				|

		52011PC0811

			Návrh ROZHODNUTÍ RADY o zřízení zvláštního programu k provedení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) /* KOM/2011/0811 v konečném znění - 2011/0402 (CNS) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Soubor návrhů týkajících se programu
„Horizont 2020“, jež byly vypracovány zcela v souladu se
sdělením Komise „Rozpočet – Evropa 2020”[1], plně podporuje strategii
Evropa 2020, v níž byly jako základ pro dosažení cílů inteligentního
a udržitelného růstu podporujícího začlenění určeny
výzkum a inovace. Tento soubor se skládá z návrhů týkajících se:
1)           rámcového programu pro
Horizont 2020 (Smlouva o fungování Evropské unie – „SFEU“);
2)           jednotného souboru pravidel pro účast
a šíření (SFEU);
3)           jednoho zvláštního programu k
provedení programu Horizont 2020 (SFEU) a
4)           jednoho návrhu v souvislosti s
částmi programu Horizont 2020, které odpovídají Smlouvě o
Euratomu.
Celkové politické souvislosti a pozadí
těchto legislativních návrhů jsou uvedeny ve sdělení Komise, jež
bylo přijato společně s těmito návrhy a které se zabývá
řadou důležitých průřezových záležitostí, jako je
zjednodušení a způsob posílení přístupu k inovacím.
Program Horizont 2020 přímo
přispívá k řešení významných společenských výzev, jež byly
určeny ve strategii 2020 a jejích stěžejních iniciativách.
Přispěje rovněž k vytvoření vedoucího postavení Evropy v
průmyslu. Zvýší taktéž excelenci vědecké základny, která je zásadní
pro udržitelnost a dlouhodobou prosperitu a blaho Evropy. V zájmu dosažení
těchto cílů zahrnují návrhy celou škálu forem podpory
začleněných do celého cyklu výzkumu a inovací. Program
Horizont 2020 proto spojuje a posiluje činnosti, které jsou v současnosti
financovány na základě 7. rámcového programu pro výzkum, částí
týkajících se inovací v rámcovém programu pro konkurenceschopnost a
inovace a v rámci Evropského inovačního a technologického
institutu. Návrhy tak mají zajistit rovněž významné zjednodušení pro
účastníky.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A HODNOCENÍ DOPADU
Při vypracování čtyř
návrhů byly plně zohledněny reakce na rozsáhlé veřejné
konzultace, které se uskutečnily na základě zelené knihy s názvem
„Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému
strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU“,
KOM(2011) 48. Své názory vyjádřila Evropská rada, členské státy
a široká škála zúčastněných stran z průmyslu, akademické oblasti
a občanské společnosti.
Návrhy vychází rovněž ze dvou hloubkových
posouzení dopadů na základě konzultací se zúčastněnými
stranami, interního a externího hodnocení a příspěvků
mezinárodních odborníků. Při posouzení bylo zjištěno, že možnost
týkající se programu Horizont 2020 zajistí větší jasnost, pokud jde o
zaměření, nejlépe dosáhne potřebného kritického množství úsilí
na úrovni programů a projektů a povede k největšímu dopadu na
politické cíle a následným hospodářským přínosům,
přínosům v oblasti konkurenceschopnosti a sociálním přínosům,
přičemž současně pomůže záležitosti zjednodušit,
například snížením administrativní zátěže u účastníků,
zjednodušením platných pravidel a postupů, zajištěním soudržnosti
mezi nástroji a odkázáním na novou rovnováhu mezi riziky a důvěrou.

3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
3.1.        Právní základ
Návrh uceleně začleňuje
činnosti v oblasti výzkumu a inovací v zájmu dosažení
politických cílů.
Jako takový bude program Horizont 2020
založen na hlavách SFEU týkajících se „Průmyslu“ a „Výzkumu,
technologického rozvoje a vesmíru“ (články 173 a 182).
Související pravidla pro účast a šíření budou založena na stejných
hlavách SFEU (články 173, 183 a 188). Základ „Průmysl“ bude
v obou případech souviset především s Evropským inovačním
a technologickým institutem (EIT), který bude financován finančním
příspěvkem z programu Horizont 2020. Na úrovni zvláštního
programu se EIT neobjeví.
Připomíná se, že inovační
činnosti byly výslovně zahrnuty v různých rámcových programech
založených na hlavě Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se výzkumu
a že stávající rámcové programy rovněž zahrnují celou škálu
inovačních činností. Zvláštní program k provedení programu
Horizont 2020 bude proto založen na hlavě SFEU týkající se „Výzkumu,
technologického rozvoje a vesmíru“ (článek 182), jelikož
činnosti, které se předpokládají v jeho rámci, spadají do
oblasti působnosti této hlavy.
Návrh programu Euratomu pro výzkum a odbornou
přípravu přispívajícího k programu Horizont 2020 je založen
na článku 7 Smlouvy o Euratomu.
3.2.        Zásada subsidiarity a
proporcionality
Návrhy byly vypracovány s cílem zajistit co
nejvyšší přidanou hodnotu Unie a dopad se zaměřením se na cíle a
činnosti, jež nemohou být účinně prováděny na úrovni
jednotlivých členských států. Zásah na úrovni Unie může posílit
celkový rámec pro výzkum a inovace a koordinovat výzkumné úsilí
členských států, čímž se zamezí zdvojení práce, zachová se
kritické množství v klíčových oblastech a zajistí optimální využívání
veřejného financování. Zásah na úrovni Unie umožňuje soutěž
v rámci celého kontinentu za účelem výběru nejvhodnějších
návrhů, což zvýší úrovně excelence a zajistí zviditelnění
předního výzkumu a inovací. Úroveň Unie může rovněž
nejlépe podpořit nadnárodní mobilitu, což zlepší odbornou přípravu a
profesní rozvoj výzkumných pracovníků. Program na úrovni Unie může
snáze uskutečňovat vysoce rizikový a dlouhodobý VaV, a zajistit tudíž
sdílení rizik a vytvářet široký záběr a úspory z rozsahu, jichž by
jinak nebylo možno dosáhnout. Zásah na úrovni Unie může zvýšit další
veřejné a soukromé investice do výzkumu a inovací, přispět
k Evropskému výzkumnému prostoru, v němž je zajištěn volný pohyb
poznatků, výzkumných pracovníků a technologií, a urychlit
obchodní využití a šíření inovací na celém jednotném trhu. Programy na
úrovni Unie jsou zapotřebí rovněž k podpoře tvorby politik,
jakož i cílů stanovených širokou škálou politik. Úplné důkazy jsou
uvedeny v připojeném posouzení dopadů.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Rozpočet všech návrhů je uveden v
současných cenách. Legislativní finanční výkaz připojený k
tomuto návrhu stanoví vliv na rozpočet a lidské
a administrativní zdroje. Na základě analýzy přínosů a
nákladů může Komise při provádění programu
Horizont 2020 využít stávající výkonné agentury, jak je stanoveno v
nařízení Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut
výkonných agentur pověřených některými úkoly správy
programů Unie.
2011/0402 (CNS)
ze dne XXX
Návrh
ROZHODNUTÍ RADY
o zřízení zvláštního programu k
provedení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace
(2014–2020)
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 182 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[3],

s ohledem na stanovisko Výboru regionů[4],
v souladu se zvláštním legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 182 odst. 3 Smlouvy
má být nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. [...] ze
dne … o zřízení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a
inovace (dále jen „Horizont 2020“)[5]
provedeno prostřednictvím zvláštního programu, který stanoví specifické
cíle a prováděcí pravidla, dobu trvání a prostředky považované za
nezbytné.
(2)
Program Horizont 2020 sleduje tři
priority, a to vytvoření vynikající vědy („vynikající věda“),
zajištění vedoucího postavení v průmyslu („vedoucí postavení
v průmyslu“) a řešení společenských výzev
(„společenské výzvy“). Tyto priority by měly být provedeny
prostřednictvím zvláštního programu sestávajícího ze tří částí
týkajících se nepřímých akcí a jedné části týkající se přímých
akcí Společného výzkumného střediska (JRC).
(3)
Zatímco program Horizont 2020 stanoví obecný
cíl rámcového programu, priority a hlavní rysy specifických cílů a
činností, jež mají být prováděny, měl by zvláštní program
stanovit specifické cíle a hlavní rysy činností, které se týkají
jednotlivých částí. Na tento zvláštní program se plně vztahují prováděcí
ustanovení obsažená v programu Horizont 2020, včetně
ustanovení týkajících se etických zásad.
(4)
Každá část by měla doplňovat ostatní
části zvláštního programu a být prováděna soudržně s těmito
částmi.
(5)
K zabezpečení dlouhodobé konkurenceschopnosti
a blaha Evropy je naprosto nezbytné posílit a rozšířit excelenci
vědecké základny Unie a zajistit výzkum a talenty světové
úrovně. Část I „Vynikající věda“ by měla podpořit
činnosti Evropské rady pro výzkum v oblasti hraničního výzkumu,
budoucí a vznikající technologie, akce „Marie Curie“ a evropské výzkumné
infrastruktury. Tyto činnosti by se měly zaměřit na
rozvíjení schopností v dlouhodobém horizontu, důsledně se
zaměřovat na novou generaci vědy, systémů a výzkumných
pracovníků a poskytovat podporu objevujícím se talentům
z celé Unie a z přidružených zemí. Činnosti Unie na podporu
vynikající vědy by měly pomoci upevnit Evropský výzkumný prostor a
zajistit větší konkurenceschopnost a přitažlivost systému vědy
v Unii v celosvětovém měřítku.
(6)
Akce v oblasti výzkumu prováděné v rámci
části I „Vynikající věda“ by měly být určeny podle
potřeb a příležitostí vědy, aniž by byly předem stanoveny
tematické priority. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu
s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě
excelence.
