajů jmenné evidence cestujících] části třetí;

               (p)příloha LAW-3 [FORMY TRESTNÉ ČINNOSTI SPADAJÍCÍ DO PŮSOBNOSTI EUROPOLU] tvoří nedílnou součást hlavy V [Spolupráce s Europolem] části třetí;

               (q)příloha LAW-4 [FORMY ZÁVAŽNÉ TRESTNÉ ČINNOSTI SPADAJÍCÍ DO PŮSOBNOSTI EUROJUSTU] tvoří nedílnou součást hlavy VI [Spolupráce s Eurojustem] části třetí;

               (r)příloha LAW-5 [ZATÝKACÍ ROZKAZ] tvoří nedílnou součást hlavy VII [Předávání osob] části třetí;

               (s)příloha LAW-6 [VÝMĚNA INFORMACÍ Z REJSTŘÍKŮ TRESTŮ – TECHNICKÉ A PROCESNÍ SPECIFIKACE] tvoří nedílnou součást hlavy IX [Výměna informací z rejstříků trestů] části třetí;

               (t)příloha LAW-7 [DEFINICE TERORISMU] tvoří nedílnou součást hlavy III [Předávání a zpracovávání údajů jmenné evidence cestujících], hlavy VII [Předávání osob] a hlavy XI [Zmrazení majetku a konfiskace] části třetí;

               (u)příloha LAW-8 [ZMRAZENÍ MAJETKU A KONFISKACE] tvoří nedílnou součást hlavy XI [Zmrazení majetku a konfiskace] části třetí;

               (v)příloha UNPRO-1 [PLNĚNÍ FINANČNÍCH PODMÍNEK [čl. UNPRO.2.1 odst. 11]] tvoří nedílnou součást oddílu 2 [Pravidla pro financování účasti na programech a činnostech Unie] kapitoly první části páté [Účast na programech Unie, řádné finanční řízení a finanční ustanovení];

               (w)příloha INST-X [JEDNACÍ ŘÁD PRO ŘEŠENÍ SPORŮ] a příloha INST-X [KODEX CHOVÁNÍ ROZHODCŮ] tvoří nedílnou součást hlavy I [Řešení sporů] části šesté;

               (x)PŘÍLOHA PROTOKOLU O SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCI A BOJI PROTI PODVODŮM V OBLASTI DANĚ Z PŘIDANÉ HODNOTY A O VZÁJEMNÉ POMOCI PŘI VYMÁHÁNÍ POHLEDÁVEK VYPLÝVAJÍCÍCH Z DANÍ, POPLATKŮ A CEL tvoří nedílnou součást Protokolu o správní spolupráci a boji proti podvodům v oblasti daně z přidané hodnoty a o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z daní, poplatků a cel;

               (y)přílohy SSC-1 [NĚKTERÉ PENĚŽITÉ DÁVKY, NA KTERÉ SE PROTOKOL NEVZTAHUJE], SSC-2 [OMEZENÍ NÁROKŮ NA VĚCNÉ DÁVKY PRO RODINNÉ PŘÍSLUŠNÍKY PŘÍHRANIČNÍHO PRACOVNÍKA], SSC-3 [VÍCE NÁROKŮ PRO DŮCHODCE VRACEJÍCÍ SE DO PŘÍSLUŠNÉHO STÁTU], SSC-4 [PŘÍPADY, VE KTERÝCH SE OD POMĚRNÉHO VÝPOČTU UPOUŠTÍ NEBO SE NEPOUŽIJE], SSC-5 [DÁVKY A DOHODY, KTERÉ UMOŽŇUJÍ POUŽITÍ ČLÁNKU SSC.49 [Souběh dávek stejného druhu]], SSC-6 [ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O POUŽÍVÁNÍ PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ ČLENSKÝCH STÁTŮ A SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ], SSC-7 [PROVÁDĚCÍ ČÁST] a SSC-8 [PŘECHODNÁ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE POUŽITÍ ČLÁNKU SSC.11 [VYSLANÍ PRACOVNÍCI]] a jejich dodatky tvoří nedílnou součást protokolu o koordinaci sociálního zabezpečení.

                  Článek FINPROV.8: Vypovězení

               Kterákoliv strana může tuto dohodu vypovědět písemným oznámením zaslaným diplomatickou cestou. Tato dohoda a jakákoli doplňující dohoda pozbývá platnosti prvním dnem dvanáctého měsíce následujícího po dni oznámení.

                  Článek FINPROV.9: Závazná jazyková znění

               Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, irském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském. Do 30. dubna 2021 se všechny jazykové verze dohody podrobí procesu konečné právní revize. Bez ohledu na předchozí větu bude proces konečné právní revize anglického znění dohody dokončen nejpozději do dne uvedeného v čl. FINPROV.11 odst. 1 [Vstup v platnost a prozatímní uplatňování], pokud tento den nastane dříve než 30. dubna 2021.

               Jazykové verze vyplývající z výše uvedeného procesu konečné právní revize nahrazují od počátku podepsané verze dohody a stanoví se jako závazné a konečné na základě výměny diplomatických nót mezi stranami.

                  Článek FINPROV.10: Budoucí přistoupení k Unii

               1.
                     Unie uvědomí Spojené království o každé nové žádosti o přistoupení třetí země k Unii.

               2.
                     Během jednání mezi Unií a třetí zemí o přistoupení uvedené země k Unii
                  86
                se Unie bude snažit:

               a) poskytnout Spojenému království na jeho žádost a v mezích možností informace o veškerých záležitostech, na něž se tato dohoda a jakákoli doplňková dohoda vztahují, a

               b) zohlednit veškeré obavy vyjádřené ze strany Spojeného království.

               3.
                     V dostatečném předstihu před datem přistoupení třetí země k Unii přezkoumá Rada partnerství veškeré účinky takového přistoupení na tuto dohodu a jakoukoli doplňkovou dohodu.

               4.
                     Před tím, než dohoda o přistoupení třetí země k Unii vstoupí v platnost, Spojené království a Unie v nezbytné míře:

               a) tuto dohodu nebo jakoukoliv doplňkovou dohodu změní;

               b) rozhodnutím Rady partnerství provedou jakékoli jiné nezbytné úpravy či přechodná opatření týkající se této dohody a jakékoli doplňkové dohody;

               c) v rámci Rady partnerství rozhodnou, zda:

               i) uplatňovat článek VSTV.1 [Víza pro krátkodobé pobyty] na státní příslušníky této třetí země nebo

               ii) stanovit přechodná opatření, pokud jde o článek VSTV.1 [Víza pro krátkodobé pobyty], ve vztahu k této třetí zemi a jejím státním příslušníkům, jakmile přistoupí k Unii.

               5.
                     Není-li ke dni vstupu dohody o přistoupení příslušné třetí země k Unii v platnost přijato rozhodnutí podle odst. 4 písm. c) bodu i) nebo ii), článek VSTV.1 [Víza pro krátkodobé pobyty] se na státní příslušníky této třetí země nepoužije.

               6.
                     V případě, že Rada partnerství zavede přechodná opatření podle odst. 4 písm. c) bodu ii), stanoví jejich trvání. Rada partnerství může platnost těchto přechodných opatření prodloužit.

               7.
                     Před skončením platnosti přechodných opatření podle odst. 4 písm. c) bodu ii) Rada partnerství rozhodne, zda se na státní příslušníky této třetí země použije článek VSTV.1 [Víza pro krátkodobé pobyty] od konce platnosti přechodných opatření. Není-li takové rozhodnutí přijato, článek VSTV.1 [Víza pro krátkodobé pobyty] se na státní příslušníky této třetí země od konce platnosti přechodných opatření nepoužije.

               8.
                     Ustanoveními odst. 4 písm. c) a odstavců 5 až 7 nejsou dotčeny výsady Unie podle jejích domácích právních předpisů.

               9.
                     Pro upřesnění je třeba uvést, že aniž jsou dotčena ustanovení odst. 4 písm. c) a odstavců 5 až 7, tato dohoda se použije ve vztahu k novému členskému státu Unie ode dne přistoupení tohoto nového členského státu k Unii.

                  Článek FINPROV.10A: Přechodné ustanovení o předávání osobních údajů do Spojeného království

               1.
                     Po dobu trvání stanoveného období se předávání osobních údajů z Unie do Spojeného království nepovažuje za předávání do třetí země podle práva Unie, za předpokladu, že se použijí právní předpisy Spojeného království o ochraně údajů ze dne 31. prosince 2020, jak jsou uloženy a začleněny do práva Spojeného království zákonem o Evropské unii (o vystoupení z Evropské unie) z roku 2018 a ve znění pozměněném předpisy o ochraně údajů, soukromí a elektronických komunikacích (změny atd.) (vystoupení z EU) z roku 2019
                  87
                („platný režim ochrany údajů“), a pokud Spojené království nevykonává určené pravomoci bez souhlasu Unie v rámci Rady partnerství.

               2.
                     S výhradou odstavců 3 až 11 se odstavec 1 použije rovněž na předávání osobních údajů z Islandu, Lichtenštejnského knížectví a Norského království do Spojeného království během stanoveného období podle práva Unie, jak se v těchto státech uplatňuje podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru uzavřené v Portu dne 2. května 1992, a to po dobu, po kterou se použije odstavec 1 na předávání osobních údajů z Unie do Spojeného království, za předpokladu, že tyto státy písemně oznámí oběma stranám svůj výslovný souhlas s uplatňováním tohoto ustanovení.

               3.
                     V tomto článku se „určenými pravomocemi“ rozumí pravomoc:

               (a)vytvořit předpisy podle článků 17A, 17C a 74A zákona Spojeného království o ochraně údajů z roku 2018;

               (b)vydat nový dokument upřesňující standardní doložky o ochraně údajů podle článku 119A zákona Spojeného království o ochraně údajů z roku 2018;

               (c)schválit nový návrh kodexu chování podle čl. 40 odst. 5 obecného nařízení Spojeného království o ochraně osobních údajů, jiný než kodex kodexu chování, na který se nelze spoléhat při poskytování vhodných záruk pro předávání osobních údajů do třetí země podle čl. 46 odst. 2 písm. e) obecného nařízení Spojeného království o ochraně osobních údajů;

               (d)schválit nové certifikační mechanismy podle čl. 42 odst. 5 obecného nařízení Spojeného království o ochraně osobních údajů, jiné než certifikační mechanismy, na které se nelze spoléhat při poskytování vhodných záruk pro předávání osobních údajů do třetí země podle čl. 46 odst. 2 písm. f) obecného nařízení Spojeného království o ochraně osobních údajů;

               (e)schválit nová závazná podniková pravidla podle článku 47 obecného nařízení Spojeného království o ochraně osobních údajů;

               (f)povolit nová smluvní ustanovení uvedená v čl. 46 odst. 3 písm. a) obecného nařízení Spojeného království o ochraně osobních údajů nebo

               (g)povolit nová správní ujednání uvedená v čl. 46 odst. 3 písm. b) obecného nařízení Spojeného království o ochraně osobních údajů.

               4.
                     „Stanovené období“ začíná dnem vstupu této dohody v platnost a s výhradou odstavce 5 končí:

               (a)dnem, kdy Evropská komise přijme rozhodnutí o odpovídající ochraně ve vztahu ke Spojenému království podle čl. 36 odst. 3 směrnice (EU) 2016/680 a podle čl. 45 odst. 3 nařízení (EU) 2016/679, nebo

               (b)dnem, kdy začíná období čtyř měsíců po stanoveném období, přičemž toto období se prodlouží o další dva měsíce, ledaže jedna ze stran vznese námitku,

               podle toho, co nastane dříve.

               5.
                     S výhradou odstavců 6 a 7, pozmění-li Spojené království během stanoveného období platný režim ochrany údajů nebo vykoná určené pravomoci bez souhlasu Unie v rámci Rady partnerství, skončí stanovené období dnem, kdy jsou vykonány pravomoci nebo kdy změna vstoupí v platnost.

               6.
                     Odkazy na výkon určených pravomocí v odstavcích 1 a 5 nezahrnují výkon těchto pravomocí, jejichž účinek je omezen na soulad s příslušnými právními předpisy Unie v oblasti ochrany údajů.

               7.
                     Jakékoli opatření, u nějž by se jinak jednalo o změnu platného režimu ochrany údajů, které je:

               (a)zavedeno se souhlasem Unie v Radě partnerství nebo

               (b)se omezuje na soulad s příslušnými právními předpisy Unie v oblasti ochrany údajů,

               se nepovažuje za změnu platného režimu ochrany údajů pro účely odstavce 5 a mělo by být považováno za součást platného režimu ochrany údajů pro účely odstavce 1.

               8.
                     Pro účely odstavců 1, 5 a 7 se „souhlasem Unie v Radě partnerství“ rozumí:

               (a)rozhodnutí Rady partnerství popsané v odstavci 11 nebo

               (b)předpokládaný souhlas popsaný v odstavci 10.

               9.
                     Oznámí-li Spojené království Unii, že navrhuje vykonat určené pravomoci nebo navrhuje pozměnit platný režim ochrany údajů, může si kterákoli ze stran do pěti pracovních dnů vyžádat zasedání Rady partnerství, které se musí uskutečnit do dvou týdnů od této žádosti.

               10.
                     Není-li toto zasedání vyžádáno, má se za to, že Unie s tímto výkonem pravomocí nebo změnou během stanoveného období souhlasila.

               11.
                     Je-li toto zasedání vyžádáno, Rada partnerství na tomto zasedání posoudí navrhovaný výkon pravomocí nebo změnu a může přijmout rozhodnutí, v němž uvede, že s výkonem pravomocí nebo změnou během stanoveného období souhlasí.

               12.
                     Spojené království, je-li to rozumně možné, oznámí Unii, kdy během stanoveného období vstoupí do nového nástroje, na který se lze spolehnout při předávání osobních údajů do třetí země podle čl. 46 odst. 2 písm. a) obecného nařízení Spojeného království o ochraně osobních údajů nebo čl. 75 odst. 1 písm. a) zákona Spojeného království o ochraně údajů z roku 2018 během stanoveného období. Po oznámení Spojeného království podle tohoto odstavce si Unie může vyžádat zasedání Rady partnerství za účelem projednání příslušného nástroje.

               13.
                     Hlava I [Řešení sporů] části šesté se nepoužije na spory týkající se výkladu a uplatňování tohoto článku.

                  Článek FINPROV.11: Vstup v platnost a prozatímní uplatňování

               1.
                     Tato dohoda vstoupí v platnost prvním dnem měsíce následujícího po měsíci, v němž si strany vzájemně oznámí, že splnily své vnitřní požadavky a postupy pro stanovení svého souhlasu s tím, že budou vázány.

               2.
                     Strany souhlasí s prozatímním uplatňováním této dohody ode dne 1. ledna 2021, pokud si před tímto datem vzájemně oznámí, že jejich příslušné vnitřní požadavky a postupy nezbytné pro prozatímní uplatňování byly splněny. Prozatímní uplatňování skončí k jednomu z těchto dat, podle toho, které nastane dříve:

               (a)28. února 2021 nebo jiné datum podle rozhodnutí Rady partnerství nebo

               (b)den uvedený v odstavci 1.

               3.
                     Ode dne, od nějž se tato dohoda prozatímně uplatňuje, považují strany odkazy v této dohodě na „datum vstupu této dohody v platnost“ nebo na „vstup této dohody v platnost“ za odkazy na den, od něhož se tato dohoda prozatímně uplatňuje.

               PŘÍLOHY

               PŘÍLOHA INST:  JEDNACÍ ŘÁD RADY PARTNERSTVÍ A VÝBORŮ

               Článek 1

               Předsednictví

               1.
                     Unie a Spojené království si vzájemně oznámí jméno, funkci a kontaktní údaje svých určených spolupředsedů. Má se za to, že spolupředsedovi bylo uděleno povolení příslušně zastupovat buď Unii, nebo Spojené království do dne, kdy druhé straně bude oznámen nový spolupředseda.

               2.
                     Rozhodnutí spolupředsedů stanovená tímto jednacím řádem se přijímají po vzájemné dohodě.

               3.
                     Spolupředseda může být na určitém zasedání zastoupen jmenovaným zástupcem. Spolupředseda nebo jeho jmenovaný zástupce jmenování oznámí co nejdříve druhému spolupředsedovi a sekretariátu Rady partnerství. V tomto jednacím řádu se spolupředsedy rozumí rovněž osoby jmenované jako jejich zástupci.

               Článek 2

               Sekretariát

               Sekretariát Rady partnerství (dále jen „sekretariát“) se skládá z jednoho úředníka Unie a jednoho úředníka vlády Spojeného království. Sekretariát vykonává úkoly, které mu byly svěřeny tímto jednacím řádem.

               Unie a Spojené království si vzájemně oznámí jméno, funkci a kontaktní údaje úředníka, který je členem sekretariátu Rady partnerství za Unii a Spojené království. Má se za to, že tento úředník nadále působí jako člen sekretariátu Unie nebo Spojeného království až do dne, kdy Unie nebo Spojené království oznámí nového člena.

               Článek 3

               Zasedání

               1.
                     Jednotlivá zasedání Rady partnerství svolává sekretariát na den a hodinu, na nichž se spolupředsedové dohodnou. Pokud Unie nebo Spojené království předloží žádost o zasedání prostřednictvím sekretariátu, vyvine Rada partnerství úsilí, aby se sešla do 30 dnů od této žádosti nebo dříve v případech stanovených v této dohodě.

               2.
                     Nerozhodnou-li spolupředsedové jinak, konají se zasedání Rady partnerství střídavě v Bruselu a v Londýně.

               3.
                     Odchylně od odstavce 2 se mohou spolupředsedové dohodnout, že se zasedání Rady partnerství bude konat prostřednictvím videokonference nebo telekonference.

               Článek 4

               Účast na zasedáních

               1.
                     S dostatečným předstihem před každým zasedáním se Unie a Spojené království prostřednictvím sekretariátu vzájemně informují o zamýšleném složení svých delegací a uvedou jméno a funkce každého člena delegace.

               2.
                     Spolupředsedové mohou po vzájemné dohodě případně přizvat odborníky (tj. nevládní úředníky) k účasti na zasedáních Rady partnerství, aby poskytli informace o konkrétních tématech, a sice pouze na těch částech zasedání, kde se tato konkrétní témata projednávají.

               Článek 5

               Dokumenty

               Písemné dokumenty, z nichž vychází jednání Rady partnerství, sekretariát očísluje a rozešle Unii a Spojenému království.

               Článek 6

               Korespondence

               1.
                     Korespondenci určenou Radě partnerství zasílají Unie a Spojené království prostřednictvím sekretariátu. Tuto korespondenci lze zasílat jakoukoli písemnou formou včetně elektronické pošty.

               2.
                     Sekretariát zajistí, aby korespondence určená Radě partnerství byla předána spolupředsedům a případně rozeslána v souladu s článkem 5.

               3.
                     Veškerá korespondence od spolupředsedů nebo určená přímo spolupředsedům se předává sekretariátu a případně se rozesílá v souladu s článkem 5.

               Článek 7

               Program zasedání

               1.
                     Sekretariát vypracuje návrh předběžného programu každého zasedání. Tento návrh je spolu s příslušnými dokumenty předán spolupředsedům nejpozději deset dnů před datem zasedání.

               2.
                     Předběžný pořad jednání obsahuje body požadované Unií nebo Spojeným královstvím. Takové žádosti se spolu s veškerými příslušnými dokumenty předkládají sekretariátu nejpozději patnáct dnů před začátkem zasedání.

               3.
                     Nejpozději pět dnů před datem zasedání spolupředsedové rozhodnou o předběžném programu zasedání.

               4.
                     Rada partnerství přijímá program zasedání na začátku každého zasedání. Na žádost Unie nebo Spojeného království může být do programu zasedání na základě konsenzu zařazen bod, který není obsažen v předběžném programu.

               5.
                     Spolupředsedové mohou po vzájemné dohodě zkrátit nebo prodloužit lhůty uvedené v odstavcích 1 až 3, aby se zohlednily okolnosti konkrétního případu.

               Článek 8

               Zápis ze zasedání

               1.
                     Návrh zápisu z každého zasedání vypracuje úředník jednající jako člen sekretariátu strany, která zasedání pořádá, do patnácti dnů od skončení zasedání, pokud spolupředsedové nerozhodnou jinak. Návrh zápisu se předloží k vyjádření členovi sekretariátu druhé strany. Ten může předložit připomínky do sedmi dnů ode dne obdržení návrhu zápisu.

               2.
                     V zápisu se zpravidla shrnou jednotlivé body programu zasedání a popřípadě se zde konkrétně uvedou:

               (a)dokumenty předložené Radě partnerství,

               (b)veškerá prohlášení, o jejichž zařazení do zápisu požádal jeden ze spolupředsedů, a

               (c)přijatá rozhodnutí, učiněná doporučení, schválená prohlášení a přijaté závěry ke konkrétním bodům.

               3.
                     Zápis v příloze obsahuje seznam účastníků, v němž jsou za každou delegaci uvedena jména a funkce všech osob, které se zasedání zúčastnily.

               4.
                     Sekretariát upraví návrh zápisu na základě obdržených připomínek a návrh zápisu v revidovaném znění schválí spolupředsedové do 28 dnů ode dne zasedání, nebo do jakéhokoli jiného data, na kterém se spolupředsedové dohodnou. Po schválení zápisu jeho dvě znění ověří podpisem členové sekretariátu. Jedno z těchto platných znění obdrží Unie a druhé Spojené království. Spolupředsedové se mohou dohodnout, že tomuto požadavku vyhovují podpis a výměna elektronických vyhotovení.

               Článek 9

               Rozhodnutí a doporučení

               1.
                     V období mezi zasedáními může Rada partnerství přijímat rozhodnutí nebo doporučení písemným postupem. Písemné znění návrhu rozhodnutí nebo doporučení předloží spolupředseda druhému spolupředsedovi v pracovním jazyce Rady partnerství. Druhá strana má jeden měsíc nebo jakoukoli delší lhůtu, kterou stanoví navrhující strana, aby vyjádřila svůj souhlas s návrhem rozhodnutí nebo doporučení. Pokud druhá strana nevyjádří svůj souhlas, navrhované rozhodnutí nebo doporučení se projedná a může být přijato na příštím zasedání Rady partnerství. Návrh rozhodnutí nebo doporučení se považuje za přijatý, jakmile druhá strana vyjádří svůj souhlas, přičemž se uvede v rámci zápisu příštího zasedání Rady partnerství podle článku 8.

               2.
                     Přijímá-li Rada partnerství rozhodnutí nebo doporučení, do názvu příslušných aktů se vkládají slova „rozhodnutí“ nebo „doporučení“. Sekretariát každé rozhodnutí nebo doporučení zaznamená pod pořadovým číslem a s odkazem na datum jeho přijetí.

               3.
                     V rozhodnutích přijatých Radou partnerství je uvedeno datum, kdy nabývají účinku.

               4.
                     Rozhodnutí a doporučení přijatá Radou partnerství se vyhotoví ve dvou stejnopisech v závazných jazycích a podepíší je spolupředsedové a sekretariát je ihned po podpisu zašle Unii a Spojenému království. Spolupředsedové se mohou dohodnout, že požadavku na podpis vyhovují podpis a výměna elektronických vyhotovení.

               Článek 10

               Transparentnost

               1.
                     Spolupředsedové se mohou dohodnout na veřejném zasedání Rady partnerství.

               2.
                     Každá strana může rozhodnout o zveřejnění rozhodnutí a doporučení Rady partnerství ve svém příslušném úředním věstníku nebo online.

               3.
                     Předloží-li Unie nebo Spojené království Radě partnerství informace, jež jsou podle jejich právních a správních předpisů považovány za důvěrné nebo jsou chráněny před zveřejněním, nakládá druhá strana s takto získanými informacemi jako s důvěrnými.

               4.
                     Předběžné programy zasedání se zveřejní před zasedáním Rady partnerství. Zápisy ze schůzí se zveřejní po jejich schválení v souladu s článkem 8.

               5.
                     Zveřejňování dokumentů uvedených v odstavcích 2 až 4 se provádí v souladu s platnými předpisy obou stran v oblasti ochrany údajů.

               Článek 11

               Jazyky

               1.
                     Úředními jazyky smíšeného výboru jsou úřední jazyky Unie a Spojeného království.

               2.
                     Pracovním jazykem Rady partnerství je angličtina. Nerozhodnou-li spolupředsedové jinak, vychází Rada partnerství ve svých jednáních z dokumentů vyhotovených v angličtině.

               3.
                     Rada partnerství přijímá rozhodnutí týkající se změny nebo výkladu dohody v jazycích platných znění dohody. Všechna ostatní rozhodnutí Rady partnerství, včetně těch, jejichž prostřednictvím se mění tento jednací řád, se přijímají v pracovním jazyce uvedeném v odstavci 2.

               Článek 12

               Výdaje

               1.
                     Unie a Spojené království si hradí veškeré náklady, jež jim v důsledku účasti na zasedáních Rady partnerství vzniknou.

               2.
                     Výdaje související s pořádáním zasedání a rozmnožováním dokumentů hradí strana, která schůzi pořádá.

               3.
                     Výdaje související s tlumočením do a z pracovního jazyka Rady partnerství během zasedání hradí strana, která toto tlumočení požaduje.

               3.
                     Každá strana je odpovědná za překlad rozhodnutí a jiných dokumentů do svého úředního jazyka (svých úředních jazyků), je-li to vyžadováno podle článku 11, a hradí výdaje spojené s těmito překlady.

               Článek 13

               Výbory

               1.
                     Aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, použijí se články 1 až 12 obdobně na výbory.

               2.
                     Výbory informují Radu partnerství o termínech a programu svých zasedání s dostatečným předstihem před jejich konáním a oznamují Radě partnerství výsledky a závěry každého zasedání.

               PŘÍLOHA ORIG-1: ÚVODNÍ POZNÁMKY KE SPECIFICKÝM PRAVIDLŮM PŮVODU PRODUKTU

               Poznámka 1

               Obecné zásady

               1.Tato příloha stanoví obecná pravidla pro použitelné požadavky přílohy ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu], jak je stanoveno v čl. ORIG 3 [Obecné požadavky] odst. 1 písm. c) této dohody.

               2.Pro účely této přílohy a přílohy ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu] se požadavky na původ produktu v souladu s čl. ORIG.3 [Obecné požadavky] odst. 1 písm. c) této dohody rozumí změna sazebního zařazení, výrobní proces, maximální hodnota nebo hmotnost nepůvodních materiálů či jakékoli další požadavky uvedené v této příloze a v příloze ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu].

               3.Odkazem na hmotnost se ve specifickém pravidle původu produktu rozumí čistá hmotnost, tj. hmotnost materiálu nebo produktu, bez hmotnosti obalu.

               4.Tato příloha a příloha ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu] vycházejí z harmonizovaného systému ve znění ze dne 1. ledna 2017.

               Poznámka 2

               Struktura seznamu specifických pravidel původu produktu

               1.Poznámky k třídám nebo kapitolám se v příslušných případech vykládají ve spojení se specifickými pravidly původu produktu pro příslušnou třídu, kapitolu, číslo nebo položku.

               2.Každé specifické pravidlo původu produktu stanovené ve sloupci 2 přílohy ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu] se vztahuje na odpovídající produkt uvedený ve sloupci 1 přílohy ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu].

               3.Vztahují-li se na produkt alternativní specifická pravidla původu, je produkt považován za pocházející ze smluvní strany, jestliže splňuje jednu z alternativ.

               4.Vztahuje-li se na produkt specifické pravidlo původu, které obsahuje více požadavků, je produkt považován za pocházející ze smluvní strany, pouze pokud splňuje všechny požadavky.

               5.Pro účely této přílohy a přílohy ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu] se rozumí:

               (a)„třídou“ třída harmonizovaného systému;

               (b)„kapitolou“ první dvě číslice v kódu sazebního zařazení zboží v rámci harmonizovaného systému;

               (c)„číslem“ první čtyři číslice v kódu sazebního zařazení zboží v rámci harmonizovaného systému; a

               (d)„položkou“ prvních šest číslic v kódu sazebního zařazení zboží v rámci harmonizovaného systému.

               2.Pro účely specifických pravidel původu produktu se použijí tyto zkratky:

               „CC“ se rozumí výroba z nepůvodních materiálů kterékoli kapitoly, kromě kapitoly produktu; to znamená, že jakýkoli nepůvodní materiál použitý při výrobě produktu musí být zařazen do jiné kapitoly (dvoumístný číselný kód harmonizovaného systému), než je kapitola produktu (tj. změna kapitoly);

               „CTH“ se rozumí výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla, kromě čísla produktu; to znamená, že jakýkoli nepůvodní materiál použitý při výrobě produktu musí být zařazen do jiného čísla (čtyřmístný číselný kód harmonizovaného systému), než je číslo produktu (tj. změna čísla);

               „CTSH“ se rozumí výroba z nepůvodních materiálů kterékoli položky, kromě položky produktu; to znamená, že jakýkoli nepůvodní materiál použitý při výrobě produktu musí být zařazen do jiné položky (šestimístný číselný kód harmonizovaného systému), než je položka produktu (tj. změna položky).

               Poznámka 3

               Uplatňování specifických pravidel původu produktu

               1.Ustanovení čl. ORIG.3 [Obecné požadavky] odst. 2 této dohody týkající se produktů, které získaly status původu a které se používají při výrobě jiných produktů, se použije bez ohledu na to, zda byl tento status získán ve stejném závodě ve smluvní straně, kde jsou tyto produkty používány.

               2.Pokud specifické pravidlo původu produktu výslovně vylučuje určitý nepůvodní materiál nebo stanoví, že hodnota nebo hmotnost specifikovaného nepůvodního materiálu nepřekročí zvláštní prahovou hodnotu, nevztahují se tyto podmínky na nepůvodní materiály zařazené jinde v harmonizovaném systému.

               3.Příklad 1: pokud pravidlo pro buldozery (položka HS 8429.11) vyžaduje: „CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísla 84.31 části a součásti vhodné pouze pro stroje a zařízení čísel 84.25 až 84.30“, není omezeno použití nepůvodních materiálů zařazených jinde než do čísel 84.29 a 84.31, jako jsou šrouby (číslo HS 73.18), izolované dráty a elektrické vodiče (číslo HS 85.44) a různá elektronika (HS kapitola 85).

               Příklad 2: pokud pravidlo pro číslo 35.05 (dextriny a jiné modifikované škroby; klihy na bázi škrobů atd.) vyžaduje „CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísla 11.08“, pak není omezeno použití nepůvodních materiálů zařazených jinde než do čísla 11.08 (škroby, inulin), jako jsou materiály kapitoly 10 (obiloviny).

               4.Pokud specifické pravidlo původu produktu stanoví, že produkt musí být vyroben z konkrétního materiálu, nebrání to použití jiných materiálů, které nejsou vzhledem ke své přirozené povaze schopny tomuto pravidlu vyhovět.

               Poznámka 4

               Výpočet maximální hodnoty nepůvodních materiálů

               Pro účely specifických pravidel původu produktu se rozumí:

               (a)„celní hodnotou“ hodnota určená v souladu s Dohodou o provádění článku VII GATT 1994;

               (b)„EXW“ nebo „cenou ze závodu“:

               (I)cena produktu, která byla nebo má být zaplacena výrobci, v jehož podniku došlo k poslednímu opracování nebo zpracování, pokud tato cena zahrnuje hodnotu všech použitých materiálů a všechny ostatní náklady vzniklé při výrobě produktu po odečtení případných vnitřních daní, které se vracejí nebo mohou být vráceny při vývozu získaného produktu; nebo

               (II)pokud neexistuje cena, která byla nebo má být zaplacena, nebo pokud skutečná zaplacená cena neodráží veškeré náklady spojené s výrobou produktu, které při výrobě produktu skutečně vznikly, hodnota všech použitých materiálů a všech ostatních nákladů vzniklých při výrobě produktu ve vyvážející straně:

               (A)včetně prodejních, režijních a správních nákladů, jakož i zisku, které lze přiměřeně přiřadit k produktu; a

               (B)s výjimkou nákladů na přepravu, pojištění, všech ostatních nákladů vzniklých při přepravě produktu a případných vnitřních daní vyvážející strany, které se vracejí nebo mohou být vráceny při vývozu získaného produktu.

               (III)Pro účely bodu i), pokud byla poslední fáze výroby zadána určitému výrobci, odkazuje pojem „výrobce“ uvedený v bodě i) na osobu, která zaměstnala subdodavatele.

               (c)„MaxNOM“ maximální hodnota nepůvodních materiálů vyjádřená v procentech a vypočtená podle tohoto vzorce:

                       VNM

               MaxNOM (%) =

                     × 100

                       EXW

               (d)„VNM“ hodnota nepůvodních materiálů použitých při výrobě produktu, čímž se rozumí jejich celní hodnota v okamžiku dovozu, včetně nákladů na přepravu, případně pojištění, balení a všech ostatních nákladů vzniklých při přepravě materiálů do přístavu dovozu na území smluvní strany, kde se nachází výrobce produktu; jestliže hodnota nepůvodních materiálů není známa a nelze ji určit, použije se první ověřitelná cena zaplacená za nepůvodní materiály v Unii nebo ve Spojeném království; hodnotu nepůvodních materiálů použitých při výrobě produktu lze vypočítat na základě vzorce pro váženou průměrnou hodnotu nebo jiné metody oceňování zásob podle účetních zásad, které jsou v dané straně obecně uznávány.

               Poznámka 5

               Definice postupů uvedených ve třídách V až VII v příloze ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu]

               Pro účely specifických pravidel původu produktu se rozumí:

               (a)„biotechnologickým zpracováním“:

               (I)biologická nebo biotechnologická kultivace (včetně buněčné kultury), hybridizace nebo genetická modifikace mikroorganismů (bakterií, virů (včetně fágů) atd.) nebo lidských, zvířecích nebo rostlinných buněk; a

               (II)výroba, izolace nebo purifikace buněčných nebo mezibuněčných struktur (jako jsou izolované geny, fragmenty genů a plasmidy) nebo fermentace;

               (b)„změnou velikosti částic“ záměrná a kontrolovaná úprava velikosti částic produktu, jiná než pouhým drcením nebo lisováním, jejímž výsledkem je produkt se stanovenou velikostí částic, stanoveným rozložením velikosti částic nebo stanovenou plochou povrchu, důležitými pro účely výsledného produktu, a s fyzikálními nebo chemickými vlastnostmi odlišnými od výchozích materiálů;

               (c)„chemickou reakcí“ proces (včetně biochemického zpracování), jehož výsledkem je molekula s novou strukturou vzniklou rozbitím intramolekulárních vazeb a vytvořením nových intramolekulárních vazeb nebo změnou prostorového uspořádání atomů v molekule, s výjimkou následujících procesů, které se pro účely této definice nepovažují za chemické reakce:

               (I)rozpuštění ve vodě nebo v jiných rozpouštědlech;

               (II)odstranění rozpouštědel včetně vody jako rozpouštědla nebo

               (III)přidání nebo odstranění krystalicky vázané vody;

               (d)„destilací“:

               (I)atmosférická destilace: proces separace, v němž dojde k přechodu minerálních olejů v destilační koloně do jednotlivých frakcí podle bodu varu a následné kondenzaci páry do různých zkapalněných frakcí; produkty vyrobené destilací ropy mohou zahrnovat zkapalněný ropný plyn, naftu, benzín, petrolej, motorovou naftu či topný olej, lehké plynové oleje a mazací oleje a

               (II)vakuová destilace: destilace při nižším než atmosférickém tlaku, avšak nikoli tak nízkém, aby se jednalo o molekulární destilaci; vakuová destilace se používá k destilování vysokovroucích a na teplo citlivých materiálů, jako jsou těžké destiláty v minerálních olejích, za účelem výroby lehkých až těžkých vakuových plynových olejů a zbytku;

               (e)„oddělením izomerů“ izolace nebo oddělení izomerů ze směsi izomerů;

               (f)„míšením a směšováním“ úmyslné míšení nebo směšování (včetně disperze) materiálů v kontrolovaném poměru, kromě přidání ředidel, pouze s cílem splnit předem stanovené specifikace, vedoucí k výrobě produktu s fyzikálními nebo chemickými vlastnostmi, jež jsou důležité pro účely nebo použití tohoto produktu a liší se od vstupních materiálů;

               (g)„výrobou standardních materiálů“ (včetně standardních roztoků) výroba přípravku vhodného pro analytické, kalibrační nebo referenční použití s přesným stupněm čistoty nebo podíly osvědčenými výrobcem; a

               (h)„purifikací“ proces, jež vede k odstranění nejméně 80 % obsahu stávajících nečistot nebo snížení podílu nečistot nebo jejich odstranění, přičemž výsledkem je produkt vhodný pro jedno nebo více z těchto použití:

               (I)farmaceutické, léčebné, kosmetické a veterinární použití nebo látky potravinářské jakosti;

               (II)chemické produkty a činidla pro analytická, diagnostická nebo laboratorní použití;

               (III)prvky a součásti pro použití v mikroelektronice;

               (IV)specializovaná optická použití;

               (V)biotechnické použití, například při pěstování buněčných kultur, v genetické technologii nebo jako katalyzátor;

               (VI)nosiče používané v procesu separace nebo

               (VII)nukleární použití.

               Poznámka 6

               Definice pojmů použitých v třídě XI přílohy ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu]

               Pro účely specifických pravidel původu produktu se rozumí:

               (a)„chemickými střižovými vlákny“ kabely ze syntetických nebo umělých nekonečných vláken, střižových vláken nebo odpadu čísel 55.01 až 55.07;

               (b)„přírodními vlákny“ vlákna jiná než syntetická nebo umělá, jejichž použití je omezeno na fáze zpracování před spřádáním, včetně odpadu, a není-li uvedeno jinak, tento pojem zahrnuje vlákna mykaná, česaná nebo jinak zpracovaná, avšak nespředená; „přírodní vlákna“ zahrnují žíně čísla 05.11, hedvábí čísel 50.02 a 50.03, vlnu a jemné nebo hrubé zvířecí chlupy čísel 51.01 až 51.05, bavlněná vlákna čísel 52.01 až 52.03 a jiná rostlinná vlákna čísel 53.01 až 53.05;

               (c)„potiskem“ technika, kterou textilní podklad získá objektivně posouditelnou vlastnost trvalé povahy, jako je barva, vzor nebo technická účinnost, s použitím válcové, filmové, digitální nebo transferové techniky; a

               (d)„potiskem (jako samostatnou operací)“ technika, kterou textilní podklad získá objektivně posouditelnou vlastnost trvalé povahy, jako je barva, vzor nebo technická účinnost, s použitím válcové, filmové, digitální nebo transferové techniky ve spojení s nejméně dvěma přípravnými nebo dokončovacími pracovními operacemi (jako je praní, bělení, mercerování, tepelná úprava, počesávání, kalandrování, úprava proti srážlivosti, trvalá konečná úprava, dekatování, impregnování, zašívání a nopování, požehování, proces sušení, proces napínání, valchování, napařování a vysrážení a mokré dekatování), pokud hodnota všech použitých nepůvodních materiálů nepřesahuje 50 % EXW produktu.

               Poznámka 7

               Odchylky pro produkty obsahující dva nebo více základních textilních materiálů

               1.Pro účely této poznámky se základními textilními materiály rozumí:

               (a)hedvábí;

               (b)vlna;

               (c)hrubé zvířecí chlupy;

               (d)jemné zvířecí chlupy;

               (e)žíně;

               (f)bavlna;

               (g)papírenské materiály a papír;

               (h)len;

               (i)pravé konopí;

               (j)juta a jiná textilní lýková vlákna;

               (k)sisalová a jiná textilní vlákna rodu Agave;

               (l)kokosová, abaková, ramiová a jiná rostlinná textilní vlákna;

               (m)syntetická nekonečná vlákna;

               (n)umělá nekonečná vlákna;

               (o)elektricky vodivá vlákna; uth

               (p)syntetická střižová vlákna z polypropylenu;

               (q)syntetická střižová vlákna z polyesteru;

               (r)syntetická střižová vlákna z polyamidu;

               (s)syntetická střižová vlákna z polyakrylonitrilu;

               (t)syntetická střižová vlákna z polyimidu;

               (u)syntetická střižová vlákna z polytetrafluorethylenu;

               (v)syntetická střižová vlákna z polyfenylensulfidu;

               (w)syntetická střižová vlákna z polyvinylchloridu;

               (x)jiná syntetická střižová vlákna;

               (y)viskózová umělá střižová vlákna;

               (``)jiná umělá střižová vlákna;

               (aa)polyuretanová příze s pružnými polyetherovými součástmi, též opředená;

               (bb)polyuretanová příze s pružnými polyesterovými součástmi, též opředená;

               (cc)výrobky čísla 56.05 (metalizované nitě) s páskem, jehož jádro je z hliníkové fólie nebo z plastové fólie, též potažené hliníkovým práškem, o šířce nepřesahující 5 mm, obložené z obou stran přilepenou průsvitnou nebo barevnou plastovou fólií;

               (dd)ostatní produkty čísla 56.05;

               (ee)skleněná vlákna a

               (ff)kovová vlákna.

               2.Pokud se v příloze ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu] odkazuje na tuto poznámku, požadavky stanovené ve sloupci 2 uvedené přílohy se neuplatní jako odchylka na nepůvodní základní textilní materiály používané při výrobě produktu, jestliže:

               (a)produkt obsahuje dva nebo více základních textilních materiálů a

               (b)souhrnná hmotnost nepůvodních základních textilních materiálů nepřesahuje 10 % celkové hmotnosti všech použitých základních textilních materiálů.

               Příklad: Pro vlněnou tkaninu čísla 51.12 obsahující vlněnou přízi čísla 51.07, syntetickou přízi ze střižových vláken čísla 55.09 a materiály jiné než základní textilní materiály lze použít nepůvodní vlněnou přízi, která nesplňuje požadavek stanovený v příloze ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu], nebo nepůvodní syntetickou přízi, která nesplňuje požadavek stanovený v příloze ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu], nebo kombinaci obou těchto materiálů za předpokladu, že jejich celková hmotnost nepřesahuje 10 % hmotnosti všech základních textilních materiálů.

               3.Bez ohledu na poznámku 7.2 písm. b) je v případě produktů obsahujících „polyuretanovou přízi s pružnými polyetherovými součástmi, též opředenou“ maximální odchylka 20 %. Podíl ostatních nepůvodních základních textilních materiálů však nesmí překročit 10 %.

               4.Bez ohledu na poznámku 7.2 písm. b) je v případě produktů obsahujících „pásek, jehož jádro je z hliníkové fólie nebo z plastové fólie, též potažené hliníkovým práškem, o šířce nepřesahující 5 mm, obložené z obou stran přilepenou průsvitnou nebo barevnou plastovou fólií“ maximální odchylka 30 %. Podíl ostatních nepůvodních základních textilních materiálů však nesmí překročit 10 %.

               Poznámka 8

               Ostatní odchylky pro některé textilní produkty

               1.Pokud se v příloze ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu] odkazuje na tuto poznámku, lze použít nepůvodní textilní materiály (s výjimkou podšívek a mezipodšívek), které nesplňují požadavky stanovené ve sloupci 2 uvedené přílohy pro zhotovený textilní produkt, za předpokladu, že jsou zařazeny do jiného čísla, než je číslo produktu, a jejich hodnota nepřesahuje 8 % EXW produktu.

               2.Nepůvodní materiály nezařazené v kapitolách 50 až 63 lze bez omezení použít při výrobě textilních produktů zařazených do kapitol 50 až 63 bez ohledu na to, zda obsahují textilie.

               Příklad: Pokud požadavek v příloze ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu] stanoví, že pro určitý textilní výrobek (například kalhoty) musí být použita příze, nebrání to použití nepůvodních kovových součástí (například knoflíků), protože kovové součásti nejsou zařazeny v kapitolách 50 až 63. Z týchž důvodů se mohou používat i nepůvodní zdrhovadla, přestože zdrhovadla obvykle obsahují textilie.

               3.Pokud je v příloze ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu] stanoven požadavek na maximální hodnotu nepůvodních materiálů, zohlední se při výpočtu hodnoty nepůvodních materiálů hodnota nepůvodních materiálů nezařazených v kapitolách 50 až 63.

               Poznámka 9

               Zemědělské produkty

               Se zemědělskými produkty zařazenými do třídy II harmonizovaného systému a čísla 24.01, které jsou vypěstovány nebo sklizeny na území smluvní strany, se zachází jako s produkty pocházejícími z území této smluvní strany, i když jsou vypěstovány ze semen, cibulí, podnoží, řízků, roubů, výhonků, pupenů nebo jiných živých částí rostlin dovezených ze třetí země.

               PŘÍLOHA ORIG-2: SPECIFICKÁ PRAVIDLA PŮVODU PRODUKTU

                        Sloupec 1

                        Harmonizovaný systém (2017) včetně specifického popisu

                        Sloupec 2

                        Specifická pravidla původu produktu

                        TŘÍDA I

                        ŽIVÁ ZVÍŘATA; ŽIVOČIŠNÉ PRODUKTY

                        Kapitola 1

                        Živá zvířata

                        01.01–01.06

                        Všechna zvířata kapitoly 1 musí být zcela získána.

                        Kapitola 2

                        Maso a jedlé droby

                        02.01–02.10

                        Výroba, v níž všechny použité materiály kapitol 1 a 2 musí být zcela získány.

                        Kapitola 3

                        Ryby a korýši, měkkýši a jiní vodní bezobratlí

                        03.01–03.08

                        Výroba, v níž všechny použité materiály kapitoly 3 musí být zcela získány.

                        Kapitola 4

                        Mléko a mléčné výrobky; ptačí vejce; přírodní med; jedlé produkty živočišného původu, jinde neuvedené ani nezahrnuté

                        04.01–04.10

                        Výroba, v níž

                        – všechny použité materiály kapitoly 4 jsou zcela získány a

                        – celková váha nepůvodních materiálů čísel 17.01 a 17.02 nepřesahuje 20 % hmotnosti konečného produktu.

                        Kapitola 5

                        Výrobky živočišného původu, jinde neuvedené ani nezahrnuté

                        05.01–05.11

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        TŘÍDA II

                        ROSTLINNÉ PRODUKTY

                        Kapitola 6

                        Živé dřeviny a jiné rostliny; cibule, kořeny a podobné; řezané květiny a okrasná zeleň

                        06.01–06.04

                        Výroba, v níž všechny použité materiály kapitoly 6 musí být zcela získány.

                        Kapitola 7

                        Jedlá zelenina a některé kořeny a hlízy

                        07.01–07.14

                        Výroba, v níž všechny použité materiály kapitoly 7 musí být zcela získány.

                        Kapitola 8

                        Jedlé ovoce a ořechy; kůra citrusových plodů nebo melounů

                        08.01–08.14

                        Výroba, v níž

                        – jsou všechny použité materiály kapitoly 8 zcela získány a

                        – celková váha nepůvodních materiálů čísel 17.01 a 17.02 nepřesahuje 20 % hmotnosti konečného produktu.

                        Kapitola 9

                        Káva, čaj, maté a koření

                        09.01–09.10

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        Kapitola 10

                        Obiloviny

                        10.01–10.08

                        Výroba, v níž všechny použité materiály kapitoly 10 musí být zcela získány.

                        Kapitola 11

                        Mlýnské výrobky; slad; škroby; inulin; pšeničný lepek

                        11.01–11.09

                        Výroba, v níž materiál kapitol 10 a 11, čísel 07.01, 07.14, 23.02 až 23.03 nebo položky 0710.10 musí být zcela získány.

                        Kapitola 12

                        Olejnatá semena a olejnaté plody; různá zrna, semena a plody; průmyslové nebo léčivé rostliny; sláma a pícniny

                        12.01–12.14

                        CTH

                        Kapitola 13

                        Šelak; gumy, pryskyřice a jiné rostlinné šťávy a výtažky

                        13.01–13.02

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla, u nichž celková váha nepůvodních materiálů čísel 17.01 a 17.02 nepřesahuje 20 % hmotnosti konečného produktu.

                        Kapitola 14

                        Rostlinné pletací materiály; rostlinné produkty, jinde neuvedené ani nezahrnuté

                        14.01–14.04

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        TŘÍDA III

                        ŽIVOČIŠNÉ NEBO ROSTLINNÉ TUKY A OLEJE A VÝROBKY VZNIKLÉ JEJICH ŠTĚPENÍM; UPRAVENÉ JEDLÉ TUKY; ŽIVOČIŠNÉ NEBO ROSTLINNÉ VOSKY

                        Kapitola 15

                        Živočišné nebo rostlinné tuky a oleje a výrobky vzniklé jejich štěpením; upravené jedlé tuky; živočišné nebo rostlinné vosky

                        15.01–15.04

                        CTH

                        15.05–15.06

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        15.07–15.08

                        CTSH

                        15.09–15.10

                        Výroba, v níž všechny použité rostlinné materiály musí být zcela získány.

