               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 11.7.2017
            COM(2017) 374 final
            2017/0156(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který se má zaujmout jménem Evropské unie v Radě přidružení EU-Turecko, pokud jde o změnu protokolu 2 k rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/98 o obchodním režimu pro zemědělské produkty

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               Bilaterální obchodní vztahy EU–Turecko pro zemědělské produkty a produkty rybolovu jsou upraveny Dohodou zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem ze dne 12. září 1963 (dále jen „dohoda“), a zejména rozhodnutím Rady přidružení ES-Turecko č. 1/98 ze dne 25. února 1998 o obchodním režimu pro zemědělské produkty. Podle uvedeného rozhodnutí Rady přidružení získala Unie určité koncese v podobě celních kvót na hovězí maso. Obě kvóty na hovězí maso se nyní skládají z 5 000 tun kvóty na zmrazené hovězí maso a 14 100 tun kvóty na zmrazené hovězí maso.

               Od vstupu rozhodnutí Rady přidružení č. 1/98 v platnost vývoz hovězího masa a živých zvířat z EU kolísá a během dlouhých období ho Turecko zakazovalo. S cílem usnadnit plné využití kvót a dosáhnout pravidelného obchodního toku s těmito produkty navrhlo Turecko rozšířit působnost obou celních kvót upravujících hovězí maso na čerstvé a chlazené hovězí maso.

               Taková změna je v zájmu Unie, protože by rozšířila produktový rozsah stávajících koncesí, lépe by reagovala na poptávku na trhu v Turecku a zajistila by lepší využívání kvót a tím i pravidelné obchodní toky. Kromě toho čerstvé a chlazené hovězí maso obvykle dosahuje na trhu vyšší ceny. Širším dlouhodobým cílem tohoto pozměňovacího návrhu je zajistit, aby byl obchodní tok v případě předmětných kvót pravidelný a bez omezení.

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Návrh rozšíří rozsah hovězích masných produktů způsobilých k vývozu do Turecka v rámci obou celních kvót s cílem usnadnit vývoz hovězího masa do Turecka.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Návrh je v souladu s obchodní politikou Unie s cílem rozšířit příležitosti k obchodu se třetími zeměmi.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Návrh je v souladu s politikou Unie na podporu obchodu mezi členskými státy a třetími zeměmi a při dodržení zásady, že Evropská unie by měla podporovat rozvoj obchodu, včetně postupného odstraňování omezení mezinárodního obchodu. Cílem návrhu je zlepšit a usnadnit obchod s produkty z hovězího masa mezi Unií a Tureckem.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

                  Právním základem rozhodnutí Rady je čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 35 dodatkového protokolu k Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem.

               •Subsidiarita

                  Společná obchodní politika je uvedena mezi oblastmi, v nichž má Unie výlučnou pravomoc podle článku 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Tato iniciativa se týká provádění stávajících obchodních dohod.

               •Proporcionalita

                  Byly posouzeny veškeré přiměřené možnosti politiky a návrh je považován za nejvhodnější k dosažení uvedeného cíle.

               •Volba nástroje

               Rozhodnutí Rady přidružení EU-Turecko, kterým se mění protokol č. 2 k rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/98 o obchodním režimu pro zemědělské produkty.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Komise neformálně konzultovala se zúčastněnými stranami a s členskými státy, které podporují návrh na rozšíření rozsahu produktů v rámci stávajících kvót.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Komise je v kontaktu se zúčastněnými stranami, které se vyjádřily k situaci na trhu v Turecku.

               •Posouzení dopadů

                  Posouzení dopadů nebylo provedeno, protože návrh má pomoci zvýšit a zlepšit obchod s Tureckem v případě hovězích masných produktů, a tím využít stávající dvoustranné obchodní preference. Návrh nemá vliv na dovoz do Unie, ani nestanoví žádné nové obchodní úlevy udělené třetím zemím.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

                  Návrh rozšířit rozsah produktů by mohl pomoci malým a středním podnikům při vývozu hovězích masných produktů do Turecka. V rámci kvót bude způsobilá širší škála produktů, čímž se usnadní plné využití kvót a zvýší se vývoz.

               •Základní práva

                  Návrh nemá vliv na základní práva.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Komise bude sledovat obchodní toky, aby posoudila, zda se návrhem zajistilo lepší využívání současných kvót, a ujistila se, že vývoz hovězího masa do Turecka není ztížen.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               2017/0156 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který se má zaujmout jménem Evropské unie v Radě přidružení EU-Turecko, pokud jde o změnu protokolu 2 k rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/98 o obchodním režimu pro zemědělské produkty

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem
                  1
                má za cíl podporovat stálé a vyvážené posilování obchodních a hospodářských vztahů mezi Unií a Tureckem a zřizuje Radu přidružení s cílem zajišťovat provádění a postupný rozvoj režimu přidružení.

               (2)Rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/98
                  2
                stanoví obchodní režim pro zemědělské produkty. Protokol 2 k uvedenému rozhodnutí obsahuje podrobnosti o preferenčním režimu pro dovoz zemědělských produktů pocházejících z Unie do Turecka, včetně preferenčního režimu pro dovoz zmrazeného hovězího masa.

               (3)Unie a Turecko zorganizovaly konzultace a dohodly se na změně preferenčního režimu použitelného na dovoz hovězího masa pocházejícího z Unie do Turecka s cílem rozšířit oblast působnosti stávající celní kvóty stanovené v příloze protokolu 2 k rozhodnutí č. 1/98 na čerstvé a chlazené hovězí maso.

               (4)Podle článku 35 dodatkového protokolu k Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem
                  3
                rozsah preferenčního zacházení, které si vzájemně udělí Unie a Turecko, může být změněn rozhodnutím Rady přidružení.

               (5)Postoj Unie v Radě přidružení EU-Turecko by proto měl být založen na návrhu rozhodnutí připojeném k tomuto rozhodnutí.

               (6)Jelikož rozhodnutím Rady přidružení se změní dohoda, je vhodné jej po přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               (7)V Radě přidružení bude Unii v souladu s čl. 17 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii zastupovat Komise,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má Evropská unie zaujmout v Radě přidružení EU- Turecko, pokud jde o změnu protokolu 2 k rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/98 o obchodním režimu pro zemědělské produkty, se zakládá na návrhu rozhodnutí Rady přidružení EU-Turecko přiloženém k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Po přijetí se rozhodnutí Rady přidružení zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)
                  Dohoda zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem, podepsaná v Ankaře dne 12. září 1963 (Úř. věst. 217, 29.12.1964, s. 3687).

                     (2)
                  Rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/98 ze dne 25. února 1998 o obchodním režimu pro zemědělské produkty (98/223/ES)(Úř. věst. L 86, 20.3.1998, s. 1).

                     (3)
                  Dodatkový protokol a finanční protokol podepsané dne 23. listopadu 1970 a připojené k Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem a o opatřeních, která mají být přijata k jejich provedení (Úř. věst. L 293, 29.12.1972, s. 3).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 11.7.2017
            COM(2017) 374 final
            PŘÍLOHA

            NávrhROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který se má zaujmout jménem Evropské unie v Radě přidružení EU-Turecko, pokud jde o změnu protokolu 2 k rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/98 o obchodním režimu pro zemědělské produkty

               PŘÍLOHA

               Návrh
                  ROZHODNUTÍ Č. ... RADY PŘIDRUŽENÍ EU-TURECKO

                  ze dne ...,

                  kterým se mění protokol 2 k rozhodnutí č. 1/98 o obchodním režimu pro zemědělské produkty

               RADA PŘIDRUŽENÍ EU-TURECKO,

               s ohledem na Dohodu zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem
                  1
               ,

               s ohledem na dodatkový protokol a finanční protokol podepsané dne 23. listopadu 1970 a připojené k Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem a o opatřeních, která mají být přijata k jejich provedení
                  2
               , a zejména na článek 35 uvedené dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/98
                  3
                stanoví preferenční režim použitelný pro obchod se zemědělskými produkty mezi Unií a Tureckem. Protokol 2 k uvedenému rozhodnutí obsahuje podrobnosti o preferenčním režimu pro dovoz zemědělských produktů pocházejících z Unie do Turecka, včetně preferenčního režimu pro dovoz zmrazeného hovězího masa.

               (2)Unie a Turecko zorganizovaly konzultace a dohodly se na změně preferenčního režimu použitelného na dovoz hovězího masa pocházejícího z Unie do Turecka s cílem rozšířit oblast působnosti stávající celní kvóty stanovené v příloze protokolu 2 k rozhodnutí č. 1/98 na čerstvé a chlazené hovězí maso.

               (3)Protokol 2 k rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/98 by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn,

               ROZHODLA TAKTO:

               Článek 1

               Příloha protokolu 2 k rozhodnutí č. 1/98 se mění v souladu se zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

               V... ,

                  předseda

                  Za Radu přidružení EU-Turecko

                  předseda

               PŘÍLOHA

               Položky týkající se kódu KN 0202 20 v příloze protokolu 2 k rozhodnutí č. 1/98 se nahrazují tímto:

                        „Kód KN

                        Popis

                        Snížení cla DNV (%)

                        Celní kvóta (tuny čisté hmotnosti)

                        0201 20,

                        0202 20

                        Ostatní nevykostěné hovězí maso, čerstvé nebo chlazené, nebo zmrazené

                        50% snížení; maximální clo: 30 %

                        5 000

                        0201 20,

                        0202 20

                        Ostatní nevykostěné hovězí maso, čerstvé nebo chlazené, nebo zmrazené

                        30% snížení; maximální clo: 43 %

                        14 100“

                     (1)
                  Úř. věst. 217, 29.12.1964, s. 3687.

                     (2)
                  Úř. věst. L 293, 29.12.1972, s. 3.

                     (3)
                  Rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/98 ze dne 25. února 1998 o obchodním režimu pro zemědělské produkty (98/223/ES)(Úř. věst. L 86, 20.3.1998, s. 1).