(7)
Evropská rada pro výzkum by měla nahradit
a následovat Evropskou radu pro výzkum, která byla zřízena
rozhodnutím Komise 2007/134/ES[6].
Měla by působit podle zavedených zásad vědecké excelence,
samostatnosti, účinnosti a průhlednosti.
(8)
V zájmu zachování a zlepšení vedoucího postavení
Unie v průmyslu je naléhavě nutné podněcovat investice
soukromého sektoru do výzkumu, vývoje a inovací, podporovat výzkum a inovace na
základě programu iniciovaného podniky a urychlit vývoj nových technologií,
na nichž budou založeny budoucí podniky a hospodářský růst. Část
II „Vedoucí postavení v průmyslu“ by měla podporovat investice
do vynikajícího výzkumu a inovací v oblasti klíčových základních
technologií a ostatních průmyslových technologií, usnadnit přístup
inovativních podniků a projektů k rizikovému financování a
zajistit širokou podporu Unie pro inovace v malých a středních
podnicích.
(9)
Do části II „Vedoucí postavení
v průmyslu“ je nutno jako soudržný prvek zařadit vesmírný výzkum
a inovace, které spadají do sdílené pravomoci Unie, v zájmu zajištění co
nejvyššího vědeckého, hospodářského a společenského dopadu a
účinného a nákladově efektivního provádění.
(10)
Řešení významných společenských výzev
určených ve strategii Evropa 2020[7]
vyžaduje významné investice do výzkumu a inovací za účelem vývoje a zavádění
nových a průlomových řešení, u nichž je zajištěno nezbytné
množství a rozsah. Tyto výzvy představují rovněž důležité
hospodářské příležitosti pro inovativní podniky,
a přispívají proto ke konkurenceschopnosti Unie a zaměstnanosti.

(11)
Část III „Společenské výzvy“ by měla
zvýšit účinnost výzkumu a inovací v reakci na hlavní společenské
výzvy podporou vynikajících výzkumných a inovačních činností. Tyto
činnosti by měly být prováděny s využitím přístupu
zaměřeného na jednotlivé výzvy, který spojuje zdroje a znalosti z
různých oblastí, technologií a disciplín. Důležitým prvkem
při řešení všech výzev je výzkum v oblasti společenských
a humanitních věd. Činnosti by měly zahrnovat celou škálu
výzkumu a inovací s důrazem na činnosti související
s inovacemi, jako jsou pilotní projekty, demonstrace, zkušební
zařízení a podpora veřejných zakázek, prenormativní výzkum a
normalizace a zavádění inovací na trh. Činnosti by měly
přímo podporovat odpovídající pravomoci v oblasti odvětvových politik
na úrovni Unie. Všechny výzvy by měly přispět k
zastřešujícímu cíli, kterým je udržitelný rozvoj.
(12)
Jako nedílná součást programu
Horizont 2020 by Společné výzkumné středisko mělo i nadále
poskytovat nezávislou vědeckou a technickou podporu iniciovanou zákazníky
pro stanovení, tvorbu, provádění a sledování politik Unie. K naplnění
svého poslání by Společné výzkumné středisko mělo provádět
výzkum nejvyšší kvality. Při provádění přímých akcí v souladu se
svým posláním by Společné výzkumné středisko mělo klást zvláštní
důraz na oblasti, které mají pro Unii klíčový význam, a to
inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění,
bezpečnost a občanství a globální Evropu.
(13)
Přímé akce Společného výzkumného
střediska by měly být prováděny pružně, účinně a
transparentně s přihlédnutím k příslušným potřebám
uživatelů Společného výzkumného střediska a politik Unie a
měly by dodržovat cíl spočívající v ochraně finančních
zájmů Unie. Tyto akce v oblasti výzkumu by měly být případně
přizpůsobeny těmto potřebám a vědecko-technickému
vývoji a usilovat o dosažení vědecké excelence.
(14)
Společné výzkumné středisko by mělo
i nadále vytvářet dodatečné zdroje prostřednictvím
konkurenceschopných činností, včetně účasti na
nepřímých akcích programu Horizont 2020, práce třetích stran a v
menším rozsahu využívání duševního vlastnictví.
(15)
Zvláštní program by měl doplňovat akce
uskutečňované v členských státech a rovněž další akce Unie,
které jsou nezbytné pro celkové strategické úsilí při provádění
strategie Evropa 2020, zejména akce týkající se politik v oblasti soudržnosti,
zemědělství a rozvoje venkova, vzdělávání a odborné
přípravy, průmyslu, veřejného zdraví, ochrany spotřebitele,
zaměstnanosti a sociální politiky, energetiky, dopravy, životního
prostředí, klimatu, bezpečnosti, mořského prostředí a
rybolovu, rozvojové spolupráce a rozšíření a politiky sousedství.
(16)
K zajištění toho, aby hodnocení programu
Horizont 2020 náležitě zohledňovala současný stav a aby
zvláštní podmínky pro využívání finančních nástrojů odrážely tržní
podmínky, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty
v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie
za účelem přizpůsobení nebo dalšího rozpracování výkonnostních
ukazatelů odpovídajících specifickým cílům zvláštního programu a
zvláštním podmínkám pro využívání finančních nástrojů. Je obzvláště důležité, aby Komise
během svých přípravných prací vedla náležité konzultace,
včetně konzultací na odborné úrovni.
Při přípravě a vypracovávání
aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly
příslušné dokumenty předány včas a vhodným způsobem
Radě.
(17)
V zájmu zajištění jednotných podmínek pro
provádění zvláštního programu by měly být Komisi svěřeny
prováděcí pravomoci k přijímání pracovních programů pro
provádění zvláštního programu.
(18)
Prováděcí pravomoci týkající se pracovních
programů pro části I, II a III by měly být s výjimkou
akcí Evropské rady pro výzkum, pokud se Komise neodchýlí od stanoviska
vědecké rady, vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu
a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým
se stanoví pravidla o obecné zásady způsobu, jakým členské státy
kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[8].
(19)
Ohledně vědecko-technického obsahu
zvláštního programu týkajícího se přímých akcí Společného výzkumného
střediska byla konzultována správní rada Společného výzkumného
střediska zřízená rozhodnutím Komise 96/282/Euratom ze dne
10. dubna 1996 o reorganizaci Společného výzkumného
střediska[9].
(20)
Z důvodu právní jistoty a jasnosti by
mělo být zrušeno rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o
zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program
Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj
a demonstrace (2007 až 2013)[10],
rozhodnutí Rady 2006/972/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu
„Myšlenky“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského
společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)[11], rozhodnutí Rady 2006/973/ES
ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Lidé“, kterým se provádí sedmý
rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a
demonstrace (2007 až 2013)[12],
rozhodnutí Rady 2006/974/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu
„Kapacity“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského
společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)[13], a rozhodnutí Rady 2006/975/ES
ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu prováděném Společným
výzkumným střediskem prostřednictvím přímých akcí v rámci
sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický
rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)[14],
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
HLAVA I
ZŘÍZENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto rozhodnutím se zřizuje zvláštní
program k provedení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. XX/2012[15]
a stanoví specifické cíle pro podporu Unie určenou na výzkumné
a inovační činnosti stanovené v článku 1 uvedeného
nařízení a rovněž prováděcí pravidla.
Článek 2
Zřízení zvláštního programu
1.           Na období od
1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se zřizuje zvláštní
program k provedení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a
inovace (2014–2020) (dále jen „zvláštní program“).
2.           V souladu s čl. 5
odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. XX/2012
[Horizont 2020] se zvláštní program skládá z těchto částí:
a)      část I „Vynikající věda“;
b)      část II „Vedoucí postavení
v průmyslu“;
c)      část III „Společenské
výzvy“;
d)      část IV „Nejaderné přímé
akce Společného výzkumného střediska (JRC)“.
Článek 3
Specifické cíle
1.           Část I „Vynikající
věda“ posílí excelenci evropského výzkumu v souladu s prioritou
„vynikající věda“ stanovenou v čl. 5 odst. 2
písm. a) nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020], a
to sledováním těchto specifických cílů:
a)      posílení hraničního výzkumu
prostřednictvím činností Evropské rady pro výzkum (ERV);
b)      posílení výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících
technologií;
c)      posílení dovedností, odborné
přípravy a profesního rozvoje prostřednictvím akcí Marie
Curie-Skłodowské (akce „Marie Curie“);
d)      posílení evropských výzkumných
infrastruktur, včetně elektronických infrastruktur.
Hlavní rysy činností souvisejících s
těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části I
přílohy I.
2.           Část II „Vedoucí
postavení v průmyslu“ posílí vedoucí postavení v průmyslu
a konkurenceschopnost v souladu s prioritou „vedoucí postavení
v průmyslu“ stanovenou v čl. 5 odst. 2 písm. b)
nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to sledováním
těchto specifických cílů:
a)           podpora vedoucího postavení Evropy v
průmyslu prostřednictvím výzkumu, technologického rozvoje,
demonstrací a inovací v oblasti těchto základních a průmyslových
technologií:
              i)        informační a
komunikační technologie,
              ii)       nanotechnologie,
              iii)      pokročilé materiály,
              iv)      biotechnologie,
              v)       pokročilá výroba a
zpracování,
              vi)      vesmír;
b)           zlepšení přístupu k rizikovému
financování pro investice do výzkumu a inovací;
c)           zvýšení inovací v malých a
středních podnicích.
Hlavní rysy činností souvisejících s
těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části II
přílohy I. Pro využívání finančních nástrojů v rámci
specifického cíle uvedeného v písmeně b) se stanoví zvláštní podmínky.
Tyto podmínky jsou stanoveny v části II bodě 2 přílohy I.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 pro účely
přizpůsobení uvedených zvláštních podmínek, pokud to budou vyžadovat
hospodářské tržní podmínky, nebo podle výsledků dosažených nástrojem
pro úvěrové záruky programu pro konkurenceschopnost a inovace a
finančním nástrojem pro sdílení rizik sedmého rámcového programu.