                        15.11–15.15

                        CTSH

                        15.16–15.17

                        CTH

                        15.18–15.19

                        CTSH

                        15.20

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        15.21–15.22

                        CTSH

                        TŘÍDA IV

                        VÝROBKY POTRAVINÁŘSKÉHO PRŮMYSLU; NÁPOJE, LIHOVINY A OCET; TABÁK A VYROBENÉ TABÁKOVÉ NÁHRAŽKY

                        Kapitola 16

                        Přípravky z masa, ryb nebo korýšů, měkkýšů nebo jiných vodních bezobratlých

                        1601.00–1604.18

                        Výroba, v níž všechny použité materiály kapitol 1, 2, 3 a 16 musí být zcela získány.
                           88

                        1604.19

                        CC

                        1604.20

                        – Přípravky ze surimi:

                        CC

                        – Ostatní:

                        Výroba, v níž všechny použité materiály kapitol 3 a 16 musí být zcela získány.
                           89

                        1604.31–1605.69

                        Výroba, v níž všechny použité materiály kapitol 3 a 16 musí být zcela získány.

                        Kapitola 17

                        Cukr a cukrovinky

                        17.01

                        CTH

                        17.02

                        CTH, pokud celková váha nepůvodních použitých materiálů čísel 11.01 až 11.08, 17.01 a 17.03 nepřesahuje 20 % hmotnosti konečného produktu.

                        17.03

                        CTH

                        17.04

                        – Bílá čokoláda:

                        CTH, pokud:

                        a) všechny použité materiály kapitoly 4 jsou zcela získány; a

                        b) i) celková váha nepůvodních použitých materiálů čísel 17.01 a 17.02 nepřesahuje 40 % hmotnosti konečného produktu nebo

                        ii) hodnota nepůvodních použitých materiálů čísel 17.01 a 17.02 nepřesahuje 30 % ceny ze závodu (EXW) konečného produktu.

                        – Ostatní:

                        CTH, pokud:

                        – všechny použité materiály kapitoly 4 jsou zcela získány a

                        – celková váha nepůvodních použitých materiálů čísel 17.01 a 17.02 nepřesahuje 40 % hmotnosti konečného produktu.

                        Kapitola 18

                        Kakao a kakaové přípravky

                        18.01–18.05

                        CTH

                        1806.10

                        CTH, pokud:

                        – všechny použité materiály kapitoly 4 jsou zcela získány a

                        – celková váha nepůvodních použitých materiálů čísel 17.01 a 17.02 nepřesahuje 40 % hmotnosti konečného produktu.

                        1806.20–1806.90

                        CTH, pokud:

                        a) všechny použité materiály kapitoly 4 jsou zcela získány; a

                        b) i) celková váha nepůvodních použitých materiálů čísel 17.01 a 17.02 nepřesahuje 40 % hmotnosti konečného produktu nebo

                        ii) hodnota nepůvodních použitých materiálů čísel 17.01 a 17.02 nepřesahuje 30 % ceny ze závodu (EXW) konečného produktu.

                        Kapitola 19

                        Přípravky z obilovin, mouky, škrobu nebo mléka; jemné pečivo

                        19.01–19.05

                        CTH, pokud:

                        – všechny použité materiály kapitoly 4 jsou zcela získány,

                        – celková váha nepůvodních použitých materiálů kapitol 2, 3 a 16 nepřesahuje 20 % hmotnosti konečného produktu,

                        – celková váha nepůvodních použitých materiálů čísel 10.06 a 11.08 nepřesahuje 20 % hmotnosti konečného produktu a

                        – celková váha nepůvodních použitých materiálů čísel 17.01 a 17.02 nepřesahuje 40 % hmotnosti konečného produktu.

                        Kapitola 20

                        Přípravky ze zeleniny, ovoce, ořechů nebo jiných částí rostlin

                        20.01

                        CTH

                        20.02–20.03

                        Výroba, v níž všechny použité materiály kapitoly 7 musí být zcela získány.

                        20.04–20.09

                        CTH, pokud celková váha nepůvodních použitých materiálů čísel 17.01 a 17.02 nepřesahuje 40 % hmotnosti konečného produktu.

                        Kapitola 21

                        Různé jedlé přípravky

                        21.01–21.02

                        CTH, pokud:

                        – všechny použité materiály kapitoly 4 jsou zcela získány a

                        – celková váha nepůvodních použitých materiálů čísel 17.01 a 17.02 nepřesahuje 20 % hmotnosti konečného produktu.

                        2103.10

                        2103.20

                        2103.90

                        CTH; lze však použít nepůvodní hořčičnou mouku nebo připravenou hořčici.

                        2103.30

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        21.04–21.06

                        CTH, pokud:

                        – všechny použité materiály kapitoly 4 jsou zcela získány a

                        – celková váha nepůvodních použitých materiálů čísel 17.01 a 17.02 nepřesahuje 20 % hmotnosti konečného produktu.

                        Kapitola 22

                        Nápoje, lihoviny a ocet

                        22.01–22.06

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísel 22.07 a 22.08, pokud:

                        – všechny použité materiály položek 0806.10, 2009.61, 2009.69 jsou zcela získány,

                        – všechny použité materiály kapitoly 4 jsou zcela získány a

                        – celková váha nepůvodních použitých materiálů čísel 17.01 a 17.02 nepřesahuje 20 % hmotnosti konečného produktu.

                        22.07

                        CTH, kromě nepůvodních materiálů čísla 22.08, pokud všechny použité materiály kapitoly 10, položek 0806.10, 2009.61 a 2009.69 jsou zcela získány.

                        22.08–22.09

                        CTH, kromě nepůvodních materiálů čísel 22.07 a 22.08, pokud všechny použité materiály položek 0806.10, 2009.61 a 2009.69 jsou zcela získány.

                        Kapitola 23

                        Zbytky a odpady z potravinářského průmyslu; připravené krmivo

                        23.01

                        CTH

                        2302.10–2303.10

                        CTH, pokud celková váha nepůvodních použitých materiálů kapitoly 10 nepřesahuje 20 % hmotnosti konečného produktu.

                        2303.20–2308.00

                        CTH

                        23.09

                        CTH, pokud:

                        – všechny použité materiály kapitol 2 a 4 jsou zcela získány,

                        – celková váha nepůvodních použitých materiálů čísel 10.01 až 10.04, 10.07 až 10.08, kapitoly 11 a čísel 23.02 a 23.03 nepřesahuje 20 % hmotnosti konečného produktu a

                        – celková váha nepůvodních použitých materiálů čísel 17.01 a 17.02 nepřesahuje 20 % hmotnosti konečného produktu.

                        Kapitola 24

                        Tabák a vyrobené tabákové náhražky

                        24.01

                        Výroba, v níž všechny použité materiály čísla 24.01 musí být zcela získány.

                        2402.10

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla, pokud celková váha nepůvodních použitých materiálů čísla 24.01 nepřesahuje 30 % hmotnosti použitých materiálů kapitoly 24.

                        2402.20

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla, kromě čísla daného produktu a z tabáku ke kouření položky 2403.19, a ve kterém nejméně 10 % hmotnostních všech použitých materiálů čísla 24.01 musí být zcela získáno.

                        2402.90

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla, pokud celková váha nepůvodních použitých materiálů čísla 24.01 nepřesahuje 30 % hmotnosti použitých materiálů kapitoly 24.

                        24.03

                        CTH, ve kterém nejméně 10 % hmotnostních všech použitých materiálů čísla 24.01 musí být zcela získáno.

                        TŘÍDA V

                        NEROSTNÉ PRODUKTY

                        Poznámka k třídě: Definice horizontálních pravidel zpracování pro tuto třídu jsou uvedeny v poznámce 5 v příloze ORIG-1.

                        Kapitola 25

                        Sůl; síra; zeminy a kameny; sádrovcové materiály, vápno a cement

                        25.01–25.30

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 70 % (EXW).

                        Kapitola 26

                        Rudy kovů, strusky a popely

                        26.01–26.21

                        CTH

                        Kapitola 27

                        Nerostná paliva, minerální oleje a produkty jejich destilace; živičné látky; minerální vosky

                        27.01–27.09

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        27.10

                        CTH, vyjma nepůvodní bionafty položky 3824.99 nebo 3826.00;

                        nebo

                        je provedena destilace nebo chemická reakce, pokud použitá bionafta (včetně hydrogenovaného rostlinného oleje) čísla 27.10 a položek 3824.99 a 3826.00 je získána esterifikací, transesterifikací nebo hydrorafinací.

                        27.11–27.15

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        TŘÍDA VI

                        VÝROBKY CHEMICKÉHO PRŮMYSLU NEBO PŘÍBUZNÝCH PRŮMYSLOVÝCH ODVĚTVÍ

                        Poznámka k třídě: Definice horizontálních pravidel zpracování pro tuto třídu jsou uvedeny v poznámce 5 v příloze ORIG-1.

                        Kapitola 28

                        Anorganické chemikálie; anorganické nebo organické sloučeniny drahých kovů, kovů vzácných zemin, radioaktivních prvků nebo izotopů

                        28.01–28.53

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 29

                        Organické chemikálie

                        2901.10–2905.42

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        2905.43–2905.44

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísla 17.02 a položky 3824.60.

                        2905.45

                        CTSH, lze však použít nepůvodní materiály téže položky jako výrobek za předpokladu, že jejich celková hodnota nepřesahuje 20 % ceny produktu ze závodu,

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        2905.49–2942

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 30

                        Farmaceutické výrobky

                        30.01–30.06

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 31

                        Hnojiva

                        31.01–31.04

                        CTH, lze však použít nepůvodní materiály téže položky jako výrobek za předpokladu, že jejich celková hodnota nepřesahuje 20 % ceny produktu ze závodu;

                        nebo

                        MaxNOM 40 % (EXW)

                        31.05

                        – Dusičnan sodný

                        – Kyanamid vápenatý

                        – Síran draselný

                        – Síran draselno-hořečnatý

                        CTH, lze však použít nepůvodní materiály téže položky jako výrobek za předpokladu, že jejich celková hodnota nepřesahuje 20 % ceny produktu ze závodu;

                        nebo

                        MaxNOM 40 % (EXW)

                        – Ostatní:

                        CTH, lze však použít nepůvodní materiály  zařazené ve stejném čísle za předpokladu, že jejich celková hodnota nepřesahuje 20 % ceny produktu ze závodu, a u nichž celková hodnota nepůvodních materiálů nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu

                        nebo

                        MaxNOM 40 % (EXW)

                        Kapitola 32

                        Tříselné nebo barvířské výtažky; taniny a jejich deriváty; barviva, pigmenty a jiné barvicí látky; nátěrové barvy a laky; tmely a jiné nátěrové hmoty; inkousty

                        32.01–32.15

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 33

                        Vonné silice a pryskyřice; voňavkářské, kosmetické nebo toaletní přípravky

                        33.01

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3302.10

                        CTH, lze však použít nepůvodní materiály položky 3302.10 za předpokladu, že jejich celková hodnota nepřesahuje 20 % ceny produktu ze závodu.

                        3302.90

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        33.03

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        33.04–33.07

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 34

                        Mýdlo, organické povrchově aktivní prostředky, prací prostředky, mazací prostředky, umělé vosky, připravené vosky, lešticí nebo cídicí přípravky, svíčky a podobné výrobky, modelovací pasty, dentální vosky a dentální přípravky na bázi sádry

                        34.01–34.07

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 35

                        Albuminoidní látky; modifikované škroby; klihy; enzymy

                        35.01–35.04

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů kapitoly 4.

                        35.05

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísla 11.08.

                        35.06–35.07

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 36

                        Výbušniny; pyrotechnické výrobky; zápalky; pyroforické slitiny; některé hořlavé přípravky

                        36.01–36.06

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 37

                        Fotografické nebo kinematografické zboží

                        37.01–37.07

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 38

                        Různé chemické výrobky

                        38.01–38.08

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3809.10

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísel 11.08 a 35.05.

                        3809.91–3822.00

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        38.23

                        Výroba z nepůvodního materiálu kteréhokoli čísla.

                        3824.10–3824.50

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3824.60

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů položek 2905.43 a 2905.44.

                        3824.71–3825.90

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        38.26

                        Výroba, v níž se bionafta získává prostřednictvím transesterifikace, esterifikace nebo hydrorafinace

                        TŘÍDA VII

                        PLASTY A VÝROBKY Z NICH; KAUČUK A VÝROBKY Z NĚJ

                        Poznámka k třídě: Definice horizontálních pravidel zpracování pro tuto třídu jsou uvedeny v poznámce 5 v příloze ORIG-1.

                        Kapitola 39

                        Plasty a výrobky z nich

                        39.01–39.15

                        CTSH;

                        je provedena chemická reakce, purifikace, míšení a směšování, výroba standardních materiálů, změna velikosti částic, oddělení izomerů nebo biotechnologické zpracování

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.16–39.19

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.20

                        CTSH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.21–39.22

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3923.10–3923.50

                        CTSH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3923.90–3925.90

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.26

                        CTSH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 40

                        Kaučuk a výrobky z něj

                        40.01–40.11

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        4012.11–4012.19

                        CTSH;

                        nebo

                        Protektorování použitých pneumatik.

                        4012.20–4017.00

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        TŘÍDA VIII

                        SUROVÉ KŮŽE A KOŽKY, USNĚ, KOŽEŠINY A VÝROBKY Z NICH; SEDLÁŘSKÉ A ŘEMENÁŘSKÉ VÝROBKY; CESTOVNÍ POTŘEBY, KABELKY A PODOBNÉ SCHRÁNKY; VÝROBKY ZE STŘEV (JINÉ NEŽ Z HOUSENEK BOURCE MORUŠOVÉHO)

                        Kapitola 41

                        Surové kůže a kožky (jiné než kožešiny) a usně

                        41.01–4104.19

                        CTH

                        4104.41–4104.49

                        CTSH, vyjma nepůvodních materiálů položek 4104.41 až 4104.49.

                        4105.10

                        CTH

                        4105.30

                        CTSH

                        4106.21

                        CTH

                        4106.22

                        CTSH

                        4106.31

                        CTH

                        4106.32–4106.40

                        CTSH

                        4106.91

                        CTH

                        4106.92

                        CTSH

                        41.07–41.13

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů položek 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 a 4106.92. Lze však použít nepůvodní materiály položek 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 a 4106.92, pokud dojde k přečinění.

                        4114.10

                        CTH

                        4114.20

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů položek 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 4106.92 a 4107. Lze však použít nepůvodní materiály položek 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 4106.92 a čísla 41.07, pokud dojde k přečinění.

                        41.15

                        CTH

                        Kapitola 42

                        Kožené zboží; sedlářské a řemenářské výrobky; cestovní potřeby, kabelky a podobné schránky; výrobky ze střev (jiné než z housenek bource morušového)

                        42.01–42.06

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 43

                        Kožešiny a umělé kožešiny; výrobky z nich

                        4301.10–4302.20

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        4302.30

                        CTSH

                        43.03–43.04

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        TŘÍDA IX

                        DŘEVO A DŘEVĚNÉ VÝROBKY; DŘEVĚNÉ UHLÍ; KOREK A KORKOVÉ VÝROBKY; VÝROBKY ZE SLÁMY, ESPARTA NEBO JINÝCH PLETACÍCH MATERIÁLŮ; KOŠÍKÁŘSKÉ A PROUTĚNÉ VÝROBKY

                        Kapitola 44

                        Dřevo a dřevěné výrobky; dřevěné uhlí

                        44.01–44.21

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 45

                        Korek a korkové výrobky

                        45.01–45.04

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        Kapitola 46

                        Výrobky ze slámy, esparta nebo jiných pletacích materiálů; košíkářské a proutěné výrobky

                        46.01–46.02

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        TŘÍDA X

                        BUNIČINA ZE DŘEVA NEBO Z JINÝCH CELULÓZOVÝCH VLÁKNOVIN; SBĚROVÝ PAPÍR, KARTÓN NEBO LEPENKA (ODPAD A VÝMĚT); PAPÍR, KARTÓN A LEPENKA A VÝROBKY Z NICH

                        Kapitola 47

                        Buničina ze dřeva nebo z jiných celulózových vláknovin; sběrový papír, kartón nebo lepenka (odpad a výmět)

                        47.01–47.07

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 48

                        Papír, kartón a lepenka; výrobky z papíroviny, papíru, kartónu nebo lepenky

                        48.01–48.23

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 49

                        Tištěné knihy, noviny, obrazy a jiné výrobky polygrafického

                        průmyslu; rukopisy, strojopisy a plány

                        49.01–49.11

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        TŘÍDA XI

                        TEXTILIE A TEXTILNÍ VÝROBKY

                        Poznámka k třídě: Definice použitých termínů pro odchylky v souvislosti s určitými produkty vyrobenými z textilních materiálů jsou uvedeny v poznámkách 6, 7 a 8 přílohy ORIG-1.

                        Kapitola 50

                        Hedvábí

                        50.01–50.02

                        CTH

                        50.03

                        – Mykané nebo česané:

                        Mykání nebo česání hedvábného odpadu.

                        – Ostatní:

                        CTH

                        50.04–50.05

                        Spřádání přírodních vláken;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené se spřádáním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s kroucením

                        nebo

                        kroucení spojené s jakoukoli mechanickou operací.

                        50.06

                        – Hedvábné nitě a příze spředené z hedvábného odpadu:

                        Spřádání přírodních vláken;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené se spřádáním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s kroucením

                        nebo

                        kroucení spojené s jakoukoli mechanickou operací.

                        – Z housenek bource morušového:

                        CTH

                        50.07

                        Spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken spojené s tkaním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s kroucením;

                        kroucení nebo jiná mechanická operace spojené s tkaním;

                        tkaní spojené s barvením;

                        barvení příze spojené s tkaním;

                        tkaní spojené s potiskem

                        nebo

                        potisk (jako samostatná operace).

                        Kapitola 51

                        Vlna, jemné nebo hrubé zvířecí chlupy; žíněné nitě a tkaniny

                        51.01–51.05

                        CTH

                        51.06–51.10

                        Spřádání přírodních vláken;

                        vytlačování chemických vláken spojené se spřádáním;

                        nebo

                        kroucení spojené s jakoukoli mechanickou operací.

                        51.11–51.13

                        Spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken spojené s tkaním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s kroucením;

                        tkaní spojené s barvením;

                        barvení příze spojené s tkaním;

                        tkaní spojené s potiskem

                        nebo

                        potisk (jako samostatná operace).

                        Kapitola 52

                        Bavlna

                        52.01–52.03

                        CTH

                        52.04–52.07

                        Spřádání přírodních vláken;

                        vytlačování chemických vláken spojené se spřádáním;

                        nebo

                        kroucení spojené s jakoukoli mechanickou operací.

                        52.08–52.12

                        Spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken spojené s tkaním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s kroucením;

                        kroucení nebo jiná mechanická operace spojené s tkaním;

                        tkaní spojené s barvením nebo povrstvováním nebo s laminováním;

                        barvení příze spojené s tkaním;

                        tkaní spojené s potiskem

                        nebo

                        potisk (jako samostatná operace).

                        Kapitola 53

                        Ostatní rostlinná textilní vlákna; papírové nitě a tkaniny z papírových nití

                        53.01–53.05

                        CTH

                        53.06–53.08

                        Spřádání přírodních vláken;

                        vytlačování chemických vláken spojené se spřádáním;

                        nebo

                        kroucení spojené s jakoukoli mechanickou operací.

                        53.09–53.11

                        Spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken spojené s tkaním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s kroucením;

                        tkaní spojené s barvením nebo povrstvováním nebo s laminováním;

                        barvení příze spojené s tkaním;

                        tkaní spojené s potiskem

                        nebo

                        potisk (jako samostatná operace).

                        Kapitola 54

                        Chemická nekonečná vlákna; pásky a podobné tvary z chemických textilních materiálů

                        54.01–54.06

                        Spřádání přírodních vláken;

                        vytlačování chemických vláken spojené se spřádáním;

                        nebo

                        kroucení spojené s jakoukoli mechanickou operací.

                        54.07–54.08

                        Spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken spojené s tkaním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s kroucením;

                        barvení příze spojené s tkaním;

                        tkaní spojené s barvením nebo povrstvováním nebo s laminováním;

                        kroucení nebo jiná mechanická operace spojené s tkaním;

                        tkaní spojené s potiskem

                        nebo

                        potisk (jako samostatná operace).

                        Kapitola 55

                        Chemická střižová vlákna

                        55.01–55.07

                        Vytlačování chemických vláken.

                        55.08–55.11

                        Spřádání přírodních vláken;

                        vytlačování chemických vláken spojené se spřádáním;

                        nebo

                        kroucení spojené s jakoukoli mechanickou operací.

                        55.12–55.16

                        Spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken spojené s tkaním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s kroucením;

                        kroucení nebo jiná mechanická operace spojené s tkaním;

                        tkaní spojené s barvením nebo povrstvováním nebo s laminováním;

                        barvení příze spojené s tkaním;

                        tkaní spojené s potiskem

                        nebo

                        potisk (jako samostatná operace).

                        Kapitola 56

                        Vata, plsť a netkané textilie; speciální nitě; motouzy, šňůry, provazy a lana a výrobky z nich

                        56.01

                        Spřádání přírodních vláken;

                        vytlačování chemických vláken spojené se spřádáním;

                        vločkování spojené s barvením nebo potiskem

                        nebo

                        povrstvování, vločkování, laminování či pokovování ve spojení s nejméně dvěma dalšími hlavními přípravnými nebo dokončovacími pracovními operacemi (jako je kalandrování, úprava proti srážlivosti, tepelná úprava, trvalá konečná úprava), pokud hodnota použitých nepůvodních materiálů nepřesahuje 50 % EXW  produktu.

                        56.02

                        – Vpichovaná plsť:

                        Vytlačování chemických vláken spojené s tvarováním tkanin, avšak:

                        – nepůvodní nitě z nekonečných vláken z polypropylenu čísla 54.02,

                        – nepůvodní polypropylenová vlákna čísel 55.03 nebo 55.06 nebo

                        – nepůvodní kabel z polypropylenového nekonečného vlákna čísla 55.01,

                        jejichž délková hmotnost je pro každé nekonečné vlákno nebo vlákno menší než 9 decitex, pokud jejich hodnota nepřesahuje 40 % EXW produktu,

                        nebo

                        pouhé tvarování netkaných textilií v případě plsti vyrobené z přírodních vláken.

                        – Ostatní:

                        Vytlačování chemických vláken spojené s tvarováním tkanin,

                        nebo

                        pouhé tvarování netkaných textilií v případě ostatní plsti vyrobené z přírodních vláken.

                        5603.11–5603.14

                        Výroba z:

                        – jednosměrně nebo náhodně orientovaných nekonečných vláken nebo

                        – látek nebo polymerů přírodního nebo chemického původu

                        následovaná v obou případech spojováním do netkaných textilií.

                        5603.91–5603.94

                        Výroba z:

                        – jednosměrně nebo náhodně orientovaných střižových vláken nebo

                        – sekaného vlákna přírodního nebo chemického původu

                        následovaná v obou případech spojováním do netkaných textilií.

                        5604.10

                        Výroba z kaučukových nití nebo šňůr, nepotažených textilem.

                        5604.90

                        Spřádání přírodních vláken;

                        vytlačování chemických vláken spojené se spřádáním;

                        nebo

                        kroucení spojené s jakoukoli mechanickou operací.

                        56.05

                        Spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken;

                        vytlačování chemických vláken spojené se spřádáním;

                        nebo

                        kroucení spojené s jakoukoli mechanickou operací.

                        56.06

                        Vytlačování chemických vláken spojené se spřádáním;

                        kroucení spojené s opřádáním;

                        spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken

                        nebo

                        vločkování spojené s barvením.

                        56.07–56.09

                        Spřádání přírodních vláken

                        nebo

                        vytlačování chemických vláken spojené se spřádáním.

                        Kapitola 57

                        Koberce a jiné textilní podlahové krytiny

                        Poznámka ke kapitole: V případě produktů této kapitoly lze jako podložku použít nepůvodní jutovou tkaninu.

                        57.01–57.05

                        Spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken spojené s tkaním nebo všíváním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s tkaním nebo všíváním;

                        výroba z kokosových, sisalových nebo jutových vláken nebo klasicky skané viskózové příze;

                        všívání spojené s barvením nebo potiskem;

                        všívání nebo tkaní chemických nekonečných vláken spojené s povrstvováním nebo s laminováním;

                        vločkování spojené s barvením nebo potiskem

                        nebo

                        vytlačování chemických vláken spojené s netkanými metodami včetně propichování.

                        Kapitola 58

                        Speciální tkaniny; všívané textilie; krajky; tapiserie; prýmkařské výrobky; výšivky

                        58.01–58.04

                        Spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken spojené s tkaním nebo všíváním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s tkaním nebo všíváním;

                        tkaní spojené s barvením nebo vločkováním nebo povrstvováním nebo s laminováním nebo s pokovováním;

                        všívání spojené s barvením nebo potiskem;

                        vločkování spojené s barvením nebo potiskem;

                        barvení příze spojené s tkaním;

                        tkaní spojené s potiskem

                        nebo

                        potisk (jako samostatná operace).

                        58.05

                        CTH

                        58.06–58.09

                        Spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken spojené s tkaním nebo všíváním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s tkaním nebo všíváním;

                        tkaní spojené s barvením nebo vločkováním nebo povrstvováním nebo s laminováním nebo s pokovováním;

                        všívání spojené s barvením nebo potiskem;

                        vločkování spojené s barvením nebo potiskem;

                        barvení příze spojené s tkaním;

                        tkaní spojené s potiskem

                        nebo

                        potisk (jako samostatná operace).

                        58.10

                        Výšivky, u nichž hodnota použitých nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla, kromě čísla produktu, nepřesahuje 50 % EXW produktu.

                        58.11

                        Spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken spojené s tkaním nebo všíváním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s tkaním nebo všíváním;

                        tkaní spojené s barvením nebo vločkováním nebo povrstvováním nebo s laminováním nebo s pokovováním;

                        všívání spojené s barvením nebo potiskem;

                        vločkování spojené s barvením nebo potiskem;

                        barvení příze spojené s tkaním;

                        tkaní spojené s potiskem

                        nebo

                        potisk (jako samostatná operace).

                        Kapitola 59

                        Textilie impregnované, povrstvené, potažené nebo laminované; textilní výrobky vhodné pro průmyslové použití

                        59.01

                        Tkaní spojené s barvením nebo vločkováním nebo povrstvováním nebo s laminováním nebo s pokovováním

                        nebo

                        vločkování spojené s barvením nebo potiskem.

                        59.02

                        – Obsahující nejvýše 90 % hmotnostních textilních materiálů:

                        Tkaní.

                        – Ostatní:

                        Vytlačování chemických vláken spojené s tkaním.

                        59.03

                        Tkaní, pletení nebo háčkování spojené s impregnováním nebo povrstvováním nebo potahováním nebo laminováním nebo s pokovováním;

                        tkaní spojené s potiskem nebo

                        potisk (jako samostatná operace).

                        59.04

                        Kalandrování spojené s barvením, povrstvováním, laminováním nebo pokovováním. Jako podložku lze použít nepůvodní jutovou tkaninu,

                        nebo

                        Tkaní spojené s barvením nebo povrstvováním nebo s laminováním nebo s pokovováním. Jako podložku lze použít nepůvodní jutovou tkaninu.

                        59.05

                        – Impregnované, povrstvené, potažené nebo laminované kaučukem, plasty nebo jinými materiály:

                        Tkaní, pletení nebo tvarování netkaných textilií spojené s impregnováním nebo povrstvováním nebo potahováním nebo laminováním nebo s pokovováním.

                        – Ostatní:

                        Spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken spojené s tkaním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s kroucením;

                        tkaní, pletení nebo tvarování netkaných textilií spojené s barvením nebo povrstvováním nebo s laminováním;

                        tkaní spojené s potiskem

                        nebo

                        potisk (jako samostatná operace).

                        59.06

                        – Pletené nebo háčkované textilie:

                        spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken spojené s pletením nebo háčkováním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s pletením nebo háčkováním;

                        pletení nebo háčkování spojené s pogumováním nebo

                        pogumování ve spojení s nejméně dvěma dalšími hlavními přípravnými nebo dokončovacími pracovními operacemi (jako je kalandrování, úprava proti srážlivosti, tepelná úprava, trvalá konečná úprava), pokud hodnota použitých nepůvodních materiálů nepřesahuje 50 % EXW produktu.

                        – Ostatní textilie vyrobené ze syntetické příze, obsahující více než 90 % hmotnostních textilních materiálů:

                        Vytlačování chemických vláken spojené s tkaním.

                        – Ostatní:

                        Tkaní, pletení nebo netkaný proces spojené s barvením nebo povrstvováním nebo s pogumováním;

                        barvení příze spojené s tkaním, pletením nebo netkaným procesem

                        nebo

                        pogumování ve spojení s nejméně dvěma dalšími hlavními přípravnými nebo dokončovacími pracovními operacemi (jako je kalandrování, úprava proti srážlivosti, tepelná úprava, trvalá konečná úprava), pokud hodnota použitých nepůvodních materiálů nepřesahuje 50 % EXW produktu.

                        59.07

                        Tkaní, pletení nebo tvarování netkaných textilií spojené s barvením nebo potiskem nebo povrstvováním nebo impregnováním nebo s potahováním;

                        vločkování spojené s barvením nebo potiskem

                        nebo

                        potisk (jako samostatná operace).

                        59.08

                        – Žárové punčošky, impregnované:

                        Výroba z dutých úpletů, i háčkovaných, sloužících k výrobě žárových punčošek.

                        – Ostatní:

                        CTH

                        59.09–59.11

                        Spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken spojené s tkaním;

                        vytlačování chemických vláken spojené s tkaním;

                        tkaní spojené s barvením nebo povrstvováním nebo s laminováním;

                        nebo

                        povrstvování, vločkování, laminování či pokovování ve spojení s nejméně dvěma dalšími hlavními přípravnými nebo dokončovacími pracovními operacemi (jako je kalandrování, úprava proti srážlivosti, tepelná úprava, trvalá konečná úprava), pokud hodnota použitých nepůvodních materiálů nepřesahuje 50 % EXW  produktu.

                        Kapitola 60

                        Pletené nebo háčkované textilie

                        60.01–60.06

                        spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken spojené s pletením nebo háčkováním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s pletením nebo háčkováním;

                        pletení nebo háčkování spojené s barvením nebo vločkováním nebo povrstvováním nebo s laminováním nebo s potiskem;

                        vločkování spojené s barvením nebo potiskem;

                        barvení příze spojené s pletením nebo háčkováním nebo

                        kroucení nebo tvarování spojené s pletením nebo háčkováním za předpokladu, že hodnota použitých nepůvodních nekroucených nebo netvarovaných vláken nepřesahuje 50 % EXW produktu.

                        Kapitola 61

                        Oděvy a oděvní doplňky, pletené nebo háčkované

                        61.01–61.17

                        – Získané sešitím nebo jiným spojením dvou nebo více kusů pletené nebo háčkované textilie, které byly buď nastříhány do tvaru, nebo jejichž tvar byl získán přímo:

                        Pletení nebo háčkování spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií).

                        – Ostatní:

                        spřádání přírodních nebo syntetických střižových vláken spojené s pletením nebo háčkováním;

                        vytlačování chemických nekonečných vláken spojené s pletením nebo háčkováním; nebo

                        pletení a zhotovování v jedné pracovní operaci.

                        Kapitola 62

                        Oděvy a oděvní doplňky, jiné než pletené nebo háčkované

                        62.01

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        62.02

                        – Vyšívané:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        výroba z nevyšívané textilie, pokud hodnota použité nepůvodní nevyšívané textilie nepřesahuje 40 % EXW produktu.

                        – Ostatní:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        62.03

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        62.04

                        – Vyšívané:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        výroba z nevyšívané textilie, pokud hodnota použité nepůvodní nevyšívané textilie nepřesahuje 40 % EXW produktu.

                        – Ostatní:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        62.05

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        62.06

                        – Vyšívané:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        výroba z nevyšívané textilie, pokud hodnota použité nepůvodní nevyšívané textilie nepřesahuje 40 % EXW produktu.

                        – Ostatní:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        62.07–62.08

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        62.09

                        – Vyšívané:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        výroba z nevyšívané textilie, pokud hodnota použité nepůvodní nevyšívané textilie nepřesahuje 40 % EXW produktu.

                        – Ostatní:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        62.10

                        – Ohnivzdorné vybavení z textilií pokrytých fólií z hliníkovaného polyesteru:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        povrstvování nebo laminování spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií), pokud hodnota použité nepůvodní nepovrstvené nebo nelaminované textilie nepřesahuje 40 % EXW produktu.

                        – Ostatní:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        62.11

                        – Dámské nebo dívčí oděvy, vyšívané:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        výroba z nevyšívané textilie, pokud hodnota použité nepůvodní nevyšívané textilie nepřesahuje 40 % EXW produktu.

                        – Ostatní:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        62.12

                        – Pletené nebo háčkované získané sešitím nebo jiným spojením dvou nebo více kusů pletené nebo háčkované textilie, které byly buď nastříhány do tvaru, nebo jejichž tvar byl získán přímo:

                        Pletení spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        – Ostatní:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        62.13–62.14

                        – Vyšívané:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        výroba z nevyšívané textilie, pokud hodnota použité nepůvodní nevyšívané textilie nepřesahuje 40 % EXW produktu.

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        – Ostatní:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        62.15

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        62.16

                        – Ohnivzdorné vybavení z textilií pokrytých fólií z hliníkovaného polyesteru:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        povrstvování nebo laminování spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií), pokud hodnota použité nepůvodní nepovrstvené nebo nelaminované textilie nepřesahuje 40 % EXW produktu.

                        – Ostatní:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                         nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        62.17

                        – Vyšívané:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        výroba z nevyšívané textilie, pokud hodnota použité nepůvodní nevyšívané textilie nepřesahuje 40 % EXW produktu.

                        nebo

                        zhotovování (včetně stříhání textilií), jemuž předchází potisk (jako samostatná operace).

                        – Ohnivzdorné vybavení z textilií pokrytých fólií z hliníkovaného polyesteru:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        povrstvování nebo laminování spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií), pokud hodnota použité nepůvodní nepovrstvené nebo nelaminované textilie nepřesahuje 40 % EXW produktu.

                        – Podšívky pro límce a manžety, vystřižené:

                        CTH, pokud hodnota všech použitých nepůvodních nevyšívaných textilií nepřesahuje 40 % EXW produktu.

                        – Ostatní:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií).

                        Kapitola 63

                        Ostatní zcela zhotovené textilní výrobky; soupravy; obnošené oděvy a použité textilní výrobky; hadry

                        63.01–63.04

                        – Z plsti, z netkaných textilií:

                        Tvarování netkaných textilií spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií).

                        – Ostatní:

                        – – Vyšívané:

                        Tkaní nebo pletení nebo háčkování spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)

                        nebo

                        výroba z nevyšívané textilie (jiné než pletené nebo háčkované), pokud hodnota použité nepůvodní nevyšívané textilie nepřesahuje 40 % EXW produktu.

                        – – Ostatní:

                        Tkaní, pletení nebo háčkování spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií).

                        63.05

                        Vytlačování chemických vláken nebo spřádání přírodních nebo chemických střižových vláken spojené s tkaním nebo pletením a zhotovováním (včetně stříhání textilií).

                        63.06

                        – Z netkaných textilií:

                        Tvarování netkaných textilií spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií).

                        – Ostatní:

                        Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií).

                        63.07

                        MaxNOM 40 % (EXW)

                        63.08

                        Každá součást soupravy musí splňovat pravidlo, které by pro ni platilo, kdyby nebyla součástí soupravy; lze však použít nepůvodní předměty, pokud jejich celková hodnota nepřesahuje 15 % EXW soupravy.

                        63.09–63.10

                        CTH

                        TŘÍDA XII

                        OBUV, POKRÝVKY HLAVY, DEŠTNÍKY, SLUNEČNÍKY, VYCHÁZKOVÉ HOLE, SEDACÍ HOLE, BIČE, JEZDECKÉ BIČÍKY A JEJICH ČÁSTI A SOUČÁSTI; UPRAVENÁ PÉRA A VÝROBKY Z NICH; UMĚLÉ KVĚTINY; VÝROBKY Z VLASŮ

                        Kapitola 64

                        Obuv, kamaše a podobné výrobky; části a součásti těchto výrobků

                        64.01–64.05

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla, kromě nepůvodních svršků spojených s vnitřní podešví nebo s jinou částí podešve čísla 64.06.

                        64.06

                        CTH

                        Kapitola 65

                        Pokrývky hlavy a jejich části a součásti

                        65.01–65.07

                        CTH

                        Kapitola 66

                        Deštníky, slunečníky, vycházkové hole, sedací hole, biče, jezdecké bičíky a jejich části a součásti

                        66.01–66.03

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 67

                        Upravená péra a prachové peří a výrobky z nich; umělé květiny; výrobky z vlasů

                        67.01–67.04

                        CTH

                        TŘÍDA XIII

                        VÝROBKY Z KAMENE, SÁDRY, CEMENTU, OSINKU (AZBESTU), SLÍDY NEBO PODOBNÝCH MATERIÁLŮ; KERAMICKÉ VÝROBKY; SKLO A SKLENĚNÉ VÝROBKY

                        Kapitola 68

                        Výrobky z kamene, sádry, cementu, osinku (azbestu), slídy nebo podobných materiálů

                        68.01–68.15

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 70 % (EXW).

                        Kapitola 69

                        Keramické výrobky

                        69.01–69.14

                        CTH

                        Kapitola 70

                        Sklo a skleněné výrobky

                        70.01–70.09

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        70.10

                        CTH

                        70.11

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        70.13

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísla 70.10.

                        70.14–70.20

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        TŘÍDA XIV

                        PŘÍRODNÍ NEBO UMĚLE PĚSTOVANÉ PERLY, DRAHOKAMY NEBO POLODRAHOKAMY, DRAHÉ KOVY, KOVY PLÁTOVANÉ DRAHÝMI KOVY A VÝROBKY Z NICH; BIŽUTERIE; MINCE

                        Kapitola 71

                        Přírodní nebo uměle pěstované perly, drahokamy nebo polodrahokamy, drahé kovy, kovy plátované drahými kovy a výrobky z nich; bižuterie; mince

                        71.01–71.05

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        71.06

                        – Netepané:

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísel 71.06, 71.08 a 71.10;

                        elektrolytická, teplotní nebo chemická separace nepůvodních drahých kovů čísel 71.06, 71.08 a 71.10;

                        nebo

                        tavení nebo slévání nepůvodních drahých kovů čísel 71.06, 71.08 a 71.10 navzájem nebo s obecnými kovy, nebo purifikace.

                        – Ve formě polotovarů nebo ve formě prachu:

                        Výroba z nepůvodních netepaných drahých kovů.

                        71.07

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        71.08

                        – Netepané:

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísel 71.06, 71.08 a 71.10;

                        elektrolytická, teplotní nebo chemická separace nepůvodních drahých kovů čísel 71.06, 71.08 a 71.10;

                        nebo

                        tavení nebo slévání nepůvodních drahých kovů čísel 71.06, 71.08 a 71.10 navzájem nebo s obecnými kovy, nebo purifikace.

                        – Ve formě polotovarů nebo ve formě prachu:

                        Výroba z nepůvodních netepaných drahých kovů.

                        71.09

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        71.10

                        – Netepané:

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísel 71.06, 71.08 a 71.10;

                        elektrolytická, teplotní nebo chemická separace nepůvodních drahých kovů čísel 71.06, 71.08 a 71.10;

                        nebo

                        tavení nebo slévání nepůvodních drahých kovů čísel 71.06, 71.08 a 71.10 navzájem nebo s obecnými kovy, nebo purifikace.

                        – Ve formě polotovarů nebo ve formě prachu:

                        Výroba z nepůvodních netepaných drahých kovů.

                        71.11

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        71.12-71.18

                        CTH

                        TŘÍDA XV

                        OBECNÉ KOVY A VÝROBKY Z OBECNÝCH KOVŮ

                        Kapitola 72

                        Železo a ocel

                        72.01–72.06

                        CTH

                        72.07

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísla 72.06.

                        72.08–72.17

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísel 72.08 až 72.17.

                        72.18

                        CTH

                        72.19–72.23

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísel 72.19 až 72.23.

                        72.24

                        CTH

                        72.25–72.29

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísel 72.25 až 72.29.

                        Kapitola 73

                        Výrobky ze železa nebo oceli

                        7301.10

                        CC, vyjma nepůvodních materiálů čísel 72.08 až 72.17.

                        7301.20

                        CTH

                        73.02

                        CC, vyjma nepůvodních materiálů čísel 72.08 až 72.17.

                        73.03

                        CTH

                        73.04–73.06

                        CC, vyjma nepůvodních materiálů čísel 72.13 až 72.17, 72.21 až 72.23 a 72.25 až 72.29.

                        73.07

                        – Příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky, z nerezavějící oceli:

                        CTH, vyjma nepůvodních kovaných polotovarů; lze však použít nepůvodní kované polotovary za předpokladu, že jejich celková hodnota nepřesahuje 50 % ceny produktu ze závodu.

                        – Ostatní:

                        CTH

                        73.08

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů položky 7301.20.

                        7309.00–7315.19

                        CTH

                        7315.20

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        7315.81–7326.90

                        CTH

                        Kapitola 74

                        Měď a výrobky z ní

                        74.01–74.02

                        CTH

                        74.03

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        74.04–74.07

                        CTH

                        74.08

                        CTH a MaxNOM 50 % (EXW).

                        74.09–74.19

                        CTH

                        Kapitola 75

                        Nikl a výrobky z něho

                        75.01

                        CTH

                        75.02

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        75.03–75.08

                        CTH

                        Kapitola 76

                        Hliník a výrobky z něho

                        76.01

                        CTH a MaxNOM 50 % (EXW)

                        nebo

                        tepelné nebo elektrolytické zpracování z nelegovaného hliníku nebo z hliníkového odpadu a šrotu.

                        76.02

                        CTH

                        76.03–76.16

                        CTH a MaxNOM 50 % (EXW)
                           90
                        .

                        Kapitola 78

                        Olovo a výrobky z něho

                        7801.10

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        7801.91–7806.00

                        CTH

                        Kapitola 79

                        Zinek a výrobky z něho

                        79.01–79.07

                        CTH

                        Kapitola 80

                        Cín a výrobky z něho

                        80.01–80.07

                        CTH

                        Kapitola 81

                        Ostatní obecné kovy; cermety; výrobky z nich

                        81.01–81.13

                        Výroba z nepůvodních materiálů kteréhokoli čísla.

                        Kapitola 82

                        Nástroje, nářadí, náčiní, nožířské výrobky a příbory z obecných kovů; jejich části a součásti z obecných kovů

                        8201.10–8205.70

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8205.90

                        CTH, do soupravy (sady) však mohou být zařazeny nepůvodní nástroje a nářadí čísla 82.05, pokud jejich celková hodnota nepřesahuje 15 % EXW soupravy (sady).

                        82.06

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísel 82.02 až 82.05; do soupravy (sady) však mohou být zařazeny nepůvodní nástroje a nářadí čísel 82.02 až 82.05, pokud jejich celková hodnota nepřesahuje 15 % EXW  soupravy (sady).

                        82.07–82.15

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 83

                        Různé výrobky z obecných kovů

                        83.01–83.11

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        TŘÍDA XVI

                        STROJE A MECHANICKÁ ZAŘÍZENÍ; ELEKTRICKÁ ZAŘÍZENÍ; JEJICH ČÁSTI A SOUČÁSTI; PŘÍSTROJE PRO ZÁZNAM A REPRODUKCI ZVUKU, PŘÍSTROJE PRO ZÁZNAM A REPRODUKCI TELEVIZNÍHO OBRAZU A ZVUKU A ČÁSTI, SOUČÁSTI A PŘÍSLUŠENSTVÍ TĚCHTO PŘÍSTROJŮ

                        Kapitola 84

                        Jaderné reaktory, kotle, stroje a mechanická zařízení; jejich části a součásti

                        84.01–84.06

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.07–84.08

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.09–84.12

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8413.11–8415.10

                        CTSH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8415.20

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8415.81–8415.90

                        CTSH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.16–84.20

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.21

                        CTSH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.22–84.24

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.25–84.30

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísla 84.31.

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        84.31–84.43

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.44–84.47

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísla 84.48;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        84.48–84.55

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.56–84.65

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísla 84.66;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        84.66–84.68

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.70–84.72

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísla 84.73;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        84.73–84.78

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.10–8479.40

                        CTSH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.50

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.60–8479.82

                        CTSH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.89

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.90

                        CTSH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.80

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.81

                        CTSH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.82–84.87

                        CTH;

                         nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 85

                        Elektrické stroje, přístroje a zařízení a jejich části a součásti; přístroje pro záznam a reprodukci zvuku, přístroje pro záznam a reprodukci televizního obrazu a zvuku a části, součásti a příslušenství těchto přístrojů

                        85.01–85.02

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísla 85.03;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        85.03–85.06

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.07

                        – Akumulátory obsahující jeden nebo více bateriových článků nebo bateriových modulů a obvody propojující je mezi sebou,

                        často označované jako „bateriové sady“, používané jako primární zdroj elektrické energie pro pohon vozidel čísel 87.02, 87.03 a 87.04

                        CTH, vyjma nepůvodních aktivních katodových materiálů;

                        nebo

                        MaxNOM 30 % (EXW)
                           91
                        .

                        – Bateriové články, bateriové moduly a jejich části a součásti určené k zabudování do elektrického akumulátoru používaného jako primární zdroj elektrické energie pro pohon vozidel čísel 87.02, 87.03 a 87.04

                        CTH, vyjma nepůvodních aktivních katodových materiálů;

                        nebo

                        MaxNOM 35 % (EXW)
                           92

                        – Ostatní

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.08–85.18

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.19–85.21

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísla 85.22;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        85.22–85.23

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.25–85.27

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísla 85.29;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        85.28–85.34

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.35–85.37

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísla 85.38;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        8538.10–8541.90

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        8542.31–8542.39

                        CTH;

                        u nepůvodních materiálů proběhne difuze;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        8542.90–8543.90

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        85.44–85.48

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        TŘÍDA XVII

                        VOZIDLA, LETADLA, PLAVIDLA A DOPRAVNÍ ZAŘÍZENÍ

                        Kapitola 86

                        Železniční nebo tramvajové lokomotivy; kolejová vozidla a jejich části a součásti; kolejový svrškový upevňovací materiál a upevňovací zařízení a jejich části a součásti; mechanická (včetně elektromechanických) dopravní signalizační zařízení všeho druhu

                        86.01–86.09

                        CTH, vyjma nepůvodních materiálů čísla 86.07

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 87

                        Vozidla, jiná než kolejová, jejich části, součásti a příslušenství

                        87.01

                        MaxNOM 45 % (EXW).

                        87.02–87.04

                        – vozidla s pístovým motorem s vnitřním spalováním i s elektrickým motorem jako hnacími motory, které lze nabíjet připojením k vnějšímu zdroji elektrické energie („plug-in hybridní vozidla“);

                         –  vozidla pouze s elektrickým motorem jako hnacím motorem

                        MaxNOM 45 % (EXW) a bateriové sady čísla 85.07 používané jako primární zdroj elektrické energie pro pohon vozidla musí být původní
                           93
                        .

                        – Ostatní

                        MaxNOM 45 % (EXW)
                           94
                        .

                        87.05–87.07

                        MaxNOM 45 % (EXW).

                        87.08–87.11

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        87.12

                        MaxNOM 45 % (EXW).

