				|

		52011PC0841

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti /* KOM/2011/0841 v konečném znění - 2011/0414 (CNS) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Od počátku devadesátých let 20. století
tvoří podpora jaderné bezpečnosti a dozoru nad jaderným materiálem ve
třetích zemích podle programových složek na podporu jaderné
bezpečnosti v rámci programů TACIS a PHARE nedílnou součást
práce Společenství jak ve střední Evropě, tak v zemích
bývalého Sovětského svazu. Od roku 2007 byla spolupráce v oblasti
jaderné bezpečnosti rozšířena tak, aby zahrnovala „třetí
země“ v rámci nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti,
zatímco nástroj předvstupní pomoci umožnil spolupráci v oblasti
jaderné bezpečnosti se zeměmi v procesu přistoupení k EU.
Havárie v Černobylu v roce 1986
zdůraznila celosvětový význam jaderné bezpečnosti. Havárie ve
Fukušimě Daiiči v roce 2011 jen potvrdila, že je nutné i nadále
pokračovat v úsilí o zvýšení jaderné bezpečnosti tak, aby byly
splněny nejpřísnější možné normy. Obě havárie jasně
poukázaly na to, že zdravotní, sociální, ekologické a hospodářské následky
jaderné havárie se mohou projevit daleko za hranicemi daného státu a teoreticky
i na celém světě.
Rada Evropské unie uznala význam jaderné
bezpečnosti ve svém usnesení z 18. června 1992 o technologických
problémech jaderné bezpečnosti, v němž bylo zdůrazněn
„zvláštní význam, který přikládá jaderné bezpečnosti v Evropě, a
proto žádá členské státy a Komisi, aby jako základní a prioritní cíl
Společenství v souvislosti se spoluprací v jaderné oblasti, zejména s
ostatními evropskými zeměmi … přijaly zvýšení bezpečnosti svých
jaderných zařízení na úroveň Společenství...".
Společenství se v roce 1999 rozhodlo
přistoupit k Úmluvě o jaderné bezpečnosti a v roce
2005 ke Společné úmluvě o bezpečnosti při nakládání s
vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními
odpady, přičemž obě úmluvy měly za cíl podpořit
vnitrostátní opatření a mezinárodní spolupráci v této oblasti.
Rada Evropské unie přijala dne 25.
června 2009 směrnici 2009/71/Euratom, kterou se stanoví rámec
Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení, jehož
cílem je udržování a podpora trvalého zdokonalování jaderné bezpečnosti a
dozoru nad ní. V roce 2011 Rada Evropské unie rovněž přijala
směrnici, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a
bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem. Tyto
směrnice a přísné normy v oblasti jaderné bezpečnosti a
nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem zavedené
v Evropské unii představují názorné příklady, které mohou
motivovat třetí země k tomu, aby přijaly podobně
přísné normy.
Společenství se dlouhodobě snaží o
úzkou spolupráci s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii (MAAE)
v souladu s kapitolou 10 Smlouvy o Euratomu jak v souvislosti
s dozorem nad jaderným materiálem (podpora cílů kapitoly 7 hlavy II
Smlouvy o Euratomu), tak s ohledem na jadernou bezpečnost.
Podpora spolupráce s rozvíjejícími se ekonomikami
v oblasti regulačních a dalších opatření a podpora postojů,
předpisů, norem a postupů Evropské unie představují cíle
vnější politiky strategie Evropa 2020.
Aby mohla Evropská unie plnit svou úlohu
globálního hráče v oblasti podpory lidské a strategické
bezpečnosti, je nezbytné, aby Společenství disponovalo schopnostmi a
prostředky pro reakci na problémy v oblasti jaderné bezpečnosti,
radiační ochrany a dozoru v jaderné oblasti v kterékoli třetí
zemi a těžilo přitom ze zkušeností Společenství a jeho
členských států v této oblasti v rámci Evropské unie.
S ohledem na výše uvedené bude navrhovaný nástroj pro spolupráci
v oblasti jaderné bezpečnosti (INSC) pokračovat
v činnostech započatých v devadesátých letech ve
střední Evropě a v zemích bývalého Sovětského svazu, které
se od roku 2007 vztahují i na „třetí země“.
Lze očekávat, že základní motivace, která
vedla k zahájení spolupráce se třetími zeměmi, bude aktuální
v celém období 2014–2020. Avšak vzhledem k tomu, že hlavní projekty
prováděné v rámci nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné
bezpečnosti (především projekty související s nápravou
černobylské oblasti a projekty na vylepšení jaderných elektráren) budou
z větší části dokončeny do roku 2014, uvolní se
finanční zdroje pro další oblasti zájmu. Za priority programu se bude
pokládat náprava těžebních oblastí (pozůstatky těžby uranu,
která nerespektovala základní požadavky na ochranu životního prostředí), ukládání
vyhořelého paliva, nakládání s jaderným odpadem a vyřazování
jaderných zařízení z provozu.
Rovněž probíhá posun v intervencích
Evropské unie, z technické pomoci na spolupráci. Zaměřují se na
klíčové činnosti, jejichž cílem je zlepšit kulturu jaderné
bezpečnosti, radiační ochranu a dozor v oblasti jaderné
bezpečnosti.
V rámci rámcových programů Euratomu
podporují akce v oblasti výzkumu a inovací prevenci závažných havárií a
zmírňování jejich následků a pomáhají zlepšovat radiační ochranu
s cílem zvýšit kulturu bezpečnosti. Bilaterální mezinárodní smlouvy o
spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti v rámci Euratomu lze
také považovat za další způsob, jak přispět ke zlepšení jaderné
bezpečnosti, radiační ochrany a bezpečnému nakládání
s radioaktivním odpadem prostřednictvím zvýšeného úsilí
v oblasti výzkumu a inovací s partnery ze třetích zemí.
Poučení vyplývající z havárie ve
Fukušimě Daiiči, bude hrát důležitou roli při zlepšování
jaderné bezpečnosti v nadcházejících letech. Očekává se, že
výsledky komplexních a transparentních posouzení rizik a bezpečnosti
(„zátěžových zkoušek“) jaderných elektráren v členských státech
EU, které se nyní mají zavést i v sousedních zemích EU a
pravděpodobně i v dalších třetích zemích, budou mít
významný vliv na podobu, fungování, údržbu a regulaci jaderných elektráren.
Zkušenosti získané v rámci Evropské unie budou velmi důležité pro
třetí země.
Spolupráce v rámci INSC musí
doplňovat spolupráci, kterou Evropská unie provádí podle ostatních
nástrojů rozvojové spolupráce, a přijatá opatření musí být v souladu
s celkovým strategickým politickým rámcem Evropského společenství,
který se týká dotčených partnerských zemí. Vzhledem k mezinárodním
závazkům, jež se vztahují ke zlepšování jaderné bezpečnosti, by
měla spolupráce v rámci INSC dále využívat synergií s rámcovými
programy Euratomu, které se týkají činností v oblasti jaderného
výzkumu a vzdělávání.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Veřejné konzultace
V období od 26.
listopadu 2010 do 31. ledna 2011 zorganizovala Komise veřejnou konzultaci
o budoucím financování vnější činnosti EU. Základem tohoto
procesu byl on-line dotazník doprovázený podkladovým dokumentem „Jak a kde
získávat finanční prostředky pro vnější činnost EU po roce
2013?“ zpracovaný Komisí a zaměstnanci Evropské služby pro
vnější činnost (ESVČ). V rámci této veřejné konzultace bylo
zasláno 220 příspěvků, což svědčí o širokém a
rozmanitém spektru struktur, názorů a tradic existujících v oblasti
vnější činnosti.
Obecně řečeno z reakcí
nevyplynula nutnost jakkoli výrazně měnit současnou strukturu
existujících nástrojů. Objevilo se však několik sporných otázek,
které mají význam pro INSC, a tyto otázky budou řádně zohledněny
při přípravě nového nařízení.
Většina respondentů
(přibližně 70 %) potvrdila, že finanční intervence EU
představují výraznou přidanou hodnotu v hlavních politických
oblastech podporovaných prostřednictvím finančních nástrojů pro
vnější činnost. Mnoho respondentů uvedlo kritérium přidané
hodnoty EU jako hlavní hnací sílu pro budoucnost: měli za to, že EU by
měla využít této komparativní výhody spojené s její globální
působností, rozsáhlými odbornými znalostmi, nadnárodní povahou nebo její
úlohou zprostředkovatele koordinace, a taktéž využít úspor z rozsahu.
Téměř všichni respondenti (92 %) podpořili
diferencovanější přístup, přizpůsobený situaci
přijímající země a založený na solidních kritériích a účinném
shromažďování údajů, jako způsob, jak zvýšit působnost
finančních nástrojů EU.
Přes dvě třetiny
respondentů věří, že zájmy EU jsou v této vnější
činnosti dostatečně zohledněny a že by vnější
činnost měla více vycházet z hodnot a zásad EU a
z rozvojových cílů partnerských zemí. Naproti tomu menšina
respondentů se domnívá, že vnější činnost EU by se měla
více soustředit na vlastní zájmy Evropské unie v globální ekonomice,
především pak ve vztahu k rozvíjejícím se ekonomikám.
Převažující většina respondentů
vyjádřila podporu tomu, aby se budoucích nástroje a provádění
projektů/programů více zaměřily na monitorovací a
hodnotící systémy.
S ohledem na způsoby, jak zvýšit viditelnost
vnějšího financování EU, podporuje většina zúčastněných
stran více snahy v oblasti informačních a komunikačních
činností, především v přijímacích zemích, avšak ukazuje se,
že viditelnosti EU lze lépe docílit prostřednictvím účinných politik,
strategií a přítomnosti ve třetích zemích než pomocí dalších
výdajů v oblasti komunikace.
Respondenti rovněž vyjádřili značnou
podporu myšlence upevnění koordinační role EU mezi dalšími
dárci a zajištění větší viditelnosti EU prostřednictvím
zúčastněných partnerů.
Posouzení dopadů
Komise provedla posouzení dopadů, které
prozkoumalo čtyři následující možnosti:
(a)
Žádná další akce EU (žádný nástroj na podporu
spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti). Určité aktivity v rámci
spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti by mohly být zahrnuty
v nástrojích geografické spolupráce a jako takové realizovány.