Důležité právní upozornění

|

52009PC0391

Návrh Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě (přepracování) (Text s významem pro EHP)  /* KOM/2009/0391 konecném znení - COD 2009/0110 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 27.7.2009KOM(2009) 391 v konečném znění2009/0110 (COD)Svazek VINávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYo hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě (přepracování) (Text s významem pro EHP)ê 1692/96/ESPŘÍLOHA IIKRITÉRIA A SPECIFIKACE PROJEKTŮ SPOLEČNÉHO ZÁJMU[1]Část 2 | : | Silniční síť |Část 3 | : | Železniční síť |Část 4 | : | Síť vnitrozemských vodních cest a vnitrozemských přístavů |Část 5 | : | Námořní přístavy |Část 6 | : | Letiště |Část 7 | : | Síť kombinované dopravy |Část 8 | : | Řídicí a informační síť námořní dopravy |Část 9 | : | Řídicí síť letecké dopravy |Část 10 | : | Lokalizační a navigační síť |Část 2Silniční síťKromě projektů vztahujících se ke spojením uvedeným v příloze I se za infrastrukturní projekty společného zájmu považují všechny projekty vztahující se ke spojením, které se týkají:A. Rozvoje sítě, zejména-  rozšíření dálnic nebo zvýšení kvality silnic,-  výstavby nebo zlepšení obchvatů nebo okružních komunikací,-  zvýšení interoperability vnitrostátních sítí.B. Rozvoje systémů řízení provozu a uživatelských informačních systémů, zejména-  vytvoření telematické infrastruktury pro sběr dat o provozu,-  rozvoje dopravních informačních a kontrolních center a výměny dat mezi dopravními informačními centry v různých zemích,-  vytvoření silničních informačních služeb, zejména systému RDS-TMC[2],-  technická interoperabilita telematických infrastruktur.Část 3Železniční síťKromě projektů vztahujících se ke spojením uvedeným v příloze I se za infrastrukturní projekty společného zájmu považují všechny projekty vztahující se ke spojením, které se týkají:-  interoperability mezi transevropskými železničními systémy,-  interoperability se sítěmi jiných oborů dopravy.Část 4Síť vnitrozemských vodních cest a vnitrozemských přístavůê 1346/2001/ES čl. 1 bod 6 písm. a) (přizpůsobený)Vnitrozemské přístavyProjekty společného zájmu se musí bez diskriminace vztahovat výlučně k infrastruktuře přístupné každému uživateli.Kromě projektů vztahujících se ke spojením a vnitrozemským přístavům uvedeným v příloze I se za projekty společného zájmu považují všechny projekty infrastruktury odpovídající jedné nebo více z těchto kategorií:1. přístup k přístavu po vodních cestách;2. přístavní infrastruktura je uvnitř přístavního areálu;3. ostatní dopravní infrastruktura je uvnitř přístavního areálu;4. ostatní dopravní infrastruktura spojující přístav s ostatními prvky transevropské sítě.Za projekt společného zájmu je považován každý projekt týkající se: výstavby a údržby všech prvků dopravního systému obecně přístupných všem uživatelům uvnitř přístavu a spojů s vnitrostátní nebo mezinárodní dopravní síti Ö . To Õ zahrnuje zejména rozvoj a údržbu areálu pro obchodní a ostatní účely týkající se přístavních činností, výstavbu a údržbu silničních a železničních spojů, výstavbu a údržbu včetně bagrování přístupových tras a ostatních vodních ploch v přístavu a výstavbu a údržbu plavebního značení a systémů řízení plavebního provozu a komunikačních a informačních systémů v přístavu a na přístupových trasách.ê 1692/96/ESŘízení provozuZa infrastrukturní projekty společného zájmu se považují zejména projekty, které zahrnují:-  signalizační a naváděcí systém pro plavidla, zejména pokud přepravují nebezpečné věci nebo znečišťující látky,-  tísňové komunikační systémy a zabezpečení vnitrozemské vodní cesty.ê 1346/2001/ES čl. 1 bod 6 b) (přizpůsobený)Část 5Námořní přístavy1. Společné podmínky pro projekty společného zájmu vztahující se k námořním přístavům sítěProjekty společného zájmu se musí vztahovat výlučně k infrastruktuře přístupné bez diskriminace každému uživateli.Za projekt společného zájmu je považován každý projekt týkající se: výstavby a údržby všech prvků dopravního systému obecně přístupných všem uživatelům uvnitř přístavu a spojů s vnitrostátní nebo mezinárodní dopravní sítí Ö To Õ zahrnuje zejména rozvoj a údržbu areálu pro obchodní a ostatní účely týkající se přístavních činností, výstavbu a údržbu silničních a železničních spojů, výstavbu a údržbu včetně bagrování přístupových tras a ostatních vodních ploch v přístavu a výstavbu a údržbu plavebního značení a systémů řízení plavebního provozu a komunikačních a informačních systémů v přístavu a na přístupových trasách.2. Specifikace projektů společného zájmu vztahujících se k síti námořních přístavůZa projekt společného zájmu je považován každý projekt, který vyhovuje těmto specifikacím:Specifikace projektu | Kategorie přístavu |I. Podpora námořní dopravy na krátké vzdálenosti |Infrastruktura nezbytná pro rozvoj námořní a námořní-říční dopravy na krátké vzdálenosti | Projekty vztahující se k přístavům kategorie A |II. Přístup do přístavů |Přístup do přístavů po moři nebo po vnitrozemské vodní cestě | Projekty vztahující se k přístavům kategorií A a B |Trvalá dostupnost přístavů v Baltském moři umístěných přibližně na 60° severní zeměpisné šířky a dále, včetně investičních nákladů na práce s rozrušováním ledu v zimě | Projekty vztahující se k přístavům kategorií A, B a C |Vytvoření nebo zlepšení vnitrozemského přístupu spojujícího přístav s ostatními prvky transevropské dopravní sítě pomocí železničních, silničních a vnitrozemských vodních spojů | Projekty vztahující se k přístavům kategorie A |Rozvoj stávajícího vnitrozemského přístupu spojujícího přístav s ostatními prvky transevropské dopravní sítě pomocí železničních, silničních a vnitrozemských vodních spojů | Projekty vztahující se k přístavům kategorií A a B |III. Přístavní infrastruktura uvnitř přístavního areálu |Rozvoj přístavní infrastruktury s cílem zvýšit účinnost intermodální dopravy | Projekty vztahující se k přístavům kategorií A a B |Zdokonalení přístavní infrastruktury, zejména v přístavech ostrovních, okrajových a nejvzdálenějších regionů | Projekty vztahující se k přístavům kategorie C |Rozvoj a montáž řídících a informačních systémů jako je EDI (elektronická výměna údajů) nebo ostatních systémů inteligentního řízení nákladní a osobní dopravy s použitím integrovaných technologií | Projekty vztahující se k přístavům kategorií A, B a C |Rozvoj přístavních zařízení na sběr odpadků | Projekty vztahující se k přístavům kategorií A, B a C. |ê 1692/96/ESČÁST 6LetištěI. Výběrová kritéria pro letiště společného zájmu:Letiště společného zájmu musejí splňovat kritéria jednoho nebo více následujících bodů sítě:1. Mezinárodní body sítě zahrnují-  letiště nebo letištní systémy[3] s ročním objemem přepravy nejméně-  5 000 000 pohybů cestujících minus 10 %-  nebo-  100 000 komerčních pohybů letadel-  nebo-  odbavených 150 000 t zboží-  nebo-  1 000 000 pohybů cestujících mimo Společenství;nebo-  jakékoli nové letiště postavené k nahrazení stávajícího mezinárodního bodu sítě, který by se nemohl ve svém lokalitě dále rozvíjet.2. Body sítě Společenství zahrnují:-  všechna letiště nebo letištní systémy s ročním objemem přepravy:-  mezi 1 000 000 minus 10 % a 4 499 999 pohybů cestujících-  nebo-  mezi 50 000 a 149 999 t odbaveného zboží-  nebo-  mezi 500 000 a 899 999 pohybů cestujících, z nich nejméně 30 % je mezinárodních,-  nebo-  mezi 300 000 a 899 999 pohybů cestujících mimo evropskou pevninu na vzdálenost přes 500 km od nejbližšího mezinárodního bodu sítě,nebo-  jakékoli nové letiště postavené k nahrazení stávajícího mezinárodního bodu sítě, který by se nemohl ve svém lokalitě dále rozvíjet.3. Regionální body sítě a body přístupu zahrnují všechna letiště-  s ročním objemem přepravy mezi 500 000 a 899 999 pohyby cestujících, z nichž méně než 30 % je mezinárodních,-  nebo-  s ročním objemem přepravy mezi 250 000 minus 10 % a 499 999 pohybů cestujících-  nebo-  s ročním objemem přepravy mezi 10 000 a 49 999 t odbaveného zboží-  nebo-  umístěná na ostrově některého členského státu-  nebo-  umístěná v uzavřených oblastech Společenství s komerční přepravou, zajišťovanou letadly s maximální vzletovou hmotností nad 10 t.Letiště je umístěno v uzavřené oblasti, je-li nad 100 km od nejbližšího mezinárodního bodu sítě nebo bodu sítě Společenství. Tato vzdálenost se může výjimečně zkrátit na 75 km, aby se vzal v úvahu obtížný přístup s ohledem na zeměpisnou situaci nebo špatnou kvalitu infrastruktury pozemní dopravy.II. Specifikace projektů společného zájmu vztahujících se k síti letišťProjektem společného zájmu se rozumí projekt, který splňuje níže uvedené požadavky:Specifikace projektů | Typ bodu sítě, na který se projekt zejména vztahuje[4] |I. Optimalizace stávající kapacity letišť |Opatření 1 — optimalizace stávající kapacity z hlediska pohybu letadel, cestujících nebo zboží, včetně letištního navigačního zařízení | Mezinárodní Společenství Regionální bod sítě a bod přístupu |Opatření 2 — zlepšení letištního zabezpečení a bezpečnosti | Mezinárodní Společenství Regionální bod sítě a bod přístupu |Opatření 3 — úprava stávající infrastruktury nezbytná z hlediska dotvoření společného trhu, a zejména z hlediska opatření pro volný pohyb osob ve Společenství | Mezinárodní Společenství Regionální bod sítě a bod přístupu |II. Rozvoj nové kapacity letišť |Opatření 4 — rozvoj infrastruktury a zařízení určujících kapacitu letiště, pokud jde o letadla, pohyb zboží nebo cestujících, včetně leteckého navigačního zařízení | Mezinárodní Společenství |Opatření 5 — výstavba nového letiště nahrazujícího současné kapacity letiště nebo letištního systému, který v dané lokalitě nelze dál rozvíjet | Mezinárodní Společenství |III. Zlepšení ochrany proti hluku v důsledku činností na letišti |Opatření 6 — zlepšení environmentální slučitelnosti z hlediska hluku a zpracování letištních zplodin | Mezinárodní Společenství |IV. Zlepšení nebo rozvoj přístupu k letišti |Opatření 7 — zlepšení a rozvoj rozhraní mezi letištěm a přístupovou infrastrukturou | Mezinárodní Společenství |Opatření 8 — zlepšení a rozvoj vzájemného propojení s ostatními dopravními sítěmi, zejména železniční sítí | Mezinárodní Společenství |Část 7Síť kombinované dopravyKromě projektů vztahujících se ke spojením uvedeným v příloze I se za projekty společného zájmu považují všechny infrastrukturní projekty, které se týkají-  výstavby nebo modernizace železniční nebo vnitrozemské vodní infrastruktury, aby se intermodální manipulační jednotky staly technicky uskutečnitelné a ekonomicky životaschopné;ê 1346/2001/ES čl. 1 bod 6 písm. c)-  výstavby nebo rozvoje středisek překládky mezi obory pozemní dopravy, včetně vybudování překládacího zařízení s odpovídající infrastrukturou uvnitř terminálu;-  úpravy areálů přístavů umožňující rozvoj nebo zlepšení kombinované dopravy mezi námořní cestami a železnicí, vnitrozemskými vodními cestami nebo silnicemi;ê 1692/96/ES-  železničního zařízení zvlášť upraveného pro kombinovanou dopravu, pokud to vyžaduje povaha infrastruktury, zejména co se týče nákladů na možné úpravy takové infrastruktury a s ohledem na použití takového zařízení spojeného s odpovídající infrastrukturou a příslušnými provozovateli, kterým umožní přístup na nediskriminačním základě.Část 8Řídicí a informační síť námořní dopravyMezi projekty společného zájmu lze začlenit jakýkoli projekt, který-  se vztahuje k cílům bezpečnostní politiky Společenství v námořní dopravěnebo-  je určen k provedení mezinárodních úmluv a usnesení Mezinárodní námořní organizace (IMO) v oblasti bezpečnosti námořní dopravy a týká se-  zavedení systému Společenství k oznamování plavidel připlouvajících do přístavů Společenství nebo z nich odplouvajících nebo proplouvajících vodami Společenství za pomoci elektronického systému výměny dat, zahrnujícího také přenos dat mezi plavidly a pozemními zařízeními prostřednictvím transpondérů, přičemž se v úvahu berou zejména elektronické systémy výměny dat (EDI) včetně slučitelných rozhraní;-  vývoje a zdokonalování radionavigačních pozemských kanálů LORAN-C;-  vývoje zdokonalování zlepšení pobřežních a přístavních systémů řízení (VTS) a jejich propojení z pohledu bezpečnějšího a účinnějšího sledování a řízení námořní dopravy a odbavování, zejména v oblastech soutoku, oblastech dopravně vytížených nebo oblastech ekologicky citlivých;-  rozvoje nástrojů k zlepšení pochopení přepravy: databáze o tocích přepravy a nehodách v námořní dopravě, rozvoje nástrojů pro rozbor dopravních toků EPTO (European Permanent Traffic Observatory);-  vývoje infrastruktury a zařízení k zavedení Globálního námořního tísňového a bezpečnostního systému (GMDSS);-  zlepšení systémů telematické výměny dat v souvislosti se státní přístavní kontrolou plavidel.Část 9Síť řízení letecké dopravyZa projekty společného zájmu se považují jakékoli projekty vedoucí ke zvýšení kapacity systému a optimalizaci jeho využití, které jsou součástí harmonizace a integrace zařízení a postupů různých vnitrostátních bodů sítě a jsou v souladu s příslušnými mezinárodními normami definovanými Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO) a příslušnými evropskými subjekty, s důrazem především na Evropskou organizaci pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol).Tyto projekty se vztahují k-  studiím o lepším využití letového prostoru různými účastníky a vytvoření konsistentního a efektivního systému tras,-  plánování a řízení letového provozu tak, aby lépe odpovídala nabídka poptávce a zlepšilo se využití dostupných kontrolních kapacit,-  studiím a práci nezbytné pro harmonizaci zařízení a postupů k integraci různých poskytovatelů služeb se zvláštním zřetelem na hlavní směry přijaté Evropskou konferencí civilního letectví (ECAC),-  zlepšení produktivity systému, zejména prostřednictvím automatizované pomoci řízení a systémů zjišťování a řešení nebezpečných situací,-  příspěvkům pro zavedení prostředků komunikace, navigace a dohledu nezbytných pro řízení letecké dopravy, včetně podpory nových technik, zejména družicových a digitálních datových sítí, jestliže to povede k souladu s evropskými specifikacemi.