                        87.13–87.16

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 88

                        Letadla, kosmické lodě a jejich části a součásti

                        88.01–88.05

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 89

                        Lodě, čluny a plovoucí konstrukce

                        89.01–89.08

                        CC;

                        nebo

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        TŘÍDA XVIII

                        OPTICKÉ, FOTOGRAFICKÉ, KINEMATOGRAFICKÉ, MĚŘICÍ, KONTROLNÍ, PŘESNÉ, LÉKAŘSKÉ NEBO CHIRURGICKÉ NÁSTROJE A PŘÍSTROJE; HODINY A HODINKY; HUDEBNÍ NÁSTROJE; JEJICH ČÁSTI, SOUČÁSTI A PŘÍSLUŠENSTVÍ

                        Kapitola 90

                        Optické, fotografické, kinematografické, měřicí, kontrolní, přesné, lékařské nebo chirurgické nástroje a přístroje; jejich části, součásti a příslušenství

                        9001.10–9001.40

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        9001.50

                        CTH;

                        povrchové opracování polotovaru čočky do hotové dioptrické čočky s korektivní optickou funkcí, která je určena k namontování do brýlí;

                        Povrstvení čočky vhodnými postupy za účelem zlepšení zraku a zajištění ochrany nositele;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        9001.90–9033.00

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 91

                        Hodiny a hodinky a jejich části a součásti

                        91.01–91.14

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 92

                        Hudební nástroje; části, součásti a příslušenství těchto nástrojů

                        92.01–92.09

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        TŘÍDA XIX

                        ZBRANĚ A STŘELIVO; JEJICH ČÁSTI, SOUČÁSTI A PŘÍSLUŠENSTVÍ

                        Kapitola 93

                        Zbraně a střelivo; jejich části, součásti a příslušenství

                        93.01–93.07

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        TŘÍDA XX

                        RŮZNÉ VÝROBKY

                        Kapitola 94

                        Nábytek; lůžkoviny, matrace, vložky do postelí, polštáře a podobné vycpávané výrobky; svítidla a osvětlovací zařízení, jinde neuvedená ani nezahrnutá; světelné znaky, světelné ukazatele a podobné výrobky; montované stavby

                        94.01–94.06

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 95

                        Hračky, hry a sportovní potřeby; jejich části, součásti a příslušenství

                        95.03–95.08

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        Kapitola 96

                        Různé výrobky

                        96.01–96.04

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        96.05

                        Každý předmět v soupravě musí vyhovovat pravidlu, které by se k němu vztahovalo, i kdyby nebyl zařazen do soupravy, lze však použít nepůvodní předměty, pokud jejich celková hodnota nepřesahuje 15 % EXW soupravy.

                        96.06–9608.40

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        9608.50

                        Každý předmět v soupravě musí vyhovovat pravidlu, které by se k němu vztahovalo, i kdyby nebyl zařazen do soupravy, lze však použít nepůvodní předměty, pokud jejich celková hodnota nepřesahuje 15 % EXW soupravy.

                        9608.60-96.20

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        TŘÍDA XXI

                        UMĚLECKÁ DÍLA, SBĚRATELSKÉ PŘEDMĚTY A STAROŽITNOSTI

                        Kapitola 97

                        Umělecká díla, sběratelské předměty a starožitnosti

                        97.01–97.06

                        CTH

               PŘÍLOHA ORIG-2A: KVÓTY PŮVODU A ALTERNATIVY KE SPECIFICKÝM PRAVIDLŮM PŮVODU PRODUKTU V PŘÍLOZE ORIG-2 [SPECIFICKÁ PRAVIDLA PŮVODU PRODUKTU]

               Společná ustanovení

               1.
                     Pravidla původu uvedená u jednotlivých produktů v tabulkách níže jsou alternativami pravidel původu, jež jsou uvedena v příloze ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu], a to v rámci mezí daných příslušnou roční kvótou.

               2.
                     Deklarace o původu vyhotovená podle této přílohy obsahuje toto prohlášení: „Kvóty původu – původ produktu v souladu s přílohou ORIG-2A“.

               3.
                     V Unii spravuje veškerá množství uvedená v této příloze Evropská komise, která přijme veškerá správní opatření, jež považuje za vhodná pro jejich účinné řízení v souvislosti s platnými právními předpisy Unie.

               4.
                     Ve Spojeném království spravuje veškerá množství uvedená v této příloze celní orgán této země, který přijme veškerá správní opatření, jež považuje za vhodná pro jejich účinné řízení v souvislosti s platnými právními předpisy ve Spojeném království.

               5.
                     Dovážející strana uplatní kvóty původu na základě pořadí, v jakém jsou produkty dováženy, přičemž množství produktů, jež na základě těchto kvót původu vstoupí na území dané strany, se vypočítá na základě jejího dovozu.

               Oddíl 1 – Roční kvóta pro konzervovaného tuňáka

                        Nomenklatura harmonizovaného systému (2017)

                        Popis produktu

                        Alternativní specifické pravidlo původu produktu

                        Roční kvóta pro vývoz z Unie do Spojeného království

                        (čistá hmotnost)

                        Roční kvóta pro vývoz ze Spojeného království do Unie

                        (čistá hmotnost)

                        1604.14

                        Přípravky nebo konzervy z tuňáků, tuňáků pruhovaných (bonito) a pelamid (Sarda spp.), celých nebo v kusech, vyjma drcených

                        CC

                        3 000 tun

                        3 000 tun

                        1604.20

                        Ostatní přípravky nebo konzervy z ryb

                        Z tuňáků, tuňáků pruhovaných nebo ostatních ryb rodu Euthynnus (vyjma celých nebo v kusech)

                        CC

                        4 000 tun

                        4 000 tun

                        Z ostatních ryb

                        -

                        -

                        -

               Oddíl 2 – Roční kvóta pro výrobky z hliníku
                  95

               Tabulka 1 – Kvóty použitelné od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2023

                        Nomenklatura harmonizovaného systému (2017)

                        Popis produktu

                        Alternativní specifické pravidlo původu produktu

                        Roční kvóta pro vývoz z Unie do Spojeného království

                        (čistá hmotnost)

                        Roční kvóta pro vývoz ze Spojeného království do Unie

                        (čistá hmotnost)

                        76.03, 76.04, 76.06, 76.08-76.16

                        Výrobky z hliníku a předměty z hliníku (kromě hliníkových drátů a hliníkových fólií)

                        CTH

                        95 000 tun

                        95 000 tun

                        76.05

                        Hliníkové dráty

                        CTH vyjma nepůvodních materiálů čísla 76.04

                        76.07

                        Hliníkové fólie

                        CTH vyjma nepůvodních materiálů čísla 76.06

               Tabulka 2 – Kvóty použitelné od 1. ledna 2024 do 31. prosince 2026

                        Nomenklatura harmonizovaného systému (2017)

                        Popis produktu

                        Alternativní specifické pravidlo původu produktu

                        Roční kvóta pro vývoz z Unie do Spojeného království

                        (čistá hmotnost)

                        Roční kvóta pro vývoz ze Spojeného království do Unie

                        (čistá hmotnost)

                        76.03, 76.04, 76.06, 76.08-76.16

                        Výrobky z hliníku a předměty z hliníku (kromě hliníkových drátů a hliníkových fólií)

                        CTH

                        72 000 tun

                        72 000 tun

                        76.05

                        Hliníkové dráty

                        CTH vyjma nepůvodních materiálů čísla 76.04

                        76.07

                        Hliníkové fólie

                        CTH vyjma nepůvodních materiálů čísla 76.06

               Tabulka 3 – Kvóty použitelné od 1. ledna 2027 dále

                        Nomenklatura harmonizovaného systému (2017)

                        Popis produktu

                        Alternativní specifické pravidlo původu produktu

                        Roční kvóta pro vývoz z Unie do Spojeného království

                        (čistá hmotnost)

                        Roční kvóta pro vývoz ze Spojeného království do Unie

                        (čistá hmotnost)

                        76.04

                        Hliníkové tyče, pruty a profily

                        CTH

                        57 500 tun

                        57 500 tun

                        76.06

                        Hliníkové desky, plechy a pásy, o tloušťce převyšující 0,2 mm

                        CTH

                        76.07

                        Hliníkové fólie

                        CTH vyjma nepůvodních materiálů čísla 76.06

               Přezkum kvót pro výrobky z hliníku v tabulce 3 v oddíle 2

               1.Nejdříve pět let od vstupu této dohody v platnost a nejdříve pět let od dokončení jakéhokoli přezkumu uvedeného v tomto odstavci přezkoumá výbor pro obchodní partnerství na žádost kterékoli ze stran a za pomoci specializovaného obchodního výboru pro celní spolupráci a pravidla původu kvóty pro hliník uvedené v tabulce 3 v oddíle 2.

               2.     Přezkum uvedený v odstavci 1 se provede na základě dostupných informací o tržních podmínkách obou stran a informací o jejich dovozu a vývozu příslušných produktů.

               3.     Na základě výsledku přezkumu provedeného podle odstavce 1 může Rada partnerství přijmout rozhodnutí o zvýšení nebo zachování množství kvót pro hliník uvedených v tabulce 3 v oddíle 2, o změně jejich rozsahu nebo o rozdělení či změně jakéhokoli rozdělení mezi produkty.

               PŘÍLOHA ORIG-2B: PŘECHODNÁ SPECIFICKÁ PRAVIDLA PŮVODU PRO ELEKTRICKÉ AKUMULÁTORY A ELEKTRIFIKOVANÁ VOZIDLA

               Oddíl 1 – Přechodná specifická pravidla původu produktu platná od vstupu této dohody v platnost do 31. prosince 2023

               1.
                     Na výrobky uvedené níže ve sloupci 1 se v období od vstupu této dohody v platnost do 31. prosince 2023 použijí specifická pravidla původu produktu uvedená ve sloupci 2.

                        Sloupec 1

                        Harmonizovaný systém (2017) včetně specifického popisu

                        Sloupec 2

                        Specifická pravidla původu produktu platná od vstupu této dohody v platnost do 31. prosince 2023

                        85.07

                        – Akumulátory obsahující jeden nebo více bateriových článků nebo bateriových modulů a obvod propojující je mezi sebou, často označované jako „napájecí sady“, používané jako primární zdroj elektrické energie pro pohon vozidel čísel 87.02, 87.03 a 87.04

                        CTSH;

                        napájecí sady sestavené z nepůvodních bateriových článků nebo bateriových modulů;

                        nebo

                        MaxNOM 70 % (EXW)

                        – Bateriové články, bateriové moduly a jejich části a součásti určené k zabudování do elektrického akumulátoru používaného jako primární zdroj elektrické energie pro pohon vozidel čísel 87.02, 87.03 a 87.04

                        CTH;

                        nebo

                        MaxNOM 70 % (EXW)

                        87.02–87.04

                        – Vozidla s motorem s vnitřním spalováním i s elektrickým motorem jako hnacími motory, jinými než které lze nabíjet připojením k vnějšímu zdroji elektrické energie („hybridní vozidla“);

                        – vozidla s pístovým motorem s vnitřním spalováním i s elektrickým motorem jako hnacími motory, které lze nabíjet připojením k vnějšímu zdroji elektrické energie („plug-in hybridní vozidla“);

                         –  vozidla pouze s elektrickým motorem jako hnacím motorem

                        MaxNOM 60 % (EXW)

               Oddíl 2 – Přechodná specifická pravidla původu produktu platná od 1. ledna 2024 do 31. prosince 2026

               1.
                     Na výrobky uvedené níže ve sloupci 1 se v období od 1. ledna 2024 do 31. prosince 2026 použijí specifická pravidla původu produktu uvedená ve sloupci 2.

                        Sloupec 1

                        Harmonizovaný systém (2017) včetně specifického popisu

                        Sloupec 2

                        Specifická pravidla původu produktu platná od 1. ledna 2024 do 31. prosince 2026

                        85.07

                        – Akumulátory obsahující jeden nebo více bateriových článků nebo bateriových modulů a obvod propojující je mezi sebou, často označované jako „napájecí sady“, používané jako primární zdroj elektrické energie pro pohon vozidel čísel 87.02, 87.03 a 87.04

                        CTH, vyjma nepůvodních aktivních katodových materiálů;

                        nebo

                        MaxNOM 40 % (EXW)

                        – Bateriové články, bateriové moduly a jejich části a součásti určené k zabudování do elektrického akumulátoru používaného jako primární zdroj elektrické energie pro pohon vozidel čísel 87.02, 87.03 a 87.04

                        CTH, vyjma nepůvodních aktivních katodových materiálů;

                        nebo

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        87.02–87.04

                        – Vozidla s motorem s vnitřním spalováním i s elektrickým motorem jako hnacími motory, jinými než které lze nabíjet připojením k vnějšímu zdroji elektrické energie („hybridní vozidla“);

                        – vozidla s pístovým motorem s vnitřním spalováním i s elektrickým motorem jako hnacími motory, které lze nabíjet připojením k vnějšímu zdroji elektrické energie („plug-in hybridní vozidla“);

                         –  vozidla pouze s elektrickým motorem jako hnacím motorem

                        MaxNOM 55 % (EXW)

               Oddíl 3 – Přezkum specifických pravidel původu pro výrobky čísla 8507

               1. Nejdříve čtyři roky od vstupu této dohody v platnost přezkoumá výbor pro obchodní partnerství na žádost kterékoli ze stran a za pomoci specializovaného obchodního výboru pro celní spolupráci a pravidla původu specifická pravidla původu pro výrobky čísla 8507 použitelná od 1. ledna 2027 a uvedená v příloze ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu].

               2. Přezkum uvedený v odstavci 1 se provede na základě dostupných informací o trzích v rámci stran, jako je například dostupnost dostatečných a vhodných původních materiálů, rovnováha mezi nabídkou a poptávkou a další relevantní informace.

               3. Na základě výsledku přezkumu provedeného podle odstavce 1 může Rada partnerství přijmout rozhodnutí o změně specifických pravidel původu pro výrobky čísla 8507 použitelných od 1. ledna 2027 a uvedených v příloze ORIG-2 [Specifická pravidla původu produktu].

               PŘÍLOHA ORIG-3:PROHLÁŠENÍ DODAVATELE

               1.Prohlášení dodavatele zahrnuje obsah stanovený v této příloze.

               2.S výjimkou případů uvedených v bodě 3 vyhotoví dodavatel pro každou zásilku produktů prohlášení dodavatele způsobem stanoveným v dodatku 1, které se připojí k faktuře nebo k jakémukoli jinému dokladu obsahujícímu dostatečně podrobný popis dotčených produktů, aby je bylo možné identifikovat.

               3.Dodává-li dodavatel určitému odběrateli pravidelně produkty, u kterých se předpokládá, že jejich výroba v dané straně se po určitou dobu nezmění, může poskytnout jednorázové prohlášení dodavatele, které se vztahuje i na následné zásilky těchto produktů (dále jen „dlouhodobé prohlášení dodavatele“). Dlouhodobé prohlášení dodavatele platí zpravidla po dobu nejvýše dvou let ode dne vyhotovení. Celní orgány strany, kde je prohlášení vyhotoveno, mohou stanovit podmínky, za kterých může být používáno i po delší dobu. Dodavatel vyhotoví dlouhodobé prohlášení dodavatele způsobem stanoveným v dodatku 2 a dotyčné produkty popíše dostatečně podrobně, aby je bylo možné identifikovat. Přestane-li dlouhodobé prohlášení dodavatele týkající se dodávaných produktů platit, vyrozumí o tom dodavatel neprodleně odběratele.

               4.Dodavatel vyhotovující prohlášení je připraven kdykoli na žádost celních orgánů strany, ve které je prohlášení vyhotoveno, předložit veškeré náležité doklady prokazující, že údaje uvedené v tomto prohlášení jsou správné.

               Dodatek 1

               PROHLÁŠENÍ DODAVATELE

               Prohlášení dodavatele, jehož znění je uvedeno níže, musí být vyhotoveno v souladu s poznámkami pod čarou. Text poznámek pod čarou však není třeba uvádět.

               PROHLÁŠENÍ DODAVATELE

               Já, níže podepsaný dodavatel produktů uvedených v připojeném dokladu, prohlašuji, že:

               1.Při výrobě těchto produktů byly v(e) [uveďte název příslušné strany] použity tyto materiály, které nepocházejí z(e) [uveďte název příslušné strany]:

                        Popis dodávaných produktů(1)

                        Popis použitých nepůvodních materiálů

                        Číslo HS použitých nepůvodních materiálů(2)

                        Hodnota použitých nepůvodních materiálů(2)(3)

                        Celková hodnota

               2.Veškeré ostatní materiály použité v(e) [uveďte název příslušné strany] k výrobě uvedených produktů pocházejí z(e) [uveďte název příslušné strany].

               Zavazuji se poskytnout jakékoli další požadované doklady. …………………………………………………………………………………………………………………… (Místo a datum)

               …………………………………………………………(Jméno a funkce podepsané osoby, název a adresa společnosti) ………………………………………………………………………………………………………………………… (Podpis)(6) _______________

               Dodatek 2

               DLOUHODOBÉ PROHLÁŠENÍ DODAVATELE

               Dlouhodobé prohlášení dodavatele, jehož znění je uvedeno níže, musí být vyhotoveno v souladu s poznámkami pod čarou. Text poznámek pod čarou však není třeba uvádět.

               DLOUHODOBÉ PROHLÁŠENÍ DODAVATELE

               Já, níže podepsaný dodavatel produktů uvedených v přiloženém dokladu, které jsou pravidelně dodávány(4) …............, prohlašuji, že:

               1.Při výrobě těchto produktů byly v(e) [uveďte název příslušné strany] použity tyto materiály, které nepocházejí z(e) [uveďte název příslušné strany]:

                        Popis dodávaných produktů(1)

                        Popis použitých nepůvodních materiálů

                        Číslo HS použitých nepůvodních materiálů(2)

                        Hodnota použitých nepůvodních materiálů(2)(3)

                        Celková hodnota

               2.Veškeré ostatní materiály použité v(e) [uveďte název příslušné strany] k výrobě uvedených produktů pocházejí z(e) [uveďte název příslušné strany].

               Toto prohlášení platí pro všechny následující zásilky těchto produktů odesílané

               od ....................................................................................................................... do ....................................................................................................................... (5)

               Zavazuji se neprodleně informovat ...................................................................................................................... (4), pokud toto prohlášení přestane platit.

               …………………………………………………………………………………………………………………… (Místo a datum)

               …………………………………………………………(Jméno a funkce podepsané osoby, název a adresa společnosti) ………………………………………………………………………………………………………………………… (Podpis)(6)

               Poznámky

               (1) Týká-li se faktura nebo jiný doklad, k němuž je prohlášení přiloženo, různých produktů nebo produktů, které obsahují nepůvodní materiály v nestejném rozsahu, musí je dodavatel jednoznačně rozlišit.

               (2) Požadované informace se uvedou pouze v případě potřeby.

               Příklady:

               Jedno z pravidel pro oděvy v kapitole 62 stanoví „Tkaní spojené se zhotovováním (včetně stříhání textilií)“. Použije-li výrobce takových oděvů v jedné ze stran tkaninu dovezenou z druhé strany, která tam byla vyrobena z nepůvodní příze, postačí, když dodavatel v dané druhé straně popíše použitý nepůvodní materiál ve svém prohlášení jako přízi, aniž by bylo nezbytné uvést číslo HS a hodnotu této příze.

               Výrobce drátu ze železa čísla HS 7217, který ho vyrobil z nepůvodních železných prutů, by měl ve druhém sloupci uvést „železné pruty“. Má-li být tento drát použit k výrobě nějakého stroje, při níž pravidlo původu omezuje použití nepůvodních materiálů na určitou procentní sazbu hodnoty, musí být ve třetím sloupci udána hodnota nepůvodních prutů.

               (3) „Hodnotou použitých nepůvodních materiálů“ se rozumí hodnota nepůvodních materiálů použitých při výrobě produktu, což je jejich celní hodnota v okamžiku dovozu včetně nákladů na přepravu, případné pojištění, balení a všech dalších nákladů vzniklých při přepravě materiálů do přístavu dovozu na území strany, kde se nachází výrobce produktu. Není-li hodnota nepůvodních materiálů známa a nelze ji určit, použije se první ověřitelná cena zaplacená za nepůvodní materiály v Unii nebo ve Spojeném království.

               (4) Jméno a adresa odběratele

               (5) Doplňte data

               (6) Toto pole může namísto originálních podpisů případně obsahovat elektronický podpis, oskenované zobrazení nebo jiné vizuální znázornění vlastnoručního podpisu podepisující osoby.

               PŘÍLOHA ORIG-4: ZNĚNÍ DEKLARACE O PŮVODU

               Deklarace o původu uvedená v článku ORIG.19 [Deklarace o původu] této dohody se vyhotoví pomocí níže uvedeného znění v jedné z následujících jazykových verzí a v souladu s právními předpisy vyvážející strany. Je-li deklarace o původu psána rukou, musí být psána inkoustem a hůlkovým písmem. Deklarace o původu se vyhotoví v souladu s příslušnými poznámkami pod čarou. Text poznámek pod čarou není třeba uvádět.

               Bulharské znění

               Chorvatské znění

               České znění

               Dánské znění

               Nizozemské znění

               Anglické znění

               Estonské znění

               Finské znění

               Francouzské znění

               Německé znění

               Řecké znění

               Maďarské znění

               Italské znění

               Lotyšské znění

               Litevské znění

               Maltské znění

               Polské znění

               Portugalské znění

               Rumunské znění

               Slovenské znění

               Slovinské znění

               Španělské znění

               Švédské znění

               (Období: od___________ do __________ (1))

               Vývozce produktů, na které se vztahuje tento doklad (referenční č. vývozce ... (2)) prohlašuje, že aniž je zřetelně uvedeno jinak, jsou tyto produkty preferenčního původu z/ze ...(3).

               …………………………………………………………….............................................(4)

               (Místo a datum)

               …………………………………………………………….............................................

               (Jméno vývozce)

               1 Je-li deklarace o původu vyplněna pro více zásilek totožných původních produktů ve smyslu čl. ORIG.19 odst. 4 písm. b) [Deklarace o původu] této dohody, uveďte období, na něž se deklarace o původu vztahuje. Toto období nesmí přesahovat 12 měsíců. Veškerý dovoz dotčeného produktu se musí uskutečnit během uvedeného období. Pokud se v daném případě neuplatní žádné období, lze pole nechat nevyplněné.

               2 Uveďte referenční číslo sloužící k identifikaci vývozce. U vývozců z Unie se jedná o číslo přiřazené v souladu s právními předpisy Unie. U vývozců ze Spojeného království se jedná o číslo přiřazené v souladu s právními předpisy použitelnými na Spojené království. Pokud vývozce nemá přiřazené žádné číslo, lze pole nechat nevyplněné.

               3 Uveďte původ produktu: Spojené království nebo Unie.

               4 Místo a datum se mohou vynechat, jsou-li tyto informace již uvedeny na samotném dokladu.

                PŘÍLOHA ORIG-5: SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O ANDORRSKÉM KNÍŽECTVÍ

               1.Produkty pocházející z Andorrského knížectví, zařazené do kapitol 25 až 97 harmonizovaného systému, jsou Spojeným královstvím považovány za pocházející z Unie ve smyslu této dohody.

               2.Odstavec 1 se použije pouze za předpokladu, že vzhledem k celní unii zavedené rozhodnutím Rady 90/680/EHS ze dne 26. listopadu 1990 o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským hospodářským společenstvím a Knížectvím Andorry uplatní Andorrské knížectví na produkty pocházející ze Spojeného království stejné preferenční sazební zacházení, jaké na tyto produkty uplatňuje Unie.

               3.Část druhá, díl první [Obchod], hlava I, kapitola druhá této dohody se použije obdobně pro účely vymezení statusu původu produktů uvedených v odstavci 1 tohoto společného prohlášení.

               PŘÍLOHA ORIG-6: SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O REPUBLICE SAN MARINO

               1.Produkty pocházející z Republiky San Marino jsou Spojeným královstvím považovány za pocházející z Unie ve smyslu této dohody.

               2.Odstavec 1 se použije pouze za předpokladu, že na základě Dohody o spolupráci a celní unii mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou San Marino, uzavřené v Bruselu dne 16. prosince 1991, uplatní Republika San Marino na produkty pocházející ze Spojeného království stejné preferenční sazební zacházení, jaké na tyto produkty uplatňuje Unie.

               3.Část druhá, díl první [Obchod], hlava I, kapitola druhá této dohody se použije obdobně pro účely vymezení statusu původu produktů uvedených v odstavci 1 tohoto společného prohlášení.

               PŘÍLOHA SPS-1: KRITÉRIA UVEDENÁ V ČL. SPS.19 PÍSM. d)

               Kritéria uvedená v čl. SPS.19 písm. d) zahrnují:

               a)informace zpřístupněné vyvážející stranou za účelem získání povolení pro dovoz daného produktu do dovážející strany v souladu s čl. SPS.7 [Dovozní podmínky a postupy] odst. 3 této dohody;

               b)výsledky auditů a ověřování provedených dovážející stranou v souladu s článkem SPS.11 [Audity a ověřování] této dohody;

               c)četnost a závažnost případů nesouladu s předpisy zjištěných dovážející stranou u produktů vyvážející strany;

               d)dosavadní záznamy vyvážejících subjektů týkající se souladu s požadavky dovážející strany; a

               e)dostupná vědecká hodnocení a veškeré další relevantní informace týkající se rizika spojeného s produkty.

               PŘÍLOHA TBT-1: MOTOROVÁ VOZIDLA A JEJICH ZAŘÍZENÍ, ČÁSTI A SOUČÁSTI

               Článek 1: Definice

               1.
                     Pro účely této přílohy se rozumí:

               a)
                     „WP.29“ Světové fórum pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel v rámci Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů („EHK OSN“);

               b)
                     „dohodou z roku 1958“ Dohoda o přijetí harmonizovaných technických předpisů OSN pro kolová vozidla, zařízení a konstrukční části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel, uzavřená v Ženevě dne 20. března 1958 a spravovaná WP.29, a veškeré následné změny a revize této dohody;

               c)
                     „dohodou z roku 1998“ Dohoda o zavedení celosvětových technických předpisů pro kolová vozidla, vybavení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, uzavřená v Ženevě dne 25. června 1998 a spravovaná WP.29, a veškeré následné změny a revize této dohody;

               d)
                     „předpisy OSN“ předpisy přijaté v souladu s dohodou z roku 1958;

               e)
                     „celosvětovým technickým předpisem“ celosvětový technický předpis zapsaný a uložený do celosvětového registru podle dohody z roku 1998;

               f)
                     „HS 2017“ vydání nomenklatury harmonizovaného systému z roku 2017 vypracované Světovou obchodní organizací;

               g)
                     „schválením typu“ postup, kterým schvalovací orgán potvrdí, že určitý typ vozidla, systému, konstrukční části nebo samostatného technického celku splňuje příslušné správní předpisy a technické požadavky;

               h)
                     „certifikátem schválení typu“ dokument, jímž schvalovací orgán úředně osvědčuje, že typ vozidla, systému, konstrukční části nebo samostatného technického celku je schválen.

               2.
                     Podmínky uvedené v této příloze mají stejný význam jako v dohodě z roku 1958 nebo v příloze 1 Dohody o technických překážkách obchodu.

               Článek 2: Definice výrobku

               Tato příloha se vztahuje na obchod mezi stranami se všemi kategoriemi motorových vozidel a jejich zařízení, částí a součástí, jak jsou definovány v bodě 1.1 Úplného usnesení EHK OSN o konstrukci vozidel (R.E.3)
                  96
               , které spadají mimo jiné do kapitol 40, 84, 85, 87 a 94 HS 2017 (dále jen „zahrnuté výrobky“).

               Článek 3: Cíle

               S ohledem na zahrnuté výrobky jsou cíli této přílohy:

               a)
                     odstraňování zbytečných technických překážek dvoustranného obchodu a předcházení jim;

               b)
                     prosazování slučitelnosti a sbližování právních předpisů na základě mezinárodních norem;

               c)
                     podpora uznávání schválení na základě schvalovacích režimů uplatňovaných v rámci dohod spravovaných WP.29;

               d)
                     vytvoření konkurenčních tržních podmínek na základě zásad otevřenosti, zákazu diskriminace a transparentnosti;

               e)
                     podpora vysoké úrovně ochrany lidského zdraví a životního prostředí; a

               f)
                     pokračující spolupráce na otázkách společného zájmu za účelem podpory stálého vzájemně prospěšného rozvoje v oblasti obchodu.

               Článek 4: Příslušné mezinárodní normy

               Strany uznávají, že WP.29 je příslušným mezinárodním normalizačním orgánem a že předpisy OSN a celosvětové technické předpisy podle dohody z roku 1958 a dohody z roku 1998 jsou příslušnými mezinárodními normami pro výrobky, na něž se vztahuje tato příloha.

               Článek 5: Sbližování předpisů na základě příslušných mezinárodních norem

               1.Strany se zdrží zavádění nebo zachovávání jakýchkoli vnitrostátních technických předpisů, označení nebo postupů posuzování shody, které se odchylují od předpisů OSN nebo celosvětových technických předpisů v oblastech, na něž se uvedené předpisy vztahují, včetně případů, kdy příslušné předpisy OSN nebo celosvětové technické předpisy nebyly dokončeny, avšak k tomuto dokončení má brzy dojít, pokud neexistují opodstatněné důvody domnívat se, že určitý předpis OSN nebo celosvětový technický předpis je neúčinným nebo nevhodným prostředkem pro splnění legitimních sledovaných cílů, například v oblasti bezpečnosti silničního provozu nebo ochrany životního prostředí či lidského zdraví.

               2.Strana, která zavede odlišný vnitrostátní technický předpis, označení nebo postup posuzování shody podle odstavce 1, uvede na žádost druhé strany ty části vnitrostátního technického předpisu, označení nebo postupu posuzování shody, které se podstatně odchylují od příslušných předpisů OSN nebo celosvětových technických předpisů, a tuto odchylku odůvodní.

               3.Strany systematicky zváží uplatňování předpisů OSN přijatých po vstupu této dohody v platnost a vzájemně se budou informovat o veškerých změnách týkajících se provádění těchto předpisů OSN ve svých vnitrostátních právních systémech na základě protokolu zřízeného podle dohody z roku 1958 a v souladu s články 8 a 9.

               4.Pokud některá strana zavedla nebo zachovává vnitrostátní technické předpisy, označení nebo postupy posuzování shody, které se odchylují od předpisů OSN nebo celosvětových technických předpisů, jak povoluje odstavec 1, daná strana tyto vnitrostátní technické předpisy, označení nebo postupy posuzování shody v pravidelných intervalech, pokud možno nepřesahujících pět let, přezkoumává s cílem zlepšit jejich soulad s příslušnými předpisy OSN nebo celosvětovými technickými předpisy. Při přezkumu svých vnitrostátních technických předpisů, označení a postupů posuzování shody zváží každá strana, zda pro tuto odchylku stále existuje důvod.  Výsledek těchto přezkumů, včetně všech použitých vědeckých a technických informací, se na žádost sdělí druhé straně.

               5.V oblastech, na něž se vztahují předpisy OSN, se strany zdrží zavedení nových vnitrostátních technických předpisů, označení nebo postupů posuzování shody s účinkem spočívajícím v zákazu nebo omezování dovozu nebo zvyšování zátěže pro dovoz výrobků, jimž bylo uděleno schválení typu podle předpisů OSN, a pro jejich uvedení do provozu na domácím trhu, ledaže by takové vnitrostátní technické předpisy, označení nebo postupy posuzování shody byly v těchto předpisech OSN výslovně stanoveny.

               Článek 6: Schvalování typu a dozor nad trhem

               1.
                     Každá strana přijme na svůj trh výrobky, na které se vztahuje platný certifikát OSN schválení typu, jakožto výrobky vyhovující jejím vnitrostátním technickým předpisům, označením a postupům posuzování shody, a to bez dalších požadavků na zkoušení nebo označování zaměřených na ověření nebo osvědčení souladu s požadavky, na které se daný certifikát OSN schválení typu vztahuje. V případě schvalování vozidel se univerzální mezinárodní schválení typu vozidla jako celku (U-IWVTA) považuje za platné z hlediska požadavků, na které se toto schválení U-IWVTA vztahuje. Certifikáty OSN schválení typu vydané jednou ze stran lze považovat za platné pouze tehdy, pokud tato strana přistoupila k příslušným předpisům OSN.

               2.
                     Každá strana je povinna přijmout pouze platné certifikáty OSN schválení typu vydané podle poslední verze předpisů OSN, k nimž přistoupila.

               3.
                     Pro účely odstavce 1 se za dostatečný důkaz existence platného OSN schválení typu považují:

               a)
                     u celých vozidel, platné OSN prohlášení o shodě osvědčující soulad s U-IWVTA;

               b)
                     u zařízení, částí a součástí, platná značka OSN schválení typu připevněná k výrobku; nebo

               c)
                     u zařízení, částí a součástí, k nimž nelze připevnit značku OSN schválení typu, platný certifikát OSN schválení typu.

               4.
                     Pro účely provádění dozoru nad trhem mohou příslušné orgány určité strany ověřit, zda jsou zahrnuté výrobky v příslušných případech v souladu

               a)
                     s veškerými vnitrostátními technickými předpisy dané strany; nebo

               b)
                     s předpisy OSN, s nimiž byl podle tohoto článku potvrzen soulad platným OSN prohlášením o shodě osvědčujícím soulad s U-IWVTA v případě celých vozidel, nebo platnou značkou OSN schválení typu připevněnou k výrobku nebo platným certifikátem OSN schválení typu v případě zařízení, částí a součástí.

               Tato ověření se provádějí náhodným výběrem vzorků na trhu a v souladu s technickými předpisy uvedenými v písmeni a) nebo b) tohoto odstavce.

               5.
                     Strany usilují o spolupráci v oblasti dozoru nad trhem s cílem podpořit zjišťování a řešení nesouladu vozidel, systémů, konstrukčních částí nebo samostatných technických celků s předpisy.

               6.
                     Kterákoli strana může přijmout veškerá vhodná opatření s ohledem na vozidla, systémy, konstrukční části nebo samostatné technické celky, které představují vážné riziko pro zdraví nebo bezpečnost osob nebo z hlediska jiných aspektů ochrany veřejných zájmů nebo které jinak nesplňují platné požadavky. Taková opatření mohou zahrnovat zákaz nebo omezení dodávání na trh, registrace nebo uvedení do provozu dotčených vozidel, systémů, konstrukčních částí nebo samostatných technických celků nebo jejich stažení z trhu nebo z oběhu. Strana, která přijme nebo zachová taková opatření, neprodleně informuje druhou stranu a na žádost druhé strany uvede důvody přijetí těchto opatření.

               Článek 7: Výrobky s novými technologiemi nebo novými vlastnostmi

               1.
                     Žádná ze stran nesmí odmítnout nebo omezit přístup výrobku, na nějž se vztahuje tato příloha a který byl schválen vyvážející stranou, na svůj trh z důvodu, že zahrnuje novou technologii nebo novou vlastnost, které dosud dovážející strana nereguluje, pokud nemůže prokázat, že existuje důvodné podezření, že tato nová technologie nebo nová vlastnost představuje riziko pro lidské zdraví, bezpečnost nebo životní prostředí.

               2.
                     Pokud se strana rozhodne odmítnout přístup výrobku druhé strany, na nějž se vztahuje tato příloha, na svůj trh nebo požaduje jeho stažení z důvodu, že tento výrobek zahrnuje novou technologii nebo novou vlastnost přestavující riziko pro lidské zdraví, bezpečnost nebo životní prostředí, neprodleně toto rozhodnutí oznámí druhé straně a dotčenému hospodářskému subjektu nebo subjektům. Oznámení obsahuje veškeré příslušné vědecké nebo technické informace, které byly v rozhodnutí zohledněny.

               Článek 8: Spolupráce

               1.
                     S cílem dále usnadnit obchod s motorovými vozidly a jejich zařízením, částmi a součástmi, předcházet problémům s přístupem na trh a zajistit bezpečnost a ochranu lidského zdraví a životního prostředí strany usilují o spolupráci a o náležitou výměnu informací.

               2.
                     Oblasti spolupráce podle tohoto článku mohou zejména zahrnovat:

               a)
                     přípravu a zavádění technických předpisů nebo souvisejících norem;

               b)
                     co nejširší výměnu údajů z výzkumu a výměnu informací a výsledků v souvislosti s přípravou nových předpisů nebo souvisejících norem týkajících se bezpečnosti vozidel, pokročilých technologií pro snižování emisí a nových technologií pro vozidla;

               c)
                     výměnu dostupných informací o zjišťování závad souvisejících s bezpečností nebo s emisemi a o nedodržování technických předpisů; a

               d)
                     prosazování větší mezinárodní harmonizace technických požadavků prostřednictvím mnohostranných fór, jako je dohoda z roku 1958 a dohoda z roku 1998, jakož i prostřednictvím spolupráce při plánování iniciativ na podporu této harmonizace.

               Článek 9: Pracovní skupina pro motorová vozidla a jejich části a součásti

               1.
                     Pracovní skupina pro motorová vozidla a jejich části a součásti pomáhá specializovanému obchodnímu výboru pro technické překážky obchodu při sledování a přezkumu provádění této přílohy a při zajištění jejího řádného fungování.

               2.
                     Pracovní skupina pro motorová vozidla a jejich části a součásti má tyto funkce:

                  a)
                     na žádost některé ze stran projednává jakékoli záležitosti vyplývající z této přílohy;

               b)
                     usnadňuje spolupráci a výměnu informací v souladu s článkem 8;

               c)
                     vede technická jednání v souladu s článkem TBT.10 [Technická jednání] této dohody o záležitostech spadajících do oblasti působnosti této přílohy; a

               d)
                     vede seznam kontaktních míst odpovědných za záležitosti vyplývající z této přílohy.

               PŘÍLOHA TBT-2: Léčivé přípravky

               Článek 1: Definice

               1.
                     Pro účely této přílohy se rozumí:

               (a)„orgánem“ orgán strany uvedený v dodatku A;

               b)„správnou výrobní praxí“ nebo „SVP“ ta součást zabezpečování jakosti, která zajišťuje, aby výrobky byly shodně vyráběny a kontrolovány podle příslušných norem jakosti v závislosti na jejich zamýšleném použití a podle požadavků registrace a specifikací výrobku, jak je uvedeno v dodatku B;

               c)„inspekcí“ hodnocení výrobního provozu, aby bylo možné určit, zda daný výrobní provoz funguje ve shodě se správnou výrobní praxí a/nebo závazky přijatými v souvislosti se schválením k uvedení výrobku na trh, prováděné v souladu s právními a správními předpisy příslušné strany a zahrnující inspekci před uvedením na trh a po uvedení na trh;

               d)„úředním dokumentem o SVP“ dokument vydaný orgánem strany v návaznosti na inspekci výrobního provozu, například zpráva o inspekci, certifikát vydaný orgánem potvrzující soulad výrobního provozu s SVP nebo prohlášení o nesouladu s SVP.

               Článek 2: Oblast působnosti

               Ustanovení této přílohy se vztahují na léčivé přípravky uvedené v dodatku C.

               Článek 3: Cíle

               Pokud jde o přípravky, na něž se vztahuje tato příloha, je cílem přílohy:

               a)
                     usnadnit dostupnost léčivých přípravků na území každé ze stran;

               b)
                     stanovit podmínky uznávání inspekcí a výměny a přijímání úředních dokumentů o SVP mezi stranami;

               c)
                     podpořit veřejné zdraví zajištěním bezpečnosti pacientů a zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a v příslušných případech také vysokou úroveň ochrany spotřebitele a životního prostředí podporou regulačních přístupů v souladu s příslušnými mezinárodními normami.

               Článek 4: Mezinárodní normy

               Normy platné pro přípravky, na něž se vztahuje tato příloha, musí zajišťovat vysokou úroveň ochrany veřejného zdraví podle norem, postupů a pokynů vypracovaných Světovou zdravotnickou organizací (WHO), Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), Mezinárodní radou pro harmonizaci technických požadavků týkajících se humánních léčivých přípravků (ICH) a podle Mezinárodní spolupráce o harmonizaci technických požadavků pro registraci veterinárních léčivých přípravků (VICH).

               Článek 5: Uznávání inspekcí a přijímání úředních dokumentů o SVP

               1.
                     Strana uzná inspekce provedené druhou stranou a přijme úřední dokumenty o SVP vydané druhou stranou v souladu s právními a správními předpisy a technickými pokyny uvedenými v dodatku B.

               2.
                     Orgán strany se může za zvláštních okolností rozhodnout, že nepřijme úřední dokument o SVP vydaný orgánem druhé strany pro výrobní provozy, které se nacházejí na území vydávajícího orgánu. Mezi příklady takových okolností patří náznaky podstatných nesrovnalostí nebo nedostatků ve zprávě o inspekci, vady kvality zjištěné při dozoru po uvedení na trh nebo jiné konkrétní důkazy vzbuzující vážné znepokojení v souvislosti s kvalitou přípravků nebo bezpečností pacientů. Každá strana zajistí, aby v případech, kdy se orgán jedné strany rozhodne nepřijmout úřední dokument o SVP vydaný orgánem druhé strany, daný orgán oznámil příslušnému orgánu druhé strany důvody, proč dokument nepřijal, a mohl si od orgánu druhé strany vyžádat vysvětlení. Příslušná strana zajistí, aby její orgán usiloval o včasné vyřízení takové žádosti o vysvětlení.

               3.
                     Strana může přijmout úřední dokumenty o SVP vydané orgánem druhé strany pro výrobní provozy, které se nacházejí mimo území vydávajícího orgánu.

               4.
                     Každá strana si může stanovit podmínky, za nichž přijímá úřední dokumenty o SVP vydané podle odstavce 3.

               Článek 6: Výměna úředních dokumentů o SVP

               1.
                     Každá strana zajistí, aby v případech, kdy si orgán jedné strany vyžádá od orgánu druhé strany úřední dokument o SVP, orgán druhé strany usiloval o předání dokumentu do 30 kalendářních dnů ode dne žádosti.

               2.
                     Každá strana zachází s informacemi v dokumentech získaných podle odstavce 1 jako s důvěrnými.

               Článek 7: Záruky

               1.
                     Každá strana má právo provést vlastní inspekci výrobních provozů, jež byly druhou stranou certifikovány jako vyhovující.

               2.
                     Každá strana zajistí, aby orgán, který má v úmyslu provést inspekci podle odstavce 1, inspekci před jejím provedením oznámil příslušnému orgánu druhé strany, a to písemně a s uvedením důvodů k provedení své vlastní inspekce. Orgán strany, který má v úmyslu inspekci provést, se vynasnaží plánovanou inspekci nejméně 30 dnů předem písemně oznámit orgánu druhé strany, přičemž v naléhavých případech může být lhůta k oznámení kratší. Orgán druhé strany se může inspekce zúčastnit.

               Článek 8 – Změny platných právních předpisů

               1.Jakákoliv nová opatření nebo změny týkající se správné výrobní praxe v souvislosti s kterýmkoliv z právních a správních předpisů a technických pokynů uvedených v dodatku B oznámí strana druhé straně nejméně 60 dnů před jejich přijetím.

               2.Strany si vyměňují veškeré nezbytné informace, včetně informací o změnách svých právních a správních předpisů a technických pokynů nebo inspekčních postupů týkajících správné výrobní praxe, tak aby každá strana mohla posoudit, zda podmínky pro uznávání inspekcí a přijímání úředních dokumentů o SVP podle čl. 5 odst. 1 stále platí.

               3.Pokud se některá ze stran v návaznosti na nová opatření nebo změny uvedené v odstavci 1 tohoto článku domnívá, že již nemůže uznávat inspekce ani přijímat úřední dokumenty o SVP vydané druhou stranou, oznámí druhé straně, že má v úmyslu uplatnit článek 9, a strany zahájí konzultace v rámci pracovní skupiny pro léčivé přípravky.

               4.Veškerá oznámení na základě tohoto článku se podávají prostřednictvím určených kontaktních míst pracovní skupiny pro léčivé přípravky.

               Článek 9: Pozastavení provádění dohody

               1. Aniž je dotčen čl. 5 odst. 2, má každá strana právo zcela nebo částečně pozastavit uznávání inspekcí a přijímání úředních dokumentů o SVP druhé strany podle čl. 5 odst. 1 týkajících se všech nebo některých přípravků uvedených v dodatku C. Toto právo se uplatní objektivním a odůvodněným způsobem. Strana, která toto právo uplatní, o tom uvědomí druhou stranu a poskytne písemné odůvodnění. Úřední dokumenty o SVP, které druhá strana vydala před tímto pozastavením, bude strana dál přijímat, pokud se ze zdravotních nebo bezpečnostních důvodů nerozhodne jinak.

               2.Pokud strana i po konzultacích uvedených v čl. 8 odst. 3 uznávání inspekcí a přijímání úředních dokumentů o SVP podle čl. 5 odst. 1 přesto pozastaví, může tak učinit v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a nejdříve 60 dnů po zahájení konzultací. Po uvedenou dobu 60 dnů obě strany nadále uznávají inspekce a přijímají úřední dokumenty o SVP vydané orgánem druhé strany.

               3.Je-li uznávání inspekcí a přijímání úředních dokumentů o SVP podle čl. 5 odst. 1 pozastaveno, strany na žádost jedné ze stran záležitost prodiskutují v rámci pracovní skupiny pro léčivé přípravky a s vynaložením veškerého úsilí zváží možná opatření, jež by umožnila uznávání inspekcí a přijímání úředních dokumentů o SVP obnovit.

               Článek 10: Spolupráce v oblasti regulace

               1.
                     Strany se snaží vzájemně informovat a konzultovat, v mezích svých právních předpisů, o návrzích na zavedení významných změn stávajících technických předpisů nebo postupů inspekce, včetně takových, jež se dotýkají způsobů uznávání dokumentů druhé strany podle článku 5, a v příslušných případech poskytnout příležitost k připomínkování takových návrhů, a to aniž je dotčen článek 8.

               2.
                     Strany usilují o spolupráci za účelem posílení, rozvoje a podpory přijetí a provádění mezinárodně dohodnutých vědeckých nebo technických pokynů, a to i, je-li to možné, předkládáním společných iniciativ, návrhů a přístupů v příslušných mezinárodních organizacích a subjektech uvedených v článku 4.

               Článek 11: Změny dodatků

               Rada partnerství je oprávněna změnit dodatek A za účelem aktualizace seznamu orgánů, dodatek B za účelem aktualizace seznamu platných právních a správních předpisů a technických pokynů a dodatek C za účelem aktualizace seznamu přípravků, na něž se vztahuje tato příloha.

               Článek 12: Pracovní skupina pro léčivé přípravky

               1.
                     Pracovní skupina pro léčivé přípravky poskytuje součinnost specializovanému obchodnímu výboru pro technické překážky obchodu při sledování a přezkoumávání provádění a zajišťování řádného fungování této přílohy.

               2.
                     Pracovní skupina plní tyto funkce:

               (a)na žádost strany projednává veškeré záležitosti vyplývající z této přílohy;

               (b)usnadňuje spolupráci a výměnu informací pro účely článků 8 a 10;

               (c)působí jako fórum pro vedení konzultací a diskuzí pro účely čl. 8 odst. 3 a čl. 9 odst. 3;

               d)
                     vede technická jednání podle článku TBT.10 [Technická jednání] této dohody v záležitostech spadajících do působnosti této přílohy a

               e)
                     vede seznam kontaktních míst odpovědných za záležitosti vyplývající z této přílohy.

               Článek 13: Neuplatnění řešení sporů

               Hlava I [Řešení sporů] části šesté této dohody se nepoužije na spory týkající se výkladu a uplatňování této přílohy.