V tomto případě by však mohlo dojít ke komplikacím s právním
základem a neuspokojivým prováděním kvůli vysoce technické povaze
problému.
(b)
„Žádná změna“ (spolupráce se třetími
zeměmi bude pokračovat podle stávajícího nařízení INSC). Tato
možnost by neumožnila zapracovat do nařízení nové zkušenosti, revizi
územního rozsahu a nastavit do nařízení kritéria spolupráce a priority.
Příležitost zlepšit provádění a efektivnost nařízení by tak
zůstala nevyužita.
(c)
Změna nařízení INSC. Pozměněné
nařízení by mohlo umožnit revizi místní oblasti působnosti tak, aby
byly do nařízení začleněny všechny třetí země
(včetně těch, na které se v současnosti vztahuje nástroj
předvstupní pomoci) a aby byly specifikovány priority a kritéria
spolupráce. To by vedlo ke zjednodušení a účinnějšímu provádění,
než je tomu u současného nařízení.
(d)
Nový nástroj, který by pokrýval současný rámec
INSC a také část oblasti působnosti stávajícího nástroje stability.
Tím by byl zajištěn jednotný přístup k jaderné bezpečnosti,
zabezpečení a dozoru v této oblasti (tzv. „3S“: safety, security a
safeguards); avšak tento přístup by vyžadoval dvojí právní základ
(Smlouvu o Euratomu a Smlouvu o fungování Evropské unie). Dvojí právní základ
by pravděpodobně vedl ke složitějšímu provádění a zachoval
by nutnost úzké spolupráce s ostatními činnostmi v oblasti snižování rizik
(chemických i biologických).
Jako preferovaná se ukázala třetí
možnost, změna nařízení. Ve srovnání s možnostmi „žádná
změna“ a „nový nástroj“ totiž umožní kontinuitu a využít zkušeností
ověřeného systému a zároveň vyřeší mnoho problémů,
které se objevily, včetně lepšího vhledu do limitů intervencí.
To spolu s využitím jediného právního základu (v porovnání s možností
„nový nástroj“) zjednoduší provádění nařízení.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Právní základ současného nařízení
INSC tvoří Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou
energii („Smlouva o Euratomu“), především pak článek 203 této
smlouvy. Vzhledem k legislativnímu rámci pro jadernou bezpečnost na
úrovni EU a ke skutečnosti, že pozměněná oblast působnosti
nevyžaduje změnu právního základu, by tomu tak mělo být i
v případě budoucího nařízení.
Subsidiarita a proporcionalita
S 27 členskými státy, které konají
v rámci společných politik a strategií, má pouze samotná EU
dostatečnou váhu na to, aby mohla reagovat na celosvětové výzvy,
zatímco akce členských států mohou být jen omezené a roztříštěné
a jejich projekty často nemají dostatečně velký rozsah na to,
aby mohly dosáhnout udržitelné změny v této oblasti. Tato velká váha
také předurčuje EU k vedení politického dialogu
s partnerskými vládami.
EU je v jedinečně neutrálním a
nestranném postavení, aby mohla jménem členských států a spolu
s nimi podniknout vnější činnosti, které pozvednou její
důvěryhodnost v zemích, kde působí. Má nejlepší
předpoklady v celosvětovém měřítku převzít vedoucí
úlohu jménem svých občanů v dané oblasti.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Komise navrhuje přidělit na období
2014–2020 70 miliard EUR na vnější nástroje[1].
Finanční příděly vyhrazené pro INSC na období od roku 2014
do roku 2020 tvoří celkem 631,1 milionu EUR (560 milionů EUR v cenách
z roku 2011). Orientační rozpočtové závazky INSC pro jednotlivé roky
jsou uvedeny v následující tabulce.
 Rok || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 Finanční příděly INSC (v milionech EUR) || 84,9 || 86,6 || 88,3 || 90,1 || 91,9 || 93,7 || 95,6 || 631,1
Orientační rozdělení finančních
přídělů pro konkrétní cíle je uvedeno v legislativním finančním
výkazu.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Zjednodušení
Články horizontální povahy byly
vypuštěny, jelikož se na ně vztahuje nařízení č. ... /….,
/…., kterým se stanoví společná prováděcí pravidla pro nástroje na
financování vnějších vztahů.
Aby se zjednodušilo plánování a provádění
INSC, obsahuje příloha nařízení definici kritérií pro spolupráci a
tematické i územní priority pro výběr projektů spolupráce.
Vysvětlení hlavních
článků nařízení a změn oproti současné
podobě INSC
HLAVA I – Cíle
Článek 1
– Předmět a oblast působnosti
Článek 1 stanoví cíle a oblast
působnosti nařízení. Nařízení se bude vztahovat na všechny
třetí země (jak je podrobněji vysvětleno v příloze).
Jsou stanoveny tři základní cíle:
(a) podpora účinné kultury jaderné
bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné
bezpečnosti a radiační ochrany;
(b) zodpovědné a bezpečné nakládání
s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování
zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a
jaderných zařízení;
(c) zavedení rámců a metod pro
provádění účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve
třetích zemích.
Oproti současnému nařízení INSC je
prezentace zjednodušená. Články 1 a 2 současného INSC byly
sloučeny. Článek definuje hlavní oblasti spolupráce, zatímco
v příloze jsou uvedena konkrétní opatření.
HLAVA II – Programování
a orientační rozdělení finančních prostředků
Článek 2 – Strategické dokumenty
Tento článek stanoví, že víceleté
strategické dokumenty představují hlavní základ pro spolupráci, který
určuje strategii Unie pro spolupráci v rámci nařízení.
Článek 3 – Víceleté orientační
programy
Tento článek ukládá, že víceleté
orientační programy stanoví prioritní oblasti vybrané pro financování,
konkrétní cíle, očekávané výsledky, ukazatele výkonnosti a orientační
finanční příděly.
HLAVA III –
Provádění
Tato hlava byla značně zjednodušena,
jelikož článek 4 stanoví, že rozhodnutí jsou prováděna v souladu
s nařízením č. ... /…., kterým se stanoví společná
prováděcí pravidla pro nástroje na financování vnějších vztahů.
HLAVA IV –
Závěrečná ustanovení
Tato hlava
přináší definici finanční referenční částky (článek 7)
a vstup v platnost (článek 8).
PŘÍLOHA
Příloha týkající se podporovaných specifických
opatření a kritérií vztahujících se ke spolupráci v oblasti
jaderné bezpečnosti byla zahrnuta proto, aby se ještě více
zjednodušilo znění nařízení a jeho provádění tím, že se vymezí
oblasti spolupráce, technická a místní oblast působnosti, kritéria pro
spolupráci a priority.
Podle tohoto návrhu může být příloha
pozměněna jednodušším postupem, než by bylo zapotřebí pro
změnu nařízení jako celku (článek 5 nařízení).
Příloha vymezuje specifická opatření
podporovaná nařízením (revidované znění současného INSC
s novým vymezením oblastí spolupráce), kritéria pro spolupráci se
třetími zeměmi v oblasti jaderné bezpečnosti, priority a
koordinaci. Kritéria spolupráce zohledňují a v zásadě dodržují
kritéria navrhovaná Radou v roce 2008.
2011/0414 (CNS)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY
kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci
v oblasti jaderné bezpečnosti
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na    Smlouvu o založení Evropského
společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 203 této
smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Toto nařízení představuje jeden z
nástrojů poskytujících přímou podporu vnějším politikám Evropské
unie a nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady
č. 300/2007 ze dne 19. února 2007, kterým se zřizuje nástroj pro
spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti[3],
jehož platnost vyprší 31. prosince 2013.
(2)
Evropská unie je významným poskytovatelem
hospodářské, finanční, technické, humanitární a makroekonomické
pomoci třetím zemím. Stávající nařízení je součástí rámce
navrženého pro plánování spolupráce a poskytování pomoci s cílem
podpořit prosazování vysoké úrovně jaderné bezpečnosti,
radiační ochrany a uplatňování účinných a efektivních záruk
v oblasti jaderného materiálu ve třetích zemích.
(3)
Havárie v Černobylu v roce 1986
zdůraznila celosvětový význam jaderné bezpečnosti. Havárie ve
Fukušimě-Daiiči v roce 2011 jen potvrdila, že je nutné i nadále
pokračovat v úsilí o zlepšení jaderné bezpečnosti tak, aby byly
splněny přísnější možné normy. Aby bylo možné vytvořit
bezpečnostní podmínky nezbytné k tomu, aby byla odstraněny
rizika pro život a zdraví obyvatelstva, mělo by mít Evropské
společenství pro atomovou energii (dále jen „Společenství“) možnost
podporovat jadernou bezpečnost ve třetích zemích.
(4)
Sama Evropská unie jednáním se svými členskými
státy v rámci společných politik, má nezbytnou kapacitu k tomu, aby
reagovala na globální výzvy, a je rovněž v ideální pozici
k tomu, aby koordinovala spolupráci se třetími zeměmi.
(5)
Rozhodnutím Komise 1999/819/Euratom[4] přistoupilo
Společenství k Úmluvě o jaderné bezpečnosti z roku 1994.
Rozhodnutím Komise 2005/510/Euratom[5]
přistoupilo Společenství rovněž ke Společné úmluvě o
bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o
bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady.
(6)
Aby se zachovalo a podpořilo trvalé
zdokonalování jaderné bezpečnosti a dozoru nad ní, přijala Rada
Evropské unie dne 25. června 2009 směrnici 2009/71/Euratom, kterou se
stanoví rámec Společenství v oblasti jaderné bezpečnosti jaderných zařízení[6]. Rada rovněž přijala
směrnici 2011/70/Euratom ze dne 19. července 2011, kterou se stanoví
rámec Společenství pro odpovědné a bezpečné nakládání s
vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem[7].
Tyto směrnice a přísné normy v oblasti jaderné bezpečnosti a
nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivními odpady zavedené
v Unii představují názorné příklady, které mohou motivovat
třetí země k tomu, aby přijaly podobně přísné
normy.