Část 10Lokalizační a navigační síťZa projekt společného zájmu se považuje jakýkoli projekt, který se vztahuje k vytvoření jakéhokoli prvku budoucího evropského radionavigačního plánu nebo globálního družicového a navigačního systému tvořícího součást této struktury:-  kontrolní centrum zahrnující systém zpracování a kontroly,-  síť pozemských navigačních stanic,-  prostorový segment složený z družic umožňující přenos navigačních signálů,-  síť dozorčích stanic._____________ê 884/2004/ES čl. 1 bod 15 2) a příloha IIPŘÍLOHA IIIPRIORITNÍ PROJEKTY, U KTERÝCH MAJÍ BÝT ZAHÁJENY PRÁCE DO ROKU 20101. Železniční osa Berlín — Verona/Milán — Bologna — Neapol — Messina — Palermo-  Halle/Lipsko — Norimberk (2015),-  Norimberk — Mnichov (2006),-  Mnichov — Kufstein (2015),-  Kufstein — Innsbruck (2009),-  Brennerský tunel (2015), přeshraniční úsek,-  Verona — Neapol (2007),-  Milán — Bologna (2006),-  železniční/silniční most přes Messinskou úžinu — Palermo (2015).2. Vysokorychlostní železniční osa Paříž — Brusel/Brusel — Kolín nad Rýnem — Amsterodam — Londýn-  tunel pod Lamanšským průlivem — Londýn (2007),-  Brusel/Brusel — Lutych — Kolín nad Rýnem (2007),-  Brusel/Brusel — Rotterdam — Amsterodam (2007)[5].3. Vysokorychlostní železniční osa jihozápadní Evropy-  Lisabon/Porto — Madrid (2011)[6],-  Madrid — Barcelona (2005),-  Barcelona — Figueras — Perpignan (2008),-  Perpignan — Montpellier (2015),-  Montpellier — Nîmes (2010),-  Madrid — Vitoria — Irún/Hendaye (2010),-  Irún/Hendaye — Dax, přeshraniční úsek (2010),-  Dax — Bordeaux (2020),-  Bordeaux — Tours (2015).4. Vysokorychlostní železniční osa východ-  Paříž — Baudrecourt (2007),-  Mety — Lucemburk (2007),-  Saarbrücken — Mannheim (2007).5. Trať Betuwe (2007)6. Železniční osa Lyon — Terst — Divača/Koper — Divača — Lublaň — Budapešť — ukrajinská hranice[7]-  Lyon — St. Jean de Maurienne (2015),-  tunel Mont — Cenis (2015-2017), přeshraniční úsek,-  Bussoleno — Turín (2011),-  Turín — Benátky (2010),-  Benátky — Ronchi Sud — Terst — Divača (2015),-  Koper — Divača — Lublaň (2015),-  Lublaň — Budapešť (2015).7. Dálniční osa Igumenitsa/Patras — Atény — Sofia — Budapešť-  Via Egnatia (2006),-  Pathe (2008),-  dálnice Sofia — Kulata — řecko-bulharská hranice (2010), s přeshraničním úsekem Promahon — Kulata,-  dálnice Ndlac — Sibiň (větev k Bukurešti a Konstanci) (2007).8. Multimodální osa Portugalsko/Španělsko — ostatní Evropa[8]-  železnice La Coruña — Lisabon — Sines (2010),-  železnice Lisabon — Valladolid (2010),-  železnice Lisabon — Faro (2004),-  dálnice Lisabon — Valladolid (2010),-  dálnice La Coruña — Lisabon (2003),-  dálnice Sevilla — Lisabon (dokončeno v r. 2001),-  nové letiště v Lisabonu (2015).9. Železniční osa Cork — Dublin — Belfast — Stranraer[9] (2001)10. Malpensa (dokončeno 2001)[10]11. Pevné spojení Öresund (dokončeno 2000)[11]12. Severský trojúhelník, železniční/silniční osa-  silniční a železniční projekty ve Švédsku[12] (2010),-  dálnice Helsinky — Turku (2010),-  železnice Kerava — Lahti (2006),-  dálnice Helsinky — Vaalimaa (2015),-  železnice Helsinky — Vainikkala (ruská hranice) (2014).13. Silniční osa Spojené království/Irsko/Benelux (2010)14. Západopobřežní hlavní trať (2007)15. Galileo (2008)16. Nákladní železniční osa Sines — Madrid — Paříž-  nová vysokokapacitní železniční osa přes Pyreneje,-  železnice Sines — Badajoz (2010),-  železniční trať Algeciras — Bobadilla (2010).17. Železniční osa Paříž — Štrasburk — Stuttgart — Vídeň — Bratislava-  Baudrecourt — Štrasburk — Stuttgart (2015) s Kehlským mostem jako přeshraničním úsekem,-  Stuttgart — Ulm (2012),-  Mnichov — Salcburk (2015), přeshraniční úsek,-  Salcburk — Vídeň (2012),-  Vídeň — Bratislava (2010), přeshraniční úsek.18. Vnitrozemská vodní osa Rýn/Mása — Mohan — Dunaj[13]-  Rýn — Mása (2019) s plavební komorou Lanaye jako přeshraničním úsekem,-  Vilshofen — Štrubina (2013),-  Vídeň — Bratislava (2015) — přeshraniční úsek,-  Palkovičovo — Moháč (2014),-  místa s malou průjezdností v Rumunsku a Bulharsku (2011).19. Vysokorychlostní železniční interoperabilita na Iberském poloostrově-  Madrid — Andalusie (2010)-  severovýchod (2010)-  Madrid — Levanta a Středomoří (2010)-  koridor sever/severozápad, včetně Vigo — Porto (2010)-  Estremadura (2010).20. Železniční osa Fehmarn-  pevné železniční/silniční spojení přes Fehmarn (2014),-  železnice pro přístup v Dánsku z Öresundu (2015),-  železnice pro přístup v Německu z Hamburku (2015),-  železnice Hannover — Hamburk/Brémy (2015).21. Námořní dálniceProjekty společného zájmu určené v souladu s článkem 13 a týkající se těchto námořních dálnic:-  dálnice Baltského moře (spojující členské státy u Baltského moře s členskými státy střední a západní Evropy, včetně trasy přes Severní moře/Baltské moře (Kielský kanál) (2010)),-  západoevropská námořní dálnice (vedoucí z Portugalska a Španělska přes Atlantský oblouk do Severního moře a Irského moře) (2010),-  námořní dálnice jihovýchodní Evropy (spojující Jaderské moře s Jónským mořem a východním Středomořím včetně Kypru) (2010),-  námořní dálnice jihozápadní Evropy (západní Středomoří), spojující Španělsko, Francii a Itálii včetně Malty a napojující se na námořní dálnici jihovýchodní Evropy[14] (2010).22. Železniční osa Atény — Sofia — Budapešť — Vídeň — Praha — Norimberk/Drážďany[15]-  železnice řecko-bulharská hranice — Kulata — Sofia — Vidin/Calafat (2015),-  železnice Curtici — Brašov (na Bukurešť a Konstanci) (2010),-  železnice Budapešť — Vídeň (2010), přeshraniční úsek,-  železnice Břeclav — Praha — Norimberk (2010), s přeshraničním úsekem Norimberk — Praha,-  železniční osa Praha — Linec (2016).23. Železniční osa Gdaňsk — Varšava — Brno/Bratislava — Vídeň[16]-  Železnice Gdaňsk — Varšava — Katowice (2015),-  Železnice Katowice — Břeclav (2010),-  Železnice Katowice — Žilina — Nové Mesto nad Váhom (2010).24. Železniční osa Lyon/Ženeva — Basilej — Duisburg — Rotterdam/Antverpy-  Lyon — Mylhúzy — Mülheim[17], s přeshraničním úsekem Mylhúzy — Mülheim (2018),-  Ženeva — Milán/Novara — švýcarská hranice (2013),-  Basilej — Karlsruhe (2015),-  Frankfurt nad Mohanem — Mannheim (2012),-  Duisburg — Emmerich (2009)[18],-  Železný Rýn Rheidt — Antverpy, přeshraniční úsek (2010).25. Dálniční osa Gdaňsk — Brno/Bratislava — Vídeň[19]-  dálnice Gdaňsk — Katowice (2010),-  dálnice Katowice — Brno/Žilina (2010), přeshraniční úsek,-  dálnice Brno — Vídeň (2009), přeshraniční úsek.26. Železniční/silniční osa Irsko/Spojené království/kontinentální Evropa-  silniční/železniční osa spojující Dublin se severem (Belfast — Larne) a jihem (Cork) (2010)[20],-  silniční/železniční osa Hull — Liverpool (2015),-  železnice Felixstowe — Nuneaton (2011),-  železnice Crewe — Holyhead (2008).27. „Rail Baltica“, železniční osa Varšava — Kaunas — Riga — Tallinn — Helsinky-  Varšava — Kaunas (2010),-  Kaunas — Riga (2014),-  Riga — Tallinn (2016).28. „Eurocaprail“ na železniční ose Brusel — Lucemburk — Štrasburk-  Brusel — Lucemburk — Štrasburk (2012).29. Železniční osa iónského/jaderského intermodálního koridoru-  Kozani — Kalampaka — Igumenitsa (2012),-  Janina — Antirrio — Rio — Kalamata (2014).30. Vnitrozemská vodní cesta Seina — Šelda.-  Zlepšení splavnosti Deulemont — Gent (2012-2014-2016),-  Compiègne — Cambrai (2012-2014-2016).Předem sjednané datum dokončení díla je uvedeno v závorkách. Data dokončení díla u projektů 1 až 20 a 30 a podrobnosti o úsecích odpovídají zprávě skupiny na vysoké úrovni, ve které byly určeny._____________éPŘÍLOHA IVZrušené rozhodnutí a seznam jeho následných změnRozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES (Úř. věst. L 228, 9.9.1996, s. 1) |Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1346/2001/ES (Úř. věst. L 185, 6.7.2001, s. 1) |Bod 8.F přílohy II aktu o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 447) |Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 884/2004/ES (Úř. věst. L 167, 30.4.2004, s. 1) |Nařízení Rady (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1) | Pouze bod 6.D přílohy |_____________PŘÍLOHA VSrovnávací tabulkaRozhodnutí 1692/96/ES | Toto rozhodnutí |Čl. 1 odst. 1 | Čl. 1 odst. 1 |Čl. 1 odst. 2 první věta | Čl. 1 odst. 2 první věta |Čl. 1 odst. 2 druhá věta | Čl. 7 odst. 1 |Čl. 1 odst. 2 třetí věta | Čl. 1 odst. 2 druhá věta |Čl. 1 odst. 3 | Čl. 1 odst. 3 |Články 2 až 6 | Články 2 až 6 |Čl. 7 odst. 1 návětí | Čl. 7 odst. 2 návětí |Čl. 7 odst. 1 první odrážka | Čl. 7 odst. 2 písm. a) |Čl. 7 odst. 1 druhá odrážka | Čl. 7 odst. 2 písm. b) |Čl. 7 odst. 1 třetí odrážka | Čl. 7 odst. 2 písm. c) |Čl. 7 odst. 1 čtvrtá odrážka | Čl. 7 odst. 2 písm. d) |Čl. 7 odst. 2 návětí | Čl. 7 odst. 3 návětí |Čl. 7 odst. 2 první odrážka | Čl. 7 odst. 3 písm. a) |Čl. 7 odst. 2 druhá odrážka | Čl. 7 odst. 3 písm. b) |Čl. 7 odst. 3 | Čl. 7 odst. 4 |Čl. 8 odst. 1 první pododstavec | Čl. 8 odst. 1 první pododstavec |Čl. 8 odst. 1 druhý pododstavec první věta | Čl. 8 odst. 1 druhý pododstavec |Čl. 8 odst. 1 druhý pododstavec druhá věta | Čl. 8 odst. 1 třetí pododstavec |Čl. 8 odst. 2 | Čl. 8 odst. 2 |Čl. 9 odst. 1 návětí | Čl. 9 odst. 1 návětí |Čl. 9 odst. 1 první odrážka | Čl. 9 odst. 1 písm. a) |Čl. 9 odst. 1 druhá odrážka | Čl. 9 odst. 1 písm. b) |Čl. 9 odst. 1 třetí odrážka | Čl. 9 odst. 1 písm. c) |Čl. 9 odst. 1 čtvrtá odrážka | Čl. 9 odst. 1 písm. d) |Čl. 9 odst. 2 a 3 | Čl. 9 odst. 2 a 3 |Čl. 10 odst. 1 | Čl. 10 odst. 1 |Čl. 10 odst. 2 první pododstavec | Čl. 10 odst. 2 první pododstavec |Čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec první věta | Čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec |Čl. 10 odst. 2 druhý pododstavec druhá věta | Čl. 10 odst. 2 třetí pododstavec |Čl. 10 odst. 3 až 6 | Čl. 10 odst. 3 až 6 |Čl. 11 odst. 1, 2 a 3 | Čl. 11 odst. 1, 2 a 3 |Čl. 11 odst. 3a | Čl. 11 odst. 4 první pododstavec |Čl. 11 odst. 3b | Čl. 11 odst. 4 druhý pododstavec |Čl. 11 odst. 4 | Čl. 11 odst. 5 |Článek 12 | Článek 12 |Čl. 12a odst. 1 až 4 | Čl. 13 odst. 1 až 4 |Čl. 12a odst. 5 návětí | Čl. 13 odst. 5 návětí |Čl. 12a odst. 5 první odrážka | Čl. 13 odst. 5 písm. a) |Čl. 12a odst. 5 druhá odrážka | Čl. 13 odst. 5 písm. b) |Čl. 12a odst. 5 třetí odrážka | Čl. 13 odst. 5 písm. c) |Čl. 12a odst. 6 první a druhá věta | Čl. 13 odst. 7 první pododstavec |Čl. 12a odst. 6 třetí věta | Čl. 13 odst. 7 druhý pododstavec |Čl. 12a odst. 7 | Čl. 13 odst. 6 |Článek 13 | Článek 14 |Čl. 14 návětí | Čl. 15 návětí |Čl. 14 první odrážka | Čl. 15 písm. a) |Čl. 14 druhá odrážka | Čl. 15 písm. b) |Čl. 14 třetí odrážka | Čl. 15 písm. c) |Čl. 15 návětí a závěrečná věta | Čl. 16 návětí |Čl. 15 první odrážka | Čl. 16 písm. a) |Čl. 15 druhá odrážka | Čl. 16 písm. b) |Čl. 15 třetí odrážka | Čl. 16 písm. c) |Čl. 15 čtvrtá odrážka | Čl. 16 písm. d) |Článek 16 | Článek 17 |Článek 17 | Článek 18 |Čl. 17a odst. 1 první věta | Čl. 19 odst. 1 |Čl. 17a odst. 1 druhá, třetí a čtvrtá věta | Čl. 19 odst. 4 |Čl. 17a odst. 2 a 3 | Čl. 19 odst. 2 a 3 |Čl. 17a odst. 4 | Čl. 19 odst. 6 |Čl. 17a odst. 5 | Čl. 19 odst. 5 |Čl. 17a odst. 6 | Čl. 19 odst. 7 |Čl. 18 odst. 1 | Článek 20 |Čl. 18 odst. 2 první věta | Čl. 21 odst. 1 |Čl. 18 odst. 2 druhá věta | Čl. 21 odst. 2 |Čl. 18 odst. 3 první věta | Čl. 22 první pododstavec |Čl. 18 odst. 3 druhá věta | Čl. 22 druhý pododstavec |Čl. 18 odst. 3 třetí a čtvrtá věta | Čl. 22 třetí pododstavec |Článek 19 | Článek 23 |Čl. 19a odst. 1 | Článek 24 |Čl. 19a odst. 2 návětí | Čl. 25 odst. 1 návětí |Čl. 19a odst. 2 písm. a) a b) | Čl. 25 odst. 1 písm. a) a b) |______ | Čl. 25 odst. 2 návětí |Čl. 19a odst. 2 písm. c) a d) | Čl. 25 odst. 2 písm. a) a b) |Čl. 19a odst. 3 | Čl. 25 odst. 3 |Čl. 19a odst. 4 | Čl. 26 odst. 1 |Čl. 19a odst. 5 první věta | Čl. 26 odst. 2 první pododstavec |Čl. 19a odst. 5 druhá věta | Čl. 26 odst. 2 druhý pododstavec |Čl. 19a odst. 6 | Čl. 27 odst. 1 |Čl. 19a odst. 7 | Čl. 27 odst. 2 |Čl. 19a odst. 8 | Čl. 27 odst. 3 |Čl. 19a odst. 9 | Čl. 27 odst. 4 |Čl. 19b první věta | Čl. 28 první pododstavec |Čl. 19b druhá věta | Čl. 28 druhý pododstavec |Článek 22 | Čl. 29 první pododstavec |______ | Čl. 29 druhý pododstavec |Článek. 23 | Článek 30 |Článek. 24 | Článek 31 |Příloha I | Příloha I |Příloha II | Příloha II |Příloha III | Příloha III |______ | Příloha IV |______ | Příloha V |_____________ê 1692/96/ES (přizpůsobený)SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍEvropský parlament, Rada a Komise zdůrazňují význam, který přikládají zřízení a spojitému rozvoji transevropské dopravní sítě. Vítají přijetí tohoto rozhodnutí zřizujícího tuto síť a vymezující konkrétní projekty společného zájmu, což umožňuje, aby byl legislativní rámec pro transevropskou dopravní síť dokončen.Zaznamenávají, že tyto projekty přispívají k dosažení cílů stanovených v článku 2, zejména mohou zásadním způsobem přispět ke konkurenceschopnosti, vytváření pracovních míst a soudržnosti v Unii, a rovněž vycházejí vstříc potřebě propojit ostrovní, uzavřené a okrajové oblasti s centrálními oblastmi Společenství. V této souvislosti zdůrazňují, že skutečnost, že tyto projekty jsou vymezeny v příloze I, příloze II a článcích tohoto rozhodnutí, je činí způsobilými pro finanční příspěvek Společenství, jenž může usnadnit a urychlit jejich skutečné provedení v daném členském státě.Evropský parlament, Rada a Komise vyzývají členské státy, aby přikládaly nejvyšší význam provádění těchto projektů, jimž věnují zvláštní pozornost. Komise se zavazuje informovat je pravidelně o jejich uskutečňování, mimo jiné prostřednictvím Ö zpráv uvedených v článku 22 Õ.Evropský parlament, Rada a Komise berou na vědomí projekty schválené Evropským parlamentem v druhém čtení s ohledem na rozvoj transevropské dopravní sítě.PROHLÁŠENÍ KOMISE-  K normám ochrany životního prostředí a potrubní sítěKomise budea) pokračovat ve zkoumání norem ochrany životního prostřední pro každý typ dopravy ab) zkoumat možnost zřízení potrubní sítě, na kterou by se nevztahovaly obecné zásady pro transevropské energetické sítě, a možnost jejich začlenění do transevropské sítěa předloží případné vhodné návrhy.-  Ö K článku 23 Õ a příloze IIIKomise potvrzuje, že nic v tomto prohlášení nepředjímá finanční závazky členských států Společenství.[1] Tato kritéria a specifikace se vztahují k odpovídajícím částem uvedeným ve vlastním textu nebo k příloze I.[2] Radiodigitální oznamovací systém pro silniční dopravu, který uvádí do souladu dopravní zprávy s potřebami jednotlivých uživatelů pozemních komunikací.[3] Letištní systémy: Úř. věst. L 240, 24.8.1992, s. 14.[4] Tato tabulka nevylučuje, aby dotyčná opatření byla v některých řádně odůvodněných a zvláštních případech rozšířena na další body sítě.[5] Včetně dvou železničních stanic pro vysokorychlostní vlaky v Rotterdamu a Amsterodamu, které nebyly zahrnuty do projektu, jejž potvrdila Evropská rada na zasedání v Essenu v roce 1994.[6] Včetně spojení Lisabon-Porto (2013), Lisabon-Madrid (2010) a Aveiro-Salamanca (2015).[7] Části této trasy odpovídají V. panevropskému koridoru.[8] Včetně modernizace přístavů a letišť (2015) v souladu s obsahem, který potvrdila Evropská rada na zasedáních v Essenu a Dublinu.[9] O dalším nárůstu kapacity této trati bylo rozhodnuto v roce 2003 a byl doplněn jako samostatný projekt.[10] Projekt dokončen.[11] Projekt dokončen.[12] Několik krátkých silničních a železničních úseků bude dokončeno v letech 2010 až 2015.[13] Část této trasy odpovídá definici VII. panevropského koridoru.[14] Také k Černému moři.[15] Tato významná trasa do velké míry odpovídá definici IV. panevropského koridoru.[16] Tato významná trasa do velké míry odpovídá definici VI. panevropského koridoru.[17] Včetně trasy TGV Rýn-Rhôna, bez západní větve.[18] Projekt č. 5 (trať Betuwe) spojuje Rotterdam a Emmerich.[19] Tato hlavní trasa do velké míry odpovídá definici VI. panevropského koridoru.[20] Včetně Essenského projektu č. 13: silniční osa Irsko/Spojené království/Benelux.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0849