               DODATEK A – ORGÁNY stran

               1)Evropská unie:

                        Země

                        Pro humánní léčivé přípravky

                        Pro veterinární léčivé přípravky

                        Belgie

                        Federální agentura pro léčivé přípravky a zdravotnické výrobky /

                        Federaal Agentschap voor geneesmiddelen en gezondheidsproducten / Agence fédérale des médicaments et des produits de santé

                        Viz orgán pro humánní léčivé přípravky

                        Bulharsko

                        Bulharská agentura pro léčiva /

                        ИЗПЪЛНИТЕЛНА АГЕНЦИЯ ПО ЛЕКАРСТВАТА

                        Bulharský úřad pro bezpečnost potravin /

                        Българска агенция по безопасност на храните

                        Česko

                        Státní ústav pro kontrolu léčiv

                        (SÚKL)

                        Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv

                        (ÚSKVBL)

                        Dánsko

                        Dánská agentura pro léčivé přípravky /

                        Laegemiddelstyrelsen

                        Viz orgán pro humánní léčivé přípravky

                        Německo

                        Spolkový ústav pro léčiva a zdravotnické prostředky /

                        Bundesinstitut für Arzneimittel und Medizinprodukte (BfArM)

                        Institut Paula Ehrlicha (PEI), Spolkový institut pro očkovací látky a bioléčiva / Paul-Ehrlich-Institut (PEI) Bundesinstitut für Impfstoffe und biomedizinische Arzneimittel

                        Spolkové ministerstvo zdravotnictví / Bundesministerium für Gesundheit (BMG) / Zentralstelle der Länder für Gesundheitsschutz bei Arzneimitteln und Medizinprodukten (ZLG)
                           97

                        Spolkový úřad pro ochranu spotřebitelů a bezpečnost potravin /

                        Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL)

                        Spolkové ministerstvo pro výživu a zemědělství / Bundesministerium für Ernährung und Landwirtschaft

                        Estonsko

                        Státní agentura pro léčivé přípravky /

                        Ravimiamet

                        Viz orgán pro humánní léčivé přípravky

                        Irsko

                        Řecko

                        Regulativní orgán pro zdravotnické výrobky / Health Products Regulatory Authority (HPRA)

                        Národní organizace pro léčivé přípravky /

                        Ethnikos Organismos Farmakon (EOF) –(ΕΘΝIΚΟΣ ΟΡΓΑΝIΣΜΟΣ ΦΑΡΜΑΚΩΝ))

                        Viz orgán pro humánní léčivé přípravky

                        Viz orgán pro humánní léčivé přípravky

                        Španělsko

                        Španělská agentura pro léčivé přípravky a zdravotnické prostředky /

                        Agencia Española de Medicamentos y Productos

                        Sanitarios
                           98

                        Viz orgán pro humánní léčivé přípravky

                        Francie

                        Francouzská národní agentura pro bezpečnost léčivých přípravků a zdravotnických výrobků / Agence nationale de sécurité du médicament et des produits de santé (ANSM)

                        Francouzská agentura pro bezpečnost potravin, životního prostředí a práce – Národní agentura pro veterinární léčivé přípravky /

                        Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail-Agence Nationale du Médicament Vétérinaire (Anses-ANMV)

                        Chorvatsko

                        Agentura pro léčivé přípravky a zdravotnické prostředky /

                        Agencija za lijekove i medicinske proizvode (HALMED)

                        Ministerstvo zemědělství, Ředitelství pro veterinářství a bezpečnost potravin /

                        Ministarstvo Poljoprivrede, Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane

                        Itálie

                        Italská agentura pro léčivé přípravky / Agenzia Italiana del Farmaco

                        Generální ředitelství pro zdraví zvířat a veterinární léčivé přípravky

                        Ministero della Salute, Direzione Generale della Sanità Animale e dei Farmaci Veterinari

                        Kypr

                        Lotyšsko

                        Ministerstvo zdravotnictví – farmaceutická správa /

                        Φαρμακευτικές Υπηρεσίες, Υπουργείο Υγείας

                        Státní agentura pro léčivé přípravky /

                        Zāļu valsts aģentūra

                        Ministerstvo zemědělství, rozvoje venkova a životního prostředí

                        Veterinární správa /

                        Κτηνιατρικές Υπηρεσίες- Υπουργείο Γεωργίας, Αγροτικής Ανάπτυξης και Περιβάλλοντος

                        Oddělení pro hodnocení a evidenci Potravinářské a veterinární správy / Pārtikas un veterinārā dienesta Novērtēšanas un reģistrācijas departaments

                        Litva

                        Státní agentura pro kontrolu léčivých přípravků /

                        Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba

                        Státní potravinářská a veterinární správa /

                        Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnyba

                        Lucembursko

                        Ministère de la Santé, Division de la Pharmacie et

                        des Médicaments

                        Viz orgán pro humánní léčivé přípravky

                        Maďarsko

                        Malta

                        Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet / Národní ústav pro farmaceutické výrobky a výživu

                        Regulativní orgán pro léčivé přípravky

                        Národní úřad pro bezpečnost potravinového řetězce, Ředitelství pro veterinární léčivé přípravky / Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal,

                        Állatgyógyászati Termékek Igazgatósága (ÁTI)

                        Odbor veterinárních léčivých přípravků Národní veterinární laboratoře (NVL) v rámci

                        Odboru ochrany zdraví a dobrých životních podmínek zvířat (AHWD)

                        Nizozemsko

                        Inspektorát zdravotní péče a mládeže / Inspectie Gezondheidszorg en Youth (IGJ)

                        Rada pro hodnocení léčivých přípravků /

                        Bureau Diergeneesmiddelen, College ter Beoordeling van Geneesmiddelen (CBG)

                        Rakousko

                        Polsko

                        Rakouská agentura pro zdraví a bezpečnost potravin /

                        Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

                        Hlavní farmaceutický inspektorát /

                        Główny Inspektorat Farmaceutyczny (GIF) /

                        Viz orgán pro humánní léčivé přípravky

                        Viz orgán pro humánní léčivé přípravky

                        Portugalsko

                        Národní úřad pro léčivé přípravky a zdravotnické výrobky /

                        INFARMED, I.P

                        Autoridade Nacional do Medicamento e Produtos de Saúde, I.P

                        Generální ředitelství pro potraviny a veterinářství / DGAV – Direção Geral de Alimentação e Veterinária (PT)

                        Rumunsko

                        Národní agentura pro léčivé přípravky a zdravotnické prostředky /

                        Agenţia Naţională a Medicamentului şi a Dispozitivelor Medicale

                        Národní úřad pro veterinářství a bezpečnost potravin / Autoritatea Naţională Sanitară Veterinară şi pentru Siguranţa Alimentelor

                        Slovinsko

                        Agentura pro léčivé přípravky a zdravotnické

                        prostředky Republiky Slovinsko /

                        Javna agencija Republike Slovenije za zdravila in medicinske pripomočke (JAZMP)

                        Viz orgán pro humánní léčivé přípravky

                         Slovensko

                        Státní ústav pro kontrolu léčiv /

                        Štátny ústav pre kontrolu liečiv (ŠÚKL)

                        Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a

                        léčiv /

                        Ústav štátnej kontroly veterinárnych biopreparátov a liečiv (ÚSKVBL)

                        Finsko

                        Švédsko

                        Finská agentura pro léčivé přípravky /

                        Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus (FIMEA)

                        Agentura pro léčivé přípravky / Läkemedelsverket

                        Viz orgán pro humánní léčivé přípravky

                        Viz orgán pro humánní léčivé přípravky

               2)Spojené království

               Regulativní agentura pro léčivé přípravky a zdravotnické výrobky / Medicines and Healthcare Products Regulatory Agency

               Ředitelství pro veterinární léčivé přípravky / Veterinary Medicines Directorate

               DODATEK B – Seznam platných právních a správních předpisů a technických pokynů týkajících se správné výrobní praxe

               1)
                     V případě Evropské unie:

               směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků
                  99
               ;

               směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků
                  100
               ;

               směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/20/ES ze dne 4. dubna 2001 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se uplatňování správné klinické praxe při provádění klinických hodnocení humánních léčivých přípravků
                  101
               ;

               nařízení (EU) č. 536/2014 ze dne 16. dubna 2014 o klinických hodnoceních humánních léčivých přípravků a o zrušení směrnice 2001/20/ES
                  102
               ;

               nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky
                  103
               ;

               nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1394/2007 ze dne 13. listopadu 2007 o léčivých přípravcích pro moderní terapii a o změně směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004
                  104
               ;

               směrnice Komise 2003/94/ES ze dne 8. října 2003, kterou se stanoví zásady a pokyny pro správnou výrobní praxi pro humánní léčivé přípravky a hodnocené humánní léčivé přípravky
                  105
               ;

               směrnice Komise 91/412/EHS ze dne 23. července 1991, kterou se stanoví zásady a pokyny pro správnou výrobní praxi veterinárních léčivých přípravků
                  106
               ;

               směrnice Komise (EU) 2017/1572 ze dne 15. září 2017, kterou se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES, pokud jde o zásady a pokyny pro správnou výrobní praxi pro humánní léčivé přípravky
                  107
               ;

               nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1252/2014 ze dne 28. května 2014, pokud jde o zásady a pokyny správné výrobní praxe pro účinné látky pro humánní léčivé přípravky
                  108
               ;

               nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1569 ze dne 23. května 2017, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 536/2014 stanovením zásad a pokynů pro správnou výrobní praxi pro hodnocené humánní léčivé přípravky a pravidel provádění inspekcí
                  109
               ;

               platná verze pokynů pro správnou výrobní praxi uvedená ve svazku IV pravidel pro léčivé přípravky v Evropské unii a souhrn postupů Společenství v oblasti inspekcí a výměny informací.

               2)
                     V případě Spojeného království:

               předpisy o humánních léčivých přípravcích z roku 2012 (The Human Medicines Regulations 2012 (SI 2012/1916))

               předpisy o humánních léčivých přípravcích (klinických hodnoceních) z roku 2004 (The Medicines for Human Use (Clinical Trials) Regulations 2004 (SI 2004/1031))

               předpisy o veterinárních léčivých přípravcích z roku 2013 (The Veterinary Medicines Regulations 2013 (SI 2012/2033))

               předpisy o správné výrobní praxi podle nařízení B17 a pokyny pro správnou výrobní praxi zveřejněné podle nařízení C17 předpisů o humánních léčivých přípravcích z roku 2012

               zásady a pokyny pro správnou výrobní praxi platné pro účely přílohy 2 předpisů o veterinárních léčivých přípravcích z roku 2013

               DODATEK C – PŘÍPRAVKY, NA NĚŽ SE VZTAHUJE TATO PŘÍLOHA

               Humánní a veterinární léčivé přípravky:

               -humánní nebo veterinární léčivé přípravky uváděné na trh, včetně biologických a imunologických humánních a veterinárních přípravků uváděných na trh,

               -léčivé přípravky pro moderní terapii,

               -účinné složky humánních a veterinárních léčivých přípravků,

               -hodnocené léčivé přípravky.

               PŘÍLOHA TBT-3: CHEMICKÉ LÁTKY

               Článek 1: Definice

               Pro účely této přílohy se rozumí:

               (a)„odpovědnými orgány“

               (I)v případě Unie: Evropská komise

               (II)v případě Spojeného království: vláda Spojeného království;

               (b)„GHS OSN“ Globálně harmonizovaný systém klasifikace a označování chemických látek Organizace spojených národů.

               Článek 2: Oblast působnosti

               Tato příloha se vztahuje na obchod, regulaci, dovoz a vývoz chemických látek mezi Unií a Spojeným královstvím, pokud jde o jejich registraci, hodnocení, povolování, omezování, schvalování, klasifikaci, označování a balení.

               Článek 3: Cíle

               1.
                     Cílem této přílohy je:

                  a)
                     usnadnit obchod s chemickými látkami a souvisejícími výrobky mezi stranami;

                  b)
                     zajistit vysokou úroveň ochrany životního prostředí a zdraví lidí a zvířat a

                  c)
                     zajistit spolupráci mezi odpovědnými orgány Unie a Spojeného království.

               2.
                     Strany uznávají, že závazky přijaté na základě této přílohy nebrání žádné z nich stanovit si vlastní priority v oblasti regulace chemických látek, včetně stanovení vlastní úrovně ochrany životního prostředí a zdraví lidí a zvířat.

               Článek 4: Příslušné mezinárodní organizace a subjekty

               Strany uznávají, že mezinárodní organizace a subjekty, zejména OECD a podvýbor odborníků Hospodářské a sociální rady OSN (ECOSOC) pro Globálně harmonizovaný systém klasifikace a označování chemických látek (SCEGHS), jsou důležité pro vypracování vědeckých a technických pokynů týkajících se chemických látek.

               Článek 5: Účast v příslušných mezinárodních organizacích a subjektech a vývoj v oblasti regulace

               1.
                     Strany aktivně přispívají k vypracování vědeckých nebo technických pokynů uvedených v článku 4 týkajících se posuzování nebezpečnosti a rizik chemických látek a formátů dokumentace výsledků těchto posouzení.

               2.
                     Každá strana provádí veškeré pokyny vydané mezinárodními organizacemi a subjekty uvedenými v článku 4, s výjimkou případů, kdy jsou tyto pokyny k dosažení legitimních cílů dané strany neúčinné nebo nevhodné.

               Článek 6: Klasifikace a označování chemických látek

               1.
                     Každá strana uplatňuje GHS OSN v takovém rozsahu, jaký považuje v rámci svého příslušného systému za možný, a to i ve vztahu k chemickým látkám, které nespadají do působnosti této přílohy, s výjimkou případů, kdy existují zvláštní důvody pro použití odlišného systému označování konkrétních chemických výrobků v konečném stavu určených pro konečného uživatele. Každá strana pravidelně aktualizuje uplatňování GHS OSN na základě jeho pravidelně vydávaných revizí.

               2.
                     Pokud má odpovědný orgán strany v úmyslu jednotlivé látky klasifikovat v souladu se svými příslušnými pravidly a postupy, poskytne odpovědnému orgánu druhé strany možnost vyjádřit v příslušných lhůtách své stanovisko v souladu s uvedenými pravidly a postupy.

               3.
                     Každá ze stran zveřejní v souladu se svými příslušnými pravidly a postupy informace o svých postupech týkajících se klasifikace látek. Každá strana se vynasnaží reagovat na připomínky druhé strany podle odstavce 2.

               4.
                     Žádné ustanovení tohoto článku nezavazuje žádnou stranu k dosažení jakéhokoli konkrétního výsledku, pokud jde o uplatňování GHS OSN na jejím území nebo o klasifikaci dané látky, ani k tomu, aby urychlila, pozastavila nebo pozdržela své příslušné postupy a rozhodovací procesy.

               Článek 7: Spolupráce

               1.
                     Strany uznávají, že dobrovolná spolupráce v oblasti regulace chemických látek může usnadnit obchod způsobem, který je přínosný pro spotřebitele, podniky i životní prostředí a přispívá k posílení ochrany zdraví lidí a zvířat.

               2.
                     Strany se zavazují usnadnit výměnu nedůvěrných informací mezi svými odpovědnými orgány, mimo jiné prostřednictvím spolupráce na elektronických formátech a nástrojích ukládání dat.

               3.
                     Strany ve vhodných případech spolupracují za účelem posílení, rozvoje a podpory přijetí a provádění mezinárodně dohodnutých vědeckých nebo technických pokynů, a to i, je-li to možné, předkládáním společných iniciativ, návrhů a přístupů v příslušných mezinárodních organizacích a subjektech, zejména těch uvedených v článku 4.

               4.
                     Pokud to obě strany považují za přínosné, spolupracují spolu v oblasti šíření údajů týkajících se bezpečnosti chemických látek a tyto informace zpřístupní veřejnosti s cílem zajistit snadný přístup k nim a jejich srozumitelnost pro různé cílové skupiny.  Každá strana poskytne dostupné nedůvěrné informace o bezpečnosti chemických látek na požádání druhé straně.

               5.
                     Pokud o to některá ze stran požádá a druhá strana souhlasí, zahájí strany konzultace o vědeckých informacích a údajích v souvislosti s novými a nově vznikajícími otázkami týkajícími se nebezpečnosti nebo rizik, která chemické látky představují pro lidské zdraví nebo životní prostředí, s cílem vytvořit společný soubor poznatků a pokud možno co nejvíce podpořit společné chápání vědeckých poznatků, jež s těmito otázkami souvisejí.

               Článek 8: Výměna informací

               -Strany spolupracují a vyměňují si informace o všech otázkách týkajících se provádění této přílohy v rámci specializovaného výboru pro technické překážky obchodu.

               PŘÍLOHA TBT-4: EKOLOGICKÉ PRODUKTY

               Článek 1: Cíl a oblast působnosti

               1.
                     Cílem této přílohy je stanovit ustanovení a postupy na podporu obchodu s ekologickými produkty v souladu se zásadami nediskriminace a vzájemnosti tím, že strany navzájem uznávají rovnocennost svých právních předpisů.

               2.
                     Tato příloha se vztahuje na ekologické produkty uvedené v dodatcích A a B, které jsou v souladu s právními předpisy uvedenými v dodatku C nebo D. Rada partnerství má pravomoc měnit dodatky A, B, C a D.

               Článek 2: Definice

               Pro účely této přílohy se rozumí:

               „příslušným orgánem“ úřední subjekt, do jehož pravomoci spadají právní předpisy uvedené v dodatku C nebo D a který je odpovědný za provádění této přílohy;

               „kontrolním orgánem“ orgán, kterému příslušný orgán zcela nebo zčásti svěřil svou pravomoc provádět inspekce a certifikace v oblasti ekologické produkce v souladu s právními předpisy uvedenými v dodatku C nebo D;

               „kontrolním subjektem“ orgán, který na základě uznání ze strany příslušného orgánu provádí inspekce a certifikace v oblasti ekologické produkce v souladu s právními předpisy uvedenými v dodatku C nebo D; a

               „rovnocenností“ schopnost různých právních předpisů a požadavků, jakož i kontrolních a certifikačních systémů, plnit stejné cíle.

               Článek 3: Uznání rovnocennosti

               1. Pokud jde o výrobky uvedené v dodatku A, uzná Unie právní předpisy Spojeného království uvedené v dodatku C za rovnocenné právním předpisům Unie uvedeným v dodatku D.

               2.
                     Pokud jde o výrobky uvedené v dodatku B, uzná Spojené království právní předpisy Unie uvedené v dodatku D za rovnocenné právním předpisům Spojeného království uvedeným v dodatku C.

               3.
                     S ohledem na datum použitelnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 ze dne 30. května 2018 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 834/2007, kterým je 1. leden 2022, každá strana do 31. prosince 2023 znovu posoudí uznání rovnocennosti uvedené v odstavcích 1 a 2. Pokud smluvní strana v důsledku tohoto opětovného posouzení nepotvrdí rovnocennost, uznání rovnocennosti se pozastaví.

               4.
                     Aniž je dotčen odstavec 3, v případě změny, zrušení nebo nahrazení právních předpisů uvedených v dodatku C nebo D se nová pravidla považují za rovnocenná pravidlům druhé strany, pokud strana nevznese námitku v souladu s postupem stanoveným v odstavcích 5 a 6.

               5.
                     Pokud se strana po obdržení dalších informací od druhé strany, o které požádala, domnívá, že právní předpisy nebo správní postupy nebo zvyklosti druhé strany již nesplňují požadavky na rovnocennost, podá druhé straně odůvodněnou žádost o změnu příslušných právních předpisů nebo správních postupů nebo zvyklostí a poskytne druhé straně přiměřenou lhůtu k zajištění rovnocennosti, která nesmí být kratší než tři měsíce.

               6.
                     Pokud se dotčená strana po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 5 stále domnívá, že požadavky na rovnocennost nejsou splněny, může přijmout rozhodnutí o jednostranném pozastavení uznání rovnocennosti příslušných právních předpisů uvedených v dodatku C nebo D, pokud jde o příslušné ekologické produkty uvedené v dodatku A nebo B.

               7.
                     Rozhodnutí o jednostranném pozastavení uznání rovnocennosti právních předpisů uvedených v dodatku C nebo D, pokud jde o příslušné ekologické produkty uvedené v dodatku A nebo B, může být rovněž přijato, pokud strana po uplynutí tříměsíční výpovědní doby neposkytla informace požadované podle článku 6 nebo nesouhlasí se vzájemným hodnocením podle článku 7.

               8.
                     Pokud je uznávání rovnocennosti pozastaveno v souladu s tímto článkem, strany na žádost jedné ze stran projednají záležitost v rámci pracovní skupiny pro ekologické produkty a vyvinou veškeré úsilí, aby zvážily možná opatření, na jejichž základě by bylo možné uznání rovnocennosti obnovit.

               9.
                     Pokud jde o produkty neuvedené v dodatku A nebo B, projedná rovnocennost pracovní skupina pro ekologické produkty na žádost jedné ze stran.

               Článek 4: Dovoz a uvádění na trh

               1.
                     Unie přijme dovoz produktů uvedených v dodatku A na své území a uvedení těchto produktů na trh jako ekologické produkty, jsou-li tyto produkty v souladu s právními předpisy Spojeného království uvedenými v dodatku C a doprovází-li je osvědčení o kontrole vydané kontrolním subjektem uznaným Spojeným královstvím a oznámeným Unii podle odstavce 3.

               2.
                     Spojené království povolí dovoz produktů uvedených v dodatku B na své území a uvedení těchto produktů na trh jako ekologické produkty, jsou-li tyto produkty v souladu s právními předpisy Unie uvedenými v dodatku D a doprovází-li je osvědčení o kontrole vydané kontrolním subjektem uznaným Unií a oznámeným Spojenému království podle odstavce 3.

               3.
                     Každá strana uznává kontrolní orgány nebo kontrolní subjekty určené druhou stranou jako odpovědné za provádění příslušných kontrol ekologických produktů, na které se vztahuje uznání rovnocennosti podle článku 3, a za vydávání osvědčení o kontrole podle odstavců 1 a 2 tohoto článku za účelem jejich dovozu na území druhé strany a jejich uvedení na trh na tomto území.

               4.
                     Dovozní strana ve spolupráci s druhou stranou přidělí každému příslušnému kontrolnímu orgánu a kontrolnímu subjektu určenému druhou stranou číselné kódy.

               Článek 5: Označování

               1.
                     Produkty dovážené na území jedné strany v souladu s touto přílohou musí splňovat požadavky na označování stanovené v právních předpisech dovážející strany uvedených v dodatcích C a D. Tyto produkty mohou nést logo Unie pro ekologickou produkci, logo Spojeného království pro ekologickou produkci nebo obě loga, jak je stanoveno v příslušných právních předpisech, pokud tyto produkty splňují požadavky na označování příslušným logem nebo oběma logy.

               2.
                     Smluvní strany se zavazují zabránit veškerému zneužití výrazů odkazujících na ekologickou produkci v souvislosti s ekologickými produkty, na které se vztahuje uznání rovnocennosti podle této přílohy.

               3.
                     Smluvní strany se zavazují chránit logo Unie pro ekologickou produkci a jakékoli logo Spojeného království pro ekologickou produkci stanovené v příslušných právních předpisech před veškerým zneužitím nebo napodobením. Strany zajistí, aby se logo Unie pro ekologickou produkci a jakékoli logo Spojeného království pro ekologickou produkci používalo pouze pro označování, propagaci nebo obchodní doklady ekologických produktů, které jsou v souladu s právními předpisy uvedenými v dodatcích C a D.

               Článek 6: Výměna informací

               1.
                     Smluvní strany si vyměňují veškeré důležité informace o provádění a uplatňování této přílohy. Zejména do 31. března druhého roku po vstupu této dohody v platnost a do 31. března každého následujícího roku každá strana zašle druhé straně:

                  a)
                     zprávu s informacemi o druzích a množstvích ekologických produktů vyvážených podle této přílohy za období od ledna do prosince předchozího roku;

                  b)
                     zprávu o činnostech v oblasti sledování a dohledu prováděných příslušnými orgány, o dosažených výsledcích a o přijatých nápravných opatřeních za období od ledna do prosince předchozího roku; a

                  c)
                     podrobnosti o zjištěných nesrovnalostech a porušeních právních předpisů uvedených v příslušných dodatcích C nebo D.

               2.
                     Každá strana informuje druhou stranu bez zbytečného odkladu:

                  a)
                     o veškerých aktualizacích seznamu příslušných orgánů, kontrolních orgánů a kontrolních subjektů, včetně příslušných kontaktních údajů (zejména adresy a internetové adresy);

                  b)
                     o veškerých změnách nebo zrušeních, které hodlá provést s ohledem na právní předpisy uvedené v dodatku C nebo D, návrzích nových právních předpisů nebo veškerých příslušných navrhovaných změnách správních postupů a zvyklostí týkajících se ekologických produktů, na něž se vztahuje tato příloha a

                  c)
                     o veškerých změnách nebo zrušeních, které přijala s ohledem na právní předpisy uvedené v dodatku C nebo D, veškerých nových právních předpisech nebo příslušných změnách správních postupů a zvyklostí týkajících se ekologických produktů, na něž se vztahuje tato příloha.

               Článek 7: Vzájemná hodnocení

               1.
                     V návaznosti na oznámení učiněné nejméně šest měsíců předem povolí každá strana úředníkům nebo odborníkům určeným druhou stranou provést na jejím území vzájemná hodnocení s cílem ověřit, zda příslušné kontrolní orgány a kontrolní subjekty provádějí kontroly požadované k provádění této přílohy.

               2.
                     Každá strana spolupracuje s druhou stranou a je jí v rozsahu povoleném použitelným právem nápomocna při provádění vzájemných hodnocení uvedených v odstavci 1, která mohou zahrnovat návštěvy kanceláří příslušných kontrolních orgánů a kontrolních subjektů, zpracovatelských zařízení a certifikovaných hospodářských subjektů.

               Článek 8: Pracovní skupina pro ekologické produkty

               1.
                     Pracovní skupina pro ekologické produkty poskytuje součinnost specializovanému obchodnímu výboru pro technické překážky obchodu při sledování a přezkoumávání provádění a zajišťování řádného fungování této přílohy.

               2.
                     Pracovní skupina pro ekologické produkty plní tyto funkce:

                  a)
                     na žádost jedné ze stran projednává veškeré záležitosti vyplývající z této přílohy, včetně toho, zda je případně třeba změnit tuto přílohu nebo kterýkoli z jejích dodatků;

                  b)
                     usnadňuje spolupráci, pokud jde o právní předpisy, normy a postupy týkající se ekologických produktů, na něž se vztahuje tato příloha, včetně jednání o veškerých technických nebo regulačních otázkách týkajících se pravidel a kontrolních systémů a

                  c)
                     vede technická jednání v souladu s článkem TBT.10 [Technické diskuse] této dohody o záležitostech spadajících do oblasti působnosti této přílohy.

               DODATEK A

               EKOLOGICKÉ PRODUKTY ZE SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ, U NICHŽ UNIE UZNÁVÁ ROVNOCENNOST

                        Popis

                        Poznámky

                        Nezpracované rostlinné produkty

                        Živá zvířata nebo nezpracované živočišné produkty

                        Zahrnuje med

                        Produkty akvakultury a mořské řasy

                        Zpracované zemědělské produkty určené k použití jako potraviny

                        Zpracované zemědělské produkty určené k použití jako krmivo

                        Osivo a sadba

               Ekologické produkty uvedené v tomto dodatku jsou nezpracované zemědělské produkty nebo produkty akvakultury vyprodukované ve Spojeném království nebo zpracované zemědělské produkty určené k použití jako potraviny nebo krmivo, které byly zpracovány ve Spojeném království za použití složek vypěstovaných ve Spojeném království nebo na jeho území dovezených v souladu s právními předpisy Spojeného království.

               DODATEK B

               EKOLOGICKÉ PRODUKTY Z UNIE, U NICHŽ SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ UZNÁVÁ ROVNOCENNOST

                        Popis

                        Poznámky

                        Nezpracované rostlinné produkty

                        Živá zvířata nebo nezpracované živočišné produkty

                        Zahrnuje med

                        Produkty akvakultury a mořské řasy

                        Zpracované zemědělské produkty určené k použití jako potraviny

                        Zpracované zemědělské produkty určené k použití jako krmivo

                        Osivo a sadba

               Ekologické produkty uvedené v tomto dodatku jsou nezpracované zemědělské produkty nebo produkty akvakultury vyprodukované v Unii nebo zpracované zemědělské produkty určené k použití jako potraviny nebo krmivo, které byly zpracovány v Unii za použití složek vypěstovaných v Unii nebo na její území dovezených v souladu s právními předpisy Unie.

               DODATEK C

               PRÁVNÍ PŘEDPISY O EKOLOGICKÝCH PRODUKTECH POUŽITELNÉ VE SPOJENÉM KRÁLOVSTVÍ
                  110

               Tyto právní předpisy použitelné ve Spojeném království:

               1.Zachované nařízení (ES) č. 834/2007

               2.Zachované nařízení (ES) č. 889/2008

               3.Zachované nařízení (ES) č. 1235/2008

               4.Nařízení z roku 2009 o ekologických produktech

               DODATEK D

               PRÁVNÍ PŘEDPISY O EKOLOGICKÝCH PRODUKTECH POUŽITELNÉ V UNII

               Tyto právní předpisy použitelné v Unii:

               1.Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91
                  111
               .

               2.Nařízení Komise (ES) č. 889/2008 ze dne 5. září 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu
                  112
               .

               3.Nařízení Komise (ES) č. 1235/2008 ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí
                  113
               .

               PŘÍLOHA TBT-5: OBCHOD S VÍNEM

               Článek 1: Oblast působnosti a definice

               1.Tato příloha se vztahuje na víno zařazené do čísla 22.04 harmonizovaného systému.

               2.Pro účely této přílohy se „vínem vyrobeným“ rozumí čerstvé vinné hrozny, hroznový mošt a částečně zkvašený hroznový mošt, které byly zpracovány na víno nebo přidány do vína na území vyvážející strany.

               Článek 2: Definice výrobků, enologické postupy a ošetření

               1.Pro účely této přílohy se za příslušné mezinárodní normy považují enologické postupy pro víno doporučené a zveřejněné Mezinárodní organizací pro révu vinnou a víno (OIV).

               2.Každá strana povolí dovoz vína vyrobeného na území druhé strany a jeho prodej k spotřebě, pokud bylo toto víno vyrobeno v souladu s:

               (a)definicemi produktů povolených u každé smluvní strany podle právních předpisů uvedených v dodatku A;

               (b)enologickými postupy stanovenými u každé smluvní strany podle právních předpisů uvedených v dodatku A, které jsou v souladu s příslušnými normami OIV a

               (c) enologickými postupy a omezeními stanovenými u každé ze stran, které nejsou v souladu s příslušnými normami OIV a jsou uvedeny v dodatku B.

               3.Rada partnerství je oprávněna měnit dodatky uvedené v odstavci 2.

               Článek 3: Požadavky na vydávání osvědčení pro dovoz na území jedné či druhé strany

               1.U vína vyrobeného na území jedné smluvní strany a uvedeného na trh na území strany druhé se dokumentace a osvědčení, které může každá ze stran požadovat, omezí na osvědčení uvedené v dodatku C ověřené v souladu s právními předpisy vyvážející strany.

               2.Osvědčení požadované podle odstavce 1 může mít formu elektronického dokumentu. Na žádost příslušných orgánů druhé strany, kde má být zboží propuštěno do volného oběhu, poskytne každá strana přístup k elektronickému dokumentu nebo k údajům nezbytným pro jeho vytvoření. Není-li přístup k příslušným elektronickým systémům k dispozici, mohou být potřebné údaje požadovány rovněž ve formě tištěného dokumentu.

               3.Rada partnerství je oprávněna měnit dodatek C.

               4.Metody analýzy uznané OIV za referenční metody a zveřejněné touto organizací jsou referenčními metodami pro stanovení analytického složení vína při provádění kontrol.

               Článek 4: Informace o potravinách a kódy šarží

               1.Není-li v tomto článku stanoveno jinak, označování vína dováženého a uváděného na trh podle této dohody se provádí v souladu s právními předpisy platnými na území dovážející strany.

               2.
                     Žádná ze stran nevyžaduje, aby bylo na nádobě, etiketě nebo obalu vína uvedeno některé z těchto dat nebo jim rovnocenných údajů:

               (a)datum balení;

               (b)datum plnění do lahví;

               (c)datum výroby;

               (d)datum použitelnosti;

               (e)datum minimální trvanlivosti nebo

               (f)nejzazší datum prodeje.

               Odchylně od prvního pododstavce písm. e) může strana požadovat, aby datum minimální trvanlivosti bylo uvedeno na produktech, jejichž doba minimální trvanlivosti by vzhledem k přidání přísad podléhajících rychlé zkáze mohla být kratší, než by spotřebitel běžně očekával.

               3.Každá strana zajistí, aby byl na etiketě balených produktů uveden kód umožňující identifikaci šarže, k níž produkt patří, v souladu s právními předpisy strany, jež balený produkt vyváží. Kód šarže musí být snadno viditelný, jasně čitelný a nesmazatelný. Strana nepovolí, aby byly na trh uvedeny balené produkty, které nesplňují požadavky stanovené v tomto odstavci.

               4.Každá strana povolí, aby, je-li to vyžadováno, byly na doplňkové etiketě připevněné k nádobě s vínem uvedeny povinné informace, včetně překladů nebo uvedení počtu standardních nápojů nebo jednotek alkoholu. Doplňkové etikety mohou být k nádobě s vínem připevněny po dovozu, ale ještě před uvedením produktu na trh na území smluvní strany, jsou-li povinné údaje uvedeny v plném rozsahu a přesně.

               5.Dovážející strana nevyžaduje, aby byly na etiketě uvedeny alergeny, které byly použity při výrobě vína, ale nejsou přítomny v konečném výrobku.

               Článek 5: Přechodná opatření

               Víno, které bylo ke dni vstupu této dohody v platnost vyrobeno, popsáno a označeno v souladu s právními předpisy jedné ze stran, avšak způsobem, který není v souladu s touto přílohou, může být nadále označeno a uváděno na trh takto:

               a)
                     velkoobchodníky nebo producenty po dobu dvou let od vstupu této dohody v platnost a

               b)
                     maloobchodníky až do vyčerpání zásob.

               Článek 6: Výměna informací

               Strany spolupracují a vyměňují si informace o všech otázkách týkajících se provádění této přílohy v rámci specializovaného výboru pro technické překážky obchodu.

               Článek 7: Přezkum

               Nejpozději do tří let od vstupu této dohody v platnost zváží strany další kroky k usnadnění vzájemného obchodu s vínem.

               DODATEK A – PRÁVNÍ PŘEDPISY STRAN

               Právní předpisy Spojeného království
                  114

               Právní předpisy uvedené v čl. 2 odst. 2 týkající se:

               a)definic produktů:

               (I)zachované nařízení (EU) č. 1308/2013, zejména pravidla produkce v odvětví vína, v souladu s články 75, 81 a 91, částí IV přílohy II a částí II přílohy VII uvedeného nařízení a jeho prováděcími pravidly, včetně následných změn;

               (II)zachované nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33, zejména články 47, 52 až 54 a přílohy III, V a VI uvedeného nařízení, včetně následných změn;

               (III)zachované nařízení (EU) č. 1169/2011 a jeho prováděcí pravidla, včetně následných změn;

               b)enologických postupů a omezení:

               (I)zachované nařízení (EU) č. 1308/2013, zejména enologické postupy a omezení v souladu s články 80 a 83 a přílohou VIII uvedeného nařízení a jeho prováděcími pravidly, včetně následných změn;

               (II)zachované nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934, včetně následných změn.

               Právní předpisy Unie

                Právní předpisy uvedené v čl. 2 odst. 2 týkající se:

               a)definic produktů:

               (I)nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013
                  115
               , zejména pravidla produkce v odvětví vína, v souladu s články 75, 81 a 91, částí IV přílohy II a částí II přílohy VII uvedeného nařízení a jeho prováděcími pravidly, včetně následných změn;

               (II)nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33
                  116
               , zejména články 47, 52 až 54 a přílohy III, V a VI uvedeného nařízení, včetně následných změn;

               (III)nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011
                  117
               , včetně následných změn.

               a)enologických postupů a omezení:

               (I)nařízení (EU) č. 1308/2013, zejména enologické postupy a omezení v souladu s články 80 a 83 a přílohou VIII uvedeného nařízení a jeho prováděcími pravidly, včetně následných změn;

               (II)nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934
                  118
               , včetně následných změn.

               DODATEK B – DALŠÍ ENOLOGICKÉ POSTUPY A OMEZENÍ SPOLEČNĚ PŘIJATÉ STRANAMI

               1)
                     Zahuštěný hroznový mošt, rektifikovaný moštový koncentrát a sacharóza mohou být použity k obohacení a slazení za zvláštních a omezených podmínek stanovených v části I přílohy VIII nařízení (EU) č. 1308/2013 a v části I přílohy VIII zachovaného nařízení (EU) č. 1308/2013, s výjimkou použití těchto produktů v rekonstituované formě u vín, na která se vztahuje tato dohoda.

               2)
                     Přidávání vody při výrobě vína není povoleno, kromě případů, kdy je to nutné z důvodu zvláštní technické potřeby.

               3)
                     Čerstvé vinné kaly lze použít za zvláštních a omezených podmínek stanovených v řádku 11.2 tabulky 2 v části A přílohy I nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 a v řádku 11.2 tabulky 2 v části A přílohy I zachovaného nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934.

               DODATEK C – VZOR VLASTNÍHO OSVĚDČENÍ PRO VÍNO DOVEZENÉ Z [EVROPSKÉ UNIE / SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ] DO [SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ / EVROPSKÉ UNIE] (1)

                        1. Vývozce (název a adresa)

                        2. Pořadové číslo (2)

                        3. Dovozce (název a adresa)

                        4. Příslušný orgán v místě odeslání v [Evropské unii / Spojeném království] (3)

                        5. Celní razítko (vyhrazeno pro úřady [Evropské unie / Spojeného království])

                        6. Dopravní prostředky a údaje o dopravě (4)

                        7. Místo vykládky (pokud se liší od 3)

                        8. Popis dováženého produktu (5)

                        9. Množství v l/hl/kg

                        10. Počet nádob (6)

                        11. Osvědčení

                        „Výše popsaný produkt je určen k přímé lidské spotřebě a odpovídá definicím a enologickým postupům povoleným podle přílohy TBT-5: Obchod s vínem Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé. Byl vyroben producentem, který podléhá kontrole a dohledu ze strany tohoto příslušného orgánu (7):

                        Odesílatel, který potvrzuje výše uvedené údaje (8)

                        Identifikace odesílatele (9)

                        Místo, datum a podpis odesílatele

               (1)Podle čl. 3 odst. 1 přílohy TBT-5: Obchod s vínem Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé.

               (2)V záznamech vývozce uveďte číslo sledovatelnosti zásilky, tj. pořadové číslo, které zásilku identifikuje.

               (3)Uveďte úplný název, adresu a kontaktní údaje příslušného orgánu v jednom z členských států Evropské unie nebo ve Spojeném království, z něhož se zásilka vyváží a který odpovídá za ověření informací uvedených v tomto osvědčení.

               (4)Uveďte způsob dopravy použitý k dodání do místa vstupu do Evropské unie nebo do Spojeného království; uveďte druh dopravy (loď, letadlo atd.), název dopravního prostředku (název lodi, číslo letu atd.)

               (5)Uveďte tyto informace:

               -označení prodeje, jak je uvedeno na etiketě,

               -jméno producenta,

               -vinařská oblast,

               -název země produkce (jeden z členských států Evropské unie nebo Spojené království),

               -název zeměpisného označení, je-li relevantní,

               -celkový obsah alkoholu v % objemových,

               -barva produktu (uveďte pouze „červené“, „rosé“, „růžové“ nebo „bílé“),

               -kód kombinované nomenklatury (kód KN).

               (6)Nádobou se rozumí nádoba na víno o objemu menším než 60 litrů. Počtem nádob může být počet lahví.

               (7)Uveďte úplný název, adresu a kontaktní údaje příslušného orgánu v jednom z členských států Evropské unie nebo ve Spojeném království.

               (8)Uveďte celé jméno, adresu a kontaktní údaje odesílatele.

               (9)Uveďte:

               -V případě Evropské unie: číslo pro účely systému pro výměnu údajů o spotřební dani (SEED) nebo číslo plátce DPH v případě, že odesílatel nemá číslo SEED, nebo odkaz na číslo v seznamu nebo v registru podle čl. 8 odst. 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/273
                  119
               ;

               -v případě Spojeného království: číslo pro účely systému pro výměnu údajů o spotřební dani (SEED) nebo číslo plátce DPH v případě, že odesílatel nemá číslo SEED, nebo odkaz na číslo WSB.

               PŘÍLOHA TBT-XX – UJEDNÁNÍ PODLE ČL. TBT.9 ODST. 4 PRO PRAVIDELNOU VÝMĚNU INFORMACÍ O BEZPEČNOSTI NEPOTRAVINÁŘSKÝCH VÝROBKŮ A SOUVISEJÍCÍCH PREVENTIVNÍCH, OMEZUJÍCÍCH A NÁPRAVNÝCH OPATŘENÍCH

               [Tato příloha zavádí ujednání o pravidelné výměně informací mezi systémem Unie pro včasnou výměnu informací o nepotravinářských výrobcích určených spotřebitelům (RAPEX) nebo jeho nástupcem a databází Spojeného království týkající se dozoru nad trhem a bezpečnosti výrobků zřízenou podle nařízení o obecné bezpečnosti výrobků z roku 2005 nebo jejím nástupcem.

               V souladu s čl. TBT.9 odst. 8 ujednání stanoví, jaký druh informací se má vyměňovat, způsoby výměny a uplatňování pravidel ochrany důvěrnosti a osobních údajů.]

               PŘÍLOHA TBT-ZZ – UJEDNÁNÍ PODLE ČL. TBT.9 ODST. 5 PRO PRAVIDELNOU VÝMĚNU INFORMACÍ O OPATŘENÍCH PŘIJATÝCH U NEVYHOVUJÍCÍCH NEPOTRAVINÁŘSKÝCH VÝROBKŮ, NA NĚŽ SE NEVZTAHUJE ČL. TBT.9 ODST. 4

               [Tato příloha zavádí ujednání o pravidelné výměně informací, včetně výměny informací elektronickými prostředky, o opatřeních přijatých u nevyhovujících nepotravinářských výrobků, na něž se nevztahuje čl. TBT.9 odst. 4.

               V souladu s čl. TBT.9 odst. 8 ujednání stanoví, jaký druh informací se má vyměňovat, způsoby výměny a uplatňování pravidel ochrany důvěrnosti a osobních údajů.]

               PŘÍLOHA CUSTMS-1: OPRÁVNĚNÉ HOSPODÁŘSKÉ SUBJEKTY

               Článek 1 Kritéria pro oprávněné hospodářské subjekty a zacházení s nimi

               1. Kritéria stanovená pro uznání subjektu za oprávněný hospodářský subjekt uvedená v článku CUSTMS.9 [Oprávněné hospodářské subjekty] této dohody určí právní předpisy nebo postupy stran. Stanovená kritéria, která se zveřejní, zahrnují tato kritéria:

               a) žadatel se nedopustil žádného vážného nebo opakovaného porušení celních nebo daňových předpisů a nemá žádný záznam, pokud jde o závažné trestné činy související s jeho hospodářskou činností;

               b) žadatel prokáže vysokou úroveň kontroly svých operací a toku zboží prostřednictvím systému správy obchodních a případně dopravních záznamů, umožňující přiměřenou kontrolu ze strany celních úřadů;

               c) finanční solventnost, jež je považována za prokázanou, pokud je žadatel v dobré finanční situaci, která mu umožňuje plnit své závazky s řádným ohledem na charakteristiky druhu dané podnikatelské činnosti; a

               d) odpovídající normy bezpečnosti a zabezpečení, které se považují za splněné, pokud žadatel prokáže, že uplatňuje odpovídající opatření s cílem zajistit bezpečnost a zabezpečení mezinárodního dodavatelského řetězce, včetně oblastí kontroly fyzické integrity a kontroly přístupu, logistických procesů a nakládání se zvláštními druhy zboží, personálu a identifikace obchodních partnerů.

               2. Kritéria stanovená pro uznání subjektu za oprávněný hospodářský subjekt nesmí být navržena ani uplatňována tak, aby umožňovala nebo vytvářela svévolnou nebo neodůvodněnou diskriminaci mezi subjekty tam, kde existují stejné podmínky. Uvedená kritéria umožní, aby za oprávněné hospodářské subjekty byly uznány malé a střední podniky.

               3. Program obchodního partnerství uvedený v článku CUSTMS.9 [Oprávněné hospodářské subjekty] této dohody zahrnuje následující zacházení:

                a) při posuzování rizika příznivé zohlednění statusu oprávněného hospodářského subjektu uděleného druhou stranou ke snížení inspekcí nebo kontrol a při jiných opatřeních souvisejících s bezpečností;

               b) jestliže se celní orgán rozhodne pro inspekci zásilky, pak se přednostně zabývá zásilkami, na něž se vztahují vstupní nebo výstupní souhrnná celní prohlášení podaná oprávněným hospodářským subjektem;

                c) zohlednění statusu oprávněného hospodářského subjektu uděleného druhou stranou s cílem zacházet s daným oprávněným hospodářským subjektem jako s bezpečným a zabezpečeným partnerem při posuzování požadavků na obchodní partnery platných pro žadatele v rámci vlastního programu; a

               d) snahy o zavedení společného mechanismu pro zajištění kontinuity obchodní činnosti umožňujícího reagovat na přerušení obchodování z důvodu zvýšení úrovně varovných systémů, uzavření hranic a/nebo přírodních katastrof, nebezpečných havárií nebo jiných významných mimořádných událostí, kdy by celní orgány stran mohly expedici přednostních zásilek oprávněných hospodářských subjektů v co největším možném rozsahu usnadnit a urychlit.

               Článek 2 Vzájemné uznávání a odpovědnost za provádění

               1. Status oprávněného hospodářského subjektu v rámci programů obchodního partnerství Unie a Spojeného království se uznává jako slučitelný a s držiteli statusu oprávněného hospodářského subjektu uděleného v rámci každého programu se zachází v souladu s článkem 4.

               2. Příslušnými programy obchodního partnerství jsou:

               a) oprávněné hospodářské subjekty Evropské unie (bezpečnost a zabezpečení). (ustanovení čl. 38 odst. 2 písm. b) celního kodexu Unie) a

               b) program oprávněných hospodářských subjektů Spojeného království (bezpečnost a zabezpečení) (čl. 38 odst. 2 písm. b) celního kodexu Unie, jak je zachován ve vnitrostátním právu Spojeného království).

               3. Za provádění ustanovení této přílohy odpovídají celní orgány vymezené v článku OTH.1 písm. b) [Definice] (dále jen „celní orgány“).

               Článek 3 Slučitelnost

               1. Strany spolupracují na zachování slučitelnosti norem uplatňovaných na každý ze svých programů obchodního partnerství, pokud jde o tyto záležitosti:

               a) postup podávání žádostí o udělení statusu oprávněného hospodářského subjektu;

               b) posuzování žádostí o status oprávněného hospodářského subjektu;

               c) udělování statusu oprávněného hospodářského subjektu; a

               d) správa, monitorování, pozastavení a opětovné posouzení, odejmutí statusu oprávněného hospodářského subjektu.

               Strany zajistí, aby jejich celní orgány monitorovaly soulad oprávněných hospodářských subjektů s příslušnými podmínkami a kritérii.

               2. Strany dokončí společný pracovní program stanovící minimální počet společných potvrzení držitelů statusu oprávněného hospodářského subjektu uděleného v rámci každého programu obchodního partnerství, která musí být dokončena nejpozději do konce roku 2021.

               3. Strany zajistí, aby jejich programy obchodního partnerství fungovaly v souladu s příslušnými normami rámce SAFE.

               Článek 4 Zacházení s držiteli statusu

               1. Každá strana poskytne zacházení srovnatelné se zacházením, jakému se dostane oprávněným hospodářským subjektům v rámci programu obchodního partnerství druhé strany. Toto zacházení zahrnuje zejména zacházení stanovené v čl. 1 odst. 3.

               2. Každá strana může pozastavit zacházení uvedené v čl. 1 odst. 3 oprávněnému hospodářskému subjektu v rámci programu obchodního partnerství druhé strany podle této dohody, jestliže uvedený oprávněný hospodářský subjekt přestane splňovat právní požadavky. Uvedené pozastavení se neprodleně sdělí druhému celnímu orgánu spolu s případnými doplňujícími informacemi o důvodech pozastavení.

               3. Každá strana neprodleně informuje druhou stranu v případě, že zjistí nesrovnalost, které se dopustil oprávněný hospodářský subjekt, který získal oprávnění od celního orgánu druhé strany, aby jí umožnil přijmout podložené rozhodnutí o možném zrušení nebo pozastavení členství dotyčného subjektu.

               Článek 5 Výměna informací a komunikace

               1. Strany usilují při provádění této dohody o účinnou vzájemnou komunikaci. Vyměňují si informace a podporují komunikaci v souvislosti se svými programy obchodního partnerství zejména:

               a) včasným poskytováním aktuálních informací o fungování a vývoji svých programů  obchodního partnerství;

               b) podílením se na vzájemně prospěšných výměnách informací týkajících se bezpečnosti dodavatelského řetězce;

               c) určením kontaktních míst svých příslušných programů obchodního partnerství a poskytnutím kontaktních údajů těchto míst druhé straně; a

               d) usnadněním efektivní vzájemné komunikace mezi Generálním ředitelstvím pro daně a celní unii Evropské komise a daňovou a celní správou Spojeného království s cílem posílit postupy řízení rizik v rámci svých příslušných programů obchodního partnerství, pokud jde o bezpečnost dodavatelského řetězce na straně oprávněných hospodářských subjektů.

               2. Informace a související údaje se vyměňují systematicky a s využitím elektronických prostředků.

               3. Údaje, které mají být vyměňovány v souvislosti s oprávněnými hospodářskými subjekty, zahrnují:

               a) název;

               b) adresu;

               c) status členství;

               d) datum potvrzení nebo oprávnění;

               e) pozastavení a zrušení;

               f) jedinečné číslo oprávnění nebo identifikační číslo (ve formě, kterou vzájemně určí celní orgány); a

               g) další údaje, které mohou být vzájemně určeny mezi celními orgány, případně za použití nezbytných ochranných opatření.

               Výměna údajů začíná vstupem této dohody v platnost.