(7)
Podpora spolupráce s rozvíjejícími se ekonomikami
v oblasti regulačních opatření a dalších oblastech a podpora
postojů, předpisů, norem a postupů uplatňovaných v
Unii představují cíle vnější politiky ve strategii Evropa 2020.
(8)
Členské státy Unie jsou smluvními stranami
Smlouvy o nešíření jaderných zbraní a dodatkového protokolu.
(9)
Společenství se rovněž dlouhodobě
snaží o úzkou spolupráci s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii
(MAAE) v souladu s kapitolou 10 Smlouvy o Euratomu, jak
v souvislosti s dozorem nad jaderným materiálem (podpora cílů
kapitoly 7 hlavy II Smlouvy o Euratomu), tak v souvislosti s jadernou
bezpečností.
(10)
Je zvláště zapotřebí, aby
Společenství i nadále usilovalo o uplatňování účinného dozoru
nad jadernými materiály ve třetích zemích, a to na základě svých
vlastních činností v oblasti dozoru v rámci Unie.
(11)
Odpovědnost za bezpečnost zařízení
by pochopitelně měla zůstat na provozovateli a státu, do jehož
působnosti zařízení spadá.
(12)
Přestože finanční potřeby
související s vnější pomocí Unie rostou, ekonomická a rozpočtová
situace Unie omezuje dostupné zdroje pro takovou pomoc. Komise by proto
měla usilovat o co nejefektivnější využívání dostupných zdrojů,
zejména prostřednictvím používání finančních nástrojů s pákovým
efektem. Takovýto pákový efekt posílí možnost využívat (i opakovaně)
finanční prostředky investované a vytvořené finančními
nástroji.
(13)
Komisi by měly být uděleny prováděcí
pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění tohoto
nařízení.
(14)
Prováděcí pravomoci, které se vztahují k
plánování a financování činností podporovaných v rámci tohoto
nařízení, by měly být vykonávány v souladu s nařízením
Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011,
kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské
státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[8]. Při zohlednění
povahy těchto prováděcích aktů, zejména jejich politického
zaměření nebo finančních dopadů, měl by se pro jejich
přijímání v zásadě použít přezkumný postup, vyjma
případů technických prováděcích opatření malého
finančního rozsahu. Tam, kde je to nutné z mimořádně
naléhavých důvodů v řádně odůvodněných
případech vyplývajících z nezbytnosti rychlé reakce Unie, by Komise
měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty.
(15)
Společná pravidla a postupy pro provádění
nástrojů Unie pro vnější činnost jsou stanoveny
v nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady (ES) č. ……, kterým
se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů
pro vnější činnost Unie.
(16)
Organizace a fungování Evropské služby pro
vnější činnost jsou popsány v rozhodnutí Rady 2010/427/EU,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA
I
CÍLE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Evropská unie financuje opatření
podporující prosazování vysoké úrovně jaderné bezpečnosti,
radiační ochrany a provádění účinného a efektivního dozoru nad
jaderným materiálem ve třetích zemích v souladu s ustanoveními
tohoto nařízení.
1.
Sledovány jsou následující specifické cíle:
(a)
podpora účinné kultury jaderné
bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné
bezpečnosti a radiační ochrany;
(b)
zodpovědné a bezpečné nakládání
s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování
zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a
jaderných zařízení;
(c)
zavedení rámců a metodiky pro provádění
účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích
zemích.
2.
Celkový postup plnění výše zmíněných
cílů se hodnotí prostřednictvím těchto výkonnostních
ukazatelů:
(a)
počet a závažnost otázek identifikovaných
během příslušných hodnotících misí MAAE;
(b)
stav rozvoje strategií pro nakládání s
vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem a vyřazování zařízení
z provozu, příslušný právní a regulační rámec a provádění
projektů;
(c)
počet a závažnost otázek identifikovaných
v příslušných zprávách MAAE o jaderných zárukách.
3.
Komise zajišťuje, aby přijatá
opatření byla v souladu s celkovým strategickým politickým
rámcem Unie pro partnerskou zemi a zejména s cíli jejího rozvoje a politikami a
programy hospodářské spolupráce.
4.
Specifická opatření podporovaná tímto
nařízením a kritéria vztahující se k spolupráci v oblasti
jaderné bezpečnosti jsou detailně popsána v příloze.
5.
Finanční, hospodářská a technická
spolupráce, poskytovaná podle tohoto nařízení, doplňuje spolupráci, kterou
Unie poskytuje podle ostatních nástrojů rozvojové spolupráce.
HLAVA
II
PROGRAMOVÁNÍ
A ORIENTAČNÍ ROZDĚLENÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ
Článek 2
Strategické dokumenty
1.
Spolupráce Unie v rámci tohoto nařízení je
prováděna na základě víceletých strategických dokumentů.
2.
Víceletý strategický dokument představuje
obecnou základnu pro spolupráci a vytváří se na období až sedmi let.
Vymezuje strategii Unie pro spolupráci podle tohoto nařízení s ohledem
na potřeby dotčených zemí, na priority Unie, mezinárodní situaci a
činnosti hlavních partnerů.
3.
Strategické dokumenty budou mít za cíl poskytnout
soudržný rámec pro spolupráci mezi Unií a dotčenými partnerskými
zeměmi či regiony, který bude v souladu s celkovým cílem a
oblastí působnosti, s cíli, zásadami a politikou Unie.
4.
Při přípravě strategických
dokumentů se uplatní zásady účinnosti pomoci: odpovědnost
členských států, partnerství, koordinace, harmonizace,
přizpůsobování systémům přijímající země či
regionálním systémům, vzájemná odpovědnost a orientace na výsledek.
5.
Strategický dokument schvaluje Komise
v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 15 odst. 3 společného
prováděcího nařízení. Strategické dokumenty mohou být
přezkoumány v polovině období nebo kdykoli to bude nezbytné,
v souladu s týmž postupem. Tento postup však není vyžadován pro
aktualizace strategie, které neovlivňují počáteční prioritní
oblasti a cíle stanovené v tomto dokumentu.
Článek 3
Víceleté orientační programy
1.
Víceleté orientační programy se vypracovávají
na základě strategických dokumentů zmíněných v článku
2. Víceleté orientační programy zpravidla pokrývají období od 2 do 4 let.
2.
Víceleté orientační programy stanovují
prioritní oblasti vybrané pro financování, specifické cíle, očekávané
výsledky, výkonnostní ukazatele a orientační finanční
příděly, a to jak celkové, tak i pro každou prioritní oblast a
včetně přiměřené rezervy nepřidělených
financí, přičemž tato částka může být případně
vyjádřena v podobě rozpětí nebo minima.
3.
Víceleté orientační programy se
v zásadě zakládají na dialogu mezi partnerskými zeměmi či
regiony, což přináší zapojení zúčastněných stran, aby bylo
zajištěno, že dotčená země či region převezmou za
proces dostatečnou vlastní odpovědnost, a také aby se podnítila
podpora pro vnitrostátní rozvojové strategie.
4.
Víceleté orientační programy se schvalují
v souladu přezkumným postupem uvedeným v čl. 15 odst. 3 společného
prováděcího nařízení.
5.
Víceleté orientační programy se revidují podle
potřeby, s ohledem na kterýkoli přezkum souvisejících strategických
dokumentů, v souladu s týmž postupem. Přezkumný
postup však není vyžadován pro změny víceletých orientačních
programů, které přinášejí technické úpravy, převádějí
finanční prostředky v rámci přídělů pro prioritní
oblast nebo snižují či zvyšují velikost počátečního
orientačního přídělů o méně než 20 %, za
předpokladu, že tyto změny neovlivní počáteční prioritní
oblasti ani cíle stanovené v dokumentu. Veškeré tyto technické úpravy se
sdělují do jednoho měsíce Evropskému parlamentu a Radě.
HLAVA
III
PROVÁDĚNÍ
Článek 4
Provádění
Toto nařízení se provádí v souladu
s nařízením (EU) Evropského parlamentu a Rady (ES) č. ……, kterým
se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů
pro vnější činnost Unie, dále jen „společné prováděcí
nařízení“.
HLAVA
IV
ZÁVĚREČNÁ
USTANOVENÍ
Článek 5
Změna přílohy
Příloha tohoto nařízení může
být změněna v souladu s přezkumným postupem stanoveným
v čl. 15 odst. 3 společného prováděcího nařízení.
Článek 6
Výbor
Komisi je nápomocen Výbor pro spolupráci v
oblasti jaderné bezpečnosti. Tento výbor je výborem ve smyslu
nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 7
Evropská služba pro vnější činnost
Toto nařízení se uplatňuje
v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU o organizaci a fungování
Evropské služby pro vnější činnost.
Článek 8
Finanční referenční částka
6.
Finanční referenční částka pro
provádění tohoto nařízení v období 2014–2020 činí 631
100 000 EUR.
7.
Prostředky na každý rok schvaluje
rozpočtový orgán v rámci limitů víceletého finančního
rámce.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu
a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V[e] dne .
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
/ předsedkyně
PŘÍLOHA
Podporovaná
specifická opatření a kritéria vztahující se k spolupráci
v oblasti jaderné bezpečnosti
Toto nařízení podporuje prosazování
vysoké úrovně jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a
provádění účinného a efektivního dozoru nad jaderným materiálem ve
třetích zemích, které v těchto oblastech usilují o spolupráci.
Tato příloha vymezuje podporovaná specifická opatření a kritéria pro
spolupráci včetně priorit.
Podporovaná specifická opatření
Pro naplnění cílů stanovených
v článku 1 tohoto nařízení lze podpořit následující
opatření.