3.           Část III
„Společenské výzvy“ přispěje k prioritě „společenské
výzvy“ stanovené v čl. 5 odst. 2 písm. c)
nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to
prováděním akcí v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a
inovací, které přispějí k těmto specifickým cílům:
a)      zlepšení celoživotního zdraví a dobrých
životních podmínek;
b)      zajišťování dostatečných
dodávek bezpečných a vysoce kvalitních potravin a jiných biologických
produktů rozvojem produktivních systémů prvovýroby účinně
využívajících zdroje a podporou souvisejících ekosystémových služeb spolu
s konkurenceschopnými a nízkouhlíkovými dodavatelskými řetězci;
c)      přechod na spolehlivý, udržitelný a
konkurenceschopný energetický systém vzhledem k rostoucímu nedostatku
zdrojů, zvyšujícím se energetickým potřebám a změně
klimatu;
d)      dosažení evropského dopravního systému,
který účinně využívá zdroje, je šetrný k životnímu prostředí,
bezpečný a bezproblémový, ve prospěch občanů, ekonomiky a
společnosti;
e)      dosažení ekonomiky, která
účinně využívá zdroje a je odolná vůči změně
klimatu, a udržitelných dodávek surovin za účelem uspokojení potřeb
rostoucí světové populace v udržitelných mezích přírodních
zdrojů planety;
f)       podpora inovativních a bezpečných
evropských společností podporujících začlenění v kontextu
nebývalých transformací a rostoucí vzájemné globální závislosti.
Hlavní rysy činností souvisejících s
těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části III
přílohy I.
4.           Část IV „Nejaderné
přímé akce Společného výzkumného střediska“ přispěje
ke všem prioritám stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (EU)
č. XX/2012 [Horizont 2020] se specifickým cílem
spočívajícím v poskytování vědecké a technické podpory tvorbě
evropských politik iniciované zákazníky.
Hlavní rysy tohoto specifického cíle jsou
stanoveny v části IV přílohy I.
5            Zvláštní program bude ve
vztahu k výsledkům a dopadům posouzen na základě výkonnostních
ukazatelů, které případně zahrnují publikace ve vlivných
odborných časopisech, pohyb výzkumných pracovníků, dostupnost
výzkumných infrastruktur, investice mobilizované prostřednictvím dluhového
financování a rizikového kapitálu, malé a střední podniky zavádějící
inovace, jež jsou nové pro společnost nebo trh, odkazy na příslušné
výzkumné činnosti v politických dokumentech a výskyt konkrétních
dopadů na politiku.
Další podrobnosti o klíčových výkonnostních
ukazatelích, které odpovídají specifickým cílům stanoveným v odst. 1 až 4
tohoto článku, jsou uvedeny v příloze II.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 za účelem
úpravy těchto ukazatelů s ohledem na nový vývoj nebo jejich dalšího
rozpracování.
Článek 4
Rozpočet
1.           V souladu s čl. 6
odst. 1 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020]
činí celkové finanční prostředky přidělené na
provádění zvláštního programu 86 198 milionů EUR.
2.           Částka uvedená v
odstavci 1 je rozdělena mezi čtyři části uvedené v
čl. 2 odst. 2 tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 6
odst. 2 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020].
Orientační rozdělení rozpočtových prostředků pro
jednotlivé specifické cíle uvedené v článku 3 tohoto rozhodnutí a
maximální celková částka příspěvku na akce Společného
výzkumného střediska jsou uvedeny v příloze II nařízení
(EU) č. XX/2012 [Horizont 2020].
3            Na správní výdaje Komise
připadá nejvýše 6 % částek uvedených v čl. 6
odst. 2 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020] pro
části I, II a III zvláštního programu.
4.           V případě
potřeby lze prostředky zanést do rozpočtu i po roce 2020 na
pokrytí technických a správních výdajů s cílem umožnit řízení
činností, které nebudou do 31. prosince 2020 ukončeny.
HLAVA II
PROVÁDĚNÍ
Článek 5
Pracovní programy
1.           Zvláštní program je
prováděn prostřednictvím pracovních programů.
2.           Komise přijme
společné nebo zvláštní pracovní programy pro provádění
částí I, II a III tohoto zvláštního programu uvedených v
čl. 2 odst. 2 písm. a), b) a c) s výjimkou provádění
akcí v rámci specifického cíle „posílení evropské vědecké základny
v oblasti hraničního výzkumu“. Tyto prováděcí akty se
přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 9
odst. 2.
3.           Pracovní programy pro
provádění akcí v rámci specifického cíle „posílení evropské vědecké
základny v oblasti hraničního výzkumu“, jak jsou stanoveny vědeckou
radou Evropské rady pro výzkum podle čl. 7 odst. 2
písm. b), přijímá Komise prostřednictvím prováděcího aktu.
Komise se od pracovního programu stanoveného vědeckou radou odchýlí pouze
tehdy, pokud se domnívá, že tento pracovní program není v souladu s
ustanoveními tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise
pracovní program prostřednictvím prováděcího aktu přezkumným
postupem podle čl. 9 odst. 2. Toto opatření Komise
řádně zdůvodní.
4.           Prostřednictvím
prováděcího aktu přijme Komise samostatný víceletý pracovní program
pro část IV zvláštního programu týkající se nejaderných přímých
akcí Společného výzkumného střediska podle čl. 2 odst. 2
písm. d).
Tento pracovní program přihlíží ke stanovisku
správní rady Společného výzkumného střediska uvedené v rozhodnutí
96/282/Euratom.
5.           Pracovní programy
přihlížejí ke stavu vědy, techniky a inovací na úrovni jednotlivých
členských států, na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni
a k příslušnému vývoji politiky a trhu a společenskému
vývoji. Pracovní programy obsahují informace o koordinaci s výzkumnými a
inovačními činnostmi prováděnými členskými státy,
včetně v oblastech, v nichž existují iniciativy společného
plánování. Podle potřeby se aktualizují.
6.           Pracovní programy pro
provádění částí I, II a III uvedených v čl. 2
odst. 2 písm. a), b) a c) stanoví sledované cíle, očekávané
výsledky, způsob provádění a celkovou částku, včetně
případně orientačních údajů ohledně výše výdajů
souvisejících s oblastí klimatu. Pracovní programy obsahují rovněž popis
akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na
každou akci, orientační harmonogram provádění a víceletý přístup
a strategické směry pro další roky provádění. Pracovní programy
zahrnují jednotlivé priority, základní hodnotící kritéria a maximální míru
spolufinancování grantů. Umožňují přístupy zdola nahoru, které
se cíli zabývají inovativními způsoby.
Tyto pracovní programy mimoto obsahují oddíl, v
němž jsou určeny průřezové akce podle článku 13
nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to na
základě dvou či více specifických cílů v rámci téže priority i
napříč dvěma či více prioritami. Tyto akce jsou
prováděny integrovaným způsobem.
Článek 6
Evropská rada pro výzkum
1.           Komise zřídí Evropskou
radu pro výzkum (dále jen „ERV“), která je prostředkem k provádění
akcí v rámci části I „Vynikající věda“, jež souvisejí se
specifickým cílem „posílení evropské vědecké základny v oblasti hraničního
výzkumu“. Evropská rada pro výzkum je
následníkem Evropské rady pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím
2007/134/ES.
2.           Evropská rada pro výzkum je
složena z nezávislé vědecké rady podle článku 7
a specializované prováděcí struktury uvedené v článku 8.
3.           ERV má předsedu, který
je vybrán ze zkušených a mezinárodně uznávaných vědců.
Předsedu jmenuje Komise na základě
přijímacího řízení za účasti specializovaného vyhledávacího
výboru, a to na funkční období omezené na čtyři roky, které
může být jednou prodlouženo. Přijímací řízení a vybraný kandidát
musí být schváleni vědeckou radou.
Předseda předsedá vědecké
radě, zajišťuje její vedení a kontakt se specializovanou
prováděcí strukturou a zastupuje ji ve světě vědy.
4.           Evropská rada pro výzkum
působí podle zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti,
účelnosti, průhlednosti a odpovědnosti. Zajišťuje
kontinuitu s akcemi Evropské rady pro výzkum prováděnými podle rozhodnutí
Rady 2006/972/ES.
5.           Činnosti Evropské rady
pro výzkum podporují výzkum prováděný ve všech oblastech jednotlivými a
nadnárodními týmy, které spolu soutěží na evropské úrovni. Granty Evropské rady pro výzkum v oblasti
hraničního výzkumu se udělují pouze na základě kritéria
excelence.
6.           Komise zaručí
samostatnost a bezúhonnost Evropské rady pro výzkum a zajistí řádné
plnění úkolů jí svěřených.
Komise zaručí, aby provádění akcí
Evropské rady pro výzkum bylo v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 4
tohoto článku a rovněž s celkovou strategií vědecké rady podle
čl. 7 odst. 2.
Článek 7
Vědecká rada
1.           Vědecká rada je složena
z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických
pracovníků s odpovídajícími odbornými znalostmi zajišťujícími
rozmanitost výzkumných oblastí a jednajícími za svou osobu a nezávisle na
cizích zájmech.
Členy vědecké rady jmenuje Komise na
základě nezávislého a transparentního postupu pro jejich určení,
na němž se dohodne s vědeckou radou, po konzultaci
s vědeckou obcí a předložení zprávy Evropskému parlamentu a
Radě.
Jejich funkční období je omezeno na
čtyři roky a může být jednou prodlouženo, a to na základě
rotačního systému zajišťujícího kontinuitu práce vědecké rady.