               4. Strany vynaloží veškeré úsilí, aby do šesti měsíců od vstupu této dohody v platnost zavedly ujednání pro plně automatizovanou výměnu údajů uvedených v odstavci 3, a v každém případě provedou takové ujednání nejpozději jeden rok po vstupu této dohody v platnost.

                Článek 6 Zacházení s údaji

               Na veškerou výměnu informací mezi stranami podle této přílohy se obdobně vztahuje důvěrnost a ochrana informací stanovená v článku 12 [Výměna informací a důvěrnost] Protokolu o vzájemné správní pomoci v celních otázkách.

               Článek 7 Konzultace a přezkum

               Provádění ustanovení této přílohy pravidelně přezkoumává specializovaný obchodní výbor pro celní spolupráci a pravidla původu. Uvedený přezkum zahrnuje:

               a) společná potvrzení statusu oprávněných hospodářských subjektů uděleného každou stranou s cílem identifikovat slabé a silné stránky při provádění této přílohy;

               b) výměny názorů na údaje, které mají být sdíleny, a zacházení se subjekty.

               Článek 8 Pozastavení a ukončení

               1.Kterákoli strana může přistoupit k postupu stanovenému v odstavci 2 v případě, že nastane některá z těchto okolností:

               a)Před vstupem této dohody v platnost nebo do tří měsíců od jejího vstupu v platnost učinila druhá strana podstatné změny právních ustanovení uvedených v čl. 2 odst. 2, které byly posouzeny s cílem zjistit, zda jsou programy obchodního partnerství slučitelné, přičemž slučitelnost vyžadovaná pro uznání podle čl. 2 odst. 1 přestala existovat.

               b)Ustanovení čl. 5 odst. 2 [Výměna informací a komunikace] nejsou použitelná.

               2.V případě, že nastane některá z okolností uvedených v odst. 1 písm. a) nebo b), může kterákoli strana 60 dní poté, co druhé straně oznámila svůj záměr, pozastavit uznání uvedené v čl. 2 odst. 1  [Vzájemné uznávání a odpovědnost za provádění].

               3.Pokud jedna ze stran oznámí svůj záměr pozastavit uznání uvedené v čl. 2 odst. 1 [Vzájemné uznávání a odpovědnost za provádění] v souladu s odstavcem 2 tohoto článku, může druhá strana požádat o konzultace ve specializovaném obchodním výboru pro celní spolupráci a pravidla původu. Tyto konzultace se uskuteční do 60 dnů od podání žádosti.

               4.Kterákoli strana může přistoupit k postupu stanovenému v odstavci 5 v případě, že nastane některá z těchto okolností:

               a)Druhá strana změní svůj program oprávněných hospodářských subjektů nebo provádění tohoto programu tak, že slučitelnost vyžadovaná pro uznání podle čl. 2 odst. 1 [Vzájemné uznávání a odpovědnost za provádění] přestala existovat;

               b)společná potvrzení stanovená v čl. 3 odst. 2 [Slučitelnost] nestvrzují slučitelnost příslušných programů oprávněných hospodářských subjektů stran.

               5.V případě, že nastane některá z okolností uvedených v odst. 4 písm. a) nebo b), může kterákoli strana požádat o konzultace s druhou stranou v rámci specializovaného obchodního výboru pro celní spolupráci a pravidla původu. Tyto konzultace se uskuteční do 60 dnů od podání žádosti. Pokud se strana 90 dnů po podání žádosti stále domnívá, že slučitelnost požadovaná pro uznání podle čl. 2 odst. 1 [Vzájemné uznání a odpovědnost za provádění] přestala existovat, může druhé straně oznámit svůj záměr pozastavit uznání svého programu. Pozastavení nabývá účinku 30 dnů po oznámení.

               PŘÍLOHA SERVIN-1: STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ

               Úvodní poznámky

               1.
                     Listina závazků Evropské unie stanoví podle článku SERVIN 2.7 [Nesouladná opatření a výjimky – liberalizace investic], článku SERVIN.3.6 [Nesouladná opatření – přeshraniční obchod službami] a článku SERVIN 5.50 [Nesouladná opatření – právní služby] výhrady, jež Spojené království a Unie přijaly s ohledem na opatření, jež nejsou v souladu s povinnostmi uloženými podle:

               (a)článků SERVIN.2.2 [Přístup na trh – liberalizace investic] nebo SERVIN.3.2 [Přístup na trh – přeshraniční obchod službami];

               (b)článku SERVIN.3.3 [Místní přítomnost – přeshraniční obchod službami];

               (c)článků SERVIN.2.3 [Přístup na trh – liberalizace investic] nebo SERVIN.3.4 [Přístup na trh – přeshraniční obchod službami];

               (d)článků SERVIN.2.4 [Zacházení podle nejvyšších výhod – liberalizace investic] nebo SERVIN.3.5 [Zacházení podle nejvyšších výhod – přeshraniční obchod službami];

               (e)článku SERVIN.2.5 [Vrcholné vedení a správní rady];

               (f)článku SERVIN.2.6 [Výkonnostní požadavky]; nebo

               (g)článku SERVIN.5.49 [Povinnosti – právní služby].

               2. Výhradami strany nejsou dotčena práva a povinnosti stran podle GATS.

               3. Každá výhrada obsahuje následující části:

               (a)v části „Odvětví“ se uvádí obecně odvětví, jehož se výhrada týká;

               (b)v části „Pododvětví“ se uvádí konkrétní pododvětví, jehož se výhrada týká;

               (c)v části „Klasifikace průmyslového odvětví“ se případně uvádí činnost, jíž se výhrada týká, podle Centrální klasifikace produkce (CPC) Mezinárodní standardní klasifikace ekonomických činností (ISIC) Rev. 3.1, nebo jak je jinak výslovně popsána v této výhradě;

               (d)v části „Druh výhrady“ se upřesňuje povinnost podle odstavce 1, jíž se výhrada týká;

               (e)v části „Úroveň státní správy“ se uvádí úroveň státní správy, na niž se uplatňuje opatření, jehož se výhrada týká;

               (f)v části „Opatření“ se uvádějí právní předpisy či jiná opatření, jichž se výhrada týká, které jsou případně upřesněny v části „Popis“. Opatření uvedené v části „Opatření“:

               (I)je opatření, jak bylo k datu vstupu této dohody v platnost změněno, zachováno nebo opětovně zavedeno;

               (II)zahrnuje podřízené opatření přijaté či zachované na základě nadřazeného opatření a v souladu s ním a

               (III)v případě listiny závazků Evropské unie zahrnuje právní předpisy či jiná opatření, jimiž se na úrovni členského státu provádí směrnice, a

               (g)v části „Popis“ se upřesňují nesouladné aspekty stávajícího opatření, jehož se výhrada týká.

               4.
                     Pro upřesnění je třeba uvést, že pokud strana přijme nové opatření na úrovni státní správy odlišné od úrovně, na které byla výhrada původně přijata, a toto nové opatření fakticky nahrazuje – na území, na které se vztahuje, – nesouladný aspekt původního opatření uvedeného v části „Opatření“, nové opatření se považuje za „změnu“ původního opatření ve smyslu čl. SERVIN.2.7 [Nesouladná opatření – liberalizace investic] odst. 1 písm. c); článku SERVIN.3.6 [Nesouladná opatření  – přeshraniční obchod službami] odst. 1 písm. c); a čl. 4.5 [Nesouladná opatření – vstup a dočasný pobyt fyzických osob za účelem podnikání] písm. c) a článku SERVIN.5.50 [Nesouladná opatření – právní služby].

               5.
                     Při výkladu výhrady musí být zohledněny všechny její části. Výhrada je vysvětlena na základě příslušných povinností podle kapitol, k nimž se vztahuje. Část „Opatření“ má přednost před všemi ostatními částmi.

               6.
                     Pro účely listin závazků Spojeného království a Unie se rozumí:

               (a)výrazem „ISIC Rev. 3.1“ Mezinárodní standardní klasifikace ekonomických činností Statistického oddělení OSN (International Standard Industrial Classification of All Economic Activities), Statistical Papers, řada M, č. 4, ISIC Rev. 3.1, 2002;

               (b)„CPC“ prozatímní Centrální klasifikace produkce (Statistical Papers, řada M, č. 77, Odbor pro ekonomické a sociální otázky, Statistické oddělení OSN, New York, 1991).

               7.
                     Pro účely listin závazků Spojeného království a Unie se výhrada týkající se požadavku na místní přítomnost na území Unie nebo Spojeného království týká článku SERVIN.3.3 [Místní přítomnost], nikoli však článku SERVIN.3.2 [Přístup na trh] nebo článku SERVIN.3.4 [Národní zacházení]. Takový požadavek navíc není výhradou, která by se týkala článku SERVIN.2.3 [Národní zacházení].

               8.
                     Výhrada přijatá na úrovni Unie se týká opatření Unie a členského státu na úrovni ústředních orgánů státní správy nebo opatření státní správy v rámci členského státu, pokud není některý členský stát z výhrady vyloučen. Výhrada přijatá členským státem se týká opatření státní správy na ústřední, regionální nebo místní úrovni dotčeného členského státu. Pro účely výhrad Belgie zahrnuje ústřední úroveň státní správy federální vládu a vlády regionů a společenství, neboť každá z nich disponuje rovnocennou legislativní pravomocí. Pro účely výhrad Unie a jejích členských států se regionální úrovní státní správy ve Finsku rozumí Ålandské ostrovy. Výhrada přijatá na úrovni Spojeného království se týká opatření státní správy na ústřední, regionální nebo místní úrovni.

               9.
                     Níže uvedený seznam výhrad nezahrnuje opatření týkající se kvalifikačních požadavků a postupů, technických norem a licenčních požadavků a postupů, pokud tato opatření nepředstavují omezení ve smyslu článků SERVIN.2.2 [Přístup na trh – liberalizace investic], SERVIN.2.3 [Národní zacházení – liberalizace investic], SERVIN.3.2 [Přístup na trh – přeshraniční obchod službami], SERVIN.3.3 [Místní přítomnost – přeshraniční obchod službami], SERVIN.3.4 [Národní zacházení – přeshraniční obchod službami] nebo SERVIN 5.49 [Povinnosti – právní služby]. Mezi tato opatření může patřit zejména potřeba získat licenci, splnit povinnosti univerzální služby, mít uznány kvalifikace v regulovaných odvětvích, absolvovat určité zkoušky včetně jazykového přezkoušení, splnit požadavek na členství v souvislosti s určitou profesí, například členství v určité profesní organizaci, mít místního zástupce pro službu nebo udržovat místní adresu, nebo jakékoli jiné nediskriminační požadavky, že některé činnosti nesmějí být vykonávány v chráněných zónách nebo oblastech. I když tato opatření nejsou uvedena, platí i nadále.

               10.
                     Pro upřesnění je třeba uvést, že v případě Unie platí, že povinnost udělit národní zacházení nezahrnuje požadavek rozšířit na fyzické nebo právnické osoby Spojeného království zacházení udílené v členském státě podle Smlouvy o fungování Evropské unie nebo podle jakéhokoli opatření přijatého podle uvedené smlouvy, včetně provádění v členských státech:

               (I)fyzickým osobám nebo rezidentům jiného členského státu nebo nebo

               (II)právnickým osobám založeným nebo organizovaným podle práva jiného členského státu nebo Unie, jež mají sídlo, správní ústředí nebo hlavní místo podnikání v Unii.

               11.
                     Zacházením udíleným právnickým osobám založeným investory jedné strany v souladu s právem druhé strany (v případě Unie včetně práva některého členského státu), jež mají sídlo, správní ústředí nebo hlavní místo podnikání v této druhé straně, nejsou dotčeny podmínky či povinnosti, které mohly být takové právnické osobě v souladu s kapitolou 2 [Liberalizace investic] hlavou II [Služby a investice] dílem prvním[Obchod] části druhé [Obchod, doprava a rybolov]  uloženy, když se v této druhé straně usazovala, a jež nadále platí.

               12.
                     Listiny závazků se vztahují pouze na území Spojeného království a Unie v souladu s články FINPROV.1 [Územní působnost] a OTH.9 [Zeměpisná působnost] a jsou relevantní pouze v kontextu obchodních vztahů Unie a jejích členských států se Spojeným královstvím. Nejsou jimi dotčena práva a povinnosti členských států podle práva Unie.

               13.
                     Pro upřesnění je třeba uvést, že nediskriminační opatření nepředstavují omezení přístupu ve smyslu článků SERVIN. 2.2 [Přístup na trh – liberalizace investic], SERVIN.3.2 [Přístup na trh – přeshraniční obchod službami] nebo SERVIN.5.49 [Povinnosti – právní služby], pokud jde o jakékoli opatření:

               (a)vyžadující oddělení vlastnictví infrastruktury od vlastnictví zboží nebo služeb poskytovaných prostřednictvím této infrastruktury v zájmu spravedlivé hospodářské soutěže, například v oblasti energetiky, dopravy a telekomunikací;

               (b)omezující koncentraci vlastnictví v zájmu spravedlivé hospodářské soutěže;

               (c)usilující o ochranu a zachování přírodních zdrojů a životního prostředí, včetně omezení dostupnosti, počtu a rozsahu udělovaných koncesí a uložení moratoria či zákazu;

               (d)omezující počet udělených povolení z důvodu technických či fyzikálních překážek, například telekomunikačního spektra a frekvencí, nebo

               (e)vyžadující, aby určité procento akcionářů, vlastníků, partnerů nebo vedoucích pracovníků podniku mělo kvalifikaci pro výkon určité profese, jako je právník nebo účetní, nebo tuto profesi vykonávalo.

               14.
                     Pokud jde o finanční služby: Na rozdíl od zahraničních dceřiných společností nepodléhají pobočky, až na některé omezené výjimky, které finanční instituce nepocházející z Evropské unie zřídí přímo v členském státě, nařízením souvisejícím s obezřetností, která jsou harmonizována na úrovni Unie, což takovým dceřiným společnostem poskytuje větší prostor k zřizování nových podniků a poskytování přeshraničních služeb po celém území Unie. Takové pobočky tedy mají povolení působit na území členského státu za podmínek, které jsou rovnocenné podmínkám, jež platí pro domácí finanční instituce daného členského státu, a může od nich být vyžadováno splnění řady konkrétních požadavků souvisejících s obezřetností, například v případě bankovnictví a služeb týkajících se cenných papírů se může jednat o oddělenou kapitalizaci a další požadavky na platební schopnost a požadavky na ohlašování nebo zveřejňování účetnictví, v případě pojištění se může jednat o zvláštní požadavky na záruky a vklady, oddělenou kapitalizaci, umístění aktiv představujících technickou rezervu v dotyčném členském státě a alespoň třetinové míry solventnosti.

               V níže uvedeném seznamu výhrad jsou použity tyto zkratky:

                        UK Spojené království

                        EU Evropská unie včetně všech členských států

                        AT Rakousko

                        BE Belgie

                        BG Bulharsko

                        CY Kypr

                        CZ Česká republika

                        DE Německo

                        DK Dánsko

                        EE Estonsko

                        EL Řecko

                        ES Španělsko

                        FI Finsko

                        FR Francie

                        HR Chorvatsko

                        HU Maďarsko

                        IE Irsko

                        IT Itálie

                        LT Litva

                        LU Lucembursko

                        LV Lotyšsko

                        MT Malta

                        NL Nizozemsko

                        PL Polsko

                        PT Portugalsko

                        RO Rumunsko

                        SE Švédsko

                        SI Slovinsko

                        SK Slovenská republika

               Listina závazků Unie

               Výhrada č. 1 – Všechna odvětví

               Výhrada č. 2 – Odborné služby (kromě zdravotnických profesí)

               Výhrada č. 3 – Odborné služby (zdravotní péče a maloobchodní prodej léčivých přípravků)

               Výhrada č. 4 – Služby v oblasti výzkumu a vývoje

               Výhrada č. 5 – Služby v oblasti nemovitostí

               Výhrada č. 6 – Podnikatelské služby

               Výhrada č. 7 – Komunikační služby

               Výhrada č. 8 – Stavební služby

               Výhrada č. 9 – Distribuční služby

               Výhrada č. 10 – Služby v oblasti vzdělávání

               Výhrada č. 11 – Environmentální služby

               Výhrada č. 12 – Finanční služby

               Výhrada č. 13 – Zdravotní služby a sociální péče

               Výhrada č. 14 – Cestovní ruch a související služby

               Výhrada č. 15 – Rekreační, kulturní a sportovní služby

               Výhrada č. 16 – Služby v dopravě a pomocné služby v dopravě

               Výhrada č. 17 – Činnosti v oblasti energetiky

               Výhrada č. 18 – Zemědělství, rybářství a výroba

               Výhrada č. 1 – Všechna odvětví

                        Odvětví:

                        Všechna odvětví

                        Druh výhrady:

                        Přístup na trh
                           Národní zacházení
                           Zacházení podle nejvyšších výhod
                           Výkonnostní požadavky
                           Vrcholné vedení a správní rady
                           Povinnosti pro právní služby

                        Kapitola / Oddíl

                        Liberalizace investic; přeshraniční obchod službami a regulační rámec pro právní služby

                        Úroveň státní správy:

                        EU / členský stát (není-li uvedeno jinak)

               Popis:

               a)
                     Druh usazení

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a regulační rámec pro právní služby – povinnosti:

               EU: Zacházení přiznané podle Smlouvy o fungování EU právnickým osobám založeným podle práva Unie nebo členského státu, které mají sídlo, správní ústředí nebo hlavní místo podnikání v Unii, včetně těch, které jsou v Unii založeny investory ze Spojeného království, se neposkytuje právnickým osobám usazeným mimo Unii, ani pobočkám nebo zastoupením těchto právnických osob, včetně poboček nebo zastoupení právnických osob Spojeného království.

               Právnickým osobám založeným podle práva Unie nebo členského státu, které mají v Unii pouze sídlo, může být poskytnuto méně příznivé zacházení, ledaže lze prokázat, že mají skutečnou a trvalou vazbu s hospodářstvím některého z členských států.

               Opatření:

               EU: Smlouva o fungování Evropské unie.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení, vrcholné vedení a správní rady:

               Tato výhrada se vztahuje pouze na zdravotní či sociální péči nebo služby v oblasti vzdělávání:

               EU (týká se též regionální úrovně státní správy): Kterýkoli členský stát může při prodeji či převodu svých majetkových podílů ve stávajícím státním podniku nebo vládním subjektu poskytujícím zdravotní či sociální péči nebo služby v oblasti vzdělávání (CPC 93, 92) nebo aktiv takového podniku či subjektu zakázat či uložit omezení vlastnictví takových podílů nebo aktiv nebo omezit možnost vlastníků takových podílů nebo aktiv kontrolovat výsledný podnik, pokud jde o investory ze Spojeného království nebo jejich podniky. Pokud jde o takový prodej nebo jiný převod, jakýkoli členský stát může přijmout či zachovat jakékoli opatření, jež se týká státní příslušnosti vrcholného vedení nebo členů správních rad, a také jakékoli opatření omezující počet poskytovatelů.

               Pro účely této výhrady:

               (I)se jakékoli opatření zachované nebo přijaté po datu vstupu této dohody v platnost, které v době prodeje nebo jiného převodu zakazuje nebo ukládá omezení ohledně vlastnictví majetkových podílů nebo aktiv nebo ukládá podmínku státní příslušnosti nebo ukládá omezení počtu poskytovatelů, jak je popsáno v této výhradě, považuje za stávající opatření a

               (II)„státním podnikem“ se rozumí podnik ve vlastnictví členského státu nebo jím kontrolovaný prostřednictvím vlastnických podílů a zahrnuje také podniky založené po dni vstupu této dohody v platnost výhradně pro účely prodeje nebo převodu majetkových podílů nebo aktiv stávajícího státního podniku nebo vládního subjektu.

               Opatření:

               EU: Stanoveno ve výše uvedené části „Popis“.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a regulační rámec pro právní služby – povinnosti:

               V AT: K provozování pobočky musí korporace z jiných zemí než z Evropského hospodářského prostoru (EHP) jmenovat alespoň jednu osobu odpovědnou za její zastupování, která je rakouským rezidentem.

               Vedoucí pracovníci (generální ředitelé, fyzické osoby) odpovědní za dodržování rakouského živnostenského zákona (Gewerbeordnung) musí mít bydliště v Rakousku.

               V BG: Zahraniční právnické osoby, nejsou-li usazeny podle právních předpisů členského státu Evropského hospodářského prostoru (EHP), smí podnikat a vykonávat činnosti, jsou-li v Bulharské republice usazeny ve formě společnosti zapsané v obchodním rejstříku. Ke zřízení poboček je nutné povolení.

               Zastoupení zahraničních podniků musí být registrována v bulharské obchodní a průmyslové komoře a nesmí provozovat hospodářskou činnost; mohou pouze propagovat svého vlastníka a jednat jako zástupce či agent.

               V EE: Pokud alespoň polovina členů řídícího managementu společnosti s ručením omezeným, akciové společnosti nebo pobočky není rezidentem Estonska, jiného členského státu EHP nebo Švýcarské konfederace, určí společnost s ručením omezeným, akciová společnost nebo zahraniční společnost kontaktní místo, jehož estonskou adresu lze použít pro doručování procesních písemností podniku a prohlášení o záměru adresovaných podniku (tj. pobočce zahraniční společnosti).

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení; přeshraniční obchod službami – přístup na trh a regulační rámec pro právní služby – povinnosti:

               Ve FI: Alespoň jeden ze společníků ve veřejné obchodní společnosti nebo jeden ze společníků v komanditní společnosti musí mít pobyt v zemi EHP nebo, je-li společníkem právnická osoba, musí být usazena v zemi EHP (pobočky nejsou povoleny). Registrační orgán může udělit výjimku.

               Soukromé subjekty mohou provozovat obchodní činnost, pokud mají pobyt v zemi EHP.

               Pokud zahraniční organizace ze země mimo EHP hodlá podnikat či obchodovat zřízením pobočky ve Finsku, potřebuje povolení k obchodu.

               Podmínku pobytu v zemi EHP musí splňovat alespoň jeden z řádných a jeden ze zastupujících členů správní rady a výkonný ředitel. Registrační orgán může udělit jednotlivým společnostem výjimku.

               Ve SE: Zahraniční společnost, která se ve Švédsku neusadila jako právnická osoba nebo která podniká prostřednictvím obchodního zástupce, musí provádět své obchodní operace prostřednictvím pobočky zřízené ve Švédsku s nezávislým vedením a odděleným účetnictvím. Výkonný ředitel pobočky a jeho náměstek, pokud je jmenován, musí být rezidenty EHP. Fyzická osoba, která není rezidentem EHP a která provozuje obchodní činnost ve Švédsku, jmenuje a zapíše do obchodního rejstříku zástupce, který je rezidentem, odpovědného za provádění obchodní činnosti ve Švédsku. Pro operace ve Švédsku se vedou oddělené účty. Příslušný orgán může v jednotlivých případech udělit výjimku z požadavků týkajících se zřízení pobočky a pobytu. Stavební projekty, které trvají méně než jeden rok, prováděné společností usazenou mimo EHP nebo fyzickou osobou s pobytem mimo EHP, jsou osvobozeny od požadavků na zřízení pobočky nebo jmenování zástupce s pobytem.

               V případě společností s ručením omezeným a kooperativních hospodářských sdružení musí být alespoň 50 % členů správní rady, alespoň 50 % zástupců členů správní rady, výkonný ředitel, náměstek výkonného ředitele a alespoň jedna z případných osob s podpisovým právem za společnost rezidenty EHP. Příslušný orgán může povolit výjimky z tohoto požadavku. Pokud žádný ze zástupců společnosti nebo sdružení není rezidentem ve Švédsku, musí správní rada jmenovat a registrovat osobu s pobytem ve Švédsku, která byla zmocněna k převzetí úředních dodání jménem společnosti nebo sdružení.

               Obdobné podmínky platí pro zakládání všech dalších typů právnických osob.

               Na SK: Zahraniční fyzická osoba, jež má být zapsána v příslušném rejstříku (obchodním rejstříku, rejstříku podnikatelů nebo jiném profesním rejstříku) jako osoba oprávněná jednat jménem podnikatele, musí předložit povolení k pobytu na Slovensku.

               Opatření:

               AT: Aktiengesetz, BGBL. Nr. 98/1965, § 254 (2);

               GmbH-Gesetz, RGBL. Nr. 58/1906, § 107 (2) a Gewerbeordnung, BGBL. Nr. 194/1994, § 39 (2a).

               BG: Obchodní zákoník, článek 17a a

               zákon o podpoře investic, článek 24.

               EE: Äriseadustik (Obchodní zákoník) § 631 (1, 2 a 4).

               FI: Laki elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (zákon o právu na provádění obchodní činnosti) (122/1919), s. 1;

               Osuuskuntalaki (zákon o družstvech) 1488/2001;

               Osakeyhtiölaki (zákon o společnostech s ručením omezeným) (624/2006) a

               Laki luottolaitostoiminnasta (zákon o úvěrových institucích) (121/2007).

               SE: Lag om utländska filialer m.m (zákon o kancelářích zahraničních poboček) (1992:160);

               Aktiebolagslagen (zákon o obchodních společnostech) (2005:551);

               zákon o kooperativních hospodářských sdruženích (2018:672) a zákon o evropských uskupeních hospodářského zájmu (1994:1927).

               SK: Zákon č. 513/1991 Zb. Obchodní zákoník (§ 21); zákon č. 455/1991 Zb. o živnostenském podnikání a

               zákon č. 404/2011 Z. z. o pobytu cizinců (§ 22 a 32).

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení, výkonnostní požadavky a regulační rámec pro právní služby – povinnosti:

               V BG: Usazené podniky mohou státní příslušníky třetích zemí zaměstnávat pouze na pozicích, pro které není vyžadována bulharská státní příslušnost. Celkový počet státních příslušníků třetích zemí zaměstnaných usazeným podnikem za posledních 12 měsíců nesmí překročit 20 % (35 % v případě malých a středních podniků) průměrného počtu bulharských státních příslušníků, státních příslušníků jiných členských států, států, které jsou stranami Dohody o EHP, nebo Švýcarské konfederace najatých na základě pracovní smlouvy. Kromě toho musí zaměstnavatel prokázat, že na danou pozici neexistuje vhodný pracovník z Bulharska, EU, EHP nebo Švýcarska, a to tak, že dříve, než státního příslušníka třetí země zaměstná, provede test trhu práce.

               V případě vysoce kvalifikovaných, sezónních a vyslaných pracovníků, jakož i osob převedených v rámci společnosti, výzkumných pracovníků a studentů není počet státních příslušníků třetích zemí pracujících pro jeden podnik omezen. Pro zaměstnávání státních příslušníků třetích zemí v těchto kategoriích se test trhu práce nevyžaduje.

               Opatření:

               BG: Zákon o migraci a mobilitě pracovních sil.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení:

               V PL: V působnosti zastoupení může být zahrnuta pouze reklama a propagace zahraniční mateřské společnosti, kterou kancelář zastupuje. Ve všech odvětvích kromě právních služeb se mohou investoři ze zemí mimo Evropskou unii a jejich podniky usadit pouze ve formě komanditní společnosti, komanditní společnosti na akcie, společnosti s ručením omezeným a akciové společnosti, zatímco domácí investoři a podniky mají přístup také k formám neobchodních komanditních společností (veřejná obchodní společnost a osobní společnost s ručením neomezeným).

               Opatření:

               PL: Zákon ze dne 6. března 2018 o pravidlech týkajících se hospodářské činnosti zahraničních podnikatelů a jiných zahraničních osob na území Polské republiky.

               b)
                     Nabývání nemovitostí

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení:

               V AT (týká se regionální úrovně státní správy): Nabývání, nákup a pronájem nebo leasing nemovitostí fyzickými osobami a podniky, které nejsou z Evropské unie, vyžaduje povolení příslušných regionálních orgánů (Länder). Povolení je uděleno, pouze pokud se má za to, že je nabytí ve veřejném (zejména hospodářském, sociálním a kulturním) zájmu.

               Na CY: Kypřané nebo osoby kyperského původu a také státní příslušníci členského státu mohou na Kypru neomezeně nabývat jakýkoli majetek. Pokud cizinci nemají povolení Rady ministrů, nemohou nemovitosti nabývat jinak než prostřednictvím mortis causa. Pokud nabytí nemovitosti cizincem přesahuje rozsah nezbytný k postavení domu nebo provozovny nebo jinak přesahuje rozlohu dvou donumů (2 676 metrů čtverečních), podléhají veškerá povolení udělená Radou ministrů podmínkám, omezením a kritériím stanoveným v nařízeních Rady ministrů a schválení Sněmovny reprezentantů. Za cizince se považuje každá osoba, která není občanem Kyperské republiky, včetně společnosti se zahraniční kontrolou. Pojem nezahrnuje cizince kyperského původu ani zahraniční manžele či manželky občanů Kyperské republiky.

               V CZ: Zvláštní úprava se týká zemědělských pozemků ve vlastnictví státu. Nabyvateli státních zemědělských pozemků mohou být pouze občané České republiky, jiného členského státu, států, které jsou smluvní stranou Dohody o EHP, nebo Švýcarské konfederace. Právnické osoby mohou nabývat státní zemědělské pozemky od státu, pouze jsou-li zemědělskými podnikateli v České republice nebo osobami majícími obdobné postavení v jiném členském státě Evropské unie, ve státě, který je smluvní stranou Dohody o EHP, nebo ve Švýcarské konfederaci.

               V DK: Fyzické osoby, které nejsou ani dříve nebyly dánskými rezidenty po celkovou dobu pěti let, musí podle dánského zákona o nabývání nemovitostí k nabytí vlastnického práva k nemovitostem v Dánsku získat povolení Ministerstva spravedlnosti. To platí i pro právnické osoby, které nejsou v Dánsku registrovány. V případě fyzických osob bude nabytí nemovitosti povoleno, pokud bude žadatel nemovitost využívat jako své trvalé bydliště.

               V případě právnických osob, které nejsou v Dánsku registrovány, bude nabytí nemovitosti obecně povoleno, pokud je nabytí podmínkou pro podnikatelské činnosti kupujícího subjektu. Povolení se rovněž vyžaduje, pokud žadatel bude nemovitost využívat jako druhé bydlení. Takové povolení bude vydáno, pouze pokud je žadatel na základě celkového a konkrétního posouzení považován za osobu se zvláště silnými vazbami na Dánsko.

               Povolení podle zákona o nabývání nemovitostí je udělováno pouze k nabytí konkrétní nemovitosti. Nabývání zemědělské půdy fyzickými či právnickými osobami navíc reguluje dánský zákon o zemědělských podnicích, který v případě nabývání zemědělského nemovitého majetku ukládá omezení pro všechny osoby, ať už Dány nebo cizince. Jakákoli fyzická či právnická osoba, která si přeje nabýt zemědělskou nemovitost, musí tudíž splňovat požadavky tohoto zákona. Obecně zde platí omezený požadavek trvalého pobytu v místě zemědělského podniku. Požadavek trvalého pobytu není osobní. Právnické osoby musí být typu uvedeného v § 20 a § 21 zákona a musí být registrovány v Unii (nebo EHP).

               V EE: Právnická osoba z členského státu OECD má právo nabýt nemovitost, která zahrnuje:

               I.méně než deset hektarů zemědělských pozemků, lesních pozemků nebo součtu zemědělských a lesních pozemků, a to bez omezení;

               II.deset nebo více hektarů zemědělských pozemků, pokud právnická osoba působila po dobu tří let bezprostředně předcházejících roku pořízení nemovitosti v produkci zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie, s výjimkou produktů rybolovu a bavlny (dále jen „zemědělský produkt“);

               III.deset nebo více hektarů lesních pozemků, pokud právnická osoba působila po dobu tří let bezprostředně předcházejících roku pořízení nemovitosti v obhospodařování lesů ve smyslu lesního zákona (dále jen „obhospodařování lesů“) nebo v produkci zemědělských produktů;

               IV.méně než deset hektarů zemědělských pozemků a méně než deset hektarů lesních pozemků, ovšem v součtu deset nebo více hektarů zemědělských a lesních pozemků, pokud právnická osoba působila po dobu tří let bezprostředně předcházejících roku pořízení nemovitosti v produkci zemědělských produktů nebo obhospodařování lesů.

               Nesplňuje-li právnická osoba požadavky stanovené v písmenech ii) až iv), může právnická osoba nabýt nemovitost, která zahrnuje deset nebo více hektarů zemědělských pozemků, lesních pozemků nebo součtu zemědělských a lesních pozemků, pouze se souhlasem rady místní samosprávy místa, kde se nemovitost, která má být nabyta, nachází.

               V určitých zeměpisných oblastech je omezeno nabývání nemovitostí státními příslušníky zemí mimo EHP.

               V EL: Nabývání nebo nájem nemovitostí v příhraničních oblastech je zakázáno fyzickým nebo právnickým osobám, které mají státní příslušnost nebo působiště mimo členské státy a státy Evropského sdružení volného obchodu. Zákaz může být zrušen diskrečním rozhodnutím výboru příslušného decentralizovaného administrativního celku (nebo ministra národní obrany v případě, že nemovitosti, které mají být využívány, patří řeckému privatizačnímu fondu TAIPED). .

               V HR: Zahraniční společnosti mohou nabývat nemovitosti k poskytování služeb, pouze pokud jsou usazeny v Chorvatsku a zapsány v obchodním rejstříku jako právnické osoby. K nabývání nemovitostí nezbytných pro poskytování služeb pobočkami je nutné povolení Ministerstva spravedlnosti. Cizinci nesmí nabývat zemědělskou půdu.

               Na MT: Státní příslušníci jiných zemí než členských států nemohou nabývat nemovitý majetek ke komerčním účelům. Společnosti, jejichž akcie jsou z 25 % (či více) v držení subjektů mimo Evropskou unii, musí získat povolení příslušného orgánu (ministra odpovědného za finance) k nákupu nemovitého majetku ke komerčním nebo podnikatelským účelům. Příslušný orgán stanoví, zda je navrhovaná akvizice prospěšná pro maltské hospodářství.

               V PL: K přímému i nepřímému nabytí nemovitostí cizinci je nezbytné povolení. Povolení se vydává na základě správního rozhodnutí ministra odpovědného za vnitřní záležitosti se souhlasem ministra národní obrany a v případě zemědělských nemovitostí také se souhlasem ministra pro zemědělství a rozvoj venkova.

               Opatření:

               AT: Burgenländisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 25/2007;

               Kärntner Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 9/2004;

               NÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. 6800;

               OÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 88/1994;

               Salzburger Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 9/2002;

               Steiermärkisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 134/1993;

               Tiroler Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 61/1996; Voralberger Grundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 42/2004; a

               Wiener Ausländergrundverkehrsgesetz, LGBL. Nr. 11/1998.

               CY: Zákon o nabývání nemovitostí (cizinci) (kapitola 109), ve znění pozdějších předpisů.

               CZ: Zákon č. 503/2012 Sb., o Státním pozemkovém úřadu, ve znění pozdějších předpisů.

               DK: Dánský zákon o nabývání nemovitostí (zákon č. 265 ze dne

               21. března 2014 o nabývání nemovitostí, v konsolidovaném znění);

               prováděcí nařízení pro oblast nabývání (prováděcí nařízení č. 764 ze dne 18. září 1995) a zákon o zemědělských podnicích (zákon č. 27 ze dne 4. ledna 2017, v konsolidovaném znění).

               EE: Kinnisasja omandamise kitsendamise seadus (Zákon o omezeních pro nabývání nemovitostí), kapitola 2 § 4, kapitola 3 § 10, 2017.

               EL: Zákon 1892/1990, ve svém současném znění, ve spojení, pokud jde o použití, s rozhodnutím ministrů národní obrany a civilní ochrany F.110/3/330340/S.120/7-4-14.

               HR: Zákon o majetkových a jiných vlastnických právech (Úřední věstník Chorvatské republiky 91/96, 68/98, 137/99, 22/00, 73/00, 129/00, 114/01, 79/06, 141/06, 146/08, 38/09, 143/12, 152/14), články 354 až 358.b; zákon o zemědělské půdě (Úřední věstník Chorvatské republiky 20/18, 115/18, 98/19) článek 2; všeobecný zákon o správním řízení.

               MT: Immovable Property (Acquisition by Non-Residents) Act (zákon o nemovitém majetku (jeho nabývání nerezidenty)) (kapitola 246) a Protokol č. 6 o nabývání objektů vedlejšího bydlení na Maltě, připojený ke smlouvě o přistoupení k EU.

               PL: Zákon ze dne 24. března 1920 o nabývání nemovitostí cizinci (sbírka zákonů z roku 2016, bod 1061, ve znění pozdějších předpisů).

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení:

               V HU: Nerezidenti mohou nakupovat nemovitosti, pokud získají povolení příslušného správního orgánu odpovědného za zeměpisnou oblast, v níž se nemovitost nachází.

               Opatření:

               HU: Nařízení vlády č. 251/2014 (X. 2.) o nabývání

               nemovitého majetku, jiného než zemědělské půdy nebo lesů, cizími státními příslušníky a zákon LXXVIII z roku 1993 (odstavec 1/A).

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod:

               V LV: Státní příslušníci Spojeného království mohou nabývat pozemky ve městech prostřednictvím společností zapsaných v obchodním rejstříku v Lotyšsku nebo v jiných členských státech:

               (I)pokud více než 50 % jejich základního kapitálu vlastní státní příslušníci členských států, lotyšská vláda nebo obec, a to zvlášť či dohromady;

               (II)pokud více než 50 % jejich základního kapitálu vlastní fyzické osoby a společnosti ze třetích zemí, s nimiž Lotyšsko uzavřelo dvoustranné dohody o podpoře a reciproční ochraně investic schválené lotyšským parlamentem před 31. prosincem 1996;

               (III)pokud více než 50 % jejich základního kapitálu vlastní fyzické osoby a společnosti ze třetích zemí, s nimiž Lotyšsko uzavřelo dvoustranné dohody o podpoře a reciproční ochraně investic po 31. prosinci 1996, pokud jsou v takových dohodách stanovena práva lotyšských fyzických osob a společností na nabývání pozemků v příslušné třetí zemi;

               (IV) pokud více než 50 % jejich základního kapitálu vlastní společně osoby uvedené v bodech i) až iii) nebo

               (V)pokud se jedná o veřejné akciové společnosti a jejich akcie jsou kótovány na burze.

               Umožní-li Spojené království lotyšským státním příslušníkům a podnikům nákup nemovitostí ve městech na jeho území, umožní Lotyšsko státním příslušníkům a podnikům Spojeného království nakupovat nemovitosti v lotyšských městech za stejných podmínek, jaké platí pro lotyšské státní příslušníky.

               Opatření:

               V LV: Zákon o pozemkové reformě ve městech Lotyšské republiky, oddíly 20 a 21.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod:

               V DE: Nabývání nemovitostí může podléhat určitým podmínkám vzájemnosti.

               Ve ES: Zahraniční investice do činností přímo souvisejících s investicemi do nemovitostí v souvislosti s diplomatickými misemi států, které nejsou členskými státy, musí být administrativně schváleny španělskou Radou ministrů, není-li v platnosti reciproční dohoda o liberalizaci.

               V RO: Cizí státní příslušníci, osoby bez státní příslušnosti a právnické osoby (kromě státních příslušníků a právnických osob členského státu EHP) mohou nabývat vlastnických práv k pozemkům za podmínek regulovaných mezinárodními dohodami, a to na základě vzájemnosti. Cizí státní příslušníci, osoby bez státní příslušnosti a právnické osoby nesmějí nabývat vlastnických práv k pozemkům za příznivějších podmínek, než jaké se vztahují na fyzické nebo právnické osoby Evropské unie.

               Opatření:

               DE: Einführungsgesetz zum Bürgerlichen Gesetzbuche (EGBGB; uvozovací zákon k občanskému zákoníku).

               ES: Královský dekret 664/1999 ze dne 23. dubna 1999 týkající se zahraničních investic.

               RO: Zákon 17/2014 o některých opatřeních, která upravují nákup a prodej zemědělských pozemků mimo město, a

               zákon č. 268/2001 o privatizaci společností vlastnících veřejně nebo soukromě vlastněné pozemky státu určené k zemědělskému využití a o zřízení státního pozemkového úřadu, ve znění pozdějších změn.

               Výhrada č. 2 – Odborné služby (kromě zdravotnických profesí)

                        Odvětví – pododvětví:

                        Odborné služby – právní služby; služby patentových zástupců, zástupců v oblasti průmyslového vlastnictví, advokátů v oblasti duševního vlastnictví; účetnické služby; auditorské služby, služby daňového poradenství; architektonické služby a služby územního plánování, inženýrské a integrované inženýrské služby

                        Klasifikace ekonomických činností:

                        CPC 861, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, část 879

                        Druh výhrady:

                        Přístup na trh
                           Národní zacházení
                           Zacházení podle nejvyšších výhod
                           Vrcholné vedení a správní rady
                           Místní přítomnost
                           Povinnosti pro právní služby

                        Kapitola / Oddíl

                        Liberalizace investic; přeshraniční obchod službami a regulační rámec pro právní služby

                        Úroveň státní správy:

                        EU / členský stát (není-li uvedeno jinak)

               Popis:

               a)
                     Právní služby (část CPC 861)
                  120

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a regulační rámec pro právní služby – povinnosti:

               V EU: V každém členském státě platí zvláštní nediskriminační požadavky na právní formu.

               i)
                     Určené právní služby poskytované v rámci domovského profesního titulu (část CPC 861 – služby právního poradenství a právní rozhodčí, smírčí a mediační služby, pokud jde o domovskou jurisdikci a mezinárodní právo, upravené částí druhou (Obchod, doprava a rybolov) dílem prvním [Obchod] hlavou II kapitolou 5 [Regulační rámec] oddílem 7 [Právní služby]

               V zájmu větší jistoty je třeba uvést, že podle úvodních poznámek, konkrétně podle bodu 9, mohou požadavky týkající se registrace v právnické komoře zahrnovat požadavek mít absolvovánu určitou stáž pod dohledem právníka s licencí nebo mít kancelář nebo poštovní adresu v jurisdikci určité právnické komory, aby bylo možné požádat o členství v ní. Některé členské státy mohou požadavek na oprávnění vykonávat praxi v oblasti práva hostitelské jurisdikce uložit fyzickým osobám, které zastávají určité funkce v advokátní/právní kanceláři, nebo držitelům podílů.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – národní zacházení, přístup na trh a regulační rámec pro právní služby – povinnosti:

               V AT:

               K poskytování právních služeb, pokud jde o právo hostitelské jurisdikce (Unie a členského státu), včetně zastupování před soudy, se vyžaduje státní příslušnost a pobyt (komerční přítomnost) v zemi EHP nebo ve Švýcarsku. Poskytování právních služeb prostřednictvím komerční přítomnosti je povoleno pouze právníkům se státní příslušností v EHP nebo ve Švýcarsku. Poskytování právních služeb, pokud jde o mezinárodní právo veřejné a právo domácí jurisdikce, je možné pouze na přeshraničním základě.

               Zahraničním právníkům (kteří musí být plně kvalifikovaní ve své domácí jurisdikci) se povoluje kapitálová účast a podíl na provozních výsledcích kterékoli právní kanceláře do výše 25 %; zbytek musí být v držení plně kvalifikovaných právníků z EHP nebo právníků ze Švýcarské konfederace a pouze tito mohou uplatňovat rozhodující vliv při rozhodování právní kanceláře.

               V BE: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) Zahraniční advokáti mohou působit jako právní poradci. Advokáti, kteří jsou členy zahraničních (neunijních) advokátních komor a chtějí se usadit v Belgii, ale nesplňují podmínky pro zápis do seznamu plně kvalifikovaných advokátů, do seznamu pro EU nebo do seznamu advokátních koncipientů, mohou požádat o zápis do tzv. seznamu B. Takovýto seznam B je veden pouze u bruselské advokátní komory. Advokát na seznamu B může poskytovat určené právní služby.

               V BG: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod): Pro právní mediační služby se požaduje trvalý pobyt. Mediátorem může být pouze osoba, která byla zapsána do jednotného rejstříku mediátorů vedeného ministrem spravedlnosti.

               V Bulharsku může být úplné národní zacházení týkající se usazování a provozování společností, stejně jako poskytování služeb, rozšířeno pouze na společnosti, které jsou usazeny v zemích, s nimiž byly nebo budou uzavřeny bilaterální dohody o vzájemné právní pomoci, a na státní příslušníky těchto zemí.

               Na CY: Požaduje se státní příslušnost země EHP nebo Švýcarska a pobyt (komerční přítomnost). Společníky nebo držiteli podílů nebo členy správní rady advokátní kanceláře na Kypru se mohou stát pouze advokáti zapsaní u advokátní komory.

               V CZ: U zahraničních advokátů se vyžaduje pobyt (komerční přítomnost).

               V DE: V případě zahraničních právníků (kvalifikovaných v jiném státě než v zemi EHP a ve Švýcarsku) mohou existovat omezení týkající se držení podílu v právní kanceláři, která poskytuje právní služby v oblasti práva hostitelské jurisdikce.

               V DK: Aniž je dotčena výše uvedená výhrada EU, podíly v advokátní kanceláři mohou vlastnit pouze advokáti, kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci kanceláře, její mateřské společnosti nebo její dceřiné společnosti, jiní zaměstnanci kanceláře nebo jiná advokátní kancelář registrovaná v Dánsku. Jiní zaměstnanci kanceláře smějí dohromady vlastnit pouze méně než 10 % podílů a hlasovacích práv, a aby mohli podíl držet, musí složit zkoušku z pravidel, která jsou zvláště důležitá pro právní praxi.

               Členy vedení smějí být pouze advokáti, kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci kanceláře, její mateřské společnosti nebo její dceřiné společnosti, jiní držitelé podílů a zástupci zaměstnanců. Většinu členů vedení musí tvořit advokáti, kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci kanceláře, její mateřské společnosti nebo její dceřiné společnosti. Řídit advokátní kancelář smějí pouze advokáti, kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci kanceláře, její mateřské společnosti nebo její dceřiné společnosti, a jiní držitelé podílů, kteří složili výše uvedenou zkoušku.

               Ve ES: K poskytování určených právních služeb je nutná adresa výkonu povolání.

               Ve FR: Pro trvalý výkon povolání je vyžadován pobyt nebo usazení v zemi EHP. Aniž je dotčena výše uvedená výhrada EU: U všech advokátů musí společnost mít některou z těchto právních forem, které jsou na nediskriminačním základě povoleny podle francouzského práva: SCP (société civile professionnelle), SEL (société d’exercice libéral), SEP (société en participation), SARL (société à responsabilité limitée), SAS (société par actions simplifiée), SA (société anonyme), SPE (société pluriprofessionnelle d'exercice) a za určitých podmínek „association“. Na držitele podílů, ředitele a společníky se mohou vztahovat zvláštní omezení související s jejich profesní činností.

               V HR: Advokátní kancelář může založit pouze advokát, který získal chorvatské označení pro advokáty (společnosti ze Spojeného království mohou zřizovat pobočky, ty však nesmějí zaměstnávat chorvatské advokáty).

               V HU: Vyžaduje se smlouva o spolupráci uzavřená s maďarským advokátem (ügyvéd) nebo advokátní kanceláří (ügyvédi iroda). Zahraniční právní poradce nemůže být členem maďarské advokátní kanceláře. Zahraniční právník není oprávněn vypracovávat listiny, které mají být předloženy rozhodci, smírci nebo mediátorovi v jakémkoli sporu, nebo vystupovat jako právní zástupce klienta před rozhodcem, smírcem nebo mediátorem.

               V PT (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod): Cizinci, kteří jsou držiteli diplomu z jakékoli právnické fakulty v Portugalsku, se mohou v portugalské advokátní komoře (Ordem dos Advogados) registrovat za stejných podmínek jako portugalští státní příslušníci, pokud jejich vlastní země poskytuje portugalským státním příslušníkům na základě vzájemnosti stejné zacházení.

               Ostatní cizinci, kteří jsou držiteli diplomu v oboru právo, který uznala portugalská právnická fakulta, se mohou v advokátní komoře registrovat, pokud absolvují požadovanou odbornou přípravu a složí závěrečnou a přijímací zkoušku.

               Právníci smějí poskytovat právní konzultace za předpokladu, že mají v Portugalsku místo podnikání („domiciliação“), složí vstupní zkoušku a jsou zapsáni v advokátní komoře.

               V RO: Zahraniční právník nesmí vystupovat ústně ani písemně před soudem a jinými soudními orgány, kromě případů mezinárodních arbitráží.