(a)
Prosazování účinné kultury jaderné
bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné
bezpečnosti a radiační ochrany na všech úrovních zejména cestou:
–
trvalé podpory poskytované regulačním
orgánům, organizacím pro technickou podporu a cestou upevňování
regulačního rámce, zvláště co se týče udělování licencí,
včetně přezkumu a následné kontroly účinných a komplexních
posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek”),
–
prosazování účinných regulačních
rámců, postupů a systémů s cílem zajistit odpovídající ochranu
před ionizujícím zářením z radioaktivních materiálů,
zvláště z vysoce aktivních radioaktivních zdrojů, a jejich
bezpečnou likvidaci,
–
zavedení účinných mechanismů pro
předcházení nehod s radiologickými následky, jakož i zmírnění
následků takových případných nehod (např. monitorování životního
prostředí v případě úniků radioaktivity, plánování a
provádění zmírňovacích a sanačních činností) a pro přípravu
nouzových plánů, připravenost a reakci na mimořádné události,
opatření v oblasti civilní ochrany a obnovy,
–
podpory poskytované provozovatelům jaderných
zařízení ve výjimečných případech, za zvláštních a
řádně odůvodněných okolností v rámci následných
opatření komplexních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových
zkoušek”);
(b)
Zodpovědné a bezpečné nakládání
s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování
zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a
jaderných zařízení, zejména cestou:
–
spolupráce s třetími zeměmi
v oblasti nakládání s vyhořelým jaderným palivem a jaderným odpadem
(tj. převoz, předzpracování, manipulace, zpracování, skladování a
likvidace) včetně rozvoje zvláštních strategií a rámců pro
zodpovědné nakládání s vyhořelým jaderným palivem a jaderným odpadem,

–
 vypracovávání a provádění strategií a
rámců pro vyřazování stávajících zařízení z provozu, pro sanaci
bývalých jaderných areálů a oblastí s pozůstatky po
těžbě uranu a nakládání s potopenými radioaktivními objekty a
materiály v moři,
–
vytváření potřebného regulačního
rámce a metodik (včetně metod jaderné forenzní vědy) pro
provádění dozoru nad jadernou bezpečností, včetně
řádné evidence a kontroly štěpných materiálů na úrovni státu a
provozovatelů,
–
opatření na podporu mezinárodní spolupráce
(včetně opatření v rámci příslušných mezinárodních
organizací, zejména MAAE) ve výše uvedených oblastech, včetně
provádění a monitorování, jak jsou dodržovány mezinárodní úmluvy a smlouvy,
výměny informací, budování kapacit a odborného vzdělávání
v oblasti jaderné bezpečnosti a výzkumu.
Tato opatření zahrnují podstatnou složku,
jíž je přenos know-how, s jehož pomocí bude posílena udržitelnost
dosažených výsledků. Tato opatření musí být prováděna
prostřednictvím spolupráce s orgány třetích zemí, orgány
jaderného dozoru a jejich organizacemi pro technickou podporu a
ve zvláštních případech i s provozovateli jaderných
zařízení. Tato opatření by měla rovněž být podpořena
využíváním dalších součinností s přímými i nepřímými akcemi
rámcových programů Euratomu v jaderném výzkumu a odborném
vzdělávání.
Kritéria[9]
Spolupráce by se měla zakládat na
následujících kritériích a splnění podmínek třetími zeměmi.
1. Obecná kritéria
–
Spolupráce se může vztahovat na všechny
„třetí země“ (státy, které nejsou členy EU) po celém
světě.
–
Přednost dostanou přistupující země
a země v regionu evropského sousedství. Upřednostněny budou
regionální přístupy.
–
Země s vysokými příjmy by měly
být zahrnuty pouze tehdy, umožní-li to přijmout výjimečná
opatření, např. v návaznosti na velkou jadernou havárii, pokud
to bude nezbytné a vhodné.
–
Obecná shoda a reciproční dohoda mezi
třetí zemí a Evropskou unií by měla být potvrzena formální žádostí
podanou Komisi, zavazující dotčenou vládu.
–
Třetí země, které chtějí
s Evropskou unií spolupracovat, by se měly v plné míře
hlásit k zásadám nešíření. Rovněž by měly být stranami
souvisejících úmluv v rámci MAAE o jaderné bezpečnosti a
zabezpečení nebo podniknout kroky, které prokážou jasné odhodlání
k takovýmto úmluvám přistoupit. Spolupráce s Evropskou unií by
mohla být podmíněna přistoupením nebo splněním kroků
vedoucích k přistoupení k souvisejícím úmluvám.
V případech krize by uplatňování této zásady mělo být
výjimečně flexibilní.
–
Aby byl zajištěn a kontrolován soulad
s cíli spolupráce, musí přijímající třetí země
přijmout zásadu vyhodnocování podniknutých kroků. Vyhodnocování by mělo
umožňovat monitorovat a ověřovat soulad s dohodnutými cíli
a mohlo by být podmínkou pro pokračování s platbami příspěvku
Společenství.
–
Spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti
a dozoru nad jaderným materiálem v rámci tohoto nařízení nemá za cíl
podporovat jadernou energii.
2. Země s instalovanou kapacitou na
výrobu jaderné energie
V případě
zemí, které již finanční prostředky Společenství čerpají,
by další spolupráce měla záviset na posouzení akcí financovaných
z rozpočtu Společenství a řádném odůvodnění
nových potřeb. Posouzení by mělo umožnit přesněji stanovit
povahu spolupráce a výši částek, které by těmto zemím měly být v
budoucnu vyplaceny.
V případě zemí, které žádají
rychlou spolupráci, by měly být zváženy následující faktory:
(a)
míra naléhavosti intervence v dotčené
zemi s ohledem na situaci v oblasti jaderné bezpečnosti a
zabezpečení a
(b)
důležitost včasné intervence v některých
zemích, kde je plánován ambiciózní program pro rozvoj kapacity na výrobu
jaderné energie, s jejíž pomocí bude zajištěno, aby byla podporována
jaderná bezpečnost a kultura bezpečnosti, zejména co se týče
nasazení a posílení orgánů dozoru a organizací technické podpory a rozvoje
a provádění strategií a rámců zodpovědného a bezpečného
nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem.
Využití
integrované služby pro přezkum regulačního rámce (IRRS) a mise týmu
MAAE pro přezkum provozní bezpečnosti (OSART) by byly vnímány
příznivě, třebaže by nepředstavovaly formální kritérium pro
spolupráci s Evropskou unií.
3. Země bez instalované kapacity na
výrobu jaderné energie
V případě
zemí, které disponují výzkumnými reaktory, ale nechtějí vyvíjet kapacitu
na výrobu jaderné energie, bude spolupráce záležet na stupni naléhavosti v
závislosti na situaci v oblasti jaderné bezpečnosti a zabezpečení.
V případě zemí, které mají v
plánu vyvíjet kapacitu na výrobu jaderné energie, ať už disponují
výzkumnými reaktory či nikoli, a u nichž možnost intervence vyvstává
v okamžiku, kdy je třeba se ujistit, že souběžně
s vývojem programu na výrobu jaderné energie je podporována i jaderná
bezpečnost a kultura bezpečnosti, především co se týká posílení
orgánů dozoru a organizací pro technickou podporu, spolupráce zohlední
důvěryhodnost programu na vývoj jaderné energie, existenci vládního
rozhodnutí o využití jaderné energie a sestavení předběžného plánu[10].
Pro země
spadající do této kategorie by spolupráce měla být zaměřena
primárně na rozvoj požadované regulační infrastruktury, technickou
způsobilost orgánů jaderného dozoru a příslušných organizací pro
technickou podporu. Rovněž je třeba zvážit vývoj strategií a
rámců pro zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým
palivem a radioaktivním odpadem a v případě potřeby jej
podpořit, a to i v zemích, které nepředvídaly vývoj kapacity na
výrobu jaderné energie nebo z vlastního rozhodnutí ji nechtějí
vyvíjet.
U zemí, které nespadají do výše uvedených
kategorií, může být spolupráce navázána v případě
naléhavých situacích týkajících se jaderné bezpečnosti a zabezpečení.
Tyto země by měly mít možnost využít při uplatňování
všeobecných kritérií jistého stupně flexibility.
Priority
Aby se vytvořily bezpečné podmínky
nezbytné k odstranění rizik pro život a zdraví veřejnosti a aby
se zajistilo, že jaderné materiály nebudou použity k jiným
účelům, než ke kterým jsou určeny, zaměřuje se
spolupráce přímo na orgány jaderného dozoru (a organizace pro jejich
technickou podporu). Cílem je zajistit jejich technickou způsobilost a nezávislost
a upevnit regulační rámec, zvláště co se týče udělování
licencí, včetně přezkumu a následné kontroly účinných a
komplexních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek”).
Mezi další priority programů spolupráce,
které se stanoví v souvislosti s tímto nařízením, patří:
–
rozvoj a provádění zodpovědných strategií
a rámců pro zodpovědné a bezpečné nakládání
s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem,
–
vyřazování existujících jaderných
zařízení z provozu, sanace bývalých jaderných areálů a jaderných
zařízení a oblastí s pozůstatky po těžbě uranu,
nakládání s potopenými radioaktivními objekty a materiály
v moři, představují-li nebezpečí pro veřejnost.
Ve zvláštních situacích bude zvážena
spolupráce s provozovateli jaderných zařízení ve třetích zemích
v rámci následných opatření „zátěžových zkoušek“. Tato
spolupráce s provozovateli jaderných zařízení se nebude vztahovat na
dodávky vybavení.
Koordinace
Koordinace Komise by měla zkoordinovat
spolupráci se třetími zeměmi s organizacemi, jež mají obdobné
cíle, zejména pak s mezinárodními organizacemi, jako je Mezinárodní
agentura pro atomovou energii (MAAE). Tato koordinace by měla zamezit
tomu, aby se činnosti a financování Evropské unie a zúčastněných
organizací v souvislosti s třetími zeměmi jakkoli zdvojovaly.
Komise by do plnění tohoto úkolu měla rovněž zapojit
příslušné orgány členských států a evropské provozovatele, aby
byly plně využity evropské odborné znalosti v oblasti jaderné
bezpečnosti a dozoru.
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíl(e)

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládané
metody řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové
linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný
dopad na operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Podíl
třetích stran na financování
              3.3.    Odhadovaný
dopad na příjmy
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název návrhu/podnětu
Nástroj
pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (INSC)
1.2.        Příslušné oblasti
politik podle členění ABM/ABB[11]

Vnější
vztahy, spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti
1.3.        Povaha návrhu/podnětu
¨ Návrh/podnět
se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se týká nové akce
následující po pilotním projektu/přípravné akci[12]
x Návrh/podnět se
týká prodloužení stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
Evropská unie má hluboce zakořeněnou
kulturu jaderné bezpečnosti a know-how, které se vyvinuly
v Evropě a jiných částech světa, kde je využívána jaderná
energie. Bylo tomu tak již v roce 1992, kdy byl zahájen program
Společenství na pomoc zemím SNS a zemím střední a východní Evropy.