2.           Vědecká rada vypracuje:
a)      celkovou strategii pro Evropskou radu pro
výzkum;
b)      pracovní program pro provádění
činností Evropské rady pro výzkum;
c)      metody a postupy pro vzájemná hodnocení a
hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, jež
budou financovány;
d)      své stanovisko k jakékoli záležitosti,
která může z vědeckého hlediska rozšířit úspěchy a zvýšit
dopad Evropské rady pro výzkum a kvalitu prováděného výzkumu;
e)      kodex chování, který mimo jiné upraví
předcházení střetu zájmů.
Komise se odchýlí od stanovisek vědecké rady
podle prvního pododstavce písm. a), c), d) a e) pouze tehdy, pokud se domnívá,
že nebyla dodržena ustanovení tohoto rozhodnutí. V takovém
případě přijme Komise opatření s cílem zachovat kontinuitu
provádění zvláštního programu a dosažení jeho cílů, objasní body,
v nichž se odchyluje od stanovisek vědecké rady, a řádně je
zdůvodní.
3.           Vědecká rada jedná
podle mandátu uvedeného v bodě 1.1 části I
přílohy I.
4.           Vědecká rada jedná
výlučně v zájmu dosažení cílů části zvláštního programu
týkajícího se specifického cíle „posílení evropské vědecké základny
v oblasti hraničního výzkumu“ podle zásad stanovených v čl. 6
odst. 4. Jedná bezúhonně a poctivě a pracuje efektivně a s
nejvyšší možnou transparentností.
Článek 8
Specializovaná prováděcí struktura
1.           Specializovaná
prováděcí struktura odpovídá za administrativní provádění a
uskutečňování programu, jak je stanoveno v části I bodu 1.2
přílohy I, a podporuje vědeckou radu při plnění všech
jejích úkolů.
2.           Komise zajistí, aby se
specializovaná prováděcí struktura přesně, účinně
a s potřebnou pružností řídila pouze cíli a požadavky
Evropské rady pro výzkum.
HLAVA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 9
Postup projednávání ve výboru
1.           Komisi je nápomocen výbor.
Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011[16].
2.           Odkazuje-li se na tento
odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU)
č. 182/2011.
3.           Má-li být stanovisko výboru
uvedeného v odstavci 2 získáno písemným postupem, je tento postup ukončen
bez výsledku, pokud tak o tom ve lhůtě stanovené pro vydání
stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá
většina členů výboru.
Článek 10
Výkon přenesené pravomoci
1.           Pravomoc přijímat akty
v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených
v tomto článku.
2.           Pravomoc přijímat akty
v přenesené pravomoci je svěřena Komisi na dobu neurčitou
ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.
3.           Rada může
přenesení pravomoci kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje
přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá
účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku
Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm
upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v
přenesené pravomoci.
4.           Přijetí aktu v
přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě.
5.           Akt v přenesené
pravomoci vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Rada
nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl
tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty
informuje Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato
lhůta prodlouží o dva měsíce.
6.           Evropský parlament je
informován o přijetí aktů v přenesené pravomoci Komisí,
o námitkách k nim vyslovených a o zrušení přenesení pravomoci Radou.
Článek 11
Zrušení a přechodná ustanovení
1.           Rozhodnutí 2006/971/ES,
2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES se s účinkem ode
dne 1. ledna 2014 zrušují.
2.           Akce zahájené na
základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 a finanční povinnosti
související s akcemi prováděnými na základě těchto rozhodnutí se
až do doby ukončení řídí i nadále těmito rozhodnutími. V
případě potřeby jsou zbývající úkoly výborů zřízených
podle rozhodnutí uvedených v odstavci 1 prováděny výborem uvedeným v
článku 9 tohoto rozhodnutí.
3.           Finanční
prostředky přidělené zvláštnímu programu mohou zahrnovat
rovněž výdaje na technickou a správní pomoc, které jsou nezbytné k
zajištění přechodu mezi zvláštním programem a opatřeními, na
něž se vztahují rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES,
2006/974/ES a 2006/975/ES.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost
třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 13
Toto rozhodnutí je určeno členským
státům.
V Bruselu dne .
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
/ předsedkyně
PŘÍLOHA I
Hlavní rysy činností
Prvky společné nepřímým akcím
1.           Programování
1.1.        Obecné informace
Nařízení (EU) č. XX/2012 (program
Horizont 2020) stanoví soubor zásad v zájmu podpory programového
přístupu, kdy činnosti přispívají strategickým a integrovaným
způsobem k jeho cílům, a k zajištění významné doplňkovosti
s ostatními souvisejícími politikami a programy v celé Unii.
Nepřímé akce programu Horizont 2020
budou prováděny prostřednictvím forem financování, které jsou
stanoveny ve finančním nařízení, zejména grantů, cen,
veřejných zakázek a finančních nástrojů. Všechny formy
financování se budou v rámci všech obecných a specifických cílů
programu Horizont 2020 používat pružně, přičemž jejich
používání bude určeno na základě potřeb a zvláštností daného
specifického cíle.
Zvláštní pozornost bude věnována
zajištění obecného přístupu k inovacím, který není omezen pouze na
vývoj nových výrobků a služeb na základě průlomových
vědeckých a technologických objevů, nýbrž který zahrnuje
rovněž aspekty, jako je využívání stávajících technologií v nových
aplikacích, trvalé zlepšování, netechnologické a sociální inovace. Pouze
ucelený přístup k inovacím může vyřešit společenské výzvy a
současně vést k vzniku nových konkurenceschopných podniků a
výrobních odvětví.
Zejména v případě společenských
výzev a základních a průmyslových technologií se bude zvláštní důraz
klást na podpůrné činnosti, které se uskutečňují blízko
konečných uživatelů a trhu, jako jsou demonstrace, pilotní projekty
nebo ověření koncepce. To bude případně zahrnovat
rovněž činnosti na podporu sociálních inovací a podporu
přístupů na straně poptávky, jako jsou veřejné zakázky v
přednormalizační nebo předkomerční fázi, pořizování
inovativních řešení, normalizace a jiná opatření zaměřená
na uživatele s cílem pomoci urychlit zavádění a šíření inovativních
výrobků a služeb na trhu. Mimoto bude v rámci každé výzvy a technologie
existovat dostatečný prostor pro přístupy zdola nahoru a
otevřené, snadné a rychlé programy, které nejlepším evropským
výzkumným pracovníkům, podnikatelům a podnikům umožní
předložit průlomová řešení podle jejich výběru.
Podrobné stanovování priorit během
provádění programu Horizont 2020 bude znamenat strategický
přístup k programování výzkumu a využívání způsobů řízení,
jež jsou úzce sladěny s politickým vývojem, přesto však
překračují hranice tradičních odvětvových politik. To bude
založeno na řádných důkazech, analýze a prognóze, přičemž
se pokrok bude měřit na základě náležitého souboru výkonnostních
ukazatelů. Tento průřezový přístup k programování a
řízení umožní účinnou koordinaci mezi všemi specifickými cíli
programu Horizont 2020 a vyřešení průřezových výzev, jako
je například udržitelnost, změna klimatu nebo vědy o moři a
mořské technologie.
Stanovování priorit bude stejně tak
založeno na široké škále vstupních informací a doporučení. To bude
případně zahrnovat skupiny nezávislých odborníků zřízené
výhradně za účelem vydávání doporučení k provádění programu
Horizont 2020 nebo jeho specifických cílů. Tyto odborné skupiny musí
vykazovat náležitou úroveň odborných znalostí a vědomostí v
dotyčných oblastech a musí v nich být zastoupeny různé obory,
včetně zapojení průmyslu a občanské společnosti.
Při stanovování priorit lze vzít v úvahu rovněž
strategické výzkumné programy evropských technologických platforem nebo vstupy
evropských inovačních partnerství. Ke stanovování priorit a k
provádění případně přispějí rovněž partnerství v
rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru
podporovaná programem Horizont 2020 v souladu s ustanoveními obsaženými v
programu Horizont 2020. Základem procesu stanovování priorit budou
rovněž pravidelné kontakty s konečnými uživateli, občany a
organizacemi občanské společnosti, a to pomocí náležitých metod, jako
jsou konsenzuální konference, hodnocení technologické účasti nebo
přímé zapojení do výzkumných a inovačních procesů.
Jelikož program Horizont 2020 je
sedmiletým programem, mohou se hospodářské, společenské a politické
souvislosti, v jejichž rámci bude působit, během doby jeho
trvání podstatně změnit. Program Horizont 2020 musí být schopen
se těmto změnám přizpůsobit. V rámci každého
specifického cíle bude proto existovat možnost zahrnout podporu pro
činnosti překračující níže uvedené popisy, je-li to
opodstatněné k zohlednění důležitého vývoje, politických
potřeb nebo nepředvídaných událostí.
1.2.        Společenské a humanitní
vědy
Do každého z obecných cílů programu
Horizont 2020 bude plně začleněn výzkum v oblasti
společenských a humanitních věd. To bude zahrnovat četné
příležitosti pro podporu tohoto výzkumu prostřednictvím Evropské rady
pro výzkum, akcí „Marie Curie“ nebo specifického cíle týkajícího se výzkumných
infrastruktur.
Společenské a humanitní vědy jsou
začleněny rovněž jako základní prvek činností, které jsou
zapotřebí k vyřešení každé ze společenských výzev, za
účelem zvýšení jejich dopadů. To zahrnuje: pochopení faktorů
ovlivňujících zdraví a optimalizaci účinnosti zdravotnických
systémů, podporu pro politiky posilující postavení venkovských oblastí a
podporující informované rozhodování spotřebitelů, náležité
rozhodování o energetické politice a zajištění evropské elektrické
sítě, která je uživatelsky přívětivá, podporu dopravní politiky
založené na důkazech a dopravních prognózách, podporu strategií pro
zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této
změně, iniciativy v oblasti účinného využívání zdrojů
a opatření usilující o zelenou a udržitelnou ekonomiku.