               Ve SE: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) Aniž je dotčena výše uvedená výhrada EU: Člen Švédské advokátní komory nesmí být zaměstnán jinou osobou než členem advokátní komory nebo společností člena advokátní komory. Člena advokátní komory však může zaměstnat zahraniční advokátní společnost, pokud má dotčená společnost sídlo v zemi v rámci Unie, EHP nebo Švýcarské konfederace. Na základě výjimky udělené předsednictvem Švédské advokátní komory může člena Švédské advokátní komory zaměstnat i právní kancelář mimo Evropskou unii.

               Členové provádějící svou praxi ve formě společnosti nebo partnerství nemohou mít jiný cíl ani nemohou provozovat jiné podnikání než advokátní praxi. Spolupráce s jinými advokátními podniky je povolena, avšak spolupráci se zahraničními podniky lze provozovat pouze na základě povolení předsednictva Švédské advokátní komory. Pouze člen advokátní komory smí přímo či nepřímo či prostřednictvím společnosti vykonávat advokátní praxi, vlastnit podíly ve společnosti nebo se stát partnerem. Členem či zastupujícím členem předsednictva nebo zástupcem výkonného ředitele či oprávněným signatářem nebo tajemníkem společnosti či partnerství se může stát pouze člen advokátní komory.

               Ve SI: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) Zahraniční právník, který má právo provozovat právní praxi v cizí zemi, může poskytovat právní služby nebo provozovat právní praxi za podmínek stanovených v článku 34a zákona o advokacii, pokud je splněna podmínka faktické vzájemnosti. Aniž je dotčena výhrada EU týkající se nediskriminačních požadavků na právní formu, komerční přítomnost pro advokáty jmenované Slovinskou advokátní komorou je vyhrazena pouze individuálnímu vlastnictví s ručením omezeným, právním kancelářím s ručením omezeným nebo právním kancelářím s ručením neomezeným. Činnosti právní kanceláře se omezují na poskytování právních služeb. Partnery v právní kanceláři mohou být pouze advokáti.

               Na SK: V případě advokátů ze zemí mimo EU je vyžadována faktická vzájemnost.

               (II)Ostatní právní služby (právo hostitelské jurisdikce včetně služeb právního poradenství, právních rozhodčích, smírčích a mediačních služeb a služeb právního zastupování).

               V zájmu větší jistoty je třeba uvést, že podle úvodních poznámek, konkrétně podle bodu 9, mohou požadavky týkající se registrace v právnické komoře zahrnovat požadavek získat v hostitelské jurisdikci diplom v oboru právo nebo odpovídající diplom, mít absolvovánu určitou stáž pod dohledem právníka s licencí nebo mít kancelář nebo poštovní adresu v jurisdikci určité právnické komory, aby bylo možné požádat o členství v ní.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – národní zacházení, místní přítomnost:

               V EU: Zastupovat fyzické nebo právnické osoby před Úřadem Evropské unie pro duševní vlastnictví (EUIPO) může pouze advokát, který je oprávněn vykonávat činnost na území některého členského státu EHP a má na území EHP sídlo, v rozsahu, v jakém může jednat v uvedeném členském státě jako zástupce ve věcech ochranných známek nebo ve věcech průmyslového vlastnictví, a kvalifikovaní zástupci zapsaní na seznamu, který za tímto účelem EUIPO vede. (část CPC 861)

               V AT: K poskytování právních služeb, pokud jde o právo hostitelské jurisdikce (Unie a členského státu), včetně zastupování před soudy, se vyžaduje státní příslušnost a pobyt (komerční přítomnost) v zemi EHP nebo ve Švýcarsku. Poskytování právních služeb prostřednictvím komerční přítomnosti je povoleno pouze právníkům se státní příslušností v zemi EHP nebo ve Švýcarsku. Poskytování právních služeb, pokud jde o mezinárodní právo veřejné a právo domácí jurisdikce, je možné pouze na přeshraničním základě.

               Zahraničním právníkům (kteří musí být plně kvalifikovaní ve své domácí jurisdikci) se povoluje kapitálová účast a podíl na provozních výsledcích kterékoli právní kanceláře do výše 25 %; zbytek musí být v držení plně kvalifikovaných právníků z EHP nebo právníků ze Švýcarské konfederace a pouze tito mohou uplatňovat rozhodující vliv při rozhodování právní kanceláře.

               V BE: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) K plnoprávnému členství v komoře, včetně zastupování před soudy, se vyžaduje pobyt. Zahraniční právník se může stát plnoprávným členem komory, splní-li požadavek na pobyt po dobu nejméně šesti let od data podání žádosti o registraci, za určitých podmínek tří let. Musí mít osvědčení vydané belgickým ministrem zahraničních věcí, v jehož rámci vnitrostátní právo nebo mezinárodní dohoda umožňuje vzájemnost (podmínka vzájemnosti).

               Zahraniční právníci mohou působit jako právní poradci. Advokáti, kteří jsou členy zahraničních (neunijních) advokátních komor a chtějí se usadit v Belgii, ale nesplňují podmínky pro zápis do seznamu plně kvalifikovaných advokátů, do seznamu pro EU nebo do seznamu advokátních koncipientů, mohou požádat o zápis do tzv. seznamu B. Takovýto seznam B je veden pouze u bruselské advokátní komory. Advokát na seznamu B může poskytovat poradenství. Zastupovat před „Cour de Cassation“ smějí pouze osoby zapsané do zvláštního seznamu.

               V BG: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) Vyhrazeno státním příslušníkům členského státu, jiného státu, který je smluvní stranou Dohody o EHP, nebo Švýcarské konfederace, kterým bylo uděleno oprávnění k výkonu povolání advokáta v souladu s právními předpisy kterékoli z výše uvedených zemí. Cizí státní příslušník (s výjimkou výše uvedených), který byl oprávněn vykonávat povolání advokáta v souladu s právními předpisy své země, může vystupovat před soudními orgány Bulharské republiky jako obhájce nebo mandatář státního příslušníka své země, kdy jedná v konkrétním případě, a to spolu s bulharským advokátem, je-li tato možnost stanovena v dohodě mezi Bulharskem a příslušným cizím státem, nebo na základě vzájemnosti, přičemž za tímto účelem je potřeba podat předběžnou žádost předsedovi Nejvyšší advokátní rady. Země, ve vztahu k nimž platí vzájemnost, určí ministr spravedlnosti na žádost předsedy Nejvyšší advokátní rady. Aby cizí státní příslušník mohl poskytovat právní mediační služby, musí mít povolení k dlouhodobému nebo trvalému pobytu v Bulharské republice a být zapsán do jednotného rejstříku mediátorů vedeného ministrem spravedlnosti.

               Na CY: Požaduje se státní příslušnost země EHP nebo Švýcarska a pobyt (komerční přítomnost). Společníky nebo držiteli podílů nebo členy správní rady advokátní kanceláře na Kypru se mohou stát pouze advokáti zapsaní u advokátní komory.

               V CZ: V případě zahraničních advokátů se vyžaduje plnoprávné členství v České advokátní komoře a pobyt (komerční přítomnost).

               V DE: Do komory mohou být přijati a právní služby mohou poskytovat pouze právníci kvalifikovaní v zemi EHP nebo Švýcarsku. K získání plnoprávného členství v komoře se vyžaduje komerční přítomnost. Příslušné komory mohou udělit výjimky. V případě zahraničních právníků (kvalifikovaných v jiném státě než v zemi EHP a ve Švýcarsku) mohou existovat omezení týkající se držení podílu v právní kanceláři, která poskytuje právní služby v oblasti vnitrostátního práva.

               V DK: Poskytování právních služeb na základě profesního označení „advokat“ (advokát) nebo jakéhokoli podobného označení a rovněž zastupování před soudy jsou vyhrazeny advokátům s dánskou licencí k výkonu praxe. Advokáti z EU, EHP a Švýcarska mohou vykonávat praxi pod profesním označením ze své země původu.

               Aniž je dotčena výhrada EU týkající se nediskriminačních požadavků na právní formu, podíly v advokátní kanceláři mohou vlastnit pouze advokáti, kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci kanceláře, její mateřské společnosti nebo její dceřiné společnosti, jiní zaměstnanci kanceláře nebo jiná advokátní kancelář registrovaná v Dánsku. Jiní zaměstnanci kanceláře smějí dohromady vlastnit pouze méně než 10 % podílů a hlasovacích práv, a aby mohli podíl držet, musí složit zkoušku z pravidel, která jsou zvláště důležitá pro právní praxi.

               Členy vedení smějí být pouze advokáti, kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci kanceláře, její mateřské společnosti nebo její dceřiné společnosti, jiní držitelé podílů a zástupci zaměstnanců. Většinu členů vedení musí tvořit advokáti, kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci kanceláře, její mateřské společnosti nebo její dceřiné společnosti. Řídit advokátní kancelář smějí pouze advokáti, kteří aktivně vykonávají právní praxi v rámci kanceláře, její mateřské společnosti nebo její dceřiné společnosti, a jiní držitelé podílů, kteří složili výše uvedenou zkoušku.

               V EE: Požaduje se pobyt (komerční přítomnost).

               V EL: Požaduje se státní příslušnost země EHP nebo Švýcarska a pobyt (komerční přítomnost).

               Ve ES: Požaduje se státní příslušnost země EHP nebo Švýcarska. Příslušné orgány mohou udělit výjimky týkající se státní příslušnosti.

               Ve FI: Pro používání profesního označení „advokát“ (finsky „asianajaja“ nebo švédsky „advokat“) se vyžaduje pobyt v zemi EHP nebo ve Švýcarsku a členství v advokátní komoře. Právní služby mohou poskytovat i osoby, jež nejsou členy komory.

               Ve FR: Aniž je dotčena výhrada EU týkající se nediskriminačních požadavků na právní formu, k získání plnoprávného členství v komoře, které je nezbytnou podmínkou pro poskytování právních služeb, je vyžadován pobyt nebo usazení v zemi EHP. V případě právní kanceláře mohou být uplatněna kvantitativní omezení týkající se držení podílů a hlasovacích práv v souvislosti s profesní činností společníků. Zastupování před „Cour de Cassation“ a „Conseil d'Etat“ podléhá kvótě a je vyhrazeno státním příslušníkům Francie a EU.

               U všech advokátů musí společnost mít některou z těchto právních forem, které jsou na nediskriminačním základě povoleny podle francouzského práva: SCP (société civile professionnelle), SEL (société d’exercice libéral), SEP (société en participation), SARL (société à responsabilité limitée), SAS (société par actions simplifiée), SA (société anonyme), SPE (société pluriprofessionnelle d'exercice) a za určitých podmínek „association“. Pro trvalý výkon povolání je vyžadován pobyt nebo usazení v zemi EHP.

               V HR: Požaduje se státní příslušnost státu Evropské unie.

               V HU: Požaduje se státní příslušnost země EHP nebo Švýcarska a pobyt (komerční přítomnost).

               V LT: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) Požaduje se státní příslušnost země EHP nebo Švýcarska a pobyt (komerční přítomnost).

               Právníci z cizích zemí mohou vystupovat jako právní zástupci u soudu pouze v souladu s mezinárodními dohodami, včetně zvláštních ustanovení o zastupování před soudy. Vyžaduje se plnoprávné členství v advokátní komoře.

               V LU (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod): Požaduje se státní příslušnost země EHP nebo Švýcarska a pobyt (komerční přítomnost). Rada advokátní komory může na základě vzájemnosti upustit od podmínky státní příslušnosti pro cizí státní příslušníky.

               V LV (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod): Požaduje se státní příslušnost země EHP nebo Švýcarska. Právníci z cizích zemí mohou vystupovat jako právní zástupci u soudu pouze v souladu s dvoustrannými dohodami o vzájemné právní pomoci.

               Pro advokáty z Evropské unie nebo zahraniční advokáty jsou v platnosti zvláštní požadavky. Účast v soudním řízení v trestních věcech je například povolena pouze ve spojení s advokátem z Lotyšské společnosti autorizovaných advokátů.

               Na MT: Požaduje se státní příslušnost země EHP nebo Švýcarska a pobyt (komerční přítomnost).

               V NL: Označení „advocate“ mohou používat pouze právníci s místní licencí zapsaní v nizozemském rejstříku. Namísto používání plného označení „advocate“ musí (neregistrovaní) zahraniční právníci pro účely provádění své činnosti v Nizozemsku uvést profesní organizaci své domácí jurisdikce.

               V PT (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod): Požaduje se pobyt (komerční přítomnost). Podmínkou zastupování před soudy je plnoprávné členství v advokátní komoře. Cizinci, kteří jsou držiteli diplomu z jakékoli právnické fakulty v Portugalsku, se mohou v portugalské advokátní komoře (Ordem dos Advogados) registrovat za stejných podmínek jako portugalští státní příslušníci, pokud jejich vlastní země poskytuje na základě vzájemnosti stejné zacházení portugalským státním příslušníkům.

               Ostatní cizinci, kteří jsou držiteli diplomu v oboru právo, který uznala portugalská právnická fakulta, se mohou v advokátní komoře registrovat, pokud absolvují požadovanou odbornou přípravu a složí závěrečnou a přijímací zkoušku. V Portugalsku mohou poskytovat právní služby pouze právní kanceláře, jejichž podíly patří výhradně právníkům, kteří jsou členy portugalské advokátní komory.

               V RO: Zahraniční právník nesmí vystupovat ústně ani písemně před soudem a jinými soudními orgány, kromě případů mezinárodních arbitráží.

               Ve SE: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) K přijetí do advokátní komory a používání označení „advokat“ je požadován pobyt v zemi EHP nebo Švýcarsku. Předsednictvo Švédské advokátní komory může udělit výjimku. K praktikování švédského práva není přijetí do advokátní komory nezbytné.

               Aniž je dotčena výhrada EU týkající se nediskriminačních požadavků na právní formu, člen Švédské advokátní komory nesmí být zaměstnán jinou osobou než členem advokátní komory nebo společností člena advokátní komory. Člena advokátní komory však může zaměstnat zahraniční advokátní společnost, pokud má dotčená společnost sídlo v zemi v rámci EHP nebo Švýcarska. Na základě výjimky udělené předsednictvem Švédské advokátní komory může člena Švédské advokátní komory zaměstnat i právní kancelář mimo Evropskou unii.

               Členové provádějící svou praxi ve formě společnosti nebo partnerství nemohou mít jiný cíl ani nemohou provozovat jiné podnikání než advokátní praxi. Spolupráce s jinými advokátními podniky je povolena, avšak spolupráci se zahraničními podniky lze provozovat pouze na základě povolení předsednictva Švédské advokátní komory. Pouze člen advokátní komory smí přímo či nepřímo či prostřednictvím společnosti vykonávat advokátní praxi, vlastnit podíly ve společnosti nebo se stát partnerem. Členem či zastupujícím členem předsednictva nebo zástupcem výkonného ředitele či oprávněným signatářem nebo tajemníkem společnosti či partnerství se může stát pouze člen advokátní komory.

               Ve SI: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) Zastupování klientů před soudem za úplatu je podmíněno komerční přítomností v Republice Slovinsko. Zahraniční právník, který má právo provozovat praxi v oblasti práva domácí jurisdikce, může poskytovat právní služby nebo provozovat právní praxi za podmínek stanovených v článku 34a zákona o advokacii, pokud je splněna podmínka faktické vzájemnosti.

               Aniž je dotčena výhrada EU týkající se nediskriminačních požadavků na právní formu, komerční přítomnost pro advokáty jmenované Slovinskou advokátní komorou je vyhrazena pouze individuálnímu vlastnictví s ručením omezeným, právním kancelářím s ručením omezeným nebo právním kancelářím s ručením neomezeným. Činnosti právní kanceláře se omezují na poskytování právních služeb. Partnery v právní kanceláři mohou být pouze advokáti.

               Na SK: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod) K poskytování právních služeb, pokud jde o právo hostitelské jurisdikce, včetně zastupování před soudy, se vyžaduje státní příslušnost země EHP a pobyt (komerční přítomnost). V případě advokátů ze zemí mimo EU je vyžadována faktická vzájemnost.

               Opatření:

               EU: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1001 ze dne 14. června 2017 o ochranné známce Evropské unie, článek 120; Nařízení Rady (ES) č. 6/2002 ze dne 12. prosince 2001 o (průmyslových) vzorech Společenství, článek 78.

               AT: Rechtsanwaltsordnung (advokátní řád) – RAO, RGBl. Nr. 96/1868, články 1 a 21c.

               BE: Belgický soudní řád (články 428–508); královský výnos ze dne 24. srpna 1970.

               BG: Zákon o advokacii; zákon o mediaci a zákon o notářích a notářské činnosti.

               CY: Zákon o advokacii (kapitola 2), ve znění pozdějších předpisů.

               CZ: Zákon č. 85/1996 Sb., o advokacii.

               DE: § 59e, § 59f, § 206 Bundesrechtsanwaltsordnung (BRAO; spolkový advokátní řád);

               Gesetz über die Tätigkeit europäischer Rechtsanwälte in Deutschland (EuRAG); a § 10 Rechtsdienstleistungsgesetz (RDG).

               DK: Retsplejeloven (zákon o organizaci soudnictví), kapitoly 12 a 13 (zákon č. 1284 ze dne 14. listopadu 2018, v konsolidovaném znění).

               EE: Advokatuuriseadus (zákon o avokátní komoře); Tsiviilkohtumenetluse seadustik (občanský soudní řád); halduskohtumenetluse seadustik (jednací řád správního soudu); kriminaalmenetluse seadustik (zákon o trestním řízení soudním) a väärteomenetluse seadustik (zákon o přestupkovém řízení).

               EL: Nový advokátní kodex č. 4194/2013.

               ES: Estatuto General de la Abogacía Española, aprobado por Real Decreto 658/2001, článek 13.1ª.

               FI: Laki asianajajista (zákon o advokátech) (496/1958), § 1 a 3 a Oikeudenkäymiskaari (4/1734) (Občanský soudní řád).

               FR: Loi 71-1130 du 31 décembre 1971, Loi 90- 1259 du 31 décembre 1990, décret 91-1197 du 27 novembre 1991 a Ordonnance du 10 septembre 1817 modifiée.

               HR: Zákon o advokacii (Úřední věstník Chorvatské republiky 9/94, 117/08, 75/09, 18/11).

               HU: Zákon LXXVIII z roku 2017 o výkonu advokacie.

               LT: Zákon o advokátní komoře Litevské republiky ze dne 18. března 2004 č. IX-2066, naposledy pozměněný dne 12. prosince 2017 zákonem č. XIII-571.

               LU: Loi du 16 décembre 2011 modifiant la loi du 10 août 1991 sur la profession d'avocat.

               V LV: Trestní řád, paragraf 79 a zákon o advokacii Lotyšské republiky, paragraf 4.

               MT: Code of Organisation and Civil Procedure (zákoník o organizaci soudů a civilním řízení) (kapitola 12).

               NL: Advocatenwet (zákon o advokátech).

               PT: Zákon 145/2015, 9 set., alterada p/ Lei 23/2020, 6 jul. (art.º 194 substituído p/ art.º 201.º; e art.º 203.º substituído p/ art.º 213.º).

               stanovy portugalské advokátní komory (Estatuto da Ordem dos Advogados) a legislativní nařízení 229/2004, články 5, 7–9;

               legislativní nařízení 88/2003, články 77 a 102;

               stanovy profesního sdružení veřejných právních poradců (Estatuto da Câmara dos Solicitadores), ve znění zákona 49/2004, mas alterada p/ Lei 154/2015, 14 set; zákona 14/2006 a legislativního nařízení č. 226/2008 alterado p/ Lei 41/2013, 26 jun;

               zákon 78/2001, články 31, 4 Alterada p/ Lei 54/2013, 31 jul.;

               nařízení o mediaci v oblasti rodinného a pracovního práva (nařízení 282/2010), alterada p/ Portaria 283/2018, 19 out;

               zákon 21/2007 o mediaci v trestním právu, článek 12;

               zákon 22/2013, 26 fev., alterada p/ Lei 17/2017, 16 maio, alterada pelo Decreto-Lei 52/2019, 17 abril.

               RO: Zákon o advokacii;

               zákon o mediaci a

               zákon o notářích a notářské činnosti.

               SE: Rättegångsbalken (švédský občanský soudní řád) (1942:740) a kodex chování Švédské advokátní komory přijatý dne 29. srpna 2008.

               SI: Zakon o odvetništvu (Neuradno prečiščeno besedilo-ZOdv-NPB2 Državnega Zbora RS ze dne 21. 5. 2009 (zákon o advokacii, neoficiální konsolidované znění připravené Slovinským parlamentem, ze dne 21. 5. 2009).

               SK: Zákon č. 586/2003 Z. z. o advokacii, § 2 a 12.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení:

               V PL: Zahraniční právníci se mohou usazovat pouze ve formě veřejné obchodní společnosti, komanditní společnosti nebo komanditní společnosti na akcie.

               Opatření:

               PL: Zákon ze dne 5. července 2002 o poskytování právní pomoci zahraničními právníky v Polské republice, článek 19.

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – přístup na trh:

               V IE, IT: K poskytování právních služeb, pokud jde o právo hostitelské jurisdikce, včetně zastupování před soudy, se vyžaduje pobyt (komerční přítomnost).

               Opatření:

               V IE: Solicitors Acts 1954-2011.

               IT: Královský dekret 1578/1933, článek 17 zákona o právní profesi.

               b) Patentoví zástupci, zástupci v oblasti průmyslového vlastnictví, advokáti v oblasti duševního vlastnictví (část CPC 879, 861, 8613)

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V BG a CY: K poskytování služeb patentových zástupců je vyžadována státní příslušnost státu EHP nebo Švýcarska. Na CY se vyžaduje pobyt.

               V DE: Do komory mohou být přijati, a služby patentových zástupců v Německu v oblasti vnitrostátního práva mohou tudíž poskytovat pouze patentoví zástupci kvalifikovaní v Německu. Zahraniční patentoví zástupci mohou nabízet právní služby týkající se zahraničního práva, pokud prokáží odborné znalosti; pro poskytování právních služeb je v Německu požadována registrace. Zahraniční patentoví zástupci (s jinou kvalifikací než z EHP a Švýcarska) nemohou zakládat společnosti společně se vnitrostátními patentovými zástupci.

               Zahraniční patentoví zástupci (jiní než z EHP a Švýcarska) mohou mít komerční přítomnost pouze ve formě Patentanwalts-GmbH nebo Patentanwalt-AG a mohou držet pouze menšinový podíl.

               V EE: K poskytování služeb patentových zástupců se vyžaduje státní příslušnost Estonska nebo členského státu EU a trvalý pobyt.

               Ve ES a PT: K poskytování služeb zástupců v oblasti průmyslového vlastnictví je vyžadována státní příslušnost státu EHP.

               Ve FR: K zápisu do seznamu služeb poskytovaných zástupci v oblasti průmyslového vlastnictví se vyžaduje usazení nebo pobyt v zemi EHP. U fyzických osob se požaduje státní příslušnost státu EHP. K zastupování klienta před vnitrostátním úřadem pro duševní vlastnictví se vyžaduje usazení v EHP. Služby lze poskytovat pouze prostřednictvím SCP (société civile professionnelle), SEL (société d’exercice libéral) nebo za určitých podmínek i jakékoli jiné právní formy. Bez ohledu na právní formu musí více než polovinu podílů a hlasovacích práv držet odborníci z EHP. Služby zástupců v oblasti průmyslového vlastnictví mohou být oprávněny poskytovat také právní kanceláře (viz výhrada týkající se právních služeb).

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               Ve FI a HU: K poskytování služeb patentových zástupců se vyžaduje pobyt v zemi EHP.

               V SI: Majitel/přihlašovatel zapsaných práv (patentů, ochranných známek, ochrany (průmyslového) vzoru) musí mít pobyt ve Slovinsku. Alternativně je pro hlavní účel doručování písemností, oznamování atd. zapotřebí mít patentového zástupce nebo zástupce pro věci ochranné známky a ochrany (průmyslového) vzoru registrovaného ve Slovinsku.

               Opatření:

               BG: Článek 4 nařízení o zástupcích v oblasti duševní vlastnictví.

               CY: Zákon o advokacii (kapitola 2), ve znění pozdějších předpisů.

               DE: Patentanwaltsordnung (PAO).

               EE: Patendivoliniku seadus (zákon o patentových zástupcích) § 2, § 14.

               ES: Ley 11/1986, de 20 de marzo, de Patentes de Invención y Modelos de utilidad, články 155–157.

               FI: Tavaramerkkilaki (zákon o ochranných známkách) (7/1964);

               Laki auktorisoiduista teollisoikeusasiamiehistä (zákon o schválených advokátech v oblasti průmyslového vlastnictví) (22/2014) a

               Laki kasvinjalostajanoikeudesta (zákon o právech šlechtitelů rostlin) 1279/2009 a Mallioikeuslaki (zákon o zapsaných průmyslových vzorech) 221/1971.

               FR: Code de la propriété intellectuelle

               HU: Zákon XXXII z roku 1995 o patentových zástupcích.

               PT: Legislativní nařízení 15/95, ve znění zákona 17/2010, Portaria 1200/2010, článek 5 a Portaria 239/2013, a zákon 9/2009.

               SI: Zakon o industrijski lastnini (zákon o průmyslovém vlastnictví), Uradni list RS, št. 51/06 – uradno prečiščeno besedilo in 100/13 (Úřední věstník Republiky Slovinsko, č. 51/06 – úřední konsolidované znění a 100/13).

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a přeshraniční obchod službami – národní zacházení, místní přítomnost:

               V IE: Pro účely usazení se požaduje, aby alespoň jeden z ředitelů, partnerů, manažerů nebo zaměstnanců společnosti byl v Irsku registrován jako patentový zástupce nebo advokát v oblasti duševního vlastnictví. Pokud jde o přeshraniční základ, požaduje se státní příslušnost EHP a komerční přítomnost v zemi EHP, hlavní místo podnikání v členském státě EHP a kvalifikace podle právních předpisů některého členského státu EHP.

               Opatření:

               V IE: Trade Marks Act 1996, ve znění pozdějších předpisů, paragrafy 85 a 86;

               Trade Marks Rules 1996, ve znění pozdějších předpisů, pravidla 51, 51A a 51B; Patent Act 1992, ve znění pozdějších předpisů, paragrafy 106 a 107; a Register of Patent Agent Rules S.I. 580 of 2015.

               c)
                     Účetnické služby (CPC 8621, jiné než auditorské služby, 86213, 86219, 86220)

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V AT: Kapitálové podíly a hlasovací práva zahraničních účetních kvalifikovaných podle práva své domovské země nesmí v rakouském podniku přesáhnout 25 %. Poskytovatel služby musí mít v zemi EHP kancelář nebo sídlo (CPC 862).

               Ve FR: Vyžaduje se usazení nebo pobyt. Poskytování služeb je možné prostřednictvím jakékoli právní formy společnosti kromě SNC (Société en nom collectif) a SCS (Société en commandite simple). Na SEL (sociétés d’exercice libéral), AGC (Association de gestion et comptabilité) a SPE (Société pluri-professionnelle d’exercice) se vztahují zvláštní podmínky. (CPC 86213, 86219, 86220).

               V IT: Do profesního rejstříku se mohou zapsat pouze osoby, jež jsou italskými rezidenty, nebo společnosti se sídlem v Itálii; zápis do rejstříku je podmínkou k poskytování účetnických služeb (CPC 86213, 86219, 86220).

               V PT: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod): Pro zápis do profesního rejstříku u komory certifikovaných účetních (Ordem dos Contabilistas Certificados), který je nezbytný pro poskytování účetních služeb, se vyžaduje pobyt nebo sídlo, a to za podmínky, že platí reciproční zacházení s portugalskými státními příslušníky.

               Opatření:

               AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (zákon o profesi účetních a auditorů, BGBl.

               I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4 a

               Bilanzbuchhaltungsgesetz (BibuG), BGBL. I Nr. 191/2013, §§ 7, 11, 28.

               FR: Ordonnance 45-2138 du 19 septembre 1945.

               IT: Legislativní nařízení 139/2005 a zákon 248/2006.

               PT: Legislativní nařízení č. 452/99, pozměněné zákonem č. 139/2015 ze 7. září.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – přístup na trh:

               Na CY: Přístup je vyhrazen fyzickým osobám. Je požadováno povolení, na které se vztahuje test ekonomické potřebnosti. Hlavní kritéria: zaměstnanost v daném pododvětví. Profesní sdružení (partnerství) fyzických osob jsou povolena.

               Opatření:

               CY: Zákon o auditorech z roku 2017 (zákon 53(I)/2017).

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               Ve SI: K poskytování účetnických služeb je požadováno usazení v Evropské unii (CPC 86213, 86219, 86220).

               Opatření:

               SI: Zákon o službách na vnitřním trhu, Úřední věstník RS č. 21/10.

               d)
                     Auditorské služby (CPC 86211, 86212, jiné než účetnické služby)

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod a přeshraniční obchod službami – národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod:

               V EU: Podmínkou poskytování služeb povinného auditu je schválení příslušnými orgány členského státu, které mohou uznat rovnocennost kvalifikace auditora, který je státním příslušníkem Spojeného království nebo jakékoli třetí země, ovšem za předpokladu vzájemnosti (CPC 8621).

               Opatření:

               EU: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků, o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a směrnice 2006/43/ES o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh:

               V BG: Mohou platit nediskriminační požadavky na právní formu.

               Opatření:

               BG: Zákon o nezávislém finančním auditu.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V AT: Kapitálové podíly a hlasovací práva zahraničních auditorů kvalifikovaných podle práva své domovské země nesmí v rakouském podniku přesáhnout 25 %. Poskytovatel služby musí mít v zemi EHP kancelář nebo sídlo.

               Opatření:

               AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (zákon o profesi účetních a auditorů, BGBl.

               I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V DK: Poskytovat služby povinného auditu mohou pouze auditoři s dánským povolením. Povolení vyžaduje pobyt v členském státě EHP. Hlasovací práva ve schválených auditorských společnostech auditorů a auditorských společnostech, které nejsou schválené v souladu s předpisem provádějícím směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES ze dne 17. května 2006 o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek, založenou na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o povinném auditu, nesmí přesahovat 10 % hlasovacích práv.

               Ve FR: (též pokud jde o zacházení podle nejvyšších výhod): Pro účely povinných auditů: vyžaduje se usazení nebo pobyt. Britští státní příslušníci mohou ve Francii poskytovat služby povinného auditu, ovšem za podmínky vzájemnosti. Poskytování služeb je možné prostřednictvím jakékoli právní formy společnosti kromě těch, v nichž jsou společníci považováni za obchodníky („commerçants“), jako jsou SNC (Société en nom collectif) a SCS (Société en commandite simple).

               V PL: K poskytování auditorských služeb se vyžaduje usazení v Evropské unii.

               Platí požadavky na právní formu.

               Opatření:

               DK: Revisorloven (dánský zákon o schválených auditorech a auditorských společnostech), zákon č. 1287 ze dne 20. 11. 2018.

               FR: Code de commerce

               PL: Zákon ze dne 11. května 2017 o povinných auditech, auditorských společnostech a veřejném dohledu – sbírka zákonů z roku 2017, položka 1089.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               Na CY: Přístup je vyhrazen fyzickým osobám. Je požadováno povolení, na které se vztahuje test ekonomické potřebnosti. Hlavní kritéria: zaměstnanost v daném pododvětví. Profesní sdružení (partnerství) fyzických osob jsou povolena.

               Na SK: Audit může ve Slovenské republice vykonávat pouze podnik, v němž je alespoň 60 % kapitálových podílů či hlasovacích práv vyhrazeno státním příslušníkům Slovenské republiky nebo členského státu.

               Opatření:

               CY: Zákon o auditorech z roku 2017 (zákon 53(I)/2017).

               SK: Zákon č. 423/2015 Sb. o statutárním auditu.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – národní zacházení, místní přítomnost:

               V DE: Auditorské společnosti („Wirtschaftsprüfungsgesellschaften“) mohou existovat pouze v právních formách, které jsou přípustné v EHP. Veřejné obchodní společnosti a obchodní společnosti s ručením omezeným mohou být uznány jako „Wirtschaftsprüfungsgesellschaften“, pokud jsou uvedeny na seznamu obchodních partnerství v obchodním rejstříku na základě jejich svěřenských činností, článek 27 WPO. Auditoři ze třetích zemí registrovaní v souladu s článkem 134 WPO však mohou provádět povinný audit roční účetní závěrky či poskytovat konsolidované účetní závěrky ve společnosti, jejíž ústředí se nachází mimo Unii a jejíž převoditelné cenné papíry jsou nabízeny k obchodování na regulovaném trhu.

               Opatření:

               DE: Handelsgesetzbuch (HGB; obchodní zákoník);

               Gesetz über eine Berufsordnung der Wirtschaftsprüfer (Wirtschaftsprüferordnung - WPO; auditorský řád).

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a přeshraniční obchod službami – národní zacházení:

               Ve ES: Statutární auditoři musí být státními příslušníky členského státu. Tato výhrada se nevztahuje na audit společností ze zemí, které nejsou členy Evropské unie, kótovaných na španělském regulovaném trhu.

               Opatření:

               ES: Ley 22/2015, de 20 de julio, de Auditoría de Cuentas (nový zákon o auditu: zákon 22/2015 o finančním auditu).

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení:

               V EE: Platí požadavky na právní formu. Většina hlasů představovaných podíly v auditorské společnosti musí náležet autorizovaným auditorům podléhajícím dohledu příslušného orgánu členského státu EHP, kteří získali kvalifikaci v členském státě EHP, nebo auditorským společnostem. Nejméně tři čtvrtiny osob zastupujících auditorskou společnost na základě práva musí mít kvalifikace získané v členském státě EHP.

               Opatření:

               EE: Zákon o činnosti auditorů (Audiitortegevuse seadus) § 76–77.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod a přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               Ve SI: Požaduje se komerční přítomnost. Auditní subjekt ze třetí země může vlastnit podíly nebo být společníkem ve slovinské auditorské společnosti, pokud podle práva země, v níž je auditní subjekt ze třetí země zapsán v obchodním rejstříku, smí slovinské auditorské společnosti vlastnit podíly nebo být společníky v auditorské společnosti v dané zemi (požadavek vzájemnosti).

               Opatření:

               SI: Zákon o auditu (ZRev-2), Úřední věstník RS č. 65/2008 (poslední změna: č. 84/18) a zákon o obchodních společnostech (ZGD-1), Úřední věstník RS č. 42/2006 (poslední změna: č. 22/19 – ZPosS).

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V BE: Je vyžadována stálá provozovna v Belgii, kde bude odborná činnost prováděna a kde budou uchovány písemnosti, dokumenty a korespondence s ní související, a alespoň jeden správce nebo vedoucí pracovník této provozovny musí být schválený auditor.

               Ve FI: Alespoň jeden auditor finské společnosti s ručením omezeným a společností, jež mají povinnost provádět audit, musí mít pobyt v zemi EHP. Auditor musí být osoba nebo auditorská společnost s místní licencí.

               V HR: Poskytovat služby auditu mohou pouze právnické osoby usazené v Chorvatsku nebo fyzické osoby, jež jsou chorvatskými rezidenty.

               V IT: Poskytování auditorských služeb fyzickými osobami je podmíněno pobytem.

               V LT: K poskytování auditorských služeb se vyžaduje usazení v EHP.

               Ve SE: Povinný audit mohou provádět pouze auditoři schválení ve Švédsku a auditorské společnosti registrované ve Švédsku. Vyžaduje se pobyt v zemi EHP. Označení „schválený auditor“ a „oprávněný auditor“ mohou užívat pouze auditoři, kterým bylo uděleno schválení nebo oprávnění ve Švédsku. Auditoři kooperativních hospodářských sdružení a některých jiných podniků, kteří nejsou certifikovanými nebo schválenými účetními, musí být rezidenty v zemi EHP, pokud vláda nebo orgán státní správy jmenovaný vládou v konkrétním případě nestanoví jinak.

               Opatření:

               BE: Zákon ze dne 22. července 1953, kterým se zakládá Institut podnikových auditorů a zřizuje veřejný dohled nad povoláním podnikových auditorů, ve znění ze dne 30. dubna 2007.

               (Zákon o účetních znalcích).

               FI: Tilintarkastuslaki (zákon o auditu) (459/2007), odvětvové předpisy požadující zapojení auditorů s místní licencí.

               HR: Zákon o auditu (Úřední věstník Chorvatské republiky 146/05, 139/08, 144/12), článek 3.

               IT: Legislativní nařízení 58/1998, články 155, 158 a 161;

               dekret prezidenta republiky 99/1998 a legislativní nařízení 39/2010, článek 2.

               LT: Zákon o auditu ze dne 15. června 1999 č. VIII -1227 (nové znění ze dne 3. července 2008 č. X1676).

               SE: Revisorslagen (zákon o auditorech) (2001:883);

               Revisionslag (zákon o auditu) (1999:1079);

               Aktiebolagslagen (zákon o obchodních společnostech) (2005:551);

               Lag om ekonomiska föreningar (zákon o kooperativních hospodářských sdruženích) (2018:672) a

               další předpisy, jimiž se regulují požadavky na využívání služeb schválených auditorů.

               e)
                     Služby daňového poradenství (CPC 863, nezahrnuje služby právního poradenství a právního zastupování v daňových záležitostech, které spadá pod právní služby)

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V AT: Kapitálové podíly a hlasovací práva zahraničních daňových poradců kvalifikovaných podle práva své domovské země nesmí v rakouském podniku přesáhnout 25 %. Poskytovatel služby musí mít v zemi EHP kancelář nebo sídlo.

               Opatření:

               AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (zákon o profesi účetních a auditorů, BGBl.

               I Nr. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               Ve FR: Vyžaduje se usazení nebo pobyt. Poskytování služeb je možné prostřednictvím jakékoli právní formy společnosti kromě SNC (Société en nom collectif) a SCS (Société en commandite simple). Na SEL (sociétés d’exercice libéral), AGC (Association de gestion et comptabilité) a SPE (Société pluri-professionnelle d’exercice) se vztahují zvláštní podmínky.

               Opatření:

               FR: Ordonnance 45-2138 du 19 septembre 1945.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a přeshraniční obchod službami – národní zacházení:

               V BG: Daňoví poradci musí mít státní příslušnost členského státu.

               Opatření:

               BG: Zákon o účetnictví;

               zákon o nezávislém finančním auditu; zákon o dani z příjmů fyzických osob a zákon o dani z příjmů právnických osob.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               Na CY: Přístup je vyhrazen fyzickým osobám. Je požadováno povolení, na které se vztahuje test ekonomické potřebnosti. Hlavní kritéria: zaměstnanost v daném pododvětví. Profesní sdružení (partnerství) fyzických osob jsou povolena.

               Opatření:

               CY: Zákon o auditorech z roku 2017 (zákon 53(I)/2017).

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V HU: K poskytování služeb daňového poradenství, pokud je poskytuje fyzická osoba přítomná na území Maďarska, je zapotřebí pobyt v zemi EHP.

               V IT: Vyžaduje se pobyt.

               Opatření:

               HU: Zákon XCII z roku 2003 o pravidlech pro zdanění a

               nařízení Ministerstva financí č. 26/2008 o vydávání licencí a registraci daňového poradenství.

               IT: Legislativní nařízení 139/2005 a zákon 248/2006.

               f)
                     Architektonické služby a služby územního plánování, inženýrské a integrované inženýrské služby (CPC 8671, 8672, 8673, 8674)

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh:

               Ve FR: Architekt, který se chce usadit ve Francii za účelem poskytování architektonických služeb, musí využít jedné z těchto právních forem (na nediskriminačním základě): SA et SARL (sociétés anonymes, à responsabilité limitée), EURL (Entreprise unipersonnelle à responsabilité limitée), SCP (en commandite par actions), SCOP (Société coopérative et participative), SELARL (société d'exercice libéral à responsabilité limitée), SELAFA (société d'exercice libéral à forme anonyme), SELAS (société d'exercice libéral) nebo SAS (Société par actions simplifiée) nebo může podnikat jako jednotlivec nebo jako podílník v architektonické kanceláři (CPC 8671).

               Opatření:

               FR: Loi 90-1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales; décret 95-129 du 2 février 1995 relatif à l'exercice en commun de la profession d'architecte sous forme de société en participation;

                décret 92-619 du 6 juillet 1992 relatif à l'exercice en commun de la profession d'architecte sous forme de société d'exercice libéral à responsabilité limitée SELARL, société d'exercice libéral à forme anonyme SELAFA, société d'exercice libéral en commandite par actions SELCA a Loi 77-2 du 3 janvier 1977.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               V BG: U architektonických služeb, služeb územního plánování a inženýrských služeb poskytovaných fyzickými osobami se vyžaduje pobyt v EHP nebo ve Švýcarské konfederaci.

               Opatření:

               BG: Zákon o územním rozvoji;

               zákon o stavební komoře; a

               zákon o komoře architektů a projektových inženýrů.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a přeshraniční obchod službami – národní zacházení:

               V HR: Návrh či projekt vypracovaný zahraničním architektem, projektantem nebo územním plánováčem musí být uznán (validován) oprávněnou fyzickou nebo právnickou osobou v Chorvatsku z hlediska souladu s chorvatským právem (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               Opatření:

               HR: Zákon o územním plánování a stavebním řádu (Úřední věstník Chorvatské republiky 118/18, 110/19)

               Zákon o územním plánování (Úřední věstník Chorvatské republiky 153/13, 39/19).

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – národní zacházení, místní přítomnost:

               Na CY: Na poskytování architektonických služeb a služeb územního plánování, inženýrských a integrovaných inženýrských služeb (CPC 8671, 8672, 8673, 8674) se vztahuje podmínka státní příslušnosti a pobytu.

               Opatření:

               CY: Zákon 41/1962 ve znění pozdějších předpisů; zákon 224/1990 ve znění pozdějších předpisů; a zákon 29(I)2001 ve znění pozdějších předpisů.

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V CZ: Podmínka pobytu v zemi EHP.

               V HU: K poskytování dále uvedených služeb, pokud je poskytuje fyzická osoba přítomná na území Maďarska, je zapotřebí pobyt v zemi EHP: architektonické služby, inženýrské služby (platí pouze pro stážisty-absolventy), integrované inženýrské služby a služby krajinářské architektury (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               V IT: Do profesního rejstříku se mohou zapsat pouze osoby, jež jsou italskými rezidenty, nebo společnosti se sídlem v Itálii; zápis do rejstříku je podmínkou k poskytování architektonických a inženýrských služeb (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               Na SK: Do profesní komory se mohou zapsat pouze osoby, jež mají pobyt v zemi EHP; zápis do komory je podmínkou pro poskytování architektonických a inženýrských služeb (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).

               Opatření:

               CZ: Zákon č. 360/1992 Sb., o výkonu povolání autorizovaných architektů a o výkonu povolání autorizovaných inženýrů a techniků činných ve výstavbě.

               HU: Zákon LVIII z roku 1996 o profesních komorách architektů a projektantů.

               IT: Královský dekret 2537/1925, nařízení o profesi architekta a projektanta; zákon

               1395/1923 a

               dekret prezidenta republiky (D.P.R.) 328/2001.

               SK: Zákon č. 138/1992 Zb. o architektech a stavebních inženýrech, § 3, 15, 15a, 17a, 18a.

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               V BE: Poskytování architektonických služeb zahrnuje kontrolu provádění prací (CPC 8671, 8674). Zahraniční architekti s oprávněním ve své domovské zemi, kteří si přejí vykonávat svou profesi příležitostně v Belgii, musí získat předchozí povolení rady komory architektů v zeměpisné oblasti, v níž hodlají provozovat svou činnost.

               Opatření:

               BE: Zákon ze dne 20. února 1939 o ochraně titulu architekta a

               zákon ze dne 26. června 1963 o založení komory architektů, nařízení ze dne 16. prosince

               1983 o etice přijaté Národní radou komory architektů (schváleno článkem 1 A.R. ze dne 18. dubna 1985, M.B., 8. května 1985).

               Výhrada č. 3 – Odborné služby (zdravotní péče a maloobchodní prodej léčivých přípravků)

                        Odvětví – pododvětví:

                        Odborné služby – lékařská péče (včetně péče psychologů) a zubařská péče; služby poskytované porodními asistentkami, zdravotními sestrami, fyzioterapeuty a ostatními zdravotníky; veterinární péče; maloobchod s léčivými přípravky, zdravotnickými a ortopedickými výrobky a ostatní služby poskytované farmaceuty

                        Klasifikace ekonomických činností:

                        CPC 9312, 93191, 932, 63211

                        Druh výhrady:

                        Přístup na trh
                           Národní zacházení
                           Zacházení podle nejvyšších výhod
                           Vrcholné vedení a správní rady
                           Místní přítomnost

                        Kapitola:

                        Liberalizace investic a přeshraniční obchod službami

               Popis:

               a)
                     Lékařská a zubařská péče, péče porodních asistentek, zdravotních sester, fyzioterapeutů a ostatních zdravotníků (CPC 852, 9312, 93191)

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod a přeshraniční obchod službami – národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod:

               V IT: K poskytování služeb psychologa se vyžaduje státní příslušnost členského státu Evropské unie, cizím státním příslušníkům lze provozování profese povolit na základě vzájemnosti (část CPC 9312).

               Opatření:

               IT: Zákon 56/1989 o profesi psychologů.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení, místní přítomnost:

               Na CY: Na poskytování lékařské péče (včetně péče psychologů), zubařské péče, péče porodních asistentek, zdravotních sester, fyzioterapeutů a ostatních zdravotníků se vztahuje podmínka kyperské státní příslušnosti a pobytu na Kypru.

               Opatření:

               CY: Zákon o registraci lékařů (Cap. 250) ve znění pozdějších předpisů;

               zákon o registraci zubních lékařů (Cap. 249) ve znění pozdějších předpisů;

               zákon 75(I)/2013 – podologové;

               zákon 33(I)/2008 ve znění pozdějších předpisů – biomedicínští inženýři;

               zákon 34(I)/2006 ve znění pozdějších předpisů – ergoterapeuti;

               zákon 9(I)/1996 ve znění pozdějších předpisů – zubní technici;

               zákon 68(I)/1995 ve znění pozdějších předpisů – psychologové;

               zákon 16(I)/1992 ve znění pozdějších předpisů – oční optikové a optometristé;

               zákon 23(I)/2011 ve znění pozdějších předpisů – radiologové/radioterapeuti;

               zákon 31(I)/1996 ve znění pozdějších předpisů – dietetici/odborníci na výživu;

               zákon 140/1989 ve znění pozdějších předpisů – fyzioterapeuti a

               zákon 214/1988 ve znění pozdějších předpisů – zdravotní sestry.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, místní přítomnost:

               V DE (týká se též regionální úrovně státní správy): Na profesní registraci lze uložit zeměpisné omezení, které platí stejně pro státní příslušníky jako pro ostatní.

               Lékaři (včetně psychologů, psychoterapeutů a zubních lékařů) se musí registrovat u regionálních sdružení lékařů či zubních lékařů poskytujících péči v rámci povinného zdravotního pojištění (kassenärztliche nebo kassenzahnärztliche Vereinigungen), pokud chtějí poskytovat péči takto pojištěným pacientům. Tato registrace může být početně omezena, a to podle počtu lékařů v regionu. Pro zubní lékaře toto omezení neplatí. Registrovat se musí pouze lékaři, kteří poskytují péči v rámci povinného zdravotního pojištění. Mohou být stanovena nediskriminační omezení právní formy usazení nutné k poskytování této péče (§ 95 SGB V).

               Péči porodních asistentek mohou poskytovat pouze fyzické osoby. Lékařskou a zubařskou péči mohou poskytovat fyzické osoby, licencovaná střediska zdravotní péče a pověřené subjekty. Mohou platit požadavky na usazení.

               Pokud jde o telemedicínu, lze počet poskytovatelů služeb IKT (informačních a komunikačních technologií) omezit tak, aby byla zajištěna interoperabilita, kompatibilita a nezbytné bezpečnostní normy. Toto opatření se uplatňuje nediskriminačně (CPC 9312, 93191).

               Opatření:

               Bundesärzteordnung (BÄO; spolkový předpis týkající se zdravotní péče);

               Gesetz über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);

               Gesetz über den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; zákon o poskytování psychoterapeutických služeb);

               Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (Heilpraktikergesetz);

               Gesetz über das Studium und den Beruf von Hebammen (HebG);

               Gesetz über die Pflegeberufe (PflBG);

               Sozialgesetzbuch Fünftes Buch (SGB V; zákoník sociálního zabezpečení, kniha pátá) – povinné zdravotní pojištění.