Podpora nejpřísnějších norem jaderné
bezpečnosti a jaderného zabezpečení byla znovu potvrzena jako jeden
ze základních a prioritních cílů spolupráce Společenství v jaderné
oblasti ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu (KOM (2008)
312) ze dne 22. května 2008 věnovaném řešení
mezinárodního úkolu jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení.
Každá země, která hodlá využívat jadernou
energii pro civilní účely, musí dodržovat mezinárodně uznávané normy
jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení. Stojí tak před
úkolem rozvíjet kapacity (jak lidské zdroje, tak infrastrukturu) a zavést
právní rámec a instituce, které jsou nezbytné pro splnění mezinárodních
závazků. Díky svým rozsáhlým zkušenostem může EU významně
přispět ke zlepšení jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a
dozoru pomocí nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti,
jehož místní oblast působnosti byla rozšířena na všechny „třetí
země”.
Intervence Komise se posouvá od technické pomoci
ke spolupráci. Zaměřuje se na opatření ke zlepšení jaderné
bezpečnosti, radiační ochrany a dozoru včetně studií,
vypracování právních předpisů, budování institucí, zdokonalování
postupů a metod, a to i za účelem bezpečného nakládání
s radioaktivním odpadem a vyhořelým jaderným palivem. Zvláštní
pozornost je věnována vzdělávání v dotčených zemích. V této
souvislosti je přidanou hodnotou akce EU to, že v úzké spolupráci
s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii (MAAE) zpřístupňuje
třetím zemím výhodu spočívající ve zkušenostech EU založených na
nejpřísnějších normách jaderné bezpečnosti.
Černobylská havárie (1986) jasně ukázala
význam jaderné bezpečnosti a jasně prokázala potřebu globálního
přístupu k řešení celosvětových, přeshraničních
následků jaderných havárií. Nutnost přijmout nejpřísnější
normy jaderné bezpečnosti v celosvětovém měřítku je v poslední
době ještě více zřejmá po havárii jaderné elektrárny
Fukušima-Daiiči, která vyvolala vážné obavy ohledně schopnosti
provozovat jaderná zařízení tak, aby odolala podmínkám, jaké mohou vyvolat
velké přírodní pohromy, včetně zemětřesení a záplav.
V reakci na havárii v elektrárně
Fukušima-Daiiči si Evropská komise a vnitrostátní orgány vyžádaly
provedení komplexních a transparentních posouzení rizik a bezpečnosti
(„zátěžových zkoušek”) jaderných elektráren v členských státech
EU. Byly schváleny specifikace vypracované Skupinou evropských dozorných
orgánů pro jadernou bezpečnost (ENSREG) a časový plán tohoto
bezprecedentního hodnocení, přičemž EU usiluje o rozšíření této
praxe i na třetí země (zejména v sousedství EU).
Bylo potvrzeno, že zdravotní, environmentální,
sociální a ekonomický dopad jaderných havárií ve třetích zemí na EU je
potenciálně velmi vysoký. Opakovaně se potvrzuje, že je třeba
zahájit účinnou spolupráci zaměřenou na prevenci havárií
prostřednictvím zajištění vysoké úrovně jaderné bezpečnosti.
Některé země přijaly politické rozhodnutí postupně
ukončit využívání jaderné energie a jiné se rozhodly nezahajovat plánované
programy, avšak značný počet zemí bude pokračovat
v provozování jaderných elektráren a některé pravděpodobně
vybudují nové. EU uznává, že využití jaderné energie je svrchovaným rozhodnutím
každé země, avšak je v nejlepším zájmu EU, aby jaderná zařízení,
a to zejména v sousedství EU, byla provozována bezpečně
a aby jaderné materiály podléhaly řádné evidenci. V těchto
směrech bude EU spolupracovat s třetími zeměmi a
organizacemi.
1.4.1.     Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem
Evropská
unie financuje opatření podporující zajištění vysoké úrovně
jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a provádění účinného
a efektivního dozoru nad jaderným materiálem ve třetích zemích.
1.4.2.     Specifické cíle a
příslušné aktivity ABM/ABB
Specifický cíl č. 1
Podpora
účinné kultury jaderné bezpečnosti a uplatňování
nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační
ochrany.
Příslušné aktivity ABM/ABB
Specifický cíl č. 2
Zodpovědné
a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním
odpadem, vyřazování zařízení z provozu a sanace bývalých
jaderných areálů a jaderných zařízení.
Příslušné aktivity ABM/ABB
Specifický cíl č. 3
Zavedení
rámců a metod pro provádění účinného a efektivního dozoru nad
jadernými materiály ve třetích zemích.
Příslušné aktivity ABM/ABB
1.4.3.     Očekávané výsledky a
dopady
–
vytvoření účinné kultury jaderné
bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti
a radiační ochrany pro jaderná zařízení a v radiologických
činnostech ve třetích zemích,
–
zavedení účinných regulačních rámců
týkajících se jaderné bezpečnosti včetně postupů a
systémů k zajištění odpovídající ochrany před ionizujícím
zářením z radioaktivních materiálů,
–
zavedení účinných opatření pro prevenci
nehod s radiologickými následky a opatření pro zmírnění takových
následků, jestliže nastanou, a pro nouzové plánování, připravenost a
reakci, civilní ochranu a opatření na obnovu,
–
mezinárodní spolupráce a podpora v oblasti
problematiky jaderné bezpečnosti s cílem zajistit, že budou zavedeny
a prováděny nejpřísnější a nejspolehlivější úrovně
jaderné bezpečnosti,
–
vypracování a provádění zodpovědných
strategií pro ukládání vyhořelého paliva a nakládání s odpadem,
vyřazování zařízení z provozu, sanace bývalých jaderných
areálů a nakládání s potopenými nebo rozptýlenými radioaktivními
objekty a materiály v moři i na zemi;
–
zavedení účinných rámců a metod pro
zlepšování jaderné bezpečnosti v celosvětovém měřítku.
1.4.4.     Ukazatele výsledků a
dopadů
–
Činnosti, které bude EU provádět, jsou
podrobně rozvedeny v ročních akčních programech,
včetně cílů, jež příslušné akce sledují, a očekávaných
výsledků. Před prováděním projektů jsou definovány
specifické ukazatele se zřetelem na zvláštní rysy každé akce. Po jednom
ukazateli ke každému cíli je stanoveno v článku 1 tohoto
nařízení pro hodnocení celkového pokroku.
1.5.        Odůvodnění
návrhu/podnětu
Právní základ INSC tvoří Smlouva o
Euratomu, zejména její článek 203.
1.5.1.     Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
Tento
legislativní návrh řeší potřebu podpory a uplatňování
nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti, radiační ochrany
a účinného a efektivního dozoru nad jaderným materiálem ve třetích
zemích.
1.5.2.     Přidaná hodnota ze
zapojení EU
Vzhledem
k velkému počtu komerčních jaderných elektráren (146 ze 436
jaderných elektráren na celém světě) a vzhledem k tomu, že jaderná
energie se podílí na výrobě elektřiny v EU ze 30 %, získala EU
dlouhodobé zkušenosti v oblasti jaderné bezpečnosti, a to
včetně vyřazování jaderných zařízení z provozu a
nakládání s radioaktivním odpadem. V důsledku toho členské
státy EU disponují rozsáhlými odbornými poznatky ve všech oblastech jaderné bezpečnosti.
Rozmanitost technologií, která vyžaduje různé přístupy, umožňuje
potřebnou flexibilitu při řešení potřeb třetích zemí.
EU
přijala společné právní rámce týkající se jaderné bezpečnosti a
nakládání s radioaktivním odpadem a vyhořelým palivem. V tomto
ohledu jde EU příkladem a očekává, že přesvědčí i
ostatní partnery, aby přijali podobně přísné normy.
Vzhledem
ke stále složitějším problémům nebude žádné z interních priorit
EU – bezpečnost, růst a vytváření pracovních míst, změna
klimatu, přístup k energii, zdraví a boj s pandemiemi a migrace
– dosaženo v izolaci od okolního světa. V období
hospodářské krize přinese větší přidanou hodnotu,
větší sílu a legitimitu a větší dopad a efektivitu koordinovanější
a integrovanější společný přístup EU a jejích členských
států opírající se o společné plánování.
EU
má vynikající předpoklady k realizaci vnější činnosti jménem
členských států a ve spolupráci s nimi, přičemž se v
zemích, kde působí, těší obecně vysoké důvěryhodnosti.
Má nejlepší předpoklady v celosvětovém měřítku převzít
jménem svých občanů vedoucí úlohu v dané oblasti.
S 27
členskými státy, které jednají v rámci společných politik a
strategií, má pouze EU kritickou váhu potřebnou k tomu, aby mohla
reagovat na celosvětové výzvy, zatímco akce členských států
mohou být jen omezené a roztříštěné do projektů, které jsou
často příliš omezené, než aby mohly dosáhnout udržitelných změn
v této oblasti. Tato zásadní váha také předurčuje EU
k vedení politického dialogu s partnerskými vládami.
Při
plánování spolupráce věnuje EU zvláštní pozornost strukturální, ale i
hospodářské kapacitě dotyčných zemí. Možnost reagovat na
nepředvídané potřeby je zakotvena ve stávajícím nařízení o INSC
a po havárii ve Fukušimě byla zpřístupněna Japonsku.
EU
disponuje sítí mezinárodních dohod po celém světě, se kterou
jednotlivé členské státy nemohou soupeřit, což poskytuje vliv
téměř ve všech oblastech mezinárodních vztahů včetně
jaderné bezpečnosti. EU zastává v této oblasti důležité
postavení, ale musí se i nadále stále více zviditelňovat.