Specifický cíl týkající se „inovativních a
bezpečných společností podporujících začlenění“ mimoto
podpoří výzkum v oblasti společenských a humanitních věd, který
se týká záležitostí horizontální povahy, jako je zajištění inteligentního
a udržitelného růstu, sociální transformace v evropských
společnostech, sociální inovace, inovace ve veřejném sektoru
nebo postavení Evropy jako globálního hráče.
1.3.        Malé a střední podniky
(MSP)
Program
Horizont 2020 bude v rámci všech specifických cílů podněcovat a
podporovat integrované zapojení malých a středních podniků.
V souladu s článkem 18
programu Horizont 2020 se ve specifickém cíli „vedoucí postavení
v základních a průmyslových technologiích“ a v části III
„Společenské výzvy“ budou používat specializovaná opatření stanovená
ve specifickém cíli „inovace v MSP“ (specializovaný nástroj pro malé a
střední podniky). Tento integrovaný přístup má podle očekávání
vést k tomu, že do malých a středních podniků poplyne
přibližně 15 % jejich celkových společných rozpočtů.
1.4.        Přístup k rizikovému
financování
Program Horizont 2020 pomůže podnikům
a ostatním typům organizací získat přístup k úvěrům,
zárukám a kapitálovému financování prostřednictvím dvou finančních
nástrojů.
Dluhový nástroj bude poskytovat úvěry
jednotlivým příjemcům určené na investice do výzkumu a inovací;
záruky pro finanční zprostředkovatele poskytující úvěry
příjemcům; kombinace úvěrů a záruk a záruky nebo
protizáruky v rámci vnitrostátních a regionálních režimů dluhového
financování. Bude zahrnovat specializovaný nástroj pro MSP zaměřený
na MSP orientované na výzkum a inovace, a to částkami úvěrů,
které doplňují financování MSP z nástroje pro úvěrové záruky v rámci
programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP.
Kapitálový nástroj poskytne rizikový a/nebo
mezaninový kapitál jednotlivým podnikům v počáteční fázi
(specializovaný nástroj pro počáteční fázi). Tento nástroj spolu s
kapitálovým nástrojem pro růst v rámci programu pro
konkurenceschopnost podniků a MSP bude mít také možnost poskytovat
investice pro expanzivní a růstovou fázi, včetně finančních
prostředků fondů.
Tyto nástroje budou zásadní pro specifický cíl
„přístup k rizikovému kapitálu“, v případě potřeby však
mohou být využity rovněž v rámci všech ostatních specifických cílů
programu Horizont 2020.
Kapitálový nástroj a specializovaný nástroj
pro MSP v rámci dluhového nástroje budou spolu s kapitálovým a dluhovým
nástrojem v rámci programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP
zavedeny jako součást dvou finančních nástrojů EU, které
poskytují kapitál a dluhové financování na podporu výzkumu a inovací MSP a
růstu.
1.5.        Komunikace a šíření
informací
Hlavní přidanou hodnotou výzkumu a
inovací financovaných na úrovni Unie je možnost šířit a sdělovat
výsledky po celém kontinentu za účelem zvýšení jejich dopadů.
Program Horizont 2020 bude proto v rámci všech specifických cílů
zahrnovat vyhrazenou podporu pro šíření informací (včetně
prostřednictvím otevřeného přístupu k výsledkům výzkumu) a
činnosti v oblasti komunikace a dialogu, přičemž se bude velký
důraz klást na sdělování výsledků konečným uživatelům,
občanům, organizacím občanské společnosti, průmyslu
a tvůrcům politik. Za tímto účelem může program
Horizont 2020 využívat sítě pro předávání informací.
Komunikační činnosti prováděné v rámci programu Horizont 2020
budou usilovat rovněž o zvýšení informovanosti veřejnosti o významu
výzkumu a inovací, a to prostřednictvím publikací, akcí, archivů
znalostí, databází, internetových stránek nebo cíleným využíváním sociálních
médií.
2.           Mezinárodní spolupráce
Mezinárodní spolupráce s partnery ve
třetích zemích je nezbytná k účinnému řešení mnoha specifických
cílů stanovených v programu Horizont 2020, zejména cílů
týkajících se vnějších politik Unie a jejích mezinárodních závazků.
Tak je tomu v případě všech společenských výzev, jimiž se
program Horizont 2020 zabývá a které mají globální povahu. Mezinárodní
spolupráce je nezbytná rovněž pro hraniční a základní výzkum za
účelem využití přínosů plynoucích z nově vznikajících
vědecko-technických příležitostí. Pro zvýšení této globální spolupráce
je proto zásadní podpora mobility výzkumných pracovníků a pracovníků
v oblasti inovací v mezinárodním měřítku. Činnosti na
mezinárodní úrovni jsou stejně tak důležité k zvýšení
konkurenceschopnosti evropského průmyslu podporou zavádění nových technologií
a obchodu s těmito technologiemi, například vypracováním
celosvětových norem a pokynů k interoperabilitě a podporou
přijímání a zavádění evropských řešení mimo Evropu.
Mezinárodní spolupráce v rámci programu
Horizont 2020 se bude zaměřovat na spolupráci se třemi
hlavními skupinami zemí:
1)           průmyslové a rozvíjející se
ekonomiky,
2)           země usilující o
přistoupení a sousední země a
3)           rozvojové země.
Program Horizont 2020 bude
případně podporovat spolupráci na regionální nebo mnohostranné
úrovni. Mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu a inovací je hlavním aspektem
globálních závazků Unie a musí hrát důležitou úlohu v partnerství
Unie s rozvojovými zeměmi, jako je pokrok směrem k dosažení
rozvojových cílů tisíciletí.
Článek 21 programu
Horizont 2020 stanoví obecné zásady účasti organizací ze třetích
zemí a mezinárodních organizací. Jelikož výzkum a inovace mají obvykle do
značné míry prospěch z otevřenosti vůči
třetím zemím, bude program Horizont 2020 pokračovat v
zásadě celkové otevřenosti a současně podporovat
přístup k programům třetích zemí na základě vzájemnosti. U
řady oblastí však může být s ohledem na ochranu evropských zájmů
vhodný obezřetnější přístup.
Mimoto bude prováděna řada cílených
akcí s využitím strategického přístupu k mezinárodní spolupráci na
základě společných zájmů a vzájemných přínosů a na
podporu koordinace a synergií s činnostmi členských států.
To bude zahrnovat mechanismus pro podporu společných výzev a možnost
spolufinancování programů spolu se třetími zeměmi nebo mezinárodními
organizacemi.
K příkladům oblastí, v nichž lze
rozvíjet takovouto strategickou mezinárodní spolupráci, patří:
a)           zachování Partnerství mezi
evropskými a rozvojovými zeměmi pro klinické zkoušky (EDCTP2) v
oblasti klinických zkoušek týkajících se lékařských zásahů proti HIV,
malárii a tuberkulóze;
b)           podpora formou ročního
příspěvku pro Program pro hraniční vědy o
člověku (HSFP) s cílem umožnit členským státům Unie,
které nepatří do skupiny G7, plně využívat finanční
prostředky poskytnuté HSFP;
c)           mezinárodní konsorcium pro vzácné
nemoci, s řadou členských států Unie a třetích zemí.
Cílem této iniciativy je vypracovat do roku 2020 diagnostické testy pro
většinu vzácných nemocí a 200 nových druhů léčby vzácných
nemocí;
d)           podpora činností Mezinárodního
fóra pro znalostní biohospodářství a pracovní skupiny EU-USA pro
biotechnologický výzkum a rovněž spolupráce s příslušnými
mezinárodními organizacemi a iniciativami (jako jsou globální aliance pro
výzkum zemědělských skleníkových plynů a zdraví zvířat);
e)           příspěvek pro mnohostranné
procesy a iniciativy, jako je Mezivládní panel pro změnu klimatu
(IPCC), Mezivládní platforma pro biologickou rozmanitost a ekosystémové
služby (IPBES) a Skupina pro dálkový průzkum Země (GEO);
f)            dialogy o vesmíru mezi Unií
a Spojenými státy americkými a Ruskem, dvěma hlavními kosmickými
mocnostmi, jsou nesmírně cenné a jsou základem pro navázání strategické
spolupráce v rámci partnerství v oblasti vesmíru, jako je mezinárodní vesmírná
stanice nebo nosné rakety, a spolupráce na špičkových vesmírných
projektech VTR.
3.           Doplňkovost a průřezové
akce
Program Horizont 2020 je strukturován
okolo cílů stanovených pro jeho tři hlavní části: vytvoření
vynikající vědy, zajištění vedoucího postavení v průmyslu a
řešení společenských výzev. Zvláštní pozornost bude věnována
zajištění náležité koordinace mezi těmito částmi a plnému
využívání synergií vytvořených mezi všemi specifickými cíli s cílem zvýšit
co nejvíce jejich společný dopad na politické cíle Unie na vyšší úrovni.
Cílům programu Horizont 2020 bude proto věnována pozornost
prostřednictvím velkého důrazu na nalezení účinných řešení
významně přesahujících přístup založený pouze na tradičních
vědeckých a technických oborech a hospodářských odvětvích.
Budou podporovány průřezové akce
mezi částí I „Vynikající věda“ a společenskými výzvami a
základními a průmyslovými technologiemi za účelem společného
rozvoje nových poznatků, budoucích a vznikajících technologií, výzkumných
infrastruktur a klíčových dovedností. Bude
se usilovat rovněž o větší využívání výzkumných infrastruktur ve
společnosti, například ve veřejných službách, při
podpoře vědy, v oblasti civilní bezpečnosti a v
kultuře. Stanovování priorit při
provádění přímých akcí Společného výzkumného střediska a
činností Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) bude
náležitě koordinováno s ostatními částmi programu
Horizont 2020.