               Regionální úroveň:

               Heilberufekammergesetz des Landes Baden-Württemberg;

               Gesetz über die Berufsausübung, die Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der

               Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der

               Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe-Kammergesetz - HKaG) in Bayern;

               Berliner Heilberufekammergesetz (BlnHKG);

               Heilberufsgesetz Brandenburg (HeilBerG);

               Bremisches Gesetz über die Berufsvertretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker (Heilberufsgesetz - HeilBerG);

               Heilberufsgesetz Mecklenburg-Vorpommern (Heilberufsgesetz M-V – HeilBerG);

               Heilberufsgesetz (HeilBG NRW);

               Heilberufsgesetz (HeilBG Rheinland-Pfalz);

               Gesetz über die öffentliche Berufsvertretung, die Berufspflichten, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte/Ärztinnen, Zahnärzte/Zahnärztinnen, psychologischen Psychotherapeuten/Psychotherapeutinnen und Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten/psychotherapeutinnen, Tierärzte/Tierärztinnen und Apotheker/Apothekerinnen im Saarland (Saarländisches Heilberufekammergesetz - SHKG);

               Gesetz über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder und Jugendlichenpsychotherapeuten im Freistaat (Sächsisches Heilberufekammergesetz – SächsHKaG) a Thüringer Heilberufegesetz.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, místní přítomnost:

               Ve FR: Zahraniční investoři mohou působit pouze ve formě „société d'exercice liberal“ (SEL) a „société civile professionnelle“ (SCP), investoři z Unie mají k dispozici i další typy právních forem. U lékařské a zubařské péče a péče porodních asistentek se vyžaduje francouzská státní příslušnost. Přístup cizinců je však možný v rámci ročně stanovených kvót. Lékařskou a zubařskou péči a péči porodních asistentek a zdravotních sester lze poskytovat pouze prostřednictvím těchto forem: SEL à forme anonyme, à responsabilité limitée par actions simplifiée ou en commandite par actions SCP, société coopérative (pouze v případě nezávislých všeobecných a specializovaných lékařů) nebo société interprofessionnelle de soins ambulatoires (SISA) v případě multidisciplinárních zdravotních středisek (MSP).

               Opatření:

               FR: Loi 90-1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales, Loi n°2011-940 du 10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi n°2009-879 dite HPST, Loi n°47-1775 portant statut de la coopération a Code de la santé publique.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh:

               V AT: Spolupráce lékařů za účelem poskytování ambulantní veřejné zdravotní péče, tzv. společných praxí, může probíhat pouze v rámci právní formy Offene Gesellschaft/OG nebo Gesellschaft mit beschränkter Haftung/GmbH. Společníky těchto společných praxí mohou být pouze lékaři. Musí mít právo vykonávat samostatnou praxi, být registrováni v rakouské lékařské komoře a aktivně vykonávat lékařské povolání. Jiné fyzické nebo právnické osoby nemohou být společníky společných praxí a nemohou mít podíly na příjmech ani na ziscích těchto praxí (část CPC 9312).

               Opatření:

               AT: Zákon o lékařské péči, BGBl. I Nr. 169/1998, §§ 52a - 52c;

               federální zákon regulující pomocné zdravotní profese na vysoké úrovni, BGBl. Nr. 460/1992 a federální zákon regulující kineziterapeuty nižší a vyšší úrovně, BGBl. Nr. 169/2002.

               b)
                     Veterinární péče (CPC 932)

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod:

               V AT: Veterinární péči mohou poskytovat pouze státní příslušníci členského státu EHP. Od podmínky státní příslušnosti se upouští u státních příslušníků zemí mimo EHP, pokud má Unie s tímto státem uzavřenou dohodu o poskytování národního zacházení v oblasti investic a přeshraničního obchodu s veterinární péčí.

               Ve ES: K výkonu profese je požadováno členství v profesním sdružení a státní příslušnost členského státu Unie; od této podmínky lze upustit na základě dvoustranné profesní dohody. Veterinární péči mohou poskytovat pouze fyzické osoby.

               Ve FR: K poskytování veterinární péče je vyžadována státní příslušnost v EHP; od této podmínky lze upustit na základě vzájemnosti. Společnost poskytující veterinární péči může mít pouze tyto právní formy: SCP (Société civile professionnelle) a SEL (Société d'exercice liberal).

               Za určitých podmínek mohou být povoleny další právní formy společností stanovené francouzským vnitrostátním právem nebo právem jiného členského státu EHP, pokud v uvedených státech mají své sídlo, správní ústředí nebo hlavní místo podnikání.

               Opatření:

               AT: Tierärztegesetz (zákon o veterinárním lékařství), BGBl. Nr. 16/1975, §3 (2) (3).

               ES: Real Decreto 126/2013, de 22 de febrero, por el que se aprueban los Estatutos Generales de la Organización Colegial Veterinaria Española; články 62 a 64.

               FR: Code rural et de la pêche maritime.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – národní zacházení, místní přítomnost:

               Na CY: Na poskytování veterinární péče se uplatňuje požadavek státní příslušnosti a pobytu.

               V EL: K poskytování veterinární péče je vyžadována státní příslušnost v zemi EHP nebo ve Švýcarsku.

               V HR: V Republice Chorvatsko mohou přeshraniční veterinární péči poskytovat pouze právnické a fyzické osoby usazené za účelem provozování veterinární medicíny v členském státě. V Chorvatské republice si veterinární praxi mohou zřídit pouze státní příslušníci členského státu Unie.

               V HU: K poskytování veterinární péče se vyžaduje členství v maďarské veterinární komoře; podmínkou členství v komoře je státní příslušnost v zemi EHP. Na povolení usazení se vztahuje test ekonomické potřebnosti. Hlavní kritéria: podmínky trhu práce v daném odvětví.

               Opatření:

               CY: Zákon 169/1990 ve znění pozdějších předpisů.

               EL: Prezidentský dekret 38/2010, ministerské rozhodnutí 165261/IA/2010 (vládní věstník 2157/B).

               HR: Veterinární zákon (Úřední věstník Chorvatské republiky 83/13, 148/13, 115/18), čl. 3 bod 67, články 105 a 121.

               HU: Zákon CXXVII z roku 2012 o maďarské veterinární komoře a o podmínkách poskytování veterinární péče.

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V CZ: K poskytování veterinární péče je vyžadována fyzická přítomnost na území.

               V IT a PT: K poskytování veterinární péče je vyžadován pobyt.

               V PL: K poskytování veterinární péče je vyžadována fyzická přítomnost na území; k výkonu profese veterinárního lékaře na území Polska musí státní příslušníci států mimo Evropskou unii složit zkoušku v polštině organizovanou polskými komorami veterinárních lékařů.

               Ve SI: V Republice Slovinsko mohou přeshraniční veterinární péči poskytovat pouze právnické a fyzické osoby usazené za účelem provozování veterinární medicíny v členském státě.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – přístup na trh:

               Na SK: Do profesní komory se mohou zapsat pouze osoby, jež mají pobyt v zemi EHP; zápis do komory je podmínkou pro výkon profese. Veterinární péči mohou poskytovat pouze fyzické osoby.

               Opatření:

               CZ: Zákon č. 166/1999 Sb. (veterinární zákon), § 58–63, 39 a

               zákon č. 381/1991 Sb. (o Komoře veterinárních lékařů České republiky), § 4.

               IT: Legislativní nařízení C.P.S. 233/1946, články 7–9 a

               dekret prezidenta republiky (DPR) 221/1950, článek 7.

               PL: Zákon ze dne 21. prosince 1990 o profesi veterinárního lékaře a komorách veterinárních lékařů.

               PT: Legislativní nařízení 368/91 (Stanovy profesního sdružení veterinárních lékařů) alterado p/ Lei 125/2015, 3 set.

               SI: Pravilnik o priznavanju poklicnih kvalifikacij veterinarjev (Pravidla pro uznávání odborných kvalifikací veterinárních lékařů), Uradni list RS, št. (Úřední věstník č.) 71/2008, 7/2011, 59/2014 in 21/2016, zákon o službách na vnitřním trhu, Úřední věstník RS č. 21/2010.

               SK: Zákon č. 442/2004 Z. z. o soukromých veterinárních lékařích a Komoře veterinárních lékařů, § 2.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – přístup na trh:

               V DE (týká se též regionální úrovně státní správy): Veterinární péči mohou poskytovat pouze fyzické osoby. Telemedicínu lze provádět pouze v rámci primární péče, pokud veterinární lékař pacienta nejprve osobně vyšetřil.

               V DK a NL: Veterinární péči mohou poskytovat pouze fyzické osoby.

               V IE: Veterinární péči mohou poskytovat pouze fyzické osoby nebo partnerství (partnerships).

               V LV: Veterinární péči mohou poskytovat pouze fyzické osoby.

               Opatření:

               DE: Bundes-Tierärzteordnung (BTÄO; Spolkový kodex veterinárního lékařství).

               Regionální úroveň:

               Zákony jednotlivých spolkových zemí o lékařských profesních komorách (Heilberufs- und

               Kammergesetze der Länder) a (z nich vycházející)

               Baden-Württemberg, Gesetz über das Berufsrecht und die Kammern der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten sowie der Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe-Kammergesetz - HBKG);

               Bayern, Gesetz über die Berufsausübung, die Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe-Kammergesetz - HKaG);

               Berliner Heilberufekammergesetz (BlnHKG);

               Brandenburg, Heilberufsgesetz (HeilBerG);

               Bremen, Gesetz über die Berufsvertretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker (Heilberufsgesetz - HeilBerG);

               Hamburg, Hamburgisches Kammergesetz für die Heilberufe (HmbKGH);

               Hessen, Gesetz über die Berufsvertretungen, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten und Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufsgesetz);

               Mecklenburg-Vorpommern, Heilberufsgesetz (HeilBerG);

               Niedersachsen, Kammergesetz für die Heilberufe (HKG);

               Nordrhein-Westfalen, Heilberufsgesetz NRW (HeilBerg);

               Rheinland-Pfalz, Heilberufsgesetz (HeilBG);

               Saarland, Gesetz Nr. 1405 über die öffentliche Berufsvertretung, die Berufspflichten, die Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte/Ärztinnen, Zahnärzte/Zahnärztinnen, Tierärzte/Tierärztinnen und Apotheker/Apothekerinnen im Saarland (Saarländisches Heilberufekammergesetz - SHKG);

               Sachsen, Gesetz über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder- und Jugendlichenpsychotherapeuten im Freistaat Sachsen (Sächsisches Heilberufekammergesetz – SächsHKaG);

               Sachsen-Anhalt, Gesetz über die Kammern für Heilberufe Sachsen-Anhalt (KGHB-LSA);

               Schleswig-Holstein, Gesetz über die Kammern und die Berufsgerichtsbarkeit für die Heilberufe (Heilberufekammergesetz - HBKG);

               Thüringen, Thüringer Heilberufegesetz (ThürHeilBG) a

               Berufsordnungen der Kammern (Profesní kodexy komor veterinárních lékařů).

               DK: Lovbekendtgørelse nr. 40 af lov om dyrlæger af 15. januar 2020 (zákon č. 40 ze dne 15. ledna 2020, o veterinárních lékařích, v konsolidovaném znění).

               V IE: Veterinary Practice Act 2005.

               V LV: Zákon o veterinárním lékařství.

               NL: Wet op de uitoefening van de diergeneeskunde 1990 (WUD).

               c)
                     Maloobchod s léčivými přípravky, zdravotnickými a ortopedickými výrobky a ostatní služby poskytované farmaceuty (CPC 63211)

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení, vrcholné vedení a správní rady:

               V AT: Maloobchodní prodej léčivých přípravků a specifických zdravotnických výrobků veřejnosti mohou provádět pouze lékárny. Lékárnu mohou provozovat pouze státní příslušníci členského státu EHP nebo Švýcarské konfederace. Lékárnu si mohou pronajímat a řídit pouze státní příslušníci členského státu EHP nebo Švýcarské konfederace.

               Opatření:

               AT: Apothekengesetz (zákon o lékárnách), RGBl. Nr. 5/1907 ve znění pozdějších předpisů, §§ 3, 4, 12; Arzneimittelgesetz (zákon o léčivech), BGBl. č. 185/1983 ve znění pozdějších předpisů, §§ 57, 59, 59a; a Medizinproduktegesetz (zákon o léčivých přípravcích), BGBl. Nr. 657/1996, ve znění pozdějších předpisů, § 99.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení:

               V DE: Lékárnu mohou provozovat pouze fyzické osoby (lékárníci). Státní příslušníci jiných zemí nebo osoby, které nesložily německou zkoušku z farmacie, mohou získat licenci pouze k převzetí lékárny, která již existovala v předchozích třech letech. Celkový počet lékáren na osobu je omezen na jednu lékárnu a až tři pobočky.

               Ve FR: K provozování lékárny je zapotřebí státní příslušnost EHP nebo Švýcarska.

               Zahraniční farmaceuti mohou získat povolení k usazení v rámci ročně stanovených kvót. Zřízení lékárny musí být povoleno a komerční přítomnost včetně prodeje léčivých přípravků veřejnosti na dálku prostřednictvím služeb informační společnosti musí mít pouze jednu z právních forem, které jsou nediskriminačně povoleny podle vnitrostátního práva: société d’exercice libéral (SEL) anonyme, par actions simplifiée, à responsabilité limitée unipersonnelle nebo pluripersonnelle, en commandite par actions, société en noms collectifs (SNC) nebo société à responsabilité limitée (SARL) unipersonnelle or pluripersonnelle.

               Opatření:

               DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; německý zákon o lékárnách);

               Gesetz über den Verkehr mit Arzneimitteln (AMG);

               Gesetz über Medizinprodukte (MPG);

               Verordnung zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV)

               FR: Code de la santé publique a

               Loi 90-1258 du 31 décembre 1990 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales a Loi 2015-990 du 6 août 2015.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení:

               V EL: K provozování lékárny je zapotřebí státní příslušnost členského státu Evropské unie.

               V HU: K provozování lékárny je zapotřebí státní příslušnost EHP.

               V LV: Hodlá-li zahraniční farmaceut či farmaceutický asistent, který získal vzdělání ve státě, který není členským státem ani členským státem EHP, zahájit samostatnou praxi, musí po dobu alespoň jednoho roku pracovat v lékárně v členském státě EHP pod dohledem farmaceuta.

               Opatření:

               EL: Zákon 5607/1932 ve znění zákonů 1963/1991 a 3918/2011.

               HU: Zákon XCVIII z roku 2006 o obecných ustanoveních ohledně spolehlivého a ekonomicky proveditelného zásobování léčivými přípravky a zdravotnickými pomůckami a o distribuci léčivých přípravků.

               V LV: Zákon o léčivech, paragraf 38.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh:

               V BG: Vedoucími lékáren musí být kvalifikovaní farmaceuti a mohou řídit pouze jednu lékárnu, v níž sami pracují. Na počet lékáren vlastněných jednou osobou v Bulharské republice existuje kvóta (nejvýše čtyři).

               V DK: Maloobchodní prodej léčivých přípravků a specifických zdravotnických výrobků pro veřejnost mohou provádět pouze fyzické osoby, které mají licenci k provozování lékárny od dánského úřadu pro zdravotnictví a léčivé přípravky.

               Ve ES, HR, HU a PT: Usazení se povoluje na základě testu ekonomické potřebnosti.

               Hlavní kritéria: počet obyvatel a hustota osídlení dané oblasti.

               V IE: Zásilkový prodej léčivých přípravků je zakázán, s výjimkou volně prodejných léčivých přípravků.

               Na MT: Na vydávání licencí k provozu lékáren se vztahují specifická omezení. Nikdo nesmí mít v jakémkoli městě či obci více než jednu licenci na své jméno (čl. 5 odst. 1 nařízení o licencích k provozu lékáren (LN279/07)), kromě případů, kdy se daného města či obce netýkají žádné další žádosti (čl. 5 odst. 2 nařízení o licencích k provozu lékáren (LN279/07)).

               V PT: V obchodních společnostech, kde kapitál zastupují akcie, se jedná o akcie na jméno. Žádná osoba nesmí v tutéž dobu přímo či nepřímo vlastnit, provozovat nebo řídit více než čtyři lékárny.

               Ve SI: Síť lékáren ve Slovinsku sestává z veřejných farmaceutických institucí, které vlastní obce, a ze soukromých farmaceutů s koncesí, kde většinovým vlastníkem musí být profesionální farmaceut. Zásilkový prodej léčivých přípravků na lékařský předpis je zakázán.

               Opatření:

               BG: Zákon o humánních léčivých přípravcích, články 222, 224, 228.

               DK: Apotekerloven (dánský zákon o lékárnách) LBK nr. 801 12/06/2018.

               ES: Ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia (zákon

               16/1997 ze dne 25. dubna, kterým se regulují služby lékáren), články 2, 3.1 a

               Real Decreto Legislativo 1/2015, de 24 de julio por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios (Ley 29/2006).

               HR: Zákon o zdravotní péči (Úřední věstník Chorvatské republiky 100/18, 125/19).

               HU: Zákon XCVIII z roku 2006 o obecných ustanoveních ohledně spolehlivého a ekonomicky proveditelného zásobování léčivými přípravky a zdravotnickými pomůckami a o distribuci léčivých přípravků.

               IE: Irish Medicines Boards Acts 1995 and 2006 (No. 29 of 1995 and No. 3 of 2006); Medicinal Products (Prescription and Control of Supply) Regulations 2003, as amended (S.I. 540 of 2003); Medicinal Products (Control of Placing on the Market) Regulations 2007, as amended (S.I. 540 of 2007); Pharmacy Act 2007 (No. 20 of 2007); Regulation of Retail Pharmacy Businesses Regulations 2008, as amended, (S.I. No 488 of 2008)

               MT: Pharmacy Licence Regulations (LN279/07) (nařízení o licencích k provozu lékáren) vydaná v rámci Medicines Act (zákona o léčivých přípravcích) (kapitola 458).

               PT: Legislativní nařízení 307/2007, články 9, 14 a 15 Alterado p/ Lei 26/2011, 16 jun., alterada:

               - p/ Acórdão TC 612/2011, 24/01/2012,

               - p/ Decreto-Lei 171/2012, 1 ago.,

               - p/ Lei 16/2013, 8 fev.,

               - p/ Decreto-Lei 128/2013, 5 set.,

               - p/ Decreto-Lei 109/2014, 10 jul.,

               - p/ Lei 51/2014, 25 ago.,

               - p/ Decreto-Lei 75/2016, 8 nov.; a nařízení 1430/2007 revogada p/ Portaria 352/2012, 30 out.

               SI: Zákon o farmaceutických službách (Úřední věstník RS, č. 85/2016) a zákon o léčivých přípravcích (Úřední věstník RS, č. 17/2014).

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               V IT: Profesi mohou vykonávat pouze fyzické osoby zapsané v rejstříku a také právnické osoby ve formě partnerství, přičemž každý z partnerů společnosti musí být zapsán v lékárnickém rejstříku. K zápisu do profesního lékárnického rejstříku je nutná státní příslušnost členského státu Evropské unie nebo pobyt a výkon povolání v Itálii. Cizí státní příslušníci, kteří mají nezbytnou kvalifikaci, mohou být do rejstříku zapsáni, pokud jsou občané země, s níž má Itálie zvláštní dohodu povolující výkon povolání za podmínek vzájemnosti (D. Lgsl. CPS 233/1946, články 7–9 a D.P.R. 221/1950, články 3 a 7). Nové lékárny mohou být zřizovány na základě veřejné soutěže, stejně tak probíhá obsazování stávajících volných lékáren. Veřejné soutěže se mohou účastnit pouze státní příslušníci členského státu Evropské unie, kteří jsou zapsáni v lékárnickém rejstříku („albo“).

               Usazení se povoluje na základě testu ekonomické potřebnosti. Hlavní kritéria: počet obyvatel a hustota osídlení dané oblasti.

               Opatření:

               IT: Zákon 362/1991, články 1, 4, 7 a 9;

               legislativní nařízení CPS 233/1946, články 7–9 a

               dekret prezidenta republiky (D.P.R. 221/1950, články 3 a 7).

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               Na CY: Na maloobchod s léčivými přípravky, zdravotnickými a ortopedickými výrobky a ostatní služby poskytované farmaceuty (CPC 63211) se vztahuje podmínka státní příslušnosti.

               Opatření:

               CY: Zákon o lékárnách a jedech (Cap. 254) ve znění pozdějších předpisů.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční služby – přístup na trh:

               V BG: Maloobchodní prodej léčivých přípravků a specifických zdravotnických výrobků veřejnosti mohou provádět pouze lékárny. Zásilkový prodej léčivých přípravků je zakázán, s výjimkou volně prodejných léčivých přípravků.

               V EE: Maloobchodní prodej léčivých přípravků a specifických zdravotnických výrobků veřejnosti mohou provádět pouze lékárny. Zásilkový prodej léčivých přípravků a také doručování léčivých přípravků objednaných po internetu poštou nebo službou expresního doručování je zakázáno. Usazení se povoluje na základě testu ekonomické potřebnosti. Hlavní kritéria: hustota osídlení dané oblasti.

               V EL: Maloobchodní prodej léčivých přípravků a specifických zdravotnických výrobků pro veřejnost mohou provádět pouze fyzické osoby, které mají licenci k provozování lékárny, a společnosti založené takovými osobami.

               Ve ES: Maloobchodní prodej léčivých přípravků a specifických zdravotnických výrobků pro veřejnost mohou provádět pouze fyzické osoby, které mají licenci k provozování lékárny. Žádný farmaceut nemůže získat více než jednu licenci.

               V LU: Maloobchodní prodej léčivých přípravků a specifických zdravotnických výrobků pro veřejnost mohou provádět pouze fyzické osoby.

               V NL: Zásilkový prodej léčivých přípravků podléhá požadavkům.

               Opatření:

               BG: Zákon o humánních léčivých přípravcích, články 219, 222, 228 a čl. 234 odst. 5.

               EE: Ravimiseadus (zákon o léčivých přípravcích), RT I 2005, 2, 4; § 29 (2) a § 41 (3); a Tervishoiuteenuse korraldamise seadus (zákon o organizaci zdravotních služeb, RT I 2001, 50, 284).

               EL: Zákon 5607/1932 ve znění zákonů 1963/1991 a 3918/2011.

               ES: Ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia (zákon

               16/1997 ze dne 25. dubna, kterým se regulují služby lékáren), články 2, 3.1 a

               Real Decreto Legislativo 1/2015, de 24 de julio por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios (Ley 29/2006).

               LU: Loi du 4 juillet 1973 concernant le régime de la pharmacie (annex a043);

               Règlement grand-ducal du 27 mai 1997 relatif à l'octroi des concessions de pharmacie (annex a041) a

               règlement grand-ducal du 11 février 2002 modifiant le règlement grand-ducal du 27 mai 1997 relatif à l'octroi des concessions de pharmacie (annex a017).

               NL: Geneesmiddelenwet, článek 67.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a přeshraniční služby – místní přítomnost:

               V BG: Farmaceuti musí splňovat podmínku trvalého pobytu.

               Opatření:

               BG: Zákon o humánních léčivých přípravcích, články 146, 161, 195, 222 a 228.

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V DE, SK: K získání licence farmaceuta nebo k otevření lékárny pro maloobchod s léčivými přípravky a určitými zdravotnickými výrobky pro veřejnost je požadován pobyt.

               Opatření:

               DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; německý zákon o lékárnách);

               Gesetz über den Verkehr mit Arzneimitteln (AMG);

               Gesetz über Medizinprodukte (MPG);

               Verordnung zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV).

               SK: Zákon č. 362/2011 Z. z. o lécích a zdravotnických pomůckách, § 6 a

               zákon č. 578/2004 Z. z. o poskytovatelích zdravotní péče, zdravotnických pracovnících, stavovských organizacích ve zdravotnictví.

               Výhrada č. 4 – Služby v oblastivýzkumu a vývoje

                        Odvětví – pododvětví:

                        Služby v oblasti výzkumu a vývoje

                        Klasifikace ekonomických činností:

                        CPC 851, 853

                        Druh výhrady:

                        Přístup na trh
                           Národní zacházení

                        Kapitola:

                        Liberalizace investic a přeshraniční obchod službami

                        Úroveň státní správy:

                        EU / členský stát (není-li uvedeno jinak)

               Popis:

               EU: Pokud jde o veřejně financované služby v oblasti výzkumu a vývoje čerpající finanční prostředky poskytované Evropskou unií na úrovni Evropské unie, mohou být výhradní práva či povolení udělena pouze státním příslušníkům členských států Evropské unie a právnickým osobám z Evropské unie, které mají v Evropské unii sídlo, správní ústředí nebo hlavní místo podnikání (CPC 851, 853).

               Pokud jde o veřejně financované služby v oblasti výzkumu a vývoje čerpající finanční prostředky poskytované členským státem, mohou být výhradní práva či povolení udělena pouze státním příslušníkům dotčeného členského státu Evropské unie a právnickým osobám z dotčeného členského státu, jež mají v tomto členském státě ústředí (CPC 851, 853).

               Touto výhradou není dotčena Část pátá [Účast na programech Unie, řádné finanční řízení a finanční ustanovení] a vyloučení zadávání zakázek stranou nebo dotací poskytovaných stranami podle článku SERVIN.1.1 [Cíl a oblast působnosti], odst. 6 a 7.

               Opatření:

               EU: Všechny stávající i všechny budoucí rámcové programy Unie pro výzkum a inovace, včetně pravidel pro účast v programu Horizont 2020 a nařízení týkajících se společných technologických iniciativ, rozhodnutí podle článku 185 a Evropského inovačního a technologického institutu (EIT), jakož i stávající a budoucí celostátní, regionální nebo místní výzkumné programy.

               Výhrada č. 5 – Služby  v oblasti nemovitostí

                        Odvětví – pododvětví:

                        Služby v oblasti nemovitostí

                        Klasifikace ekonomických činností:

                        CPC 821, 822

                        Druh výhrady:

                        Přístup na trh
                           Národní zacházení
                           Zacházení podle nejvyšších výhod
                           Místní přítomnost

                        Kapitola:

                        Liberalizace investic a přeshraniční obchod službami

                        Úroveň státní správy:

                        EU / členský stát (není-li uvedeno jinak)

               Popis:

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – národní zacházení, místní přítomnost:

               Na CY: Na poskytování služeb v oblasti nemovitostí se uplatňuje podmínka státní příslušnosti a pobytu.

               Opatření:

               CY: Zákon o realitních makléřích 71(1)/2010, v platném znění.

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V CZ: Pro získání licence na poskytování služeb v oblasti nemovitostí je v České republice u fyzických osob požadován pobyt a u právnických osob usazení.

               V HR: K poskytování služeb v oblasti nemovitostí se vyžaduje obchodní přítomnost v EHP.

               V PT: U fyzických osob je požadován pobyt v EHP. U právnických osob je požadován zápis do obchodního rejstříku v EHP.

               Opatření:

               CZ: zákon o živnostenském podnikání.

               HR: Zákon o zprostředkování nemovitostí (OG 107/07 a 144/12), článek 2.

               PT: Legislativní nařízení 211/2004 (články 3 a 25), ve znění legislativního nařízení 69/2011.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a přeshraniční služby – místní přítomnost:

               V DK: Pokud jde o poskytování služeb v oblasti nemovitostí fyzickými osobami, jež jsou přítomny na území

               Dánska, označení „realitní makléř“ mohou užívat pouze oprávnění realitní makléři, kteří jsou fyzickými osobami, jež byly zapsány do rejstříku realitních makléřů vedeného Dánským úřadem pro podnikání. Dotčený zákon vyžaduje, aby byl žadatel dánským rezidentem nebo rezidentem Unie, EHP nebo Švýcarské konfederace.

               Zákon o prodeji nemovitostí se uplatňuje pouze při poskytování služeb v oblasti nemovitostí spotřebitelům. Zákon o prodeji nemovitostí se nevztahuje na pronájem nemovitostí (CPC 822).

               Opatření:

               DK: Lov om formidling af fast ejendom m.v. lov. nr. 526 af 28.05.2014 (zákon o prodeji nemovitostí).

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod:

               Ve SI: Umožní-li Spojené království slovinským státním příslušníkům a podnikům poskytovat služby realitních makléřů, umožní Slovinsko státním příslušníkům a podnikům Spojeného království poskytovat služby realitních makléřů za stejných podmínek, budou-li splněny tyto požadavky: dotčené subjekty nebo osoby mají oprávnění jednat jako realitní makléři v zemi původu, podaly příslušné potvrzení o beztrestnosti v trestních řízeních a jsou zapsány do rejstříku realitních makléřů na příslušném (slovinském) ministerstvu.

               Opatření:

               SI: Zákon o realitních agenturách.

               Výhrada č. 6 – Podnikatelské služby

                        Odvětví – pododvětví:

                        Podnikatelské služby – pronájem nebo leasing bez obsluhy služby související s podnikovým poradenstvím; technické zkoušky a analýzy; související vědecké a technické poradenské služby; služby v oblasti zemědělství; bezpečnostní služby; služby umísťování zaměstnanců; překladatelské a tlumočnické služby a jiné podnikatelské služby

                        Klasifikace ekonomických činností:

                        ISIC Rev. 37, část CPC 612, část 621, část 625, 831, část 85990, 86602, 8675, 8676, 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209, 87901, 87902, 87909, 88, část 893

                        Druh výhrady:

                        Přístup na trh
                           Národní zacházení
                           Zacházení podle nejvyšších výhod
                           Vrcholné vedení a správní rady
                           Místní přítomnost

                        Kapitola:

                        Liberalizace investic a přeshraniční obchod službami

                        Úroveň státní správy:

                        EU / členský stát (není-li uvedeno jinak)

               Popis:

               a)
                     Pronájem nebo leasing bez obsluhy (CPC 83103, CPC 831)

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení:

               Ve SE: K provozování lodí plujících pod švédskou vlajkou je v případě zahraničních vlastnických podílů v těchto lodích nutné předložit důkaz dominantního švédského vlivu na provoz. Dominantním švédským vlivem na provoz se rozumí, že loď je provozována ze Švédska a dále že více než polovinu podílů v této lodi vlastní buď osoby ve Švédsku, nebo osoby v jiné zemi EHP. Jiným zahraničním lodím může být za určitých podmínek udělena z tohoto pravidla výjimka, pokud jsou pronajaty nebo poskytnuty na leasing švédským právnickým osobám prostřednictvím smlouvy o pronájmu bez posádky (CPC 83103).

               Opatření:

               SE: Sjölagen (námořní zákoník) (1994:1009), kapitola 1, § 1.

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               Ve SE: Poskytovatelé služeb pronájmu nebo leasingu automobilů a některých terénních vozidel („terrängmotorfordon“) bez řidiče, pronajatých nebo poskytnutých na leasing na dobu kratší než jeden rok, jsou povinni určit osobu, která bude odpovědná mimo jiné za zajištění toho, že podnikatelská činnost probíhá v souladu s platnými pravidly a předpisy a že jsou dodržována pravidla bezpečnosti silničního provozu. Tato odpovědná osoba musí mít pobyt v EHP (CPC 831).

               Opatření:

               SE: Lag (1998: 424) om biluthyrning (zákon o pronájmu a leasingu automobilů).

               b)
                     Pronájem nebo leasing a ostatní podnikatelské služby týkající se letectví

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod:

               EU: Pokud jde o pronájem nebo leasing letadla bez posádky, podléhá letadlo používané leteckým dopravcem z Evropské unie platným požadavkům na registraci letadel. Dohoda o pronájmu nebo leasingu bez posádky, jejíž stranou je dopravce z Unie, musí splňovat požadavky práva Unie nebo vnitrostátního práva o letecké bezpečnosti, jako je předchozí schválení a jiné podmínky vztahující se na používání letadel registrovaných ve třetích zemích. Aby letadlo mohlo být registrováno, požaduje se, aby bylo vlastněno buď fyzickými osobami splňujícími zvláštní podmínky státní příslušnosti, nebo podniky splňujícími zvláštní požadavky týkající se vlastnictví kapitálu a kontroly (CPC 83104).

               Pokud jde o služby v oblasti počítačového rezervačního systému (CRS), platí, že nedostane-li se leteckým dopravcům z Unie ze strany poskytovatelů služeb CRS podnikajících mimo Unii stejného (tedy nediskriminačního) zacházení, jakého se ze strany poskytovatelů služeb CRS z Unie dostává v Unii leteckým dopravcům ze třetí země, nebo nedostane-li se poskytovatelům služeb CRS z Unie ze strany leteckých dopravců mimo Unii stejného zacházení, jakého se ze strany leteckých dopravců v Unii dostává poskytovatelům služeb CRS ze třetí země, lze přijmout opatření, aby se stejného diskriminačního zacházení dostalo leteckým dopravcům mimo Unii ze strany poskytovatelů služeb CRS podnikajících v Unii nebo poskytovatelům služeb CRS mimo Unii ze strany leteckých dopravců z Unie.

               Opatření:

               EU: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství (přepracované znění) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 80/2009 ze dne 14. ledna 2009 o kodexu chování pro používání počítačových rezervačních systémů a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 2299/89.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               V BE: Soukromá (osobní) letadla patřící fyzickým osobám, jež nejsou státními příslušníky členského státu EHP, mohou být registrována, pouze pokud mají tyto osoby bydliště či pobyt v Belgii nepřetržitě po dobu alespoň jednoho roku. Soukromá (osobní) letadla patřící zahraničním právnickým osobám, jež nebyly založeny v souladu s právem členského státu EHP, mohou být registrována, pouze pokud mají tyto osoby místo působení, agenturu či kancelář v Belgii nepřetržitě po dobu alespoň jednoho roku (CPC 83104).

               Platí postupy povolování pro služby hašení požárů ze vzduchu, letového výcviku, leteckého postřiku, leteckého průzkumu, leteckého mapování, leteckého fotografování a jiné letecké služby v oblasti zemědělství, průmyslu a kontroly.

               Opatření:

               BE: Arrêté Royal du 15 mars 1954 réglementant la navigation aérienne.

               c)
                     Služby související s podnikovým poradenstvím – rozhodčí a smírčí služby (CPC 86602)

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – národní zacházení, místní přítomnost:

               V BG: K poskytování mediačních služeb se u občanů z jiných zemí, než je členský stát EHP nebo Švýcarská konfederace, vyžaduje trvalý nebo dlouhodobý pobyt v Bulharské republice.

               V HU: K provádění mediace (jako jsou rozhodčí a smírčí řízení) je zapotřebí povolení (prostřednictvím zápisu do rejstříku) ministra odpovědného za soudní systém; toto povolení lze vydat pouze právnickým či fyzickým osobám, jež jsou usazeny nebo mají pobyt v Maďarsku.

               Opatření:

               BG: Zákon o mediaci, článek 8.

               HU: Zákon LV z roku 2002 o mediaci.

               d)
                     Technické zkoušky a analýzy (CPC 8676)

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               Na CY: Podmínkou k poskytování služeb chemiků a biologů je státní příslušnost členského státu.

               Ve FR: Profese biologa je vyhrazena fyzickým osobám a je požadována státní příslušnost EHP.

               Opatření:

               CY: Zákon o registraci chemiků z roku 1988 (zákon 157/1988), v platném znění.

               FR: Code de la Santé Publique.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V BG: Pro poskytování technických zkoušek a analýz je požadováno usazení v Bulharsku v souladu s bulharským obchodním zákoníkem a zápis v obchodním rejstříku.

               Osoba provádějící pravidelné kontroly k prokázání technického stavu silničních nákladních vozidel by měla být registrována v souladu s bulharským obchodním zákoníkem nebo se zákonem o neziskových právnických osobách nebo být registrována v jiném členském státě EHP.

               Zkoušky a analýzy složení a čistoty ovzduší a vod smí provádět pouze bulharské Ministerstvo životního prostředí a vod nebo jeho agentury ve spolupráci s Bulharskou akademií věd.

               Opatření:

               BG: Zákon o technických požadavcích na produkty;

               zákon o měření;

               zákon o čistotě ovzduší a

               zákon o vodách, nařízení N-32 o pravidelné kontrole k prokázání technického stavu silničních nákladních vozidel.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod a přeshraniční obchod službami – národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod, místní přítomnost:

               V IT: Pokud jde o biology, chemické analytiky, agronomy a periti agrari, vyžaduje se pobyt a zápis do profesního rejstříku. Státní příslušníci třetích zemí se mohou do rejstříku zapsat pod podmínkou vzájemnosti.

               Opatření:

               IT: Biologové, chemičtí analytici: zákon 396/1967 o profesi biologa a královský dekret 842/1928 o profesi chemického analytika.

               e)
                     Související vědecké a technické poradenské služby (CPC 8675)

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod a přeshraniční obchod službami – národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod, místní přítomnost:

               V IT: K zápisu do rejstříku geologů se vyžaduje pobyt nebo místo podnikání v Itálii; zápis do tohoto rejstříku je podmínkou k provozování profese zeměměřiče či geologa, a tudíž k poskytování služeb souvisejících s těžbou a provozem dolů atd. Je požadována státní příslušnost členského státu, avšak cizinci se mohou do rejstříku zapsat pod podmínkou vzájemnosti.

               Opatření:

               IT: Geologové: zákon 112/1963, články 2 a 5; D.P.R. 1403/1965, článek 1.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – národní zacházení, místní přítomnost:

               V BG: V případě fyzických osob se pro výkon funkcí souvisejících s geodézií, kartografií a zeměměřičstvím požaduje státní příslušnost členského státu EHP nebo Švýcarské konfederace a pobyt v nich. V případě právnických osob se vyžaduje zápis do obchodního rejstříku podle právních předpisů členského státu EHP nebo Švýcarské konfederace.

               Opatření:

               BG: Zákon o katastru a registru vlastnictví a zákon o geodézii a kartografii.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a přeshraniční obchod službami – národní zacházení:

               Na CY: Na poskytování příslušných služeb se vztahuje podmínka státní příslušnosti.

               Opatření:

               CY: Zákon 224/1990, v platném znění.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh:

               Ve FR: Pokud jde o zeměměřičství, přístup je umožněn pouze prostřednictvím SEL (anonyme, à responsabilité limitée ou en commandite par actions), SCP (Société civile professionnelle), SA a SARL (sociétés anonymes, à responsabilité limitée). Podmínkou k poskytování služeb těžby a průzkumu je usazení. Od tohoto požadavku lze upustit v případě vědeckých výzkumných pracovníků na základě rozhodnutí ministra pro vědecký výzkum po dohodě s ministrem zahraničních věcí.

               Opatření:

               FR: Loi 46-942 du 7 mai 1946 a décret n°71-360 du 6 mai 1971.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – národní zacházení, místní přítomnost:

               V HR: Služby základního geologického, geodetického a báňského poradenství a také související poradenské služby v oblasti ochrany životního prostředí lze na území Chorvatska poskytovat pouze společně s tuzemskými právnickými osobami nebo jejich prostřednictvím.

               Opatření:

               HR: Nařízení o požadavcích pro vydávání povolení právnickým osobám k výkonu odborných činností ochrany životního prostředí (OG č. 57/10), články 32–35.

               f)
                     Služby v oblasti zemědělství (část CPC 88)

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a přeshraniční obchod službami – národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod, místní přítomnost:

               V IT: Pokud jde o biology, chemické analytiky, agronomy a periti agrari, vyžaduje se pobyt a zápis do profesního rejstříku. Státní příslušníci třetích zemí se mohou do rejstříku zapsat pod podmínkou vzájemnosti.

               Opatření:

               IT: Biologové, chemičtí analytici: zákon 396/1967 o profesi biologa a královský dekret 842/1928 o profesi chemického analytika.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, zacházení podle nejvyšších výhod a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, zacházení podle nejvyšších výhod:

               V PT: Profese biologa, chemického analytika a agronoma je vyhrazena fyzickým osobám. V případě inženýrů a technických inženýrů se na státní příslušníky třetích zemí vztahuje režim vzájemnosti (a nikoli podmínka státní příslušnosti). V případě biologů se podmínka státní příslušnosti ani podmínka vzájemnosti neuplatní.

               Opatření:

               PT: Legislativní nařízení 119/92 alterado p/Lei 123/2015, 2 set. (Ordem Engenheiros);

               zákon 47/2011 alterado p/Lei 157/2015, 17 set. (Ordem dos Engenheiros Técnicos) a

               legislativní nařízení 183/98 alterado p/Lei 159/2015, 18 set. (Ordem dos Biólogos).

               g)
                     Bezpečnostní služby (CPC 87302, 87303, 87304, 87305, 87309)

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení, místní přítomnost:

               V IT: Povolení nezbytné k poskytování služeb bezpečnostní ochrany a převozu cenin mohou získat pouze státní příslušníci členského státu Evropské unie a jeho rezidenti.

               V PT: Poskytování bezpečnostních služeb zahraničním poskytovatelem na přeshraničním základě není povoleno.

               Pro specializované zaměstnance platí podmínka státní příslušnosti.

               Opatření:

               IT: Zákon o veřejné bezpečnosti (TULPS) 773/1931, články 133–141; královský dekret 635/1940, článek 257.

               PT: zákon 34/2013 ve znění zákona 46/2019 ze dne 16. května a vyhláška 273/2013 ve znění prováděcí ministerské vyhlášky 106/2015 ze dne 13. dubna.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod a přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V DK: Na fyzické osoby žádající o povolení k poskytování bezpečnostních služeb se vztahuje požadavek na pobyt.

               Požadavek na pobyt se vztahuje i na vedoucí pracovníky a většinu členů správní rady právnické osoby, jež žádá o povolení k poskytování bezpečnostních služeb. Pobyt v případě vedoucích pracovníků a správních rad se však nevyžaduje, pokud to vyplývá z mezinárodních dohod nebo vyhlášek vydaných ministrem spravedlnosti.

               Opatření:

               DK: Lovbekendtgørelse 2016-01-11 nr. 112 om vagtvirksomhed.

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V EE: U pracovníků bezpečnostní ochrany je požadován pobyt.

               Opatření:

               EE: Turvaseadus (bezpečnostní zákon) § 21, § 22.

               h)
                     Služby umísťování zaměstnanců (CPC 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209)

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení (týká se regionální úrovně státní správy):

               V BE: Ve všech belgických regionech platí, že společnost, jež má své správní ústředí mimo EHP, musí prokázat, že poskytuje služby umísťování zaměstnanců ve své zemi původu. Ve Valonském regionu platí, že k poskytování služeb umísťování zaměstnanců je zapotřebí specifický druh právní subjektivity (régulièrement constituée sous la forme d'une personne morale ayant une forme commerciale, soit au sens du droit belge, soit en vertu du droit d'un Etat membre ou régie par celui-ci, quelle que soit sa forme juridique). Společnost, jež má své správní ústředí mimo EHP, musí prokázat, že splňuje podmínky stanovené v nařízení (například ohledně druhu právní subjektivity). V Německojazyčném společenství platí, že společnost, jež má své správní ústředí mimo EHP, musí splňovat kritéria pro přijetí stanovená ve zmíněném nařízení (CPC 87202).

               Opatření:

               BE: Vlámský region: čl. 8 § 3, Besluit van de Vlaamse Regering van 10 december 2010 tot uitvoering van het decreet betreffende de private arbeidsbemiddeling.

               Valonský region: Décret du 3 avril 2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de placement (nařízení ze dne 3. dubna 2009 o registraci agentur umísťování zaměstnanců), článek 7, a Arrêté du Gouvernement wallon du 10 décembre 2009 portant Exécution du 3 avril

               2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de placement (rozhodnutí valonské vlády ze dne 10. prosince 2009, kterým se provádí nařízení ze dne 3. dubna 2009 o registraci agentur umísťování zaměstnanců), článek 4.

               Německojazyčné společenství: Dekret über die Zulassung der Leiharbeitsvermittler und die Überwachung der privaten Arbeitsvermittler / Décret du 11 mai 2009 relatif à l'agrément des agences de travail intérimaire et à la surveillance des agences de placement privées, článek 6.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a přeshraniční obchod službami – národní zacházení, místní přítomnost:

               V DE: K získání licence k provozování agentury zprostředkující práci na dobu určitou (podle § 3 odst. 3 až 5 zákona o agenturním zaměstnávání (Arbeitnehmerüberlassungsgesetz)) se vyžaduje státní příslušnost členského státu Evropské unie nebo obchodní přítomnost v Evropské unii

               . Spolkové ministerstvo práce a sociálních věcí může vydat nařízení ohledně umísťování a náboru pracovníků, kteří nejsou státními příslušníky EHP, pro specifické profese, např. profese zdravotnické a pečovatelské. Žádost o licenci nebo o její prodloužení bude zamítnuta, pokud má být práce na dobu určitou vykonávána v podnicích, částech podniků nebo pobočkách podniků, které nejsou usazeny v EHP (podle § 3 odst. 2 zákona o agenturním zaměstnávání (Arbeitnehmerüberlassungsgesetz)).

               Opatření:

               DE: Gesetz zur Regelung der Arbeitnehmerüberlassung (AÜG);

               Sozialgesetzbuch Drittes Buch (SGB III; zákoník sociálního zabezpečení, kniha třetí) – podpora zaměstnanosti;

               Verordnung über die Beschäftigung von Ausländerinnen und Ausländern (BeschV; nařízení o zaměstnávání cizinců).

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh:

               Ve ES: Před zahájením činnosti musí agentury pro umísťování zaměstnanců předložit čestné prohlášení, že splňují požadavky stanovené ve stávajících právních předpisech (CPC 87201, 87202).

               Opatření:

               ES: Real Decreto-ley 8/2014, de 4 de julio, de aprobación de medidas urgentes para el crecimiento, la competitividad y la eficiencia (tramitado como Ley 18/2014, de 15 de octubre).

               i)
                     Překladatelské a tlumočnické služby (CPC 87905)

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh:

               V BG: Za účelem provozování úřední překladatelské činnosti musí být zahraniční fyzické osoby držiteli povolení k dlouhodobému nebo trvalému pobytu v Bulharské republice.

               Opatření:

               BG: Nařízení o legalizaci, ověřování a překladu dokumentů.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – přístup na trh:

               V HU: Úřední překlady, úřední ověření překladů a ověřené kopie úředních dokumentů v cizích jazycích může vyhotovovat pouze maďarská Státní kancelář pro překlady a úředně ověřené překlady (OFFI).

               V PL: Soudními překladateli se mohou stát pouze fyzické osoby.

               Opatření:

               HU: Vyhláška Rady ministrů č. 24/1986 o úředních překladech a tlumočení.

               PL: Zákon ze dne 25. listopadu 2004 o profesi soudního překladatele nebo tlumočníka (Sbírka zákonů z roku 2019, bod 1326).

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – přístup na trh:

               Ve FI: V případě akreditovaných překladatelů je požadován pobyt v EHP.

               Opatření:

               FI: Laki auktorisoiduista kääntäjistä (zákon o akreditovaných překladatelích) (1231/2007), § 2 odst. 1.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a přeshraniční obchod službami – národní zacházení:

               Na CY: Pro poskytování služeb v oblasti vyhotovování úředních překladů a jejich ověřování je nutný zápis do rejstříku překladatelů. Uplatní se podmínka státní příslušnosti.

               V HR: V případě akreditovaných překladatelů je požadována státní příslušnost EHP.

               Opatření:

               CY: Zákon o zřizování, registraci a regulaci služeb akreditovaných překladatelů v Kyperské republice.

               HR: Nařízení o stálých soudních tlumočnících (OG 88/2008), článek 2.

               j)
                     Ostatní podnikatelské služby (část CPC 612, část 621, část 625, 87901, 87902, 88493, část 893, část 85990, 87909, ISIC 37)

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh:

               Ve SE: Zastavárny mohou být zřízeny pouze jako společnosti s ručením omezením nebo jako pobočky (část CPC 87909).

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V CZ: Pouze autorizovaná obalová společnost smí poskytovat služby zpětného odběru a využití odpadu z obalů a musí být právnickou osobou založenou jako akciová společnost (CPC 88493, ISIC 37).

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – přístup na trh:

               V NL: K poskytování služeb puncování se vyžaduje obchodní přítomnost v Nizozemsku. Puncování výrobků ze vzácných kovů mohou v současné době provádět výhradně dva nizozemské veřejné monopoly (část CPC 893).

               Opatření:

               CZ: zákon č. 477/2001 Sb. (zákon o obalech), § 16.

               SE: Zákon o zastavárnách (1995:1000).

               NL: Waarborgwet 1986.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení:

               V PT: K poskytování služeb inkasních agentur a služeb souvisejících s poskytováním informací o solventnosti zákazníků platí podmínka státní příslušnosti členského státu (CPC 87901, 87902).

               Opatření:

               PT: Zákon 49/2004.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V CZ: Dražby lze provozovat na základě živnostenského oprávnění. K získání živnostenského oprávnění (na pořádání dobrovolných veřejných dražeb) musí mít společnost sídlo v České republice a fyzická osoba musí získat povolení k pobytu a jak společnost, tak fyzická osoba musí být zapsány do obchodního rejstříku České republiky (část CPC 612, část 621, část 625, část 85990).