EU
může udělat více než jiné mezinárodní organizace, protože má ucelený
přístup k rozvoji a vnějším vztahům. Pro přidanou
hodnotu EU má přitom zásadní význam dělba práce v rámci EU. Díky
své síti mezinárodních dohod s partnery a organizacemi po celém
světě je EU přirozeným koordinátorem a může ovlivňovat
téměř všechny oblasti mezinárodních vztahů, což jednotlivé
členské státy jednající v rámci společných politik a strategií samotné
nedokážou.
EU
je navíc schopna pokračovat v aktivním působení i v době
rozpočtových omezení, kdy některé členské státy jsou nuceny
opouštět celá odvětví a celé země.
1.5.3.     Závěry vyvozené z
podobných zkušeností v minulosti
Hlavními
příčinami závažných jaderných havárií byly především
nedostatečná kultura jaderné bezpečnosti, nedostatečná
bezpečnost projektu (bezpečnostní aspekty projektu elektrárny) a
nedostatečná provozní bezpečnost. Proto bylo žádoucí, aby programy
spolupráce Evropské unie v oblasti jaderné bezpečnosti řešily
otázku provozovatelů jaderných zařízení, a zlepšily tak situaci
v praxi, a otázku orgánů jaderného dozoru, a zajistily tak
potřebnou technickou kapacitu a nezávislost, což umožní prosazovat
dodržování odpovídajících norem jaderné bezpečnosti.
V některých
případech muselo být dodáno bezpečnostní vybavení, aby se zajistilo,
že naléhavé případy budou urychleně vyřešeny. Protože však
řešení těchto případů a řízení programů vycházelo
ze zásady co nejúčinnějšího využití zdrojů a zamezení
postupům, které by mohly mít dopady na obchod a konkurenceschopnost, byly
dodávky vybavení z větší části přerušeny.
V rámci
INSC byla zahájena spolupráce s některými třetími zeměmi,
které hodlají využívat jadernou energii jako součást své skladby energie
(takzvané „rozvíjející se země”). Spolupráce se týkala hlavně budování
kapacity orgánů dozoru, regulační infrastruktury a strategií
nakládání s odpady s cílem zajistit, aby se kultura jaderné
bezpečnosti a rámec jaderné bezpečnosti rozvinuly
v dostatečně rané fázi. Výběr zemí se řídil kritérii,
která navrhla Rada.
Následky
jaderných havárií může do určité míry zmírnit připravenost na
mimořádné události. Připravenost na mimořádné události proto
musí zůstat důležitou částí tohoto programu.
Závažné
havárie s radiologickými následky si vyžádaly pomoc mezinárodního
společenství postiženému obyvatelstvu a asanaci areálů do té míry,
aby nepředstavovaly nebezpečí z hlediska životního
prostředí. To byl případ Černobylu, kde probíhá
závěrečná fáze velkých stavebních projektů. V budoucích
programech by měla být ponechána možnost spolupracovat v tomto ohledu
se třetími zeměmi, bude-li to potřebné a vhodné.
Dřívější
činnosti související s cyklem jaderného paliva, využíváním plavidel a
ponorek na jaderný pohon a radioizotopů vždy neodpovídaly normám
požadovaným pro ochranu obyvatelstva a životního prostředí. Vládám a
místním orgánům připadl obtížný úkol obnovy postižených areálů
do stavu bezpečného z hlediska životního prostředí a ukládání
vyhořelého jaderného paliva a jaderného odpadu, které mohou vyžadovat
mezinárodní spolupráci. Tato část programu jaderné bezpečnosti by do
budoucna měla patřit mezi priority tohoto nástroje.
K
tomu, aby se s vyhořelým jaderným palivem a jaderným odpadem
zacházelo řádným a odpovědným způsobem, stanovují programy
jaderné bezpečnosti spolupráci se třetími zeměmi s cílem zavést
vnitrostátní strategie a rámce pro nakládání s vyhořelým palivem a
jaderným odpadem. Nyní, kdy Evropská unie nedávno přijala směrnici o
nakládání s radioaktivním odpadem a vyhořelým palivem, by měly
být třetí země i nadále povzbuzovány k přijetí podobně
přísných norem a prioritně by se mělo pokračovat ve
spolupráci také v této oblasti.
Podpora
mezinárodní spolupráce bude mít i nadále zásadní význam pro zajištění
koordinace činností různých aktérů a nejlepšího využití
zdrojů. Zásadní úloha v tomto ohledu bude i nadále patřit MAAE,
zejména při posilování celosvětového režimu pro jadernou
bezpečnost (rámce pro dosažení vysoké úrovně bezpečnosti
jaderných zařízení v celosvětovém měřítku).
I nadále by měla být plánována podpora činností MAAE, zejména
těch, jež mají celosvětovou nebo regionální povahu, a to při
odpovídajícím zviditelnění akcí/příspěvků EU.
Po
havárii v elektrárně Fukušima-Daiiči pravděpodobně
vzroste význam problematiky související s komplexním posuzováním rizik a
bezpečnosti při provozování jaderných elektráren („zátěžové
zkoušky”), které budou pravděpodobně rozšířeny i na další
jaderná zařízení včetně výzkumných reaktorů, zařízení
pro dočasné skladování vyhořelého paliva a zařízení pro
skladování a likvidaci radioaktivního odpadu.
Středem
zájmu spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti by měla
zůstat spolupráce s orgány jaderného dozoru (včetně
organizací jejich technické podpory), a je třeba znovu zvážit spolupráci
s provozovateli jaderných elektráren s přihlédnutím k výkonnosti
a výsledkům „zátěžových zkoušek” a konkrétním okolnostem.
S postupem
let nabývají na významu otázky ukládání vyhořelého paliva, nakládání
s odpady, vyřazování zařízení z provozu a asanace areálů.
Budoucí spolupráce v těchto oblastech by měla být považována za
programovou prioritu.
Při
rozhodování o programech spolupráce v rámci tohoto budoucího nástroje by
měla být i nadále prioritou – avšak nikoli jediným kritériem – geografická
blízkost k EU (a to včetně zemí usilujících o přistoupení a
v rámci politiky sousedství EU).
Vývoj
mezinárodní situace vyžaduje spíše změnu v akcentech a prioritách,
než změnu v celkovém zaměření spolupráce v oblasti
jaderné bezpečnosti.
1.5.4.     Provázanost a možná synergie
s dalšími relevantními nástroji
Musí
být zajištěn soulad s opatřeními plánovanými v oblasti
zmírňování chemických, biologických, radiologických a jaderných rizik
v rámci nástroje pro stabilitu, zejména těch opatření, která se
týkají jaderné bezpečnosti (včetně boje proti nedovolenému
obchodu s jadernými a radiologickými materiály a hraničních kontrol),
jakož i připravenosti na mimořádné události.
1.6.        Doba trvání akce a
finanční dopad
x Časově omezený návrh/podnět

–
x Návrh/podnět s platností od 2014 až 2020
–
¨  Finanční dopad od RRRR do RRRR
¨ Časově neomezený návrh/podnět
Provádění s obdobím rozběhu
RRRR až RRRR,
poté plné fungování.
1.7.        Předpokládaný
způsob řízení[13]
x Přímé centralizované řízení Komisí
x Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny:
¨        výkonným agenturám
¨        subjektům zřízeným Společenstvími[14]
x        vnitrostátním veřejnoprávním subjektům/subjektům
pověřených výkonem veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným
v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49
finančního nařízení
x Sdílené řízení
s členskými státy
x Decentralizované řízení s třetími zeměmi
x Společné řízení s mezinárodními organizacemi (MAAE)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části
„Poznámky”.
Poznámky
Většina
projektů a programů tohoto nástroje bude řízena přímým
centralizovaným řízením. Bude-li z logistických a politických
důvodů nezbytné a vhodné zlepšit účinnost intervencí, může
být zváženo nepřímé, sdílené nebo společné řízení; posledně
jmenované může být uplatněno zejména v případě, že
členské státy nebo jejich agentury nebo Mezinárodní agentura pro atomovou
energii (MAAE) již zahájily nebo připravují podobné akce.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla pro sledování a
podávání zpráv
Upřesněte
četnost a podmínky.
Systémy
sledování a hodnocení Evropské komise se stále více zaměřují na
výsledky. Zahrnují interní zaměstnance a rovněž externí odborníky.
Úkoloví
manažeři při delegacích a v ústředí neustále různými
způsoby sledují provádění projektů a programů, pokud možno
i prostřednictvím kontrol na místě. Sledování poskytuje cenné
informace o pokroku, pomáhá manažerům určit skutečná a
potenciální problematická místa a přijímat nápravná opatření.
K
posouzení výkonnosti vnější činnosti EU prostřednictvím tří
různých systémů jsou najímáni nezávislí externí odborníci. Tato
posouzení přispívají k odpovědnosti a ke zlepšování probíhajících
intervencí; ponaučení z předchozích zkušeností se poté
uplatňuje při tvorbě budoucích politik a činností. Všechny
nástroje využívají mezinárodně uznávaná hodnotící kritéria stanovená
Výborem pro rozvojovou pomoc OECD včetně (potenciálního) dopadu.
Zaprvé
na projektové úrovni poskytuje systém sledování zaměřený na výsledky,
řízený ústředím, stručný a cílený přehled kvality vzorku
intervencí. Za pomoci vysoce strukturované, standardizované metodiky
přidělují nezávislí odborníci na sledování zaměřené na
výsledky klasifikaci, která upozorňuje na silné a slabé stránky projektu a
poskytuje doporučení, jak zlepšit účinnost.
Hodnocení
na úrovni projektů, která jsou řízena delegací EU odpovědnou za
projekt, poskytují podrobnější a důkladnější analýzu a pomáhají
projektovým manažerům zlepšovat probíhající intervence a připravovat
ty budoucí. K provedení analýzy a shromáždění zpětné vazby a
důkazů od všech zúčastněných stran, a zejména od všech
zúčastněných stran, a zejména od konečných příjemců,
jsou najímáni nezávislí externí odborníci s tematickými a zeměpisnými
odbornými znalostmi.