Návrh rozhodnutí Rady o postoji, který má Společenství zaujmout k návrhu na změnu Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží v rámci karnetů TIR (Úmluvy TIR z roku 1975)  /* KOM/2008/0849 konečném znení - ACC 2008/0236 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 19.12.2008KOM(2008) 849 v konečném znění2008/0236 (ACC)NávrhROZHODNUTÍ RADYo postoji, který má Společenství zaujmout k návrhu na změnu Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží v rámci karnetů TIR (Úmluvy TIR z roku 1975)(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASouvislosti návrhuOdůvodnění a cíle návrhuCelní úmluva o mezinárodní přepravě zboží v rámci karnetů TIR (Úmluva TIR) ze dne 14. listopadu 1975 byla schválena jménem Evropského hospodářského společenství nařízením Rady (EHS) č. 2112/78. Úmluva vstoupila ve Společenství v platnost dne 20. června 1983.Účelem navrhovaného rozhodnutí je pozměnit vysvětlivku k čl. 8 odst. 3 Úmluvy TIR. Změna se týká doporučované výše záruky na karnet TIR. Pracovní skupina pro celní otázky ovlivňující přepravu a správní výbor Úmluvy TIR v říjnu 2008 rozhodly, že doporučovaná částka, kterou je možno požadovat na každý karnet TIR, by měla být změněna z 50 000 USD na 60 000 EUR.Obecné souvislostiÚmluvu TIR spravuje Evropská hospodářská komise Organizace spojených národů (EHK OSN) se sídlem v Ženevě. Touto úmluvou byl zaveden celní tranzitní režim pro mezinárodní silniční přepravu zboží a zboží, u něhož jsou pozastavena cla a poplatky, díky ní může překračovat hranice za minimálních zásahů celních orgánů během cesty. Tím, že systém TIR uvolňuje tradiční překážky mezinárodního pohybu zboží, podporuje rozvoj mezinárodního obchodu; tím, že zkracuje prodlevy v dopravě, umožňuje dosahovat výrazných úspor dopravních nákladů. Nejdůležitější výhodou systému je to, že Úmluva TIR nabízí prostřednictvím řetězce mezinárodních záruk poměrně snadný přístup k požadovaným zárukám. Karnet TIR je nejen tranzitním prohlášením, ale také dokladem o záruce. Od svého zavedení v roce 1975 se záruka ve výši 50 000 USD zatím nezměnila.V posledních měsících se některé smluvní strany Úmluvy vyjádřily ke stávající doporučené výši záruky 50 000 USD pro přepravu v režimu TIR. Podle jejich názoru současné směnné kurzy a ceny neodpovídají kurzům a cenám platným v roce 1975, a je tedy nutné zavádět dodatečná kontrolní opatření, např. celní doprovod nebo finanční zajištění. Aby se nemusela zavádět taková dodatečná opatření a předešlo se problémům, byla navržena změna vysvětlivky k čl. 8 odst. 3. Návrh byl projednán pracovní skupinou pro celní otázky ovlivňující přepravu a správním výborem Úmluvy TIR, které nevznesly žádné námitky.Na Společenství nemá navržená změna žádný dopad, jelikož doporučovaná výše 60 000 EUR se podle právních předpisů Společenství již uplatňuje.Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuNa oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy.Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNavrhované rozhodnutí je v souladu se společnou politikou v oblasti obchodu a dopravy. Systém TIR, který usnadňuje silniční dopravu, umožňuje převážet zboží přes území 67 smluvních stran za minimálních zásahů celních orgánů a nabízí prostřednictvím řetězce mezinárodních záruk poměrně snadný přístup k požadovaným zárukám. Zjednodušení, jichž se prostřednictvím Úmluvy TIR docílilo, jsou v souladu s revidovanou lisabonskou strategií.Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadůKonzultace zúčastněných stranMetody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentůNávrh byl konzultován s Mezinárodní unií silniční dopravy, všemi záručními sdruženími a celními orgány smluvních stran Úmluvy TIR. Konzultace se konaly rovněž v rámci zasedání pracovní skupiny pro celní otázky ovlivňující přepravu a správního výboru Úmluvy TIR.Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahuKladné stanovisko.Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo třeba využít externích odborných konzultací.Posouzení dopadůAby se posílilo zajištění systému TIR a předešlo zavádění dodatečných kontrolních opatření, jako jsou doprovody nebo složení finanční kauce či záruky, měla by být částka záruky na karnet TIR zvýšena.Ve Společenství se doporučovaná výše 60 000 EUR již určitý čas uplatňuje a navržená změna navíc uvede předpisy Společenství v soulad s Úmluvou TIR.Přijetím této změny budou finanční zájmy celních orgánů plně zajištěny a využívání nákladných celních doprovodů se pravděpodobně sníží.Právní stránka návrhuTento návrh mění vysvětlivku k čl. 8 odst. 3 Úmluvy TIR.Právní základČlánek 133 a čl. 300 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství.Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:Provádí se jím změna mezinárodní dohody, jež se sama o sobě řídí zásadou proporcionality.Návrh se týká vysvětlivky. Cílem návrhu je změna doporučované výše záruky na karnet TIR z 50 000 USD na 60 000 EUR.Volba nástrojůNavrhované nástroje: rozhodnutí.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z těchto důvodů:Mezinárodní dohody a změny těchto dohod se do právního řádu Společenství obvykle zavádějí formou rozhodnutí.Rozpočtové důsledkyNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.2008/0236 (ACC)NávrhROZHODNUTÍ RADYo postoji, který má Společenství zaujmout k návrhu na změnu Celní úmluvy o mezinárodní přepravě zboží v rámci karnetů TIR (Úmluvy TIR z roku 1975)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 této smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) Celní úmluva o mezinárodní přepravě zboží v rámci karnetů TIR (Úmluva TIR) ze dne 14. listopadu 1975 byla jménem Společenství schválena nařízením Rady (EHS) č. 2112/78 ze dne 25. července 1978[1] a vstoupila ve Společenství v platnost dne 20. června 1983[2].(2) Některé smluvní strany Úmluvy TIR se vyjádřily ke stávající doporučené výši záruky pro přepravu v režimu TIR. Podle jejich názoru současné směnné kurzy a ceny neodpovídají kurzům a cenám platným v roce 1975, a je tedy nutné zavádět dodatečná kontrolní opatření, např. celní doprovod nebo finanční zajištění. Aby se nemusela zavádět taková dodatečná opatření a předešlo se problémům, byla navržena změna vysvětlivky 0.8.3.(3) Správní výbor Úmluvy TIR v říjnu 2008 rozhodl, že v zájmu zajištění finančních zájmů celních orgánů účastnících se systému TIR je třeba změnit vysvětlivku 0.8.3 a částku 50 000 USD nahradit částkou 60 000 EUR.(4) K pozměňovacímu návrhu by mělo být vydáno stanovisko Společenství,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Stanovisko Společenství v rámci správního výboru podpoří připojený pozměňovací návrh.Článek 2Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dneZa Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHAVysvětlivka 0.8.3 se mění takto:Částka „$ 50 000“ se nahrazuje částkou „60 000 EUR“.[1] Úř. věst. L 252, 14.9.1978.[2] Úř. věst. L 31, 2.2.1983, s. 13.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.5.2017
            COM(2017) 199 final
            2017/0088(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o uzavření jménem Evropské unie Dohody mezi Evropskou unií a Islandem o doplňkových pravidlech týkajících se nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz jako součásti Fondu pro vnitřní bezpečnost na období 2014–2020