               Opatření:

               CZ: Zákon č. 455/1991 Sb.,

               zákon o živnostenském podnikání a

               zákon č. 26/2000 Sb., o veřejných dražbách.

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – přístup na trh:

               Ve SE: Hospodářský plán stavební společnosti musí potvrdit dvě osoby. Tyto osoby musí být veřejně schváleny úřady v EHP (CPC 87909).

               Opatření:

               SE: Zákon o stavebních družstvech (1991:614).

               Výhrada č. 7 – Komunikační služby

                        Odvětví – pododvětví:

                        Komunikační služby – poštovní a kurýrní služby

                        Klasifikace ekonomických činností:

                        Část CPC 71235, část 73210, část 751

                        Druh výhrady:

                        Přístup na trh

                        Kapitola:

                        Liberalizace investic; přeshraniční obchod službami

                        Úroveň státní správy:

                        EU / členský stát (není-li uvedeno jinak)

               Popis:

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – přístup na trh:

               EU: Organizaci umisťování poštovních schránek na veřejných komunikacích, vydávání poštovních známek a službu doporučených zásilek využívanou v soudním nebo správním řízení lze omezit v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Pro služby, na něž se vztahuje povinnost všeobecných služeb, mohou být zřízeny licenční systémy. Tyto licence mohou podléhat konkrétní povinnosti všeobecných služeb nebo finančnímu příspěvku do vyrovnávacího fondu.

               Opatření:

               EU: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES ze dne 15. prosince 1997 o společných pravidlech pro rozvoj vnitřního trhu poštovních služeb Společenství a zvyšování kvality služby.

               Výhrada č. 8 – Stavební služby

                        Odvětví – pododvětví:

                        Stavební a související inženýrské služby

                        Klasifikace ekonomických činností:

                        CPC 51

                        Druh výhrady:

                        Národní zacházení

                        Kapitola:

                        Liberalizace investic; přeshraniční obchod službami

                        Úroveň státní správy:

                        EU / členský stát (není-li uvedeno jinak)

               Popis:

               Na CY: Podmínka státní příslušnosti.

               Opatření:

               Zákon o registraci a kontrole dodavatelů stavebních a technických prací z roku 2001 (29 (I) / 2001), články 15 a 52.

               Výhrada č. 9 – Distribuční služby

                        Odvětví – pododvětví:

                        Distribuční služby – obecné, distribuce tabáku

                        Klasifikace ekonomických činností:

                        C CPC 3546, část 621, 6222, 631, část 632

                        Druh výhrady:

                        Přístup na trh
                           Národní zacházení
                           Místní přítomnost

                        Kapitola:

                        Liberalizace investic; přeshraniční obchod službami

                        Úroveň státní správy:

                        EU / členský stát (není-li uvedeno jinak)

               Popis:

               a)
                     Distribuční služby (CPC 3546, 631, 632 kromě 63211, 63297, 62276, část 621)

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh:

               V PT: Zřízení některých maloobchodních provozoven a nákupních center podléhá režimu zvláštních povolení. Týká se to nákupních center o hrubé pronajímatelné ploše nejméně 8 000 m2 a maloobchodních provozoven, jejichž obchodní plocha činí nejméně 2 000 m2, pokud se nacházejí mimo nákupní centra. Hlavní kritéria: přínos k četnosti obchodních nabídek; posouzení služeb pro zákazníky; kvalita pracovních míst a sociální odpovědnost podniků; začlenění do prostředí obce; přínos k ekologické účinnosti (CPC 631, 632 kromě 63211, 63297).

               Opatření:

               PT: Legislativní nařízení č. 10/2015 ze dne 16. ledna.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               Na CY: Existuje podmínka státní příslušnosti pro farmaceutické zástupce poskytující distribuční služby (CPC 62117).

               Opatření:

               CY: Zákon 74(l) 2020, v platném znění.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V LT: Distribuce pyrotechnických výrobků podléhá licenci. Licenci mohou získat pouze právnické osoby z Unie (CPC 3546).

               Opatření:

               LT: Zákon o dohledu nad oběhem výrobků civilní pyrotechniky (23. března 2004. č. IX-2074).

               b)
                     Distribuce tabáku (část CPC 6222, 62228, část 6310, 63108)

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               Ve ES: Státní monopol na maloobchod s tabákem. Usazení podléhá podmínce státní příslušnosti členského státu. Tabákové výrobky mohou prodávat pouze fyzické osoby. Prodejce tabákových výrobků nemůže získat více než jednu licenci (CPC 63108).

               Ve FR: Státní monopol na velkoobchodní a maloobchodní prodej tabáku. Na prodejce tabákových výrobků (buraliste) se vztahuje podmínka státní příslušnosti (část CPC 6222, část 6310).

               Opatření:

               ES: Zákon 14/2013 ze dne 27. září 2014.

               FR: Code général des impôts.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               V AT: Žádost o povolení k prodeji tabákových výrobků mohou podávat pouze fyzické osoby.

               Přednost mají státní příslušníci členských států EHP (CPC 63108).

               Opatření:

               AT: Zákon o tabákovém monopolu z roku 1996, § 5 a § 27.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               V IT: K distribuci a prodeji tabáku je zapotřebí licence. Licence se uděluje v zadávacím řízení. Udělení licence podléhá testu ekonomické potřebnosti. Hlavní kritéria: počet obyvatel a hustota stávajících prodejních míst (část CPC 6222, část 6310).

               Opatření:

               IT: Legislativní nařízení 184/2003;

               zákon 165/1962;

               zákon 3/2003;

               zákon 1293/1957;

               zákon 907/1942 a

               dekret prezidenta republiky (D.P.R.) 1074/1958.

               Výhrada č. 10 – Služby v oblasti vzdělávání

                        Odvětví – pododvětví:

                        Služby v oblasti vzdělávání (soukromě financované)

                        Klasifikace ekonomických činností:

                        CPC 921, 922, 923, 924

                        Druh výhrady:

                        Přístup na trh
                           Národní zacházení
                           Vrcholné vedení a správní rady
                           Místní přítomnost

                        Kapitola:

                        Liberalizace investic; přeshraniční obchod službami

                        Úroveň státní správy:

                        EU / členský stát (není-li uvedeno jinak)

               Popis:

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení, vrcholné vedení a správní rady a přeshraniční obchod službami – přístup na trh:

               Na CY: Vlastníci a většinoví akcionáři soukromě financovaných škol musí mít státní příslušnost členského státu. Státní příslušníci Spojeného království mohou získat povolení ministra (školství) v souladu s příslušnou formou a podmínkami.

               Opatření:

               CY: Zákon o soukromých školách z roku 2019 (č. 147(I)/2019).

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               V BG: Soukromě financované primární a sekundární vzdělávání mohou poskytovat pouze bulharské podniky s povolením (vyžaduje se obchodní přítomnost). Bulharské mateřské školy a školy se zahraniční účastí mohou být zřízeny či transformovány na žádost sdružení, korporací nebo podniků bulharských a zahraničních fyzických či právnických osob, které jsou v Bulharsku řádně zaregistrovány, rozhodnutím Rady ministrů na návrh ministra školství a vědy. Mateřské školy a školy v zahraničním vlastnictví mohou být zřízeny či transformovány na žádost zahraničních právnických osob v souladu s mezinárodními dohodami a úmluvami a při dodržení výše uvedených ustanovení. Zahraniční vysokoškolské instituce nemohou na území Bulharska zřizovat své pobočky. Zahraniční vysokoškolské instituce mohou v Bulharsku zřizovat fakulty, katedry, ústavy a koleje pouze v rámci struktury bulharských vysokoškolských institucí a ve spolupráci s nimi (CPC 921, 922).

               Opatření:

               BG: Zákon o předškolním a školním vzdělávání a

               zákon o vysokoškolském vzdělávání, odstavec 4 doplňujících ustanovení.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení:

               Ve SI: Soukromě financované základní školy mohou zakládat pouze slovinské fyzické či právnické osoby. Poskytovatel služeb musí zřídit sídlo nebo kancelář pobočky (CPC 921).

               Opatření:

               SI: Zákon o organizaci a financování vzdělávání (Úřední věstník Slovinské republiky, č.

               12/1996) a jeho pozměňující akty, článek 40.

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V CZ a na SK: K podání žádosti o státní souhlas k provozu soukromě financované instituce vysokoškolského vzdělávání se vyžaduje usazení v členském státě. Tato výhrada se nevztahuje na služby vyššího technického a odborného vzdělávání (CPC 92310).

               Opatření:

               CZ: Zákon č. 111/1998 Sb. (zákon o vysokých školách), § 39, a

               zákon č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon).

               SK: Zákon č. 131 ze dne 21. února 2002 o vysokých školách.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami: Přístup na trh:

               Ve ES a IT: K otevření soukromě financované univerzity, jež vydává uznávané diplomy či tituly, se vyžaduje povolení. Uplatňuje se test ekonomické potřebnosti. Hlavní kritéria: počet obyvatel a hustota stávajících zařízení.

               Ve ES: K postupu se musí vyjádřit parlament.

               V IT: Základem je tříletý studijní program a povolení vydávat státem uznávané diplomy (CPC 923) mohou získat pouze italské právnické osoby.

               Opatření:

               ES: Ley Orgánica 6/2001, de 21 de Diciembre, de Universidades (zákon 6/2001 ze dne 21. prosince o univerzitách), článek 4.

               IT: Královský dekret 1592/1933 (zákon o sekundárním vzdělávání);

               zákon 243/1991 (příležitostné veřejné příspěvky soukromým univerzitám);

               usnesení 20/2003 CNVSU (Comitato nazionale per la valutazione del sistema universitario) a

               dekret prezidenta republiky (DPR) 25/1998.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení, vrcholné vedení a správní rady a přeshraniční obchod službami – přístup na trh:

               V EL: Vlastníci a většina členů správní rady soukromě financovaných základních a středních škol a také učitelé působící v soukromě financovaném primárním a sekundárním vzdělávání musí mít státní příslušnost členského státu (CPC 921, 922). Vzdělávání na univerzitní úrovni mohou poskytovat výlučně instituce, které jsou plně samosprávnými veřejnoprávními právnickými osobami. Zákon 3696/2008 však umožňuje, aby rezidenti Unie (fyzické či právnické osoby) zřizovali soukromé instituce terciárního vzdělávání, které vydávají diplomy, jež nejsou uznány za rovnocenné univerzitním diplomům (CPC 923).

               Opatření:

               EL: Zákony 682/1977, 284/1968, 2545/1940, prezidentský dekret 211/1994 ve znění

               prezidentského dekretu 394/1997, Ústava Řecké republiky, čl. 16 odst. 5, a zákon 3549/2007.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh a přeshraniční obchod službami – přístup na trh:

               V AT: Poskytování služeb soukromě financovaného vysokoškolského vzdělávání v oblasti aplikovaných věd vyžaduje povolení příslušného orgánu, kterým je AQ Austria (Agentura pro zajišťování kvality a akreditaci Rakousko). Investor, který by chtěl nabízet studijní program v oblasti aplikovaných věd, musí mít za hlavní předmět podnikání poskytování těchto programů, a aby byl navrhovaný studijní program schválen, musí předložit posouzení potřebnosti a průzkum trhu. Příslušné ministerstvo může povolení zamítnout, pokud zjistí, že program není v souladu s národními zájmy v oblasti vzdělávání. Žadatel o provozování soukromé vysoké školy musí mít povolení příslušného orgánu (AQ Austria – Agentura pro zajišťování kvality a akreditaci Rakousko). Příslušné ministerstvo může povolení zamítnout, pokud není rozhodnutí akreditačního orgánu v souladu s národními zájmy v oblasti vzdělávání (CPC 923).

               Opatření:

               AT: Zákon o univerzitách nabízejících studium v oblasti aplikovaných věd, BGBl I Nr. 340/1993, v platném znění, § 2; zákon

               o soukromých univerzitách, BGBl. I Nr. 74/2011, v platném znění, § 2, a

               zákon o zajišťování kvality ve vysokoškolském vzdělávání, BGBl. Nr. 74/2011, v platném znění, § 25 odst. 3.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               Ve FR: Vyučovat v soukromě financované vzdělávací instituci mohou pouze státní příslušníci členského státu (CPC 921, 922, 923). Státní příslušníci Spojeného království však mohou získat povolení příslušných odpovědných orgánů k výuce v institucích primárního, sekundárního a postsekundárního vzdělávání. Státní příslušníci Spojeného království mohou také získat povolení příslušných odpovědných orgánů k usazení a provozování či řízení institucí primárního, sekundárního či postsekundárního vzdělávání. Toto povolení se uděluje na základě volného uvážení.

               Opatření:

               FR: Code de l’éducation.

               Pokud jde o investice – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               Na MT: Poskytovatelé služeb, kteří hodlají poskytovat soukromě financované vysokoškolské vzdělávání nebo vzdělávání dospělých, musí získat licenci od Ministerstva školství a zaměstnanosti. Rozhodnutí o vydání licence může záviset na volném uvážení (CPC 923, 924).

               Opatření:

               MT: Právní upozornění 296 z roku 2012.

               Výhrada č. 11 - Environmentální služby

                        Odvětví – pododvětví:

                        Environmentální služby – zpracování a recyklace použitých baterií a akumulátorů, starých vozidel a odpadu z elektrických a elektronických zařízení; ochrana ovzduší a klimatu a služby čištění výfukových a odpadních plynů

                        Klasifikace ekonomických činností:

                        Část CPC 9402, 9404

                        Druh výhrady:

                        Místní přítomnost

                        Kapitola:

                        Přeshraniční obchod službami

                        Úroveň státní správy:

                        EU / členský stát (není-li uvedeno jinak)

               Popis:

               Ve SE: Akreditaci k provádění kontroly výfukových plynů mohou mít pouze subjekty, jež jsou usazené nebo mají sídlo ve Švédsku (CPC 9404).

               Na SK: Ke zpracování a recyklaci použitých baterií a akumulátorů, odpadních olejů, starých vozidel a odpadu z elektrických a elektronických zařízení se vyžaduje zápis do obchodního rejstříku v EHP (požadavek na pobyt) (část CPC 9402).

               Opatření:

               SE: Zákon o vozidlech (2002:574).

               SK: Zákon č. 79/2015 o odpadech.

               Výhrada č. 12 – Finanční služby

                        Odvětví – pododvětví:

                        Finanční služby – pojišťovnictví a bankovní služby

                        Klasifikace ekonomických činností:

                        Nepoužije se.

                        Druh výhrady:

                        Přístup na trh
                           Národní zacházení
                           Zacházení podle nejvyšších výhod
                           Vrcholné vedení a správní rady
                           Místní přítomnost

                        Kapitola:

                        Liberalizace investic; přeshraniční obchod službami

                        Úroveň státní správy:

                        EU / členský stát (není-li uvedeno jinak)

               Popis:

               a)
                     Pojišťovací služby a služby související s pojištěním

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               V IT: Přístup k povolání pojistných matematiků je vyhrazen pouze fyzickým osobám. Profesní sdružení (bez zápisu do obchodního rejstříku) fyzických osob jsou povolena. K provozování profese pojistného matematika se vyžaduje státní příslušnost členského státu Evropské unie, cizím státním příslušníkům však lze provozování profese povolit na základě vzájemnosti.

               Opatření:

               IT: Článek 29 zákoníku soukromého pojištění (legislativní nařízení č. 209 ze dne 7. září 2005) a zákon 194/1942, článek 4, a zákon 4/1999 o rejstříku.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V BG: Důchodové pojištění je poskytováno prostřednictvím akciové společnosti, která získala licenci v souladu se zákonem o sociálním pojištění a je zapsána do rejstříku podle obchodního zákoníku nebo podle právních předpisů jiného členského státu EU (zřizování poboček není povoleno).

               V BG, ve ES, v PL and PT: Přímé zřizování poboček není povoleno v případě zprostředkování pojištění, které je vyhrazeno společnostem založeným v souladu s právem členského státu (je vyžadován zápis do místního obchodního rejstříku). V PL je pro zprostředkovatele pojištění stanoven požadavek na pobyt.

               Opatření:

               BG: Zákon o pojištění, články 12, 56–63, 65, 66 a čl. 80 odst. 4; zákon o sociálním pojištění, články 120a–162, 209–253 a 260–310.

               ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión y Solvencia de Entidades Aseguradoras y Reaseguradoras (RD 1060/2015, de 20 de noviembre de 2015), článek 36.

               PL: Zákon o pojišťovací a zajišťovací činnosti ze dne 11. září 2015 (Sbírka zákonů z roku 2020, body 895 a1180); zákon o distribuci pojištění ze dne 15. prosince 2017 (Sbírka zákonů z roku 2019, bod 1881); zákon o organizaci a fungování penzijních fondů ze dne 28. srpna 1997 (Sbírka zákonů z roku 2020, bod 105); Zákon ze dne 6. března 2018 o pravidlech týkajících se hospodářské činnosti zahraničních podnikatelů a jiných zahraničních osob na území Polské republiky.

               PT: Článek 7 legislativního nařízení 94-B/98, zrušeného legislativním nařízením 2/2009 ze dne 5. ledna; kapitola I oddíl VI legislativního nařízení 94-B/98, čl. 34 odst. 6 a 7, a článek 7 legislativního nařízení 144/2006, zrušeného zákonem 7/2019 ze dne 16. ledna; článek 8 právního režimu upravujícího činnost v oblasti distribuce pojištění a zajištění, schváleného zákonem 7/2019 ze dne 16. ledna.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení:

               V AT: Vedení pobočky se musí skládat alespoň ze dvou fyzických osob s pobytem v Rakousku.

               V BG: Požadavek na pobyt pro členy řídícího orgánu a orgánu dohledu pojišťoven/zajišťoven a pro každou osobu, jež je oprávněna řídit či zastupovat pojišťovnu/zajišťovnu.

               Předseda správní rady, předseda představenstva, výkonný ředitel a agent pověřený vedoucími funkcemi penzijní pojišťovny musí mít trvalou adresu v Bulharsku nebo mít tamtéž povolení k trvalému pobytu.

               Opatření:

               AT: Zákon o dohledu nad pojišťovnami z roku 2016, čl. 14 odst. 1 č. 3, Spolková sbírka zákonů I č. 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 14 Abs. 1 Z 3, BGBl. I Nr. 34/2015).

               BG: Zákon o pojištění, články 12, 56–63, 65, 66 a čl. 80 odst. 4,

               zákon o sociálním pojištění, články 120a–162, 209–253 a 260–310.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení:

               V BG: Před zřízením pobočky nebo agentury za účelem poskytování pojištění musí mít zahraniční pojistitel nebo zajistitel oprávnění k poskytování stejných typů pojištění, jaké hodlá poskytovat v Bulharsku, ve své zemi původu.

               Příjmy fondů doplňkového dobrovolného penzijního pojištění a také podobné příjmy z činností přímo souvisejících s dobrovolným penzijním pojištěním provozovaných osobami, jež jsou registrovány podle právních předpisů jiného členského státu a jež mohou v souladu s dotčenými právními předpisy provádět operace dobrovolného penzijního pojištění, nejsou v souladu s postupy stanovenými zákonem o dani z příjmu právnických osob zdanitelné.

               Ve ES: Před zřízením pobočky nebo agentury ve Španělsku za účelem poskytování určitých typů pojištění musí mít zahraniční pojistitel oprávnění k poskytování stejných typů pojištění ve své zemi původu alespoň po dobu pěti let.

               V PT: Ke zřízení pobočky nebo agentury musí mít zahraniční pojišťovny oprávnění k výkonu pojišťovací a zajišťovací činnosti v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy nejméně po dobu pěti let.

               Opatření:

               BG: Zákon o pojištění, články 12, 56–63, 65, 66 a čl. 80 odst. 4,

               zákon o sociálním pojištění, články 120a–162, 209–253 a 260–310.

               ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión y Solvencia de Entidades Aseguradoras y Reaseguradoras (RD 1060/2015, de 20 de noviembre de 2015), článek 36.

               PT: Článek 7 legislativního nařízení 94-B/98 a kapitola I oddíl VI legislativního nařízení 94-B/98, čl. 34 odst. 6 a 7, a článek 7 legislativního nařízení 144/2006; článek 215 právního režimu upravujícího přístup k pojišťovací a zajišťovací činnosti a její výkon, schváleného zákonem 147/2005 ze dne 9. září.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh:

               V AT: Ke získání licence na otevření pobočky musí mít zahraniční pojistitelé ve své domovské zemi právní formu odpovídající akciové společnosti nebo sdružení vzájemného pojištění nebo formu s nimi srovnatelnou.

               V EL: Pojišťovny a zajišťovny se správním ústředím ve třetích zemích mohou v Řecku působit prostřednictvím zřízení dceřiné společnosti nebo pobočky, přičemž pobočka v tomto případě nenabývá žádnou konkrétní právní formu, neboť je na území členského státu (tj. Řecka) trvale přítomná jako podnik se správním ústředím mimo EU, který v tomto členském státě (Řecku) získal k výkonu pojišťovací činnosti povolení.

               Opatření:

               AT: Zákon o dohledu nad pojišťovnami z roku 2016, čl. 14 odst. 1 č. 1, Spolková sbírka zákonů I č. 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 14 Abs. 1 Z 1, BGBl. I Nr. 34/2015).

               EL: Článek 130 zákona 4364/2016 (Vládní věstník 13/A/05.02.2016).

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – národní zacházení, místní přítomnost:

               V AT: Reklamní činnost a zprostředkování jménem dceřiné společnosti, která není usazena v Unii, nebo pobočky, která není usazena v Rakousku (s výjimkou zajištění nebo retrocese), jsou zakázány.

               V DK: Žádné osoby ani společnosti (včetně pojišťoven) nemohou pro obchodní účely napomáhat při přímém pojišťování osob, které sídlí v Dánsku, dánských plavidel nebo majetku v Dánsku, vyjma pojišťoven, které získaly licenci podle dánského práva nebo od příslušných dánských orgánů.

               Ve SE: Poskytování přímého pojištění zahraničním pojistitelem je povoleno pouze prostřednictvím poskytovatele pojišťovacích služeb, který je k tomu ve Švédsku oprávněn, pokud tento zahraniční pojistitel a švédská pojišťovna patří ke stejné skupině společností nebo mezi sebou uzavřely dohodu o spolupráci.

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V DE, HU a LT: Podmínkou k poskytování služeb přímého pojištění pojišťovnami, které nejsou zapsány do obchodního rejstříku v Evropské unii, je zřízení a povolení pobočky.

               Ve SE: Podmínkou k poskytování služeb zprostředkování pojištění podniky nezapsanými do obchodního rejstříku v EHP je zřízení obchodní přítomnosti (požadavek na místní přítomnost).

               Na SK: Pojištění letecké a námořní dopravy pokrývající letadla/plavidla a pojištění odpovědnosti mohou uzavírat pouze pojišťovny usazené v Unii nebo pobočky pojišťoven neusazených v Unii, které získaly ve Slovenské republice povolení.

               Opatření:

               AT: Zákon o dohledu nad pojišťovnami z roku 2016, čl. 13 odst. 1 a 2, Spolková sbírka zákonů I č. 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 13 Abs. 1 und 2, BGBl. I Nr. 34/2015).
                  DE: §§ 67–69 Versicherungsaufsichtsgesetz (VAG) v případě veškerých pojišťovacích služeb (provádí Solventnost II) ve spojení s § 105 Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung (LuftVZO) pouze v případě povinného pojištění odpovědnosti v letecké dopravě.

               DE: Versicherungsaufsichtsgesetz (VAG) v případě veškerých pojišťovacích služeb ve spojení s Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung (LuftVZO) pouze v případě povinného pojištění odpovědnosti v letecké dopravě.

               DK: Lov om finansiel virksomhed jf. lovbekendtgørelse 182 af 18. februar 2015.

               HU: Zákon LX z roku 2003.
               LT: Zákon o pojištění ze dne 18. září 2003 č. IX-1737, ve znění polední změny ze dne 13. června 2019 č. XIII-2232.

               SE: LAG om försäkringsförmedling (zákon o zprostředkování pojištění) (kapitola 3, § 3, 2018:12192005:405) a zákon o podnikání zahraničních pojistitelů ve Švédsku (kapitola 4, §§ 1 a 10, 1998:293).

               SK: Zákon 39/2015 o pojišťovnictví.

               b)
                     Bankovní a jiné finanční služby

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V BG: Chtějí-li nebankovní finanční instituce provozovat činnost spočívající v poskytování půjček s využitím finančních prostředků, které nezískaly přijímáním vkladů nebo jiných splatných peněžních prostředků, nabytím účasti v úvěrové instituci nebo jiné finanční instituci, finančním leasingem, záručními operacemi, nabytím pohledávek z úvěrů a jinými formami financování (faktoring, forfaiting atd.), podléhají režimu registrace u Bulharské národní banky. Finanční instituce musí mít hlavní místo podnikání na území Bulharska.

               V BG: Banky mimo EHP mohou v Bulharsku vykonávat bankovní činnost poté, co od Bulharské národní banky získají licenci pro zahájení a výkon podnikatelské činnosti v Bulharské republice prostřednictvím pobočky.

               V IT: Pro získání oprávnění k provozování systému vypořádání obchodů s cennými papíry nebo k poskytování služeb centrálního depozitáře cenných papírů se sídlem v Itálii je od společností požadován zápis do obchodního rejstříku v Itálii (zřizování poboček není povoleno).

               V případě kolektivních investičních programů, vyjma subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů („SKIPCP“) harmonizovaných podle právních předpisů EU, se vyžaduje, aby byl správce majetku nebo depozitář usazen v Itálii nebo v jiném členském státě a měl v Itálii pobočku.

               U správcovských společností investičních fondů, které nejsou harmonizovány podle právních předpisů Unie, je zároveň požadován zápis do obchodního rejstříku v Itálii (zřizování poboček není povoleno).

               Činnost správy penzijních fondů mohou vykonávat pouze banky, pojišťovny, investiční společnosti a správcovské podniky SKIPCP, které jsou harmonizovány podle právních předpisů EU a mají své sídlo v Unii, jakož i SKIPCP zapsané v Itálii do obchodního rejstříku.

               Pro výkon podomního prodeje musí zprostředkovatelé využívat oprávněné finanční prodejce, kteří mají pobyt na území členského státu.

               Kanceláře zastoupení zprostředkovatelů, kteří nejsou z Evropské unie, nemohou provádět činnosti, jejichž cílem je poskytování investičních služeb, včetně obchodování na vlastní účet a na účet zákazníků, investování a upisování finančních nástrojů (vyžaduje se zřízení pobočky).

               V PT: Správu penzijních fondů mohou zajišťovat pouze specializované společnosti, které jsou v Portugalsku za tímto účelem zapsány do obchodního rejstříku, a pojišťovny usazené v Portugalsku, které jsou oprávněny podnikat v oblasti životního pojištění, nebo subjekty oprávněné ke správě penzijních fondů v jiných členských státech. Přímé zřizování poboček ze zemí mimo Evropsku unii není povoleno.

               Opatření:

               BG: Zákon o úvěrových institucích, čl. 2 odst. 5 a články 3a a 17;

               zákon o sociálním pojištění, články 121, 121 b a 121f, a

               měnový zákon, článek 3.

               IT: Legislativní nařízení 58/1998, články 1, 19, 28, 30–33, 38, 69 a 80;

               společné nařízení Italské národní banky a Consob ze dne 22. února 1998, články 3 a 41;

               nařízení Italské národní banky ze dne 25. ledna 2005;

               hlava V, kapitola VII, oddíl II nařízení Consob 16190 ze dne 29. října 2007, články 17–21, 78–81, 91–111, a s výhradou:

               nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014 ze dne 23. července 2014 o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů.

               PT: Legislativní nařízení 12/2006, ve znění legislativního nařízení 180/2007, legislativní nařízení 357-A/2007, nařízení 7/2007-R, ve znění nařízení 2/2008-R, nařízení 19/2008-R a nařízení 8/2009; článek 3 právního režimu upravujícího zřizování a fungování penzijních fondů a jejich správců, schváleného zákonem 27/2020 ze dne 23. července.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení:

               V HU: Pobočky společností ze zemí mimo EHP spravujících investiční fondy se nesmějí zabývat správou evropských investičních fondů a nesmějí soukromým penzijním fondům poskytovat služby v oblasti správy aktiv.

               Opatření:

               HU: Zákon CCXXXVII z roku 2013 o úvěrových institucích a finančních podnicích;

               zákon CCXXXVII z roku 2013 o úvěrových institucích a finančních podnicích a

               zákon CXX z roku 2001 o kapitálovém trhu.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh:

               V BG: Banku musí společně řídit a zastupovat nejméně dvě osoby. Osoby, jež banku řídí a zastupují, musí být osobně přítomny na adrese vedení. Za členy správní rady nebo představenstva banky nelze zvolit právnické osoby.

               Ve SE: Zakladatelem spořitelny musí být fyzická osoba.

               Opatření:

               BG: Zákon o úvěrových institucích, článek 10;

               zákon o sociálním pojištění, článek 121e, a

               měnový zákon, článek 3.

               SE: Sparbankslagen (zákon o spořitelnách) (1987:619), kapitola 2, § 1.

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení:

               V HU: Alespoň dva členové správní rady úvěrové instituce musí být uznáni jako rezidenti ve smyslu příslušných devizových pravidel a musí mít trvalý pobyt v Maďarsku po dobu nejméně jednoho roku.

               Opatření:

               HU: Zákon CCXXXVII z roku 2013 o úvěrových institucích a finančních podnicích;

               zákon CCXXXVII z roku 2013 o úvěrových institucích a finančních podnicích a

               zákon CXX z roku 2001 o kapitálovém trhu.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh:

               V RO: Účastníci trhu jsou právnické osoby založené jako akciové společnosti podle ustanovení zákona o společnostech. Alternativní obchodní systémy (mnohostranný obchodní systém (MTF) podle směrnice MiFID II) může spravovat provozovatel systému zřízený za výše popsaných podmínek nebo investiční podnik, který získal oprávnění od ASF (Autoritatea de Supraveghere Financiară – orgán finančního dohledu).

               V SI: Důchodové pojištění může poskytovat vzájemný penzijní fond (který nemá právní subjektivitu, a je tudíž řízen pojišťovnou, bankou nebo penzijní společností), penzijní společnost nebo pojišťovna. Důchodové pojištění mohou doplňkově nabízet také poskytovatelé důchodového pojištění usazení v souladu s předpisy platnými v členských státech EU.

               Opatření:

               RO: Zákon č. 126 ze dne 11. června 2018 o finančních nástrojích a nařízení č. 1/2017 o změně a doplnění nařízení č. 2/2006 o regulovaných trzích a alternativních obchodních systémech, schválené vyhláškou NSC č. 15/2006 o ASF – Autoritatea de Supraveghere Financiară – orgánu finančního dohledu. SI: Zákon o důchodovém a invalidním pojištění (Úřední věstník č. 102/2015), ve znění poslední změny č. 28/19.

               Pokud jde o přeshraniční obchod službami – místní přítomnost:

               V HU: Společnosti mimo EHP mohou poskytovat finanční služby nebo provádět pomocné činnosti související s finančními službami pouze prostřednictvím pobočky v Maďarsku.

               Opatření:

               HU: Zákon CCXXXVII z roku 2013 o úvěrových institucích a finančních podnicích;

               zákon CCXXXVII z roku 2013 o úvěrových institucích a finančních podnicích a

               zákon CXX z roku 2001 o kapitálovém trhu.

               Výhrada č. 13 – Zdravotní služby a sociální péče

                        Odvětví – pododvětví:

                        Zdravotní a sociální péče

                        Klasifikace ekonomických činností:

                        CPC 931, 933

                        Druh výhrady:

                        Přístup na trh
                           Národní zacházení

                        Kapitola:

                        Liberalizace investic; přeshraniční obchod službami

                        Úroveň státní správy:

                        EU / členský stát (není-li uvedeno jinak)

               Popis:

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh:

               V DE (týká se též regionální úrovně státní správy): Záchranné služby a „kvalifikované sanitní služby“ zřizují a regulují jednotlivé spolkové země (Länder). Většina spolkových zemí deleguje pravomoci v oblasti záchranných služeb na obce. Obce mohou upřednostnit neziskové provozovatele. Platí to stejně pro zahraniční i pro domácí poskytovatele služeb (CPC 931, 933). Sanitní služby podléhají plánování, povolení a akreditaci. Pokud jde o telemedicínu, lze počet poskytovatelů služeb IKT (informačních a komunikačních technologií) omezit tak, aby byla zajištěna interoperabilita, kompatibilita a nezbytné bezpečnostní normy. Toto opatření se uplatňuje nediskriminačně.

               V HR: V konkrétních zeměpisných oblastech může zřizování některých soukromě financovaných zařízení sociální péče podléhat omezením vycházejícím z potřeb (CPC 9311, 93192, 93193, 933).

               Ve SI: Pro následující služby je vyhrazen státní monopol: dodávání krve, krevních přípravků, odebírání a uchovávání lidských orgánů k transplantaci, sociálně-zdravotní služby, hygienické služby, epidemiologické služby a zdravotně-ekologické služby, patologicko-anatomické služby a asistovaná reprodukce (CPC 931).

               Opatření:

               DE: Bundesärzteordnung (BÄO; spolkový předpis týkající se zdravotní péče):

               Gesetz über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);

               Gesetz über den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; zákon o poskytování psychoterapeutických služeb);

               Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (Heilpraktikergesetz);

               Gesetz über das Studium und den Beruf der Hebammen (HebG);

               Gesetz über den Beruf der Notfallsanitäterin und des Notfallsanitäters (NotSanG);

               Gesetz über die Pflegeberufe (PflBG);

               Gesetz über die Berufe in der Physiotherapie (MPhG);

               Gesetz über den Beruf des Logopäden (LogopG);

               Gesetz über den Beruf des Orthoptisten und der Orthoptistin (OrthoptG);

               Gesetz über den Beruf der Podologin und des Podologen (PodG);

               Gesetz über den Beruf der Diätassistentin und des Diätassistenten (DiätAssG);

               Gesetz über den Beruf der Ergotherapeutin und des Ergotherapeuten (ErgThg); Bundesapothekerordnung (BapO);

               Gesetz über den Beruf des pharmazeutisch-technischen Assistenten (PTAG);

               Gesetz über technische Assistenten in der Medizin (MTAG);

               Gesetz zur wirtschaftlichen Sicherung der Krankenhäuser und zur Regelung der Krankenhauspflegesätze (Krankenhausfinanzierungsgesetz – KHG);

               Gewerbeordnung (německý živnostenský zákon);

               Sozialgesetzbuch Fünftes Buch (SGB V; zákoník sociálního zabezpečení, kniha pátá) – povinné zdravotní pojištění;

               Sozialgesetzbuch Sechstes Buch (SGB VI; zákoník sociálního zabezpečení, kniha šestá) – povinné penzijní pojištění;

               Sozialgesetzbuch Siebtes Buch (SGB VII; zákoník sociálního zabezpečení, kniha sedmá) – povinné úrazové pojištění;

               Sozialgesetzbuch Neuntes Buch (SGB IX; Sociální zákoník, kniha devátá) – rehabilitace a účast zdravotně postižených osob;

               Sozialgesetzbuch Elftes Buch (SGB XI; zákoník sociálního zabezpečení, kniha jedenáctá) – sociální pomoc.

               Personenbeförderungsgesetz (PBefG; zákon o veřejné dopravě).

               Regionální úroveň:

               Gesetz über den Rettungsdienst (Rettungsdienstgesetz – RDG) in Baden-Württemberg;

               Bayerisches Rettungsdienstgesetz (BayRDG);

               Gesetz über den Rettungsdienst für das Land Berlin (Rettungsdienstgesetz);

               Gesetz über den Rettungsdienst im Land Brandenburg (BbgRettG);

               Bremisches Hilfeleistungsgesetz (BremHilfeG);

               Hamburgisches Rettungsdienstgesetz (HmbRDG);

               Gesetz über den Rettungsdienst für das Land Mecklenburg-Vorpommern (RDGM-V);

               Niedersächsisches Rettungsdienstgesetz (NRettDG);

               Gesetz über den Rettungsdienst sowie die Notfallrettung und den Krankentransport durch

               Unternehmer (RettG NRW);

               Landesgesetz über den Rettungsdienst sowie den Notfall- und Krankentransport (RettDG);

               Saarländisches Rettungsdienstgesetz (SRettG);

               Sächsisches Gesetz über den Brandschutz, Rettungsdienst und Katastrophenschutz (SächsBRKG);

               Rettungsdienstgesetz des Landes Sachsen-Anhalt (RettDG LSA);

               Schleswig-Holsteinisches Rettungsdienstgesetz (SHRDG);

               Thüringer Rettungsdienstgesetz (ThüRettG).

               Landespflegegesetze:

               Gesetz zur Umsetzung der Pflegeversicherung in Baden-Württemberg (Landespflegegesetz –

               LPflG);

               Gesetz zur Ausführung der Sozialgesetze (AGSG);

               Gesetz zur Planung und Finanzierung von Pflegeeinrichtungen (Landespflegeeinrichtungsgesetz –

               LPflegEG);

               Gesetz über die pflegerische Versorgung im Land Brandenburg (Landespflegegesetz – LPflegeG);

               Gesetz zur Ausführung des Pflege-Versicherungsgesetzes im Lande Bremen und zur Änderung

               des Bremischen Ausführungsgesetzes zum Bundessozialhilfegesetz (BremAGPflegeVG);

               Hamburgisches Landespflegegesetz (HmbLPG);

               Hessisches Ausführungsgesetz zum Pflege-Versicherungsgesetz;

               Landespflegegesetz (LPflegeG M-V);

               Gesetz zur Planung und Förderung von Pflegeeinrichtungen nach dem Elften Buch

               Sozialgesetzbuch (Niedersächsisches Pflegegesetz – NPflegeG);

               Gesetz zur Weiterentwicklung des Landespflegerechts und Sicherung einer unterstützenden Infrastruktur für ältere Menschen, pflegebedürftige Menschen und deren Angehörige (Alten- und Pflegegesetz Nordrhein-Westfalen – APG NRW);

               Landesgesetz zur Sicherstellung und Weiterentwicklung der pflegerischen Angebotsstruktur

               (LPflegeASG) (Rheinland-Pfalz);

               Gesetz Nr. 1694 zur Planung und Förderung von Angeboten für hilfe-, betreuungs- oder pflegebedürftige Menschen im Saarland (Saarländisches Pflegegesetz);

               Sächsisches Pflegegesetz (SächsPflegeG);

               Schleswig-Holstein: Ausführungsgesetz zum Pflege-Versicherungsgesetz (Landespflegegesetz - LPflegeG);

               Thüringer Gesetz zur Ausführung des Pflege-Versicherungsgesetzes (ThürAGPflegeVG).

               Landeskrankenhausgesetz Baden-Württemberg;

               Bayerisches Krankenhausgesetz (BayKrG);

               Berliner Gesetz zur Neuregelung des Krankenhausrechts;

               Krankenhausentwicklungsgesetz Brandenburg (BbgKHEG);

               Bremisches Krankenhausgesetz (BrmKrHG);

               Hamburgisches Krankenhausgesetz (HmbKHG);

               Hessisches Krankenhausgesetz 2011 (HKHG 2011);

               Krankenhausgesetz für das Land Mecklenburg-Vorpommern (LKHG M-V);

               Niedersächsisches Krankenhausgesetz (NKHG);

               Krankenhausgestaltungsgesetz des Landes Nordrhein-Westfalen (KHGG NRW);

               Landeskrankenhausgesetz Rheinland-Pfalz (LKG Rh-Pf);

               Saarländisches Krankenhausgesetz (SKHG);

               Gesetz zur Neuordnung des Krankenhauswesens (Sächsisches Krankenhausgesetz – SächsKHG);

               Krankenhausgesetz Sachsen-Anhalt (KHG LSA);

               Gesetz zur Ausführung des Krankenhausfinanzierungsgesetzes (AG-KHG) in Schleswig-Holstein;

               Thüringisches Krankenhausgesetz (Thür KHG).

               HR: Zákon o zdravotní péči (OG 150/08, 71/10, 139/10, 22/11, 84/11, 12/12, 70/12, 144/12).

               SI: Zákon o zdravotní péči, Úřední věstník RS, č. 23/2005, články 1, 3 a 62–64; zákon o léčbě neplodnosti a postupech asistované reprodukce, Úřední věstník RS, č. 70/00, články 15 a 16, a

               zákon o dodávkách krve (ZPKrv-1), Úřední věstník RS, č. 104/06, články 5 a 8.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení:

               Ve FR: Pokud jde o nemocniční a sanitní služby, ústavní zdravotní péči (jinou než nemocniční služby) a sociální služby, k výkonu řídicích funkcí je zapotřebí oprávnění. Při udělování oprávnění se bere v úvahu dostupnost místních vedoucích pracovníků. Společnosti mohou nabývat jakoukoli právní formu s výjimkou těch, které jsou vyhrazeny svobodným povoláním.

               Opatření:

               FR: Loi 90-1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales, Loi n°2011-940 du 10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi n°2009-879 dite HPST, Loi n°47-1775 portant statut de la coopération a Code de la santé publique.

               Výhrada č. 14 – Cestovní ruch a související služby

                        Odvětví – pododvětví:

                        Cestovní ruch a související služby – hotely, restaurace a kateringové služby; služby cestovních agentur a cestovních kanceláří (včetně delegátů); služby průvodce cestovního ruchu

                        Klasifikace ekonomických činností:

                        CPC 641, 642, 643, 7471, 7472

                        Druh výhrady:

                        Přístup na trh
                           Národní zacházení
                           Vrcholné vedení a správní rady
                           Místní přítomnost

                        Kapitola:

                        Liberalizace investic; přeshraniční obchod službami

                        Úroveň státní správy:

                        EU / členský stát (není-li uvedeno jinak)

               Popis:

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení, vrcholné vedení a správní rady a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               V BG: Vyžaduje se zápis do obchodního rejstříku (zřizování poboček není povoleno). Služby cestovních kanceláří nebo cestovních agentur může poskytovat pouze osoba usazená v EHP, pokud po usazení na území Bulharska předloží kopii dokumentu, který tuto osobu opravňuje k výkonu této činnosti, a potvrzení nebo jiný dokument vydaný úvěrovou institucí nebo pojišťovnou, v němž je uvedeno, že bylo uzavřeno pojištění pokrývající odpovědnost dotčené osoby za škody, jež mohou vzniknout v důsledku trestně postižitelného zanedbání profesních povinností. V případech, kdy podíl veřejných subjektů (státu nebo obcí) na základním kapitálu bulharské společnosti přesahuje 50 %, nesmí počet zahraničních vedoucích pracovníků přesáhnout počet vedoucích pracovníků, kteří jsou bulharskými státními příslušníky. Pro průvodce cestovního ruchu platí podmínka státní příslušnosti EHP (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).

               Opatření:

               BG: Zákon o cestovním ruchu, články 61, 113, 146.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení, místní přítomnost:

               Na CY: Licence na zřízení a provozování cestovní kanceláře nebo cestovní agentury, jakož i obnovení licence na provozování stávající kanceláře nebo agentury se udělují pouze fyzickým nebo právnickým osobám z Evropské unie. V Kyperské republice nesmí žádná společnost, která není rezidentem, kromě společností usazených v jiném členském státě, provádět organizovaně nebo trvale činnosti uvedené v článku 3 výše uvedeného zákona, pokud není zastupována společností, která je rezidentem. Podmínkou k poskytování služeb průvodce cestovního ruchu a služeb cestovních agentur a cestovních kanceláří je státní příslušnost členského státu (CPC 7471, 7472).

               Opatření:

               CY: Zákon o cestovním ruchu, cestovních kancelářích a průvodcích cestovního ruchu z roku 1995 (zákon 41(I)/1995), v platném znění.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení, zacházení podle nejvyšších výhod:

               V EL: Státní příslušníci třetích zemí jsou oprávněni vykonávat profesi průvodce cestovního ruchu pouze na základě diplomu vydaného školami pro průvodce cestovního ruchu řeckého Ministerstva cestovního ruchu. Odchylně od výše uvedených ustanovení lze výjimečně oprávnění k výkonu profese dočasně (až na jeden rok) udělit státním příslušníkům třetích zemí za určitých jasně vymezených podmínek v případě potvrzené nepřítomnosti průvodce ovládajícího konkrétní jazyk.

               Pokud jde o liberalizaci investic – přístup na trh, národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               Ve ES (v případě ES se též týká regionální úrovně státní správy): Podmínkou k poskytování služeb průvodce cestovního ruchu je státní příslušnost členského státu (CPC 7472).

               V HR: Podmínkou k poskytování služeb pohostinství a cateringových služeb v domácnostech a venkovských usedlostech je státní příslušnost EHP (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).

               Opatření:

               EL: Prezidentský dekret 38/2010, ministerské rozhodnutí 165261/IA/2010 (Vládní věstník 2157/B), článek 50 zákona 4403/2016, článek 47 zákona 4582/2018 (Vládní věstník 208/A). ES: Andalusie: Decreto 8/2015, de 20 de enero, Regulador de guías de turismo de Andalucía;

               Aragonie: Decreto 21/2015, de 24 de febrero, Reglamento de Guías de turismo de Aragón;

               Kantábrie: Decreto 51/2001, de 24 de julio, Article 4, por el que se modifica el Decreto 32/1997, de 25 de abril, por el que se aprueba el reglamento para el ejercicio de actividades turísticoinformativas privadas;

               Kastilie a León: Decreto 25/2000, de 10 de febrero, por el que se modifica el Decreto 101/1995, de 25 de mayo, por el que se regula la profesión de guía de turismo de la Comunidad Autónoma de Castilla y León;

               Kastilie – La Mancha: Decreto 86/2006, de 17 de julio, de Ordenación de las Profesiones Turísticas;

               Katalánsko: Decreto Legislativo 3/2010, de 5 de octubre, para la adecuación de normas con rango de ley a la Directiva 2006/123/CE, del Parlamento y del Consejo, de 12 de diciembre de 2006, relativa a los servicios en el mercado interior, článek 88;

               Madrid: Decreto 84/2006, de 26 de octubre del Consejo de Gobierno, por el que se modifica el Decreto 47/1996, de 28 de marzo;

               Valencie: Decreto 90/2010, de 21 de mayo, del Consell, por el que se modifica el reglamento regulador de la profesión de guía de turismo en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Decreto 62/1996, de 25 de marzo, del Consell;

               Extremadura: Decreto 37/2015, de 17 de marzo;

               Galicie: Decreto 42/2001, de 1 de febrero, de Refundición en materia de agencias de viajes, guias de turismo y turismo activo;

               Baleárské ostrovy: Decreto 136/2000, de 22 de septiembre, por el cual se modifica el Decreto 112/1996, de 21 de junio, por el que se regula la habilitación de guía turístico en las Islas Baleares; Kanárské ostrovy: Decreto 13/2010, de 11 de febrero, por el que se regula el acceso y ejercicio de la profesión de guía de turismo en la Comunidad Autónoma de Canarias, článek 5;

               La Rioja: Decreto 14/2001, de 4 de marzo, Reglamento de desarrollo de la Ley de Turismo de La Rioja;

               Navarra: Decreto Foral 288/2004, de 23 de agosto. Reglamento para actividad de empresas de turismo activo y cultural de Navarra;

               Asturské knížectví: Decreto 59/2007, de 24 de mayo, por el que se aprueba el Reglamento regulador de la profesión de Guía de Turismo en el Principado de Asturias a

               Murcie: Decreto n.º 37/2011, de 8 de abril, por el que se modifican diversos decretos en materia de turismo para su adaptación a la ley 11/1997, de 12 de diciembre, de turismo de la Región de Murcia tras su modificación por la ley 12/2009, de 11 de diciembre, por la que se modifican diversas leyes para su adaptación a la directiva 2006/123/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo de 12 de diciembre de 2006, relativa a los servicios en el mercado interior.

               HR: Zákon o pohostinství a stravovacích službách (OG 138/06, 152/08, 43/09, 88/10 a 50/12) a zákon o poskytování služeb cestovního ruchu (OG č. 68/07 a 88/10).

               Pokud jde o liberalizaci investic – národní zacházení a přeshraniční obchod službami – přístup na trh, národní zacházení:

               V HU: Poskytování služeb cestovních agentur a cestovních kanceláří a služeb průvodce cestovního ruchu na přeshraničním základě podléhá požadavku na licenci vydanou maďarským živnostenským úřadem. Licence jsou vyhrazeny státním příslušníkům EHP a právnickým osobám, jejichž sídlo se nachází v EHP (CPC 7471, 7472).

               V IT (týká se též regionální úrovně státní správy): Prův
[cell cut: 4495795 characters, first 2000000 kept]