V mnoha případech bude mimoto účinné
přispění k cílům strategie Evropa 2020 a Unie inovací
vyžadovat vypracování řešení, která jsou svou povahou interdisciplinární,
a proto se týkají několika specifických cílů programu
Horizont 2020. Zvláštní pozornost bude věnována odpovědnému
výzkumu a inovacím. Otázce rovnosti žen a mužů bude věnována
pozornost jako průřezové záležitosti s cílem odstranit nerovnováhy
mezi ženami a muži a začlenit aspekt rovnosti žen a mužů do
programování a obsahu výzkumu a inovací. Program Horizont 2020 obsahuje
zvláštní ustanovení, která mají podněcovat takovéto průřezové
akce, včetně účinného spojování rozpočtů. To
například zahrnuje rovněž možnost, aby společenské výzvy a základní
a průmyslové technologie využívaly ustanovení týkající se finančních
nástrojů a specializovaného nástroje pro malé a střední podniky.
Průřezové akce budou zásadní
rovněž pro podporu interakcí mezi společenskými výzvami
a základními a průmyslovými technologiemi, které jsou nezbytné k
dosažení významného technologického průlomu. K příkladům, kdy
lze rozvíjet takovéto interakce, patří: oblast elektronického
zdravotnictví, inteligentní sítě, inteligentní dopravní systémy, začleňování
otázky změny klimatu do ostatních oblastí, nanomedicína, pokročilé
materiály pro lehká vozidla nebo rozvoj biotechnologických průmyslových
procesů a produktů. Budou proto podporovány významné synergie mezi
společenskými výzvami a rozvojem obecně použitelných základních a
průmyslových technologií. To bude výslovně zohledněno při
vypracovávání víceletých strategií a stanovování priorit pro každý z
těchto specifických cílů. Bude to vyžadovat, aby se do provádění
plně zapojily zúčastněné strany, které zastupují různá
hlediska, a v mnoha případech to bude vyžadovat rovněž opatření,
která spojují financování určené na dotyčné základní a
průmyslové technologie a společenské výzvy.
Zvláštní pozornost bude věnována
rovněž koordinaci činností financovaných v rámci programu
Horizont 2020 s činnostmi, jež jsou podporovány na základě
ostatních programů financování Unie, jako je společná
zemědělská politika, společná rybářská politika nebo
Erasmus pro všechny: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu,
mládež a sport nebo program Zdraví pro růst. To zahrnuje vhodné spojení s
fondy politiky soudržnosti, kdy podpora na budování kapacit pro výzkum a
inovace na regionální úrovni může fungovat jako „cesta k excelenci“,
vytvoření regionálních center excelence může pomoci zmenšit
inovační propast v Evropě nebo podpora pro rozsáhlé demonstrační
a pilotní projekty může pomoci dosáhnout cíle spočívajícího
v zajištění vedoucího postavení Evropy v průmyslu.
4.           Partnerství
K dosažení udržitelného růstu v
Evropě je nutno optimalizovat příspěvek veřejných a soukromých
subjektů. To je nezbytné pro upevnění Evropského výzkumného prostoru
a dosažení Unie inovací, provedení Digitální agendy a ostatních
stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. Odpovědný výzkum a
inovace mimoto vyžadují, aby ze vzájemných vztahů mezi partnery s
různými perspektivami, avšak společnými zájmy, byla odvozena nejlepší
řešení.
Program Horizont 2020 stanoví oblast
působnosti a jednoznačný soubor kritérií pro zakládání partnerství v
rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru.
Partnerství veřejného a soukromého sektoru mohou být založena na smluvním
ujednání mezi veřejnými a soukromými subjekty a v omezených případech
mohou představovat institucionalizovaná partnerství veřejného a soukromého
sektoru (jako jsou společné technologické iniciativy a jiné společné
podniky).
Stávající partnerství v rámci veřejného
sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru mohou obdržet podporu
z programu Horizont 2020, pokud se zabývají cíli tohoto programu
a splňují kritéria stanovená v programu Horizont 2020 a pokud
prokázala dosažení významného pokroku na základě sedmého rámcového
programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (7. RP).
Iniciativy podle článku 185 Smlouvy
podporované na základě 6. RP a/nebo 7. RP, jimž je možno za výše uvedených
podmínek poskytovat podporu i nadále, zahrnují: Partnerství mezi evropskými a
rozvojovými zeměmi pro klinické zkoušky (EDCTP), Asistované žití (AAL),
program výzkumu a vývoje v oblasti Baltského moře (BONUS), Eurostars a evropský
metrologický výzkumný program. Další podporu lze poskytovat rovněž
Evropské alianci pro energetický výzkum (EERA) zřízené podle strategického
plánu pro energetické technologie (plán SET).
Společné podniky založené v 7. RP podle
článku 187 Smlouvy, jimž lze za výše uvedených podmínek poskytovat
podporu i nadále, zahrnují: iniciativu pro inovativní léčiva (IMI), Clean
Sky, výzkum ATM jednotného evropského nebe (SESAR), palivové články a
vodík (FCH) a vestavěné počítačové systémy (ARTEMIS) a
nanoelektroniku (ENIAC). Poslední dva společné podniky je možno
sloučit do jedné iniciativy.
K dalším partnerstvím veřejného a
soukromého sektoru podporovaným na základě 7. RP, jimž lze za výše
uvedených podmínek poskytovat podporu i nadále, patří: továrny budoucnosti,
energeticky účinné budovy, Evropská iniciativa pro ekologické automobily,
Internet budoucnosti. Další podporu lze poskytovat rovněž evropským
průmyslovým iniciativám (EII) zřízeným v rámci plánu SET.
Na základě programu Horizont 2020
mohou být vytvořena další partnerství v rámci veřejného sektoru a
partnerství veřejného a soukromého sektoru, pokud splňují stanovená
kritéria. To může zahrnovat partnerství pro informační a
komunikační technologie v oblasti fotoniky a robotiky, udržitelná
zpracovatelská odvětví, biotechnologická výrobní odvětví
a bezpečnostní technologie pro ostrahu námořních hranic.
Část I

Vynikající věda
1.           Evropská rada pro výzkum
Evropská rada pro
výzkum (ERV) podporuje hraniční výzkum světové úrovně. Výzkum,
který je na hranicích současného poznání a který tyto hranice
překračuje, má zásadní význam pro prosperitu a dobré sociální
podmínky a je ze své podstaty riskantním podnikem, jelikož probíhá
v nových a nejnáročnějších oblastech výzkumu a vyznačuje se
tím, že pro něj neplatí hranice mezi disciplínami.
S cílem podnítit
významný pokrok na hranicích poznání bude ERV podporovat jednotlivé týmy k
provádění výzkumu v libovolné oblasti základního vědeckého a
technologického výzkumu spadající do oblasti působnosti programu
Horizont 2020, včetně technických, společenských a
humanitních věd. Podle potřeby lze zohlednit konkrétní témata výzkumu
nebo cílové skupiny (např. novou generaci výzkumných pracovníků /
vznikající týmy) v souladu s cíli ERV a nutností účinného
provádění. Zvláštní pozornost bude věnována zejména vznikajícím a
rychle rostoucím oblastem na hranicích znalostí a na rozhraní disciplín.
Za účelem
provádění výzkumu v Evropě budou podporováni nezávislí výzkumní
pracovníci pocházející z jakékoli země světa bez ohledu na věk,
včetně začínajících výzkumných pracovníků, kteří se
postupně etablují jako nezávislé vedoucí osobnosti výzkumu.
Uplatní se
přístup „parametrů určovaných vědeckými pracovníky“. To
znamená, že ERV podpoří projekty prováděné výzkumnými pracovníky s
tématy dle jejich vlastního výběru v rámci výzev k předkládání
návrhů. Návrhy budou posuzovány pouze podle kritéria excelence na
základě vzájemného hodnocení, přičemž se vezme v úvahu excelence
v nových skupinách, nových generacích výzkumných pracovníků i zavedených
týmech a zvláštní pozornost bude věnována návrhům, jež jsou velmi
průkopnické a zahrnují odpovídající vysoká vědecká rizika.
ERV působí jako orgán pro financování
vedený vědou, jenž sestává z nezávislé vědecké rady, kterou podporuje
jednoduchá a nákladově efektivní specializovaná prováděcí struktura.
Vědecká rada ERV vypracuje celkovou
vědeckou strategii a bude mít plně ve své pravomoci rozhodnutí o typu
výzkumu, který má být financován.
Vědecká rada stanoví pracovní program za
účelem dosažení cílů ERV na základě své vědecké strategie,
jak je uvedeno níže. V souladu se svou vědeckou strategií stanoví
potřebné iniciativy v oblasti mezinárodní spolupráce, včetně
informačních činností k zajištění většího zviditelnění
ERV u nejlepších výzkumných pracovníků z ostatních částí světa.
Vědecká rada nepřetržitě
sleduje fungování ERV a uváží, jak co nejlépe dosáhnout obecnějších
cílů. Vypracuje kombinaci podpůrných opatření ERV, jak je
zapotřebí k reagování na nově se objevující potřeby.
ERV usiluje o excelenci ve svých vlastních
činnostech. Náklady na správu a zaměstnance ERV související s
vědeckou radou a specializovanou prováděcí strukturou budou v souladu
s jednoduchým a nákladově efektivním řízením. Správní výdaje
budou co nejnižší při zajištění zdrojů nezbytných pro provádění
na světové úrovni, aby tak byly finanční prostředky určené
pro hraniční výzkum co nejvyšší.
Ceny ERV budou udělovány a granty budou
spravovány podle jednoduchých postupů, které zachovávají
zaměření na excelenci, podněcují iniciativu a spojují pružnost s
odpovědností. ERV bude trvale hledat další způsoby zjednodušení a
zlepšení svých postupů, aby bylo zajištěno dodržování těchto
zásad.