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 515/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz a zrušuje rozhodnutí č. 574/2007/ES, vstoupilo v platnost dne 21. května 2014 a je použitelné od 1. ledna 2014
                  1
               .

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 ze dne 16. dubna 2014 o obecných ustanoveních týkajících se Azylového, migračního a integračního fondu a nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí též vstoupilo v platnost dne 21. května 2014 a je použitelné od 1. ledna 2014
                  2
               . Podle článku 19 nařízení (EU) č. 515/2014 se ustanovení nařízení (EU) č. 514/2014 použijí na nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost (dále jen „Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza“).

               Účelem Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza je vytvořit mechanismus solidarity se stejnými závaznými evropskými pravidly pro zapojené státy, pokud jde o ochranu vnějších hranic v zájmu všech ostatních zapojených států a jejich jménem. Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza bude sloužit k dosažení klíčových cílů schengenského acquis, a to ke sdílení odpovědnosti za to, že je zajištěna „účinná, vysoká a jednotná úroveň kontroly na vnějších hranicích“, jak je stanoveno v článku 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399
                  3
               . Uvedený fond tudíž rozvíjí schengenské acquis.

               V čl. 5 odst. 7 nařízení (EU) č. 515/2014 se stanoví, že země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis se účastní tohoto nástroje v souladu s ustanoveními uvedeného nařízení a že mají být uzavřena ujednání týkající se finančních příspěvků a doplňkových pravidel nezbytných pro takovou účast, včetně ustanovení na zajištění ochrany finančních zájmů Unie a pravomoci auditu Účetního dvora, jelikož příslušné dohody o přidružení taková pravidla nestanoví.

               Cílem návrhu dohody s Islandem (dále jen „přidružená země“) je uzavřít ujednání podle čl. 5 odst. 7 nařízení (EU) č. 515/2014 a umožnit Komisi převzít konečnou odpovědnost za plnění rozpočtu uvedeného nástroje v této přidružené zemi a stanovit příspěvek této země do rozpočtu Unie, pokud jde o tento nástroj.