Komise
také provádí strategická hodnocení svých politik, od programování a strategie
až po provádění intervencí v konkrétním odvětví (např.
zdravotnictví, vzdělávání atd.), v zemi nebo regionu nebo pro konkrétní
nástroj. Tato hodnocení jsou důležitým vstupem při tvorbě politik
a koncipování nástrojů a projektů. Všechna se zveřejňují na
internetových stránkách Komise a shrnutí zjištění je uvedeno ve
výroční zprávě Radě a Evropskému parlamentu.
2.2.        Systém řízení a kontroly

Opatření
financovaná na základě tohoto nařízení se provádějí
v souladu s finančním nařízením.
V řádně
odůvodněných případech může Komise v souladu
s článkem 54 finančního nařízení pověřit úkoly
veřejné moci, a zejména úkoly plnění rozpočtu, subjekty uvedené
v čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního
nařízení, pokud mají uznávané mezinárodní postavení, dodržují
mezinárodně uznávané systémy řízení a kontroly a jsou pod dozorem
orgánem veřejné moci.
V souladu
s finančním nařízením mohou být opatření financovaná na
základě tohoto nařízení prováděna přímo Komisí ve sdíleném
řízení s členskými státy nebo nepřímo, kdy je úkoly
plnění rozpočtu pověřen některý ze subjektů nebo
osob, jejichž výčet je uveden v čl. 55 odst. 1
písm. c) finančního nařízení. Těmto subjektům nebo
osobám může být za podmínek stanovených v článku 57
finančního nařízení povoleno používat jejich vlastní pravidla a
postupy pro smlouvy a grantové řízení.
2.2.1.     Zjištěná rizika
Rizikové prostředí
Operační
prostředí pro poskytování pomoci podle tohoto nástroje se vyznačuje
těmito riziky pro nedosažení cílů nástroje, neoptimálního
finančního řízení a/nebo nedodržení platných pravidel (chyby
z hlediska legality a správnosti):
–
hospodářská/politická nestabilita a/nebo
přírodní pohroma mohou vést k potížím a odkladům
v plánování a provádění intervencí, zejména v nestabilních
státech,
–
nedostatečná institucionální a správní
kapacita v partnerských zemích může vést k potížím a
odkladům v plánování a provádění intervencí,
–
geografická roztříštěnost projektů a
programů (zahrnujících mnoho států/území/regionů) může
představovat problém z hlediska logistiky/zdrojů při
sledování – zejména pokud jde o kontroly činností „na místě“,
–
rozmanitost možných
partnerů/příjemců s jejich různými systémy a
kapacitami vnitřní kontroly mohou roztříštit dostupné zdroje Komise
na podporu a sledování provádění, a v důsledku snížit i jejich efektivitu
a účinnost,
–
nízká kvalita a nedostatečné množství
dostupných údajů o výsledcích provádění vnější pomoci /
vnitrostátních plánů rozvoje v partnerských zemích a o jejich dopadu
mohou nepříznivě ovlivnit schopnost Komise vykazovat výsledky a nést
za ně odpovědnost.
Očekávaná míra rizika nesouladu s platnými pravidly
Cílem
nástroje v oblasti souladu je udržet historickou míru rizika nesouladu
(chybovosti) u portfolia DEVCO, tj. míru „netto“ zbytkových chyb
(na víceletém základě, po dokončení všech plánovaných kontrol a oprav
ukončených smluv) pod hranicí 2 %. To tradičně znamená
odhadovanou chybovost v rozmezí 2–5 % při ročním
randomizovaném hodnocení vzorku operací prováděném Evropským účetním
dvorem za účelem vydání prohlášení o věrohodnosti. DEVCO to považuje
za nejnižší možné riziko nesouladu, jakého lze dosáhnout v tomto vysoce
rizikovém prostředí, s ohledem na správní zátěž a nezbytnou
nákladovou efektivnost kontrol souladu.
2.2.2.     Předpokládané metody
kontroly
Systém vnitřních kontrol DEVCO
Proces
vnitřní kontroly/řízení v DEVCO je nastaven tak, aby poskytoval
rozumné ujištění, pokud jde o dosahování cílů účinnosti a
efektivity operací, spolehlivost jejího finančního výkaznictví a
dodržování příslušného legislativního a procesního rámce.
Účinnost a efektivita
Pro
zajištění účinnosti a efektivity operací a pro zmírnění vysoké
míry rizika v prostředí vnější spolupráce se kromě všech
prvků širokého procesu strategické politiky a strategického plánování
Komise, prostředí interního auditu a dalších požadavků standardů
vnitřní kontroly Komise bude DEVCO i nadále mít zaveden rámec pro
řízení pomoci upravený pro každou situaci podle všech svých nástrojů,
který bude zahrnovat:
–
přenesené řízení většiny
činností vnější pomoci delegacemi EU v místě,
–
 jasné vymezení finanční odpovědnosti (od
pověřené schvalující osoby (generální ředitel)) přes dále
pověřenou schvalující osobou (ředitel) v ústředí pověřujícího
vedoucího delegace,
–
 pravidelné podávání zpráv delegacemi EU
ústředí včetně každoročního prohlášení o věrohodnosti
vedoucím delegace,
–
poskytnutí rozsáhlého programu školení jak pro
zaměstnance ústředí, tak pro zaměstnance delegace,
–
významná podpora ústředí/delegace a metodické
pokyny (i prostřednictvím internetu),
–
pravidelné „ověřovací“ inspekce u
delegací s „přeneseným řízením“ každých 3 až 6 let.
Metodika
řízení projektového a programového cyklu, včetně:
–
podpůrné nástroje kvality pro plánování
intervencí, způsobu jejich provádění, mechanismu financování, systému
řízení, hodnocení a výběru provádějících partnerů atd.,
–
nástroje pro řízení sledování a podávání zpráv
o programech a projektech pro jejich účinné provádění
včetně pravidelného externího sledování projektů na místě,
–
významné složky hodnocení a auditu.
Finanční výkaznictví a účetnictví
DEVCO
bude i nadále uplatňovat nejpřísnější normy účetnictví a
finančního výkaznictví s využitím účetního systému akruálního
účetnictví Komise (ABAC) a také specifických nástrojů pro vnější
pomoc, jako je společný informační systém pro oblast vnějších
vztahů (CRIS).
Pokud
jde o dodržování souladu s příslušnými právními předpisy a
procesními rámci, jsou metody kontroly souladu stanoveny v oddíle 2.3
(opatření k zamezení podvodům a nesrovnalostem).
2.3.        Opatření k zamezení
podvodů a nesrovnalostí
Vzhledem
k vysoce rizikovému prostředí, ve kterém EuropeAid působí, musí
jeho systémy počítat se značným výskytem potenciálních chyb
(nesrovnalostí) týkajících se dodržování předpisů při operacích
a musí zahrnovat kontroly pro předcházení, zjišťování a opravu
těchto chyb v co nejranější fázi procesu vyplácení. V praxi to
znamená, že kontroly souladu s předpisy ze strany EuropeAid se budou
nejvíce opírat o významné kontroly ex ante na víceleté bázi
prováděné jak externími auditory, tak zaměstnanci Komise v terénu
před konečnými platbami v rámci projektu (s tím, že budou
prováděny určité audity a kontroly ex post), což
značně překročí ochranné finanční záruky vyžadované
finančním nařízením. Rámec EuropeAid pro zajištění dodržování
souladu s předpisy tvoří mimo jiné tyto významné složky:
Preventivní
opatření
–
povinné základní školení týkající se problematiky
podvodů pro zaměstnance zapojené do řízení spolupráce a pro
auditory,
–
poskytování pokynů (i prostřednictvím
internetu), včetně praktického průvodce k uzavíraní smluv,
příručky „EuropeAid Companion“ a nástroje pro finanční
řízení (pro provádějící partnery),
–
hodnocení ex ante týkající se dodržování
souladu pro zajištění, že jsou u všech orgánů spravujících
v rámci společného a decentralizovaného řízení příslušné
finanční prostředky prováděcích zavedena odpovídající
opatření proti podvodům s cílem předcházet jim a
zabraňovat,
–
kontroly ex ante mechanismů boje proti
podvodům dostupných v partnerské zemi jako součást kritéria
způsobilosti, pokud jde o řízení veřejných financí a o pro
správu veřejných financí za účelem získávání rozpočtové podpory
(tj. aktivní závazek bojovat proti podvodům a korupci, odpovídající
kontrolní orgány, dostatečná soudní kapacita a účinné mechanismy
reakce a sankcí),
–
Komise v roce 2008 podepsala v Akkře
Iniciativu na podporu transparentnosti rozvojové pomoci (IATI), která je
dohodou o standardech pro transparentnost pomoci, jež zajišťuje
včasnější, podrobnější a pravidelné údaje a doklady o tocích
pomoci.
–
ještě předtím než se v Pusanu v listopadu
2011 konalo další fórum na vysoké úrovni o účinnosti pomoci, uplatňuje
Komise od 14. října 2011 první fázi norem IATI pro transparentnost
při zveřejňování informací o pomoci. Komise kromě toho bude
spolu s členskými státy pracovat na vývoji společné internetové
aplikaci s názvem „TR-AID“, která bude údaje o pomoci EU získané
prostřednictvím IATI a dalších zdrojů přeměňovat ba
uživatelsky přívětivé informace o pomoci.
Opatření
k odhalení chyb a nápravná opatření
–
externí audity a ověřování (povinné audity
i audity vycházející z analýzy rizika) včetně auditů
Účetního dvora,
–
zpětné kontroly (vycházející z analýzy rizika)
a zpětné získávání plateb,
–
pozastavení financování ze strany EU, pokud se
vyskytnou závažné případy podvodů včetně korupce ve velkém
rozsahu, a to do doby než orgány přijmou vhodná opatření k
nápravě a prevenci takových podvodů do budoucna.
EuropeAid
bude dále zdokonalovat svou strategii boje proti podvodům v souladu
s novou strategií boje proti podvodům Komise (CAFS) přijatou dne
24. června 2011, s cílem mimo jiné zajistit, že:
–
vnitřní kontroly EuropeAid zaměřené
na boj proti podvodům jsou plně sladěny s CAFS,
–
přístup k řízení rizika podvodu
uplatňovaný úřadem EuropeAid je zaměřen na zjištění
oblastí s rizikem podvodů a na odpovídající reakce na ně,
–
systémy používané při vynakládání
finančních prostředků EU ve třetích zemích umožňují
zpětné vyhledávání údajů za účelem využití těchto
údajů při řízení rizika podvodů (např. dvojího
financování),
–
V případě potřeby budou zřízeny
skupiny k navazování a udržování kontaktů a budou vyvinuty vhodné nástroje
IT, jež budou analyzovat případy podvodů v souvislosti s fondy.