Vzhledem k jedinečné struktuře a
úloze ERV jako orgánu pro financování vedeného vědou bude provádění a
řízení činností ERV průběžně přezkoumáváno a
hodnoceno s plným zapojením vědecké rady s cílem posoudit její výsledky a
přizpůsobit a zlepšit postupy a struktury na základě
zkušeností.
1.1.        Vědecká rada
Při plnění úkolů stanovených
v článku 7 vědecká rada:
1)           vědecká
strategie:
–      stanoví celkovou vědeckou strategii pro ERV s ohledem na
vědecké příležitosti a evropské vědecké potřeby,
–      v souladu s vědeckou strategií trvale zajistí stanovení
pracovního programu a potřebných změn, včetně výzev k
předkládání návrhů a kritérií, a podle potřeby vymezování
zvláštních témat nebo cílových skupin (např. začínající/vznikající
týmy).
2)           vědecké
řízení, sledování a kontrola kvality:
–      z vědeckého hlediska případně zaujímá stanoviska
týkající se provádění a řízení výzev k předkládání návrhů,
kritérií hodnocení, procesů vzájemného hodnocení, včetně
výběru odborníků, metod pro vzájemné hodnocení a hodnocení
návrhů a potřebných prováděcích pravidel a pokynů, na
jejichž základě se pod dohledem vědecké rady určí návrh, který
má být financován, jakož i jakýchkoli jiných záležitostí ovlivňujících
výsledky a dopad činností ERV a kvalitu prováděného výzkumu,
včetně hlavních ustanovení vzorové grantové dohody ERV,
–      sleduje kvalitu činností a vyhodnocuje provádění a výsledky
a vydává doporučení pro nápravné či budoucí akce.
3)           komunikace
a šíření informací:
–      zajišťuje komunikaci s vědeckou obcí a klíčovými
zúčastněnými stranami, pokud jde o činnosti a výsledky ERV,
–      pravidelně Komisi informuje o své činnosti.
Vědecká rada má plně ve své
pravomoci rozhodnutí o typu výzkumu, který má být financován, a ručí za
kvalitu činnosti z vědeckého hlediska.
V případě potřeby vědecká
rada konzultuje vědeckou, technickou a akademickou obec.
Členové vědecké rady jsou
odměňováni za úkoly, které vykonávají, prostřednictvím
honoráře a případně uhrazení cestovních výdajů a stravného.
Předseda ERV po dobu svého funkčního
období sídlí v Bruselu a většinu svého času[17] věnuje činnosti ERV.
Je odměňován na úrovni, která odpovídá jeho vrcholové řídící
funkci Komise.
Vědecká rada volí ze svých
členů tři místopředsedy, kteří jsou předsedovi
nápomocni při zastupování a organizaci jeho práce. Mohou mít rovněž
titul místopředsedy Evropské rady pro výzkum.
Třem místopředsedům je
poskytována podpora v zájmu zajištění náležité místní správní pomoci v
jejich domovských institucích.
1.2.        Specializovaná prováděcí
struktura
Specializovaná prováděcí struktura bude
odpovídat za všechna hlediska administrativního provádění a
uskutečňování programu, jak je stanoveno v pracovním programu. Bude
zejména provádět hodnocení, vzájemná hodnocení a výběr podle
strategie stanovené vědeckou radou a zajišťovat finanční a
vědecké řízení grantů.
Specializovaná prováděcí struktura bude
podporovat vědeckou radu při plnění všech jejích výše uvedených
úkolů, zajišťovat přístup k potřebným dokumentům a
údajům, které má k dispozici, a informovat vědeckou radu o své
činnosti.
V zájmu zajištění účinného kontaktu
se specializovanou prováděcí strukturou s ohledem na strategické a
provozní záležitosti bude vedení vědecké rady a ředitel
specializované prováděcí struktury pořádat pravidelné
koordinační schůzky.
ERV budou řídit zaměstnanci
přijatí k tomuto účelu, včetně úředníků z
orgánů Unie, a budou plnit pouze skutečně nezbytné
administrativní úkoly, aby byla zajištěna potřebná stabilita
a kontinuita pro účinné řízení.
1.3.        Úloha Komise
Za účelem plnění svých povinností
uvedených v článcích 6, 7 a 8 Komise:
–
zajistí kontinuitu a obměnu vědecké rady
a poskytuje podporu stálému identifikačnímu výboru při určování
budoucích členů vědecké rady,
–
zajistí kontinuitu specializované prováděcí
struktury a přenesení úkolů a odpovědnosti na tuto
strukturu s přihlédnutím k názorům vědecké rady,
–
s přihlédnutím k názorům
vědecké rady jmenuje ředitele a vedoucí pracovníky specializované
prováděcí struktury,
–
s přihlédnutím k názorům vědecké
rady zajistí včasné přijetí pracovního programu, stanovisek
týkajících se metodiky provádění a potřebných prováděcích
pravidel stanovených pravidly ERV pro předkládání a vzorovou grantovou
dohodou ERV,
–
pravidelně informuje programový výbor o
provádění činností ERV.
2.           Budoucí a vznikající technologie
Činnosti v oblasti budoucích a
vznikajících technologií („Future and Emerging Technologies“, FET) konkretizují
různou logiku zásahu od zcela otevřené po různou míru
strukturování témat, komunit a financování, a to podle tří
pilířů:
2.1.        FET Open: podpora
neotřelých nápadů
Pro úspěšné přezkoumání nových
základů zcela nových budoucích technologií je nezbytná podpora velkého
souboru vysoce rizikových vizionářských výzkumných projektů v oblasti
vědy a techniky v zárodečné fázi, které jsou založeny na spolupráci.
Tato činnost tím, že není výslovně tematicky zaměřená a
normativní, umožňuje nové myšlenky v širším spektru témat a disciplín,
jakmile se objeví a odkudkoli přijdou. Podpora těchto
křehkých myšlenek vyžaduje aktivní, vysoce interdisciplinární výzkumný
přístup beroucí v úvahu rizika, který významně
překračuje striktně technologické oblasti. Pro podporu budoucích
předních subjektů v oblasti vědy a průmyslu je důležité
rovněž přilákat a podněcovat k účasti na výzkumu a
inovacích nové účastníky s vysokým potenciálem, jako jsou mladí
výzkumní pracovníci a malé a střední podniky se špičkovými
technologiemi.
2.2.        FET Proactive: podpora
nově vznikajících témat a komunit
Neotřelé nápady a témata musí dozrát, a
to usilováním o strukturování nově vznikajících komunit a podporou
navrhování a rozvoje témat v oblasti transformativního výzkumu. Hlavními
přínosy tohoto strukturujícího, avšak průzkumného přístupu jsou
vznikající nové oblasti, které ještě nejsou připraveny pro
zařazení do plánů průmyslového výzkumu, a vytvoření a
strukturování výzkumných komunit kolem těchto oblastí. To představuje
krok od spolupráce mezi malým počtem výzkumných pracovníků k
seskupování projektů, z nichž se každý zabývá aspekty určitého
výzkumného tématu a které si vyměňují výsledky.
2.3.        Vzorové iniciativy FET:
řešení velkých interdisciplinárních vědecko-technologických výzev
Výzkumné iniciativy v této oblasti jsou
vědecky podložené, rozsáhlé, víceoborové a založené na sjednocujícím
vizionářském cíli. Zabývají se velkými vědecko-technickými výzvami,
které vyžadují spolupráci mezi řadou disciplín, komunit a programů.
Vědecký pokrok by měl zajistit pevný a široký základ pro budoucí
technologické inovace a hospodářské využití a rovněž nové
přínosy pro společnost. Jejich komplexní povaha a velikost znamená,
že jich lze dosáhnout pouze prostřednictvím spojeného a trvalého úsilí (s
dobou trvání v řádu 10 let).
Činnosti v rámci těchto tří
pilířů FET jsou doplněny širokou škálou činností v
oblasti vytváření sítí a činností v rámci komunit za účelem
vytvoření plodné a dynamické evropské základny pro vědecky podložený
výzkum týkající se budoucích technologií. Tyto činnosti
podpoří budoucí rozvoj činností v oblasti FET, posílí diskusi o
důsledcích nových technologií a urychlí dopad.
2.4.        Zvláštní aspekty
provádění
Poradní výbor pro FET bude
zúčastněným stranám poskytovat vstupní informace o celkové
vědecké strategii, včetně stanovení pracovního programu.
FET se budou i nadále řídit vědou a
budou podporovány jednoduchou a účinnou prováděcí strukturou. Budou
přijaty jednoduché správní postupy s cílem zachovat
zaměření na excelenci v oblasti vědecky podložených technologických
inovací, podpořit iniciativu a spojit pružnost s odpovědností. K
prověření výzkumu v oblasti FET (např. pro portfoliovou analýzu)
a k zapojení komunit zúčastněných stran (např. do
konzultací) budou použity nejvhodnější přístupy. Cílem bude
neustálé zlepšování a hledání dalších způsobů zjednodušení a zlepšení
postupů v zájmu zajištění dodržování těchto zásad. Bude se
provádět posouzení účinnosti a dopadů činností
v oblasti FET, které bude doplňovat hodnocení na úrovni programu.
S ohledem na své poslání posílit
vědecky podložený výzkum týkající se budoucích technologií usilují FET o
spojení účastníků z oblasti vědy, techniky a inovací. FET
by proto měly hrát aktivní a stimulační úlohu při
podněcování nového myšlení, nových postupů a nové spolupráce.
FET-Open spojuje činnosti při
vyhledávání nových slibných myšlenek zdola nahoru. Vysoké riziko každé z
těchto myšlenek je vyrovnáno přezkoumáním mnoha těchto
nápadů. Hlavními charakteristikami těchto činností je
účinnost z hlediska času a zdrojů, nízké alternativní
náklady navrhovatelů a nesporná otevřenost vůči
nekonvenčním a interdisciplinárním nápadům. Jednoduché a rychlé
programy s průběžným předkládáním návrhů budou hledat
vysoce rizikové slibné nové nápady v oblasti výzkumu a budou zahrnovat sledování
nových subjektů v oblasti inovací s vysokým potenciálem, jako
jsou mladí výzkumní pracovníci a malé a střední podniky se
špičkovými technologiemi. Budou doplněny činnostmi, jež mají
aktivně podněcovat tvůrčí nekonvenční myšlení.
FET Proactive: v rámci této činnosti
budou pravidelně zveřejňovány výzvy týkající se řady vysoce
rizikových inovativních témat s vysokým potenciálem, jež jsou financována na
takové úrovni, aby bylo možno vybrat několik projektů. Tyto projekty
budou podpořeny opatřeními k vytváření komunit, jež
podpoří činnosti jako společné akce, rozvoj nových studijních
programů a plánů výzkumu. Výběr témat zohlední excelenci ve
vědecky podloženém výzkumu týkajícím se budoucích technologií, potenciál
pro vytvoření kritického množství a dopad na vědu a techniku.
Provedena bude řada rozsáhlých cílených
iniciativ (vzorové iniciativy FET). Tyto iniciativy budou založeny na
partnerstvích, která umožní spojit příspěvky Unie, členských
států a soukromých subjektů s vyváženým řízením, jež
vlastníkům programu zajišťuje náležitý vliv, jakož i s velkou mírou
samostatnosti a pružnosti při provádění, která umožňuje, aby
vzorová iniciativa úzce sledovala obecně podporovaný plán výzkumu. Výběr
zohlední sjednocující cíl, dopad, začlenění zúčastněných
stran a zdrojů do soudržného plánu výzkumu a podporu ze strany
zúčastněných stran a vnitrostátních/regionálních výzkumných
programů.
3.           Akce „Marie Curie“
3.1.        Podpora nových dovedností
prostřednictvím vynikající počáteční odborné přípravy
výzkumných pracovníků
Evropa potřebuje silnou a
tvůrčí základnu lidských zdrojů, mobilní mezi jednotlivými
zeměmi a odvětvími, s náležitou kombinací schopností v oblasti
inovací a přeměny znalostí a nápadů na výrobky a služby v zájmu
hospodářských a sociálních přínosů.
Toho bude dosaženo zejména strukturováním a
zvyšováním excelence ve značné části vysoce kvalitní
počáteční odborné přípravy výzkumných pracovníků na
počátku profesní dráhy a doktorandů ve všech členských
státech a přidružených zemích. Vybavení výzkumných pracovníků na
počátku profesní dráhy rozmanitými dovednostmi, které jim umožní
čelit stávajícím a budoucím výzvám, umožní budoucí generaci výzkumných
pracovníků těžit z lepších profesních vyhlídek ve veřejném
i soukromém sektoru, což zvýší rovněž přitažlivost výzkumné kariéry u
mladých osob.
Akce bude prováděna s podporou
programů odborné přípravy v oblasti výzkumu z celé Unie, které budou
vybrány na základě soutěže a prováděny partnerstvími vysokých
škol, výzkumných ústavů, podniků, včetně malých a
středních podniků, a ostatních socioekonomických subjektů z
různých zemí v Evropě i mimo ni. Podporovány budou rovněž
jednotlivé instituce, které jsou schopny zajistit stejné obohacující
prostředí. Při dosahování cílů je nutno zajistit pružnost, aby
bylo možno zabývat se různými potřebami. Úspěšná partnerství
budou mít typicky podobu sítí pro odbornou přípravu v oblasti výzkumu nebo
doktorátů v průmyslu, přičemž se jednotlivé instituce
budou obvykle podílet na inovativních doktorských programech. V tomto rámci se
předpokládá podpora pro nejlepší výzkumné pracovníky na počátku
profesní dráhy pocházející z jakékoli země, kteří se připojí k
těmto vynikajícím programům.
Tyto programy pro odbornou přípravu se
zaměří na rozvoj a prohlubování základních výzkumných schopností a
současně výzkumné pracovníky vybaví tvůrčím myšlením, podnikatelskými
dovednostmi a dovednostmi v oblasti inovací, které odpovídají budoucím
potřebám trhu práce. Programy zajistí rovněž odbornou přípravu v
oblasti přenositelných dovedností, jako je týmová práce, přejímání
rizika, projektové řízení, normalizace, podnikavost, etika, práva k
duševnímu vlastnictví, komunikace a oslovování společnosti, jež jsou
zásadní pro vytváření, rozvoj, obchodní využití a šíření inovací.
3.2.        Podpora excelence
prostřednictvím přeshraniční a meziodvětvové mobility
Evropa musí být přitažlivá pro nejlepší
výzkumné pracovníky, a to evropské i mimoevropské. Toho bude dosaženo podporou
přitažlivého profesního uplatnění zkušených výzkumných
pracovníků ve veřejném i soukromém sektoru a jejich vybízením k tomu,
aby se přesouvali mezi jednotlivými zeměmi, odvětvími a
disciplínami, s cílem zvýšit jejich tvůrčí a inovativní potenciál.
Financování bude poskytnuto nejlepším nebo
nejslibnějším zkušeným výzkumným pracovníkům bez ohledu na jejich
státní příslušnost, kteří chtějí rozvíjet své dovednosti
prostřednictvím nadnárodní nebo mezinárodní mobility. Lze je podporovat
během všech fází jejich profesní dráhy, včetně
počátečních fází ihned po získání doktorátu nebo rovnocenných
zkušeností. Tito pracovníci obdrží financování pod podmínkou, že se
přestěhují z jedné země do druhé s cílem rozšířit nebo
prohloubit své dovednosti na vysokých školách, ve výzkumných ústavech,
podnicích, včetně malých a středních podniků, nebo
u jiných socioekonomických subjektů podle vlastního výběru, a to
podílením se na projektech v oblasti výzkumu a inovací, které vyhovují
jejich osobním potřebám a zájmům. Budou rovněž vybízeni, aby se
přesunuli z veřejného sektoru do soukromého sektoru a naopak, a to
podporou dočasného vysílání. Podporována bude rovněž možnost práce na
částečný úvazek, která umožňuje zastávat místo ve veřejném
i soukromém sektoru, s cílem zvýšit předávání poznatků mezi sektory a
rovněž vybízet k zakládání nových podniků. Takovéto
přizpůsobené příležitosti v oblasti výzkumu pomohou slibným
výzkumným pracovníkům stát se zcela nezávislými a usnadní profesní
přesuny mezi veřejným a soukromým sektorem.
Za účelem plného využití stávajícího
potenciálu výzkumných pracovníků budou podporovány rovněž možnosti
návratu k profesní dráze v oblasti výzkumu po přestávce.
3.3.        Podněcování inovací
prostřednictvím vzájemného využívání poznatků
Společenské výzvy se stávají stále více
celosvětovým jevem a při jejich úspěšném řešení má zásadní
význam přeshraniční a meziodvětvová spolupráce. Je proto
nezbytné sdílení poznatků a nápadů mezi výzkumem a trhem, kterého lze
dosáhnout pouze spojováním lidí. To bude prosazováno podporou pružných
výměn vysoce kvalifikovaných pracovníků v oblasti výzkumu a inovací
mezi jednotlivými sektory, zeměmi a disciplínami.
Evropské financování podpoří krátkodobé
výměny pracovníků v oblasti výzkumu a inovací v rámci
partnerství vysokých škol, výzkumných ústavů, podniků,
včetně malých a středních podniků, a ostatních
socioekonomických subjektů v Evropě, jakož i mezi Evropou a
třetími zeměmi s cílem posílit mezinárodní spolupráci. Bude dostupné
pracovníkům v oblasti výzkumu a inovací na všech úrovních profesního
rozvoje, od nejnižších (po absolvování vysokoškolského studia) po nejvyšší
(vedení), včetně rovněž administrativních a technických pracovníků.

3.4.        Zvýšení strukturálního dopadu
spolufinancováním činností
Podněcování regionálních, vnitrostátních
nebo mezinárodních programů na podporu excelence a šíření
osvědčených postupů v rámci akcí „Marie Curie“ z hlediska
možností celoevropské mobility při odborné přípravě, profesním
rozvoji a výměně výzkumných pracovníků zvýší početní a
strukturální dopad akcí „Marie Curie“. Zvýší rovněž přitažlivost
center excelence v celé Evropě.
Toho bude dosaženo spolufinancováním nových
nebo stávajících regionálních, vnitrostátních, soukromých a mezinárodních
programů za účelem zahájení a poskytování mezinárodní,
meziodvětvové a interdisciplinární odborné přípravy ve výzkumu, jakož
i zajištění přeshraniční a meziodvětvové mobility
výzkumných pracovníků a pracovníků v oblasti inovací ve všech fázích
jejich profesního rozvoje.
To umožní využít synergie mezi akcemi Unie a
akcemi na regionální a vnitrostátní úrovni a bojovat proti
roztříštěnosti, pokud jde o cíle, metody hodnocení a pracovní
podmínky výzkumných pracovníků.
3.5.        Zvláštní podpůrná a
politická opatření
V zájmu účinného zvládnutí problému bude
nezbytné sledování pokroku. Program podpoří vypracování ukazatelů a
analýzu údajů týkajících se mobility, dovedností a profesní dráhy
výzkumných pracovníků s cílem určit nedostatky v akcích „Marie Curie“
a zlepšit dopad těchto akcí. Tyto činnosti budou prováděny
při usilování o synergie a úzkou spolupráci s podpůrnými
politickými akcemi týkajícími se výzkumných pracovníků, jejich zaměstnavatelů
a financujících subjektů, které jsou prováděny v rámci „inovativních
a bezpečných společností podporujících začlenění