               Pokud jde o rozpočtovou a finanční kontrolu, na členské státy se vztahují horizontální povinnosti (např. pravomoc Účetního dvora a Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)) buď přímo podle Smlouvy, nebo podle sekundárního práva Unie. Tyto povinnosti se vztahují na členské státy bezprostředně, a proto nejsou stanoveny v nařízení (EU) č. 515/2014. Avšak podle čl. 5 odst. 7 nařízení (EU) č. 515/2014 na přidružené země musí být tyto povinnosti rozšířeny prostřednictvím návrhu dohody.

               Za účelem ochrany finančních zájmů Unie proti podvodům a jiným nesrovnalostem stanoví nařízení (EU) č. 514/2014, že zaměstnancům Komise, Účetního dvora a úřadu OLAF má být umožněn vhodný přístup k provádění kontrol. V čl. 5 odst. 9 nařízení (EU) č. 514/2014 se uvádí, že dohody o spolupráci se třetími zeměmi musí výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě. Proto je to v návrhu dohody obsaženo.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Nepoužije se.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

                  Nepoužije se.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Tento návrh ohledně uzavření dohody, jehož cílem je uzavřít ujednání mezi Unií a Islandem týkající se příspěvku této země do nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz na období 2014–2020 a doplňkových pravidel nezbytných pro takovou účast, vychází z čl. 77 odst. 2 a čl. 218 odst. 6 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie.

               •Nezbytnost navrhovaného rozhodnutí

                  Podle čl. 5 odst. 7 nařízení (EU) č. 515/2014 je uzavření dohody s Islandem nezbytné pro zavedení ujednání týkajících se příspěvku této země do nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz na období 2014–2020 a doplňkových pravidel nezbytných pro takovou účast.

               •Proporcionalita

                  Nepoužije se.

               •Volba nástroje

                  Nepoužije se.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nepoužije se.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Nepoužije se.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nepoužije se.

               •Posouzení dopadů

                  Nevztahuje se na tento návrh, neboť souvisí s řízením programu a jeho cílem je podpis mezinárodní dohody, která byla sjednána na základě směrnic pro jednání stanovených Radou. Účelnost a zjednodušování právních předpisů

               •Účelnost a zjednodušování právních předpisů

                  Nepoužije se.

               •Základní práva

                  Nepoužije se.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Článek 10 a příloha návrhu dohody popisují ustanovení týkající se ročních finančních příspěvků přidružené země do rozpočtu Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza a jejich případného přizpůsobení situaci popsané v příloze.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Územní působnost

                  Nařízení (EU) č. 515/2014 rozvíjí schengenské acquis. V tomto ohledu tato dohoda s Islandem rovněž navazuje na schengenské acquis.

                  V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného k SEU a SFEU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně nebude závazné ani použitelné. V souladu s článkem 4 výše uvedeného protokolu se Dánsko do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí Radou rozhodne, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.

                  Tento návrh rozvíjí prvky schengenského acquis, jichž se Spojené království a Irsko v souladu s rozhodnutími Rady 2000/365/ES
                     4
                  , resp. 2002/192/ES
                     5
                   neúčastní, nebude pro ně proto závazné ani použitelné.

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Článek 17 dohody stanoví postupy, které se použijí pro podávání zpráv a monitorování. Do 15. února každého roku, a to až do roku 2022 včetně, má Island předkládat Komisi výroční zprávy o provádění za předchozí rozpočtový rok.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nepoužije se.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Není zapotřebí.

               S ohledem na výše uvedené úvahy Komise navrhuje, aby Rada poté, co obdrží souhlas Evropského parlamentu, schválila dohodu s Islandem o doplňkových pravidlech týkajících se nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz jako součásti Fondu pro vnitřní bezpečnost na období 2014–2020.

               2017/0088 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o uzavření jménem Evropské unie Dohody mezi Evropskou unií a Islandem o doplňkových pravidlech týkajících se nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz jako součásti Fondu pro vnitřní bezpečnost na období 2014–2020

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 a čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               s ohledem na souhlas Evropského parlamentu
                  6
               ,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V souladu s rozhodnutím Rady 2017/XXX ze dne [...]
                  7
                byla dne […] podepsána dohoda, s výhradou jejího uzavření, mezi Evropskou unií a Islandem o doplňkových pravidlech týkajících se nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz jako součásti Fondu pro vnitřní bezpečnost na období 2014–2020 (dále jen „dohoda“).

               (2)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.

               (3)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES
                  8
               ; Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (4)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES
                  9
               . Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (5)Aby se umožnilo co nejrychlejší uplatňování opatření stanovených v dohodě a nezpožďovalo se schvalování a provádění národního programu, mělo by toto rozhodnutí vstoupit v platnost prvním dnem po jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               (6)Dohoda by měla být schválena,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Dohoda mezi Evropskou unií a Islandem o doplňkových pravidlech týkajících se nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz jako součásti Fondu pro vnitřní bezpečnost na období 2014–2020 se schvaluje jménem Unie.

               Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou učinit jménem Unie oznámení v souladu s čl. 19 odst. 2 dohody vyjadřující souhlas Unie s tím, aby byla dohodou vázána.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 143.

                     (2)
                  Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 112.

                     (3)
                  Úř. věst. L 77, 23.3.2016, s. 1.

                     (4)
                  Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).

                     (5)
                  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

                     (6)
                  Úř. věst. C , , s. .

                     (7)
                  [Úplný odkaz]

                     (8)
                  Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43).

                     (9)
                  Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.5.2017
            COM(2017) 199 final
            PŘÍLOHA

            návrhu ROZHODNUTÍ RADY
            o uzavření jménem Evropské unie Dohody mezi Evropskou unií a Islandem o doplňkových pravidlech týkajících se nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz jako součásti Fondu pro vnitřní bezpečnost na období 2014–2020

               EVROPSKÁ UNIE, dále jen „Unie“,

               a

               ISLAND,

               společně dále jen „strany“,

               S OHLEDEM na dohodu uzavřenou mezi Radou Evropské unie a Islandem a Norským královstvím o přidružení Norského království k dohodě k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis
                  1
                (dále jen „dohoda o přidružení Islandu a Norska“),

               VZHLEDEM K TĚMTO DŮVODŮM:

               (1)
                     Unie zřídila nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 515/2014
                  2
               .

               (2)
                     Nařízení (EU) č. 515/2014 rozvíjí schengenské acquis ve smyslu dohody o přidružení Islandu a Norska.

               (3)
                     Jelikož nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014
                  3
                má přímý dopad na uplatňování ustanovení nařízení (EU) č. 515/2014, a ovlivňuje tak jeho právní rámec, a jelikož při přijetí nařízení (EU) č. 514/2014, které bylo Islandu oznámeno, byly použity postupy stanovené v dohodě o přidružení Islandu a Norska, smluvní strany uznávají, že nařízení (EU) č. 514/2014 rozvíjí schengenské acquis ve smyslu dohody o přidružení Islandu a Norska, protože je to nezbytné pro provádění nařízení (EU) č. 515/2014.

               (4)
                     V čl. 5 odst. 7 nařízení (EU) č. 515/2014 se stanoví, že se země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, mimo jiné Island, účastní nástroje v souladu s jeho ustanoveními a že by měla být uzavřena ujednání stanovující finanční příspěvky uvedených zemí a doplňková pravidla nezbytná pro takovou účast, včetně ustanovení na zajištění ochrany finančních zájmů Unie a pravomoci auditu Účetního dvora.

               (5)
                     Nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost (dále jen „Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza“) představuje specifický nástroj v kontextu schengenského acquis, jenž byl vytvořen za účelem umožnit sdílení zátěže a finanční podporu v oblasti vnějších hranic a vízové politiky v členských státech a přidružených státech.

               (6)
                     Článek 60 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012
                  4
                stanoví pravidla pro nepřímé řízení, která jsou použitelná, jsou-li třetí země, včetně přidružených států, pověřeny úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu.

               (7)
                     V čl. 17 odst. 4 nařízení (EU) č. 514/2014 se stanoví způsobilost výdajů vynaložených v roce 2014 odpovědným orgánem, který ještě nebyl formálně určen, a tím se zajišťuje hladký přechod mezi Fondem pro vnější hranice a Fondem pro vnitřní bezpečnost. Stejně tak je důležité, aby stejný záměr odrážela i tato dohoda. Vzhledem k tomu, že tato dohoda nevstoupila v platnost před koncem roku 2014, je nezbytné zajistit způsobilost výdajů vynaložených před formálním určením, případně do formálního určení odpovědného orgánu, pokud systémy řízení a kontroly používané před tímto formálním určením jsou v zásadě totožné se systémy účinnými po formálním určení odpovědného orgánu.

               (8)
                     Aby byl usnadněn výpočet a použití splatných ročních příspěvků Islandu do Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza, budou jeho příspěvky za období 2014–2020 uhrazeny v pěti ročních splátkách od roku 2016 do roku 2020. Od roku 2016 do roku 2018 jsou roční příspěvky stanoveny jako paušální částky, zatímco příspěvky splatné za roky 2019 a 2020 budou stanoveny v roce 2019 na základě hrubého domácího produktu všech států účastnících se Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza s přihlédnutím ke skutečně uhrazeným platbám,

               SE DOHODLY TAKTO:

               Článek 1

               Oblast působnosti

               Tato dohoda stanoví doplňková pravidla nezbytná pro účast Islandu ve Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza v souladu s nařízením (EU) č. 515/2014.

               Článek 2

               Finanční řízení a kontrola

               1.
                     Island přijme nezbytná opatření k zajištění souladu s ustanoveními vztahujícími se na finanční řízení a kontrolu, jež jsou obsažena ve Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) a v sekundárních právních předpisech.

               Ustanovení SFEU a sekundárních právních předpisů uvedená v prvním pododstavci jsou tato:

               a)čl. 287 odst. 1, 2 a 3 SFEU;

               b)články 30, 32 a 57, čl. 58 odst. 1 písm. c) bod i), článek 60, čl. 79 odst. 2 a čl. 108 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;

               c)články 32, 38, 42, 84, 88, 142 a 144 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012
                  5
               ;

               d)nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96
                  6
               ;

               e)nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013
                  7
               .

               Strany mohou rozhodnout o pozměnění tohoto seznamu na základě vzájemné dohody.

               2.
                     Island uplatňuje ustanovení uvedená v odstavci 1 na svém území v souladu s touto dohodou.

               Článek 3

               Dodržování zásady řádného finančního řízení

               Finanční prostředky přidělené Islandu v rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza se použijí v souladu se zásadou řádného finančního řízení.

               Článek 4

               Dodržování zásady zamezení střetu zájmů

               Všichni účastníci finančních operací a jiné osoby podílející se na území Islandu na plnění rozpočtu a jeho správě, včetně přípravy na tuto činnost, na auditu nebo kontrole, se zdrží jakéhokoliv jednání, jež by mohlo uvést jejich zájmy do střetu se zájmy Unie.

               Článek 5

               Výkon rozhodnutí

               Rozhodnutí přijatá Komisí, která ukládají finanční závazky jiným osobám než státům, jsou vykonatelná na území Islandu.

               Výkon rozhodnutí se řídí předpisy občanského procesního práva platnými na Islandu. Doložku vykonatelnosti rozhodnutí připojí po jeho přezkoumání, omezeném jen na ověření pravosti, vnitrostátní orgán, který k tomu účelu určí vláda Islandu a oznámí jej Komisi.