2.4         Odhad nákladů a
přínosů kontrol
V
případě portfolia EuropeAid jako celku se náklady na vnitřní
kontrolu / řízení odhadují v průměru ročně na 658
milionů EUR v závazcích rozpočtového plánování na období
2014–2020. Tento údaj zahrnuje řízení Evropského rozvojového fondu, který
působí integrovaně v rámci řídící struktury EuropeAid. Tyto
„neoperační“ náklady představují přibližně 6,4 % z
odhadované částky ročního průměru činící 10,2
miliard EUR, kterou plánoval EuropeAid na své výdajové portfolio
financované ze souhrnného rozpočtu EU a Evropského rozvojového fondu v
období 2014–2020.
Tyto
náklady na řízení zohledňují všechny zaměstnance EuropeAid v
ústředí a při delegacích, infrastrukturu, cestovní výdaje, školení,
sledování, hodnocení a smlouvy o provedení auditu (včetně těch
iniciovaných příjemci).
EuropeAid
plánuje postupně snižovat poměr nákladů na řídící /
operační aktivity v rámci zlepšené a zjednodušené úpravy v nových
nástrojích při zohlednění změn, které pravděpodobně
nastanou na základě revidovaného finančního nařízení. Hlavním
přínosem těchto nákladů na řízení bude naplňování
politických cílů, účinné a účelné využívání zdrojů a
uplatňování rozsáhlých nákladově efektivních preventivních
opatření a dalších kontrol k zajištění legálního a řádného
využívání finančních prostředků.
V
souvislosti s portfoliem pokračuje úsilí o zlepšování podoby a
zaměření řídících aktivit a kontrol souladu s předpisy,
přičemž tyto náklady jsou obecně nezbytné k tomu, aby bylo
účinně a účelně dosaženo cílů nástrojů s
minimálním rizikem nesouladu (míra zbytkových chyb nižší než 2 %). Jsou
podstatně nižší než rizika spojená s odstraněním nebo omezením vnitřních
kontrol v této vysoce rizikové oblasti.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.        Okruhy víceletého
finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
·      Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo 19 06 04 Pomoc v jaderném sektoru || RP/NRP[15]   || zemí ESVO[16]   || kandidátských zemí[17]   || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
   || Číslo 19 06 04 01 || RP || NE || NE || NE ||
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje NEPOUŽIJE
SE
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo [Název……………………………………..] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
                v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce ||   || Pomoc v oblasti jaderné bezpečnosti
 GŘ: <…….> ||   ||   || Rok N[18] 2014   || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (19.06.04) || Závazky || (1) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661
 Platby || (2) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 411,232
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[19]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie 19.0104 06 ||   || (3) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 Prostředky pro GŘ <…….> CELKEM || Závazky || =1+1a +3 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100
 Platby || =2+2a +3 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661
 Platby || (5) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 621,661
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 Prostředky z OKRUHU <4> víceletého finančního rámce CELKEM || Závazky || =4+ 6 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100
 Platby || =5+ 6 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671
Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
nepoužije se
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Prostředky z OKRUHŮ 1 AŽ 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) CELKEM || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok N 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || CELKEM
 GŘ: <…….> ||
  Lidské zdroje || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716
  Jiné správní výdaje || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383
 GŘ CELKEM <…….> || Prostředky || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
 Prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce CELKEM   || (Závazky celkem = Platby celkem) || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok N 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || CELKEM
 Prostředky z OKRUHŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce CELKEM   || Závazky || 87,708 || 89,356 || 91,026 || 92,802 || 94,602 || 96,402 || 98,302 || 650,199
 Platby || 4,705 || 42,671 || 63,658 || 73,663 || 80,672 || 88,690 || 85,710 || 439,770
3.2.2.     Odhadovaný dopad na
operační prostředky. ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků.
x        Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na
3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[20] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů celkem || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1[21] Podpora účinné kultury jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační ochrany ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   || 25,08 ||   || 25,58 ||   || 26,09 ||   || 26,63 ||   || 27,14 ||   || 27,70 ||   || 28,27 ||   || 186,50
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2: Zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || - Výstup ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 ||   || 54,33 ||   || 55,43 ||   || 56,53 ||   || 57,70 ||   || 58,81 ||   || 60,03 ||   || 61,26 ||   || 404,08
 SPECIFICKÝ CÍL č. 3: Zavedení rámců a metod pro provádění účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3 ||   || 4,18 ||   || 4,26 ||   || 4,35 ||   || 4,44 ||   || 4,52 ||   || 4,62 ||   || 4,71 ||   || 31,08
 NÁKLADY CELKEM ||   || 83,58 ||   || 85,28 ||   || 86,97 ||   || 88,76 ||   || 90,48 ||   || 92,35 ||   || 94,24 ||   || 621,66
Poznámka: Je třeba zdůraznit, že
rozpis podle specifických cílů a prostředků na ně přidělených
v rámci jednotlivých výstupů mohou být v této fázi pouze
orientační. Výstupy tak vycházejí z původních odhadů a jsou
uváděny pro ilustraci.
3.2.3.     Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
¨        Návrh/podnět nevyžaduje využití správních
prostředků
x        Návrh/podnět vyžaduje využití správních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || 2014[22] || 2015 || 2016 || 2107 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716
 Jiné správní výdaje || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
 Mimo OKRUH 5[23] víceletého finančního rámce   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 6,778
 Jiné výdaje správní povahy || 0,348 || 0,355 || 0,362 || 0,369 || 0,453 || 0,384 || 0,391 || 2,661
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 CELKEM || 4,124 || 4,079 || 4,056 || 4,039 || 4,124 || 4,054 || 4,062 || 28,538
3.2.3.2.  Odhadované potřeby
v oblasti lidských zdrojů
¨        Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
x        Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
   || Rok N 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020
 Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 Pomoc v jaderném sektoru 01 01 01 (ústředí a zastoupení Komise) || 18,5 || 18,4 || 18,2 || 18,0 || 18,0 || 18,0 || 18,0
 Pomoc v jaderném sektoru 01 01 02 (delegace) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pomoc v jaderném sektoru 01 05 01 (nepřímý výzkum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (přímý výzkum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pomoc v jaderném sektoru 01 02 01 (CA, INT, SNE z „celkového rámce”) || 1,3 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2
 Pomoc v jaderném sektoru 01 02 02 (CA, INT, JED, LA a SNE při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pomoc v jaderném sektoru 01 04 yy[24]   || - v ústředí[25]   || 17,3 || 16,9 || 16,6 || 16,3 || 15,9 || 15,6 || 15,3
 - při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pomoc v jaderném sektoru 01 05 02 (CA, INT, SNE – nepřímý výzkum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – přímý výzkum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 37,0 || 36,5 || 36,0 || 35,5 || 35,1 || 34,8 || 34,5
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny
z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ
poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem
na rozpočtová omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci ||
 Externí pracovníci ||
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
x        Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým
finančním rámcem.
¨        Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu
víceletého finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové linie a odpovídající částky.
¨        Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo
změnu víceletého finančního rámce[26].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy, rozpočtové linie a odpovídající částky.
3.2.5.     Příspěvky od
třetích stran NEPOUŽIJE SE
Návrh/podnět nepočítá se
spolufinancováním od třetích stran.
Návrh/podnět počítá se
spolufinancováním podle následujícího odhadu:
Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na
3 desetinná místa)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Dohadovaný dopad na
příjmy (NEPOUŽIJE SE)
¨        Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na
příjmy.
¨        Návrh/podnět má tento finanční dopad:
¨ dopad na vlastní zdroje
¨ dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[27]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Položka …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U různých
účelově vázaných příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy.
[1]               Kromě toho jsou zde ještě ERF, Fond pro
světové klima a biologickou rozmanitost a rezerva na pomoc při
mimořádných událostech, které zůstávají mimo rozpočet EU.
[2]               Úř. věst. C , , s. .
[3]               Úř. věst. L 81, 22.3.2007, s. 1–10.
[4]               Úř. věst. L 318, 11.12.1999, s. 20.
[5]               Úř. věst. L 185, 16.7.2005, s. 33.
[6]               Úř. věst. L 172, 2.7.2009, s. 18.
[7]               Úř. věst. L 199, 2.8.2011, s. 48.
[8]               Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[9]               Kritéria zohledňují závěry Rady ohledně
pomoci třetím zemím v oblasti jaderné bezpečnosti a
zabezpečení (2913. zasedání Rady ve složení pro dopravu, telekomunikace a
energetiku, Brusel, 9. prosince 2008).
[10]             Také by měl být zohledněn text Milníky ve vývoji
vnitrostátní infrastruktury pro jadernou energii (Mezinárodní agentura pro
atomovou energii, dokument ze série jaderná energie NG-G-3.1)
[11]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(Activity-Based Budgeting).
[12]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a)
nebo b) finančního nařízení.
[13]             Vysvětlení způsobů řízení a spolu
s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na internetové
stránkách BugdWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[14]             Uvedené v článku 185 finančního
nařízení.
[15]             RP = rozlišené prostředky, NRP = nerozlišené
prostředky
[16]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu
[17]             Kandidátské země, a případně potenciální
kandidátské země západního Balkánu.
[18]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět.
[19]             Technická nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[20]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být
dodány (např.: počet financovaných výměn studentů,
počet vybudovaných km silnic atd.).
[21]             Jak je popsáno v oddíle 1.4.2 „Specifické
cíle..."
[22]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět.
[23]             Technická nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[24]             Dílčí strop na externí pracovníky
z operačních prostředků (bývalé linie „BA“).
[25]             V podstatě pro strukturální fondy, Evropský
zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský
fond (ERF).
[26]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[27]             Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky
z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé
částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.