               Jsou-li uvedené formální náležitosti splněny na žádost Komise, může Komise v souladu s vnitrostátním právem požádat o výkon rozhodnutí přímo příslušný orgán.

               Výkon rozhodnutí může být zastaven pouze na základě rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie. Kontrola řádného provádění výkonu rozhodnutí však spadá do pravomoci soudních orgánů Islandu.

               Článek 6

               Ochrana finančních zájmů Unie proti podvodům

               1.Island:

               a)bojuje proti podvodům a jiným protiprávním jednáním poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie opatřeními, která mají odstrašující účinek a poskytují účinnou ochranu na Islandu;

               b)přijme k zamezení podvodů ohrožujících finanční zájmy Unie stejná opatření, jaká přijímá k zamezení podvodů ohrožujících jeho vlastní finanční zájmy, a

               c)s členskými státy a Komisí koordinuje svou činnost zaměřenou na ochranu finančních zájmů Unie proti podvodům.

               2.Island přijme opatření rovnocenná opatřením přijatým Unií v souladu s čl. 325 odst. 4 SFEU, která jsou platná v den podpisu této dohody.

               Strany mohou rozhodnout na základě vzájemné dohody o přijetí opatření rovnocenných následným opatřením přijatým Unií v souladu s tímto článkem.

               Článek 7

               Kontroly a inspekce na místě prováděné Komisí (OLAF)

               Aniž jsou dotčena její práva podle čl. 5 odst. 8 nařízení (EU) č. 514/2014, je Komise (Evropský úřad pro boj proti podvodům, OLAF) oprávněna provádět kontroly a inspekce na místě na území Islandu, pokud jde o Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza, v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96.

               Orgány Islandu jsou nápomocny při kontrolách a inspekcích na místě, které – pokud si to tyto orgány přejí – mohou být prováděny společně s nimi.

               Článek 8

               Účetní dvůr

               Jak je stanoveno v čl. 287 odst. 3 SFEU a v části první hlavě X kapitole 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, má Účetní dvůr možnost provádět audity v prostorách jakéhokoli subjektu spravujícího příjmy nebo výdaje jménem Unie na území Islandu, pokud jde o Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza, včetně prostor jakékoli fyzické nebo právnické osoby přijímající platby z rozpočtu.

               Na Islandu se audity prováděné Účetním dvorem uskutečňují v součinnosti s vnitrostátními kontrolními orgány, a nemají-li tyto orgány potřebné pravomoci, v součinnosti s příslušnými vnitrostátními úřady. Účetní dvůr a vnitrostátní kontrolní orgány Islandu spolupracují v duchu důvěry při zachování své nezávislosti. Tyto orgány nebo úřady sdělí Účetnímu dvoru, zda se na auditu zamýšlejí podílet.

               Účetní dvůr má přinejmenším tatáž práva jako Komise, a to podle čl. 5 odst. 7 nařízení (EU) č. 514/2014 a článku 7 této dohody.

               Článek 9

               Veřejné zakázky

               Island uplatní ustanovení svého zákona o zadávání veřejných zakázek v souladu s přílohou XVI Dohody o Evropském hospodářském prostoru
                  8
               .

               Článek 10

               Finanční příspěvky

               1.
                     Za roky 2016 až 2018 provede Island roční platby do rozpočtu Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza podle této tabulky:

               (všechny částky v EUR)

                        2016

                        2017

                        2018

                        Island

                        563 999

                        563 999

                        563 999

               2.
                     Příspěvky Islandu za roky 2019 a 2020 se vypočtou podle jeho příslušného hrubého domácího produktu (HDP) jako procentní podíl HDP všech států účastnících se Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza podle vzorce uvedeného v příloze.

               3.Finanční příspěvky Islandu uvedené v tomto článku jsou Islandem splatné bez ohledu na datum přijetí jeho národního programu uvedeného v článku 14 nařízení (EU) č. 514/2014.

               Článek 11

               Použití finančních příspěvků

               1.Celkové roční platby za roky 2016 a 2017 se přidělí takto:

               a)75 % na přezkum v polovině období uvedený v článku 8 nařízení (EU) č. 515/2014;

               b)15 % na rozvoj systémů informačních technologií uvedených v článku 15 nařízení (EU) č. 515/2014, s výhradou přijetí příslušných legislativních aktů Unie do 30. června 2017;

               c)10 % na akce Unie uvedené v článku 13 nařízení (EU) č. 515/2014 a mimořádnou pomoc uvedenou v článku 14 nařízení (EU) č. 515/2014.

               Pokud částka uvedená v písmenu b) není přidělena nebo vynaložena, Komise ji podle postupu stanoveného v čl. 5 odst. 5 písm. b) druhém pododstavci nařízení (EU) č. 515/2014 přidělí na specifické akce uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. 515/2014.

               Pokud tato dohoda nevstoupí v platnost nebo nebude prozatímně prováděna do 1. června 2017, celý příspěvek Islandu se použije v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.

               Celkové roční platby za roky 2018, 2019 a 2020 se přidělí takto:

               a)40 % na specifické akce uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. 515/2014;

               b)50 % na rozvoj systémů informačních technologií uvedených v článku 15 nařízení (EU) č. 515/2014, s výhradou přijetí příslušných legislativních aktů Unie do 31. prosince 2018;

               c)10 % na akce Unie uvedené v článku 13 nařízení (EU) č. 515/2014 a mimořádnou pomoc uvedenou v článku 14 nařízení (EU) č. 515/2014.

               Pokud částka uvedená v písmenu b) není přidělena nebo vynaložena, Komise ji podle postupu stanoveného v čl. 5 odst. 5 písm. b) druhém pododstavci nařízení (EU) č. 515/2014 přidělí na specifické akce uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. 515/2014.

               Další částky určené na přezkum v polovině období, akce Unie, specifické akce nebo program rozvoje systémů informačních technologií se použijí v souladu s příslušným postupem stanoveným v jednom z těchto ustanovení:

               d)čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 514/2014;

               e)čl. 8 odst. 7 nařízení (EU) č. 515/2014;

               f)čl. 7 odst. 3 nařízení (EU) č. 515/2014;

               g)čl. 15 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 515/2014.

               4.
                     Komise může z plateb provedených Islandem každoročně použít částku do výše 4 076 EUR za účelem financování správních výdajů na zaměstnance nebo externí pracovníky, jejichž činnost je nezbytná pro podporu provádění nařízení (EU) č. 515/2014 a této dohody s Islandem.

               Článek 12

               Důvěrnost

               Na informace sdělené nebo získané v jakékoli formě podle této dohody se vztahuje služební tajemství a jsou chráněny stejným způsobem, jakým jsou podobné informace chráněny předpisy použitelnými na orgány Unie a právními předpisy Islandu. Tyto informace nelze sdělovat jiným osobám kromě osob v orgánech Unie, členských státech nebo na Islandu, pro něž je jejich znalost vzhledem k jejich funkci nezbytná, a nelze je využívat k jiným účelům než k zajištění účinné ochrany finančních zájmů smluvních stran.

               Článek 13

               Určení odpovědného orgánu

               1.
                     Co nejdříve po schválení národního programu oznámí Island Komisi formálně určený odpovědný orgán na ministerské úrovni, který odpovídá za správu a kontrolu výdajů v rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza.

               2.
                     Podmínkou pro určení daného subjektu podle odstavce 1 je splnění kritérií pro určení týkajících se vnitřního prostředí, kontrolní činnosti, informací a komunikace a monitorování, jež jsou stanovena v nařízení (EU) č. 514/2014 či na jeho základě.

               3.
                     Určení odpovědného orgánu vychází z výroku auditorského subjektu, kterým může být auditní orgán a který posuzuje, zda odpovědný orgán splňuje kritéria pro určení. Tímto subjektem může být nezávislá veřejnoprávní instituce odpovědná za monitorování, hodnocení a kontrolu správy. Tento auditorský subjekt musí být nezávislý na odpovědném orgánu a vykonávat svou činnost v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy. Při rozhodování o určení odpovědného orgánu může Island vycházet z toho, zda jsou systémy řízení a kontroly v podstatě totožné s již existujícími systémy z předchozího období a zda řádně fungují. Pokud stávající výsledky auditu a kontroly prokáží, že určený subjekt již nesplňuje kritéria pro určení, přijme Island opatření nezbytná k zajištění nápravy nedostatků při plnění úkolů tímto subjektem, včetně toho, že jeho určení zruší.

               Článek 14

               Definice rozpočtového roku

               Pro účely této dohody zahrnuje rozpočtový rok podle čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 uskutečněné výdaje a vybrané příjmy, jež byly uvedeny v účetnictví odpovědného orgánu v období od 16. října roku „N–1“ do 15. října roku „N“.

               Článek 15

               Způsobilost výdajů

               Odchylně od čl. 17 odst. 3 písm. b) a odst. 4 nařízení (EU) č. 514/2014 jsou způsobilé i ty výdaje, které odpovědný orgán uhradil dříve, než byl formálně určen podle článku 13 této dohody, pokud systémy řízení a kontroly používané před tímto formálním určením jsou v zásadě totožné se systémy účinnými po formálním určení odpovědného orgánu.

               Článek 16

               Žádost o platbu ročního zůstatku

               1.
                     Do 15. února roku následujícího po příslušném rozpočtovém roce předloží Island Komisi dokumenty a informace požadované podle čl. 60 odst. 5 prvního pododstavce písm. b) a c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.

               Odchylně od čl. 44 odst. 1 nařízení (EU) č. 514/2014 a v souladu s čl. 60 odst. 5 třetím pododstavcem nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Island do 15. března roku následujícího po příslušném rozpočtovém roce předloží Komisi výrok podle čl. 60 odst. 5 druhého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.

               Předložené dokumenty uvedené v tomto odstavci slouží jako žádost o platbu ročního zůstatku.

               2.
                     Dokumenty uvedené v odstavci 1 se vypracují podle vzorů, jež Komise přijme na základě čl. 44 odst. 3 nařízení (EU) č. 514/2014.

               Článek 17

               Zpráva o provádění

               Odchylně od čl. 54 odst. 1 nařízení (EU) č. 514/2014 a v souladu s čl. 60 odst. 5 třetím pododstavcem nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Island předloží Komisi výroční zprávu o provádění národního programu v předchozím rozpočtovém roce do 15. února každého roku až do roku 2022 včetně a může tyto informace na příslušné úrovni zveřejnit.

               První výroční zpráva o provádění národního programu se předloží dne 15. února po vstupu této dohody v platnost nebo zahájení jejího prozatímního provádění.

               První zpráva bude zahrnovat rozpočtové roky od roku 2014 do rozpočtového roku před tím, než měla být v souladu s druhým pododstavcem předložena první výroční zpráva. Závěrečnou zprávu o provádění národního programu předloží Island do 31. prosince 2023.

               Článek 18

               Systém pro elektronickou výměnu dat

               V souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) č. 514/2014 se všechny úřední výměny informací mezi Islandem a Komisí provádějí za použití systému pro elektronickou výměnu dat poskytnutého za tímto účelem Komisí.

               Článek 19

               Vstup v platnost

               1.Depozitářem této dohody je generální tajemník Rady Evropské unie.

               2.Strany schválí tuto dohodu v souladu s vlastními postupy. Dokončení těchto postupů si navzájem oznámí.

               3.Toto ujednání vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce po dni posledního oznámení uvedeného v odstavci 2.

               4.Strany provádějí tuto dohodu vyjma článku 5 prozatímně od prvního dne po jejím podpisu, aniž jsou dotčeny ústavní požadavky.

               Článek 20

               Platnost a ukončení

               1.Unie nebo Island mohou tuto dohodu vypovědět oznámením svého rozhodnutí druhé straně. Platnost dohody končí tři měsíce ode dne takového oznámení. Projekty a činnosti probíhající v okamžiku výpovědi pokračují za podmínek stanovených v této dohodě. Ostatní případné důsledky výpovědi vyřeší strany vzájemnou dohodou.

               2.Tato dohoda se ukončí, je-li ukončena dohoda o přidružení Islandu a Norska v souladu s čl. 8 odst. 4, čl. 11 odst. 3 nebo článkem 16 dohody o přidružení Islandu a Norska.

               Článek 21

               Jazyky

               Tato dohoda je sepsána v jednom vyhotovení v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a islandském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

               V Bruselu dne … roku …..

               Za Evropskou unii
                     Za Island

               PŘÍLOHA

               Vzorec pro výpočet finančních příspěvků za roky 2019 a 2020 a údaje o úhradě

               Finanční příspěvek Islandu do Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza podle čl. 5 odst. 7 druhého a třetího pododstavce nařízení č. 515/2014 se za roky 2019 a 2020 vypočte takto:

               Pro každý jednotlivý rok od roku 2013 do roku 2017 se konečné údaje o výši hrubého domácího produktu (HDP) Islandu, které jsou k dispozici k 31. březnu 2019, vydělí součtem údajů o výši HDP všech států účastnících se Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza za příslušný rok. Průměrná hodnota výsledných pěti procentních podílů za roky 2013 až 2017 se uplatní na součet skutečných ročních rozpočtových prostředků pro Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza pro roky 2014 až 2019 a na roční prostředky na závazky pro Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza pro rok 2020, jak je uvedeno v návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2020 přijatého Komisí, za účelem získání celkové částky, která má být uhrazena Islandem za celou dobu provádění Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza. Od této částky se odečtou roční platby skutečně provedené Islandem v souladu s čl. 10 odst. 1 této dohody, aby byla získána celková částka jeho příspěvků za roky 2019 a 2020. Polovina této částky se uhradí v roce 2019 a druhá polovina v roce 2020.

               Finanční příspěvek se hradí v eurech.

               Island svůj příslušný finanční příspěvek uhradí nejpozději 45 dnů po doručení výzvy k úhradě. V případě prodlení s úhradou příspěvku se účtují úroky z prodlení z částky dlužné ke dni splatnosti. Jako úroková sazba se použije sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, zveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná v první kalendářní den měsíců splatnosti, zvýšená o 3,5 procentního bodu.

                     (1)

                        Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.

                     (2)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 515/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz a zrušuje rozhodnutí č. 574/2007/ES (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 143).

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 ze dne 16. dubna 2014 o obecných ustanoveních týkajících se Azylového, migračního a integračního fondu a nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 112).

                     (4)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1), naposledy pozměněné nařízením (EU, Euratom) č. 547/2014 ze dne 15. května 2014 (Úř. věst. L 163, 29.5.2014, s. 18).

                     (5)

                        Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1).

                     (6)

                        Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

                     (8)

                        Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 461.


				|

		52012PC0697

			Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví dočasná odchylka od směrnice 2003/87/ES Evropského parlamentu a Rady o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství /* COM/2012/0697 final - 2012/0328 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
Na zasedání Rady Mezinárodní organizace pro
civilní letectví (ICAO) dne 9. listopadu 2012 byl učiněn významný pokrok směrem
k cíli globální právní úpravy emisí z letectví.
Tento návrh rozhodnutí má poskytnout další
pozitivní impuls a zlepšit vyhlídky na úspěšný výsledek shromáždění ICAO v roce
2013, pokud jde o vytvoření celosvětového tržního opatření a přijetí rámce,
který členským státům usnadní uplatňování tržních opatření na mezinárodní
leteckou dopravu.
Rozhodnutí by „pozastavilo čas“ tím, že
dočasně odloží uplatňování povinností v rámci systému Evropské unie pro
obchodování s emisemi (EU ETS) na provozovatele letadel u příletů a odletů.
Tento návrh tak ukazuje silný politický závazek EU usnadnit a urychlit úspěšné
zakončení uvedených postupů ICAO.
Rozhodnutí, jímž se stanoví dočasná odchylka
od směrnice o systému pro obchodování s emisemi, má zajistit, že proti
provozovatelům letadel, kteří nesplňují požadavky směrnice na vykazování a
dodržování povinností, které vznikly před dnem 1. ledna 2014 a vztahují se na
přílety a odlety, nebudou přijata žádná opatření. Podmínkou je, že tito
provozovatelé buď neobdrželi, nebo vrátili bezplatné povolenky přidělené v roce
2012 na takovéto činnosti směřující na letiště nebo z letišť mimo EU a oblasti
úzce spojené s EU sdílející společný závazek k boji proti změně klimatu. Řádné
monitorování, vykazování a ověřování emisí z těchto letů je vítáno, avšak v
případě nevykazování těchto emisí se neuplatní žádné sankce za nedodržování
požadavků.
Směrnice se nadále vztahuje v plném rozsahu na
lety mezi letišti v EU a oblastech úzce spojených s EU se společným závazkem k
boji proti změně klimatu. Proto jsou všichni provozovatelé letadel, kteří v
letech 2011 a 2012 prováděli mezi těmito letišti činnosti v oblasti letectví
spadající do oblasti působnosti směrnice, povinni dodržovat požadavky
monitorování, vykazování a ověřování. Všichni provozovatelé letadel, kteří v
roce 2012 takové lety provozovali, jsou povinni do 30. dubna 2013 vyřadit
povolenky nebo mezinárodní kredity na emise z výše uvedených letů.
Toto rozhodnutí nechává prostor pro dosažení
pokroku na shromáždění ICAO, které proběhne v září 2013. Pokud bude na
shromáždění ICAO jasný a dostatečný pokrok učiněn, Komise navrhne další vhodné
legislativní opatření. Článek 25a směrnice umožňuje změny činností v oblasti
letectví, na které se uplatní požadavky vzniklé po dni 1. ledna 2014.
Provozovatelé letadel, kteří mají v úmyslu provozovat lety na letiště a z
letišť v EU, by si měli být vědomi toho, že pokud k takovým změnám nedojde,
budou od roku 2013 odpovědní za emise z letů na tato letiště a z nich. Pokud
budou opatření podle článku 25a přijata, mohou být předmětem změny i bezplatné
povolenky přidělené do února 2013 na emise pro rok 2013.
Další povinnosti u těchto letů zůstávají
nedotčeny a procentní podíl povolenek, které se vydraží, je i nadále 15 %,
jak je stanoveno ve směrnici. V důsledku toho bude za rok 2012 vydraženo nižší
množství povolenek v oblasti letectví, což odráží v poměru nižší celkové množství
povolenek v oběhu.
V zájmu urychlení mezinárodních diskusí a
setrvání EU ve vedoucí pozici v tomto procesu je důležité, aby tento návrh
rychle schválily Evropský parlament a Rada, v ideálním případě do března 2013. Komise
potvrzuje, že dokud nebude legislativní proces ukončen, provozovatelé letadel,
kteří buď neobdrželi bezplatné povolenky na rok 2012, nebo tyto bezplatně
přidělené povolenky vrátili na příslušný účet, mohou počítat s tím, že Komise
nebude požadovat od členských států, aby vůči nim přijaly donucovací opatření v
souvislosti s emisemi z letů na letiště nebo z letišť mimo EU a oblasti úzce
spojené s EU.
2012/0328 (COD)
Návrh
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
kterým se stanoví dočasná odchylka od
směrnice 2003/87/ES Evropského parlamentu a Rady o vytvoření systému pro
obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru,
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Mezinárodní organizace pro
civilní letectví dosáhla značného pokroku, aby mohl být v roce 2013 na
shromáždění ICAO přijat rámec, který státům usnadní uplatňování tržních
opatření na emise z mezinárodní letecké dopravy, a aby bylo vytvořeno
celosvětové tržní opatření.
(2)       K usnadnění tohoto pokroku a
urychlení postupu je vhodné před shromážděním ICAO v roce 2013 odložit
uplatňování existujících požadavků týkajících se letů na letiště a z letišť
mimo Unii a oblasti s úzkými hospodářskými vazbami na Unii a společným závazkem
k boji proti změně klimatu[1].
Proti provozovatelům letadel by se proto neměla přijímat žádná opatření
týkající se požadavků na vykazování ověřených emisí a odpovídající vyřazení
povolenek z letů přilétajících na taková letiště a z nich odlétajících, které
vyplývají ze směrnice 2003/87/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 13. října
2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových
plynů ve Společenství[2]
a které vznikly před dnem 1. ledna 2014. Provozovatelé letadel, kteří chtějí
tyto požadavky i nadále splňovat, by měli mít možnost v plnění pokračovat.
(3)       Aby nedošlo k narušení
hospodářské soutěže, měla by se tato odchylka vztahovat pouze na provozovatele
letadel, kteří buď neobdrželi, nebo vrátili všechny bezplatné povolenky, které
jim byly na takové činnosti přiděleny v roce 2012. Ze stejného důvodu by tyto
povolenky neměly být brány v úvahu pro účely výpočtu práv na použití
mezinárodních kreditů v rámci směrnice 2003/87/ES.
(4)       Povolenky, které takovým
provozovatelům nejsou vydány nebo které jsou vráceny, by měly být zrušeny.
Počet povolenek v oblasti letectví, které jsou draženy, bude v souladu s čl. 3d
odst. 1 směrnice 2003/87/ES,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylně od článku 16 směrnice 2003/87/ES
členské státy neučiní žádné opatření proti provozovatelům letadel týkající se
požadavků uvedených v čl. 12 odst. 2a a čl. 14 odst. 3 směrnice 2003/87/ES,
které vznikly před dnem 1. ledna 2014 a vztahují se na činnost směřující na
letiště nebo z letišť v zemích mimo Evropskou unii, které nejsou členy ESVO,
závislými územími a územími členských států EHP ani zeměmi, jež podepsaly s
Unií smlouvu o přistoupení, pokud těmto provozovatelům letadel nebyly v roce
2012 na takovou činnost vydány bezplatné povolenky nebo v případě, že jim
takové povolenky vydány byly, vrátili odpovídající počet povolenek členským
státům ke zrušení.
Článek 2
Členské státy zruší všechny povolenky pro rok
2012 na lety směřující na letiště uvedená v článku 1 nebo z těchto letišť,
které buď nebyly vydány, nebo které jim byly v případě, že vydány byly,
vráceny.
Článek 3
Povolenky zrušené podle článku 2 se neberou v
úvahu pro účely výpočtu práv na použití mezinárodních kreditů v rámci směrnice
2003/87/ES.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
[1]               Včetně
států ESVO, zemí, které s Unií podepsaly smlouvu o přistoupení, a závislých
území a území členských států EHP.
[2]               Úř. věst.
L 275, 25.10.2003, s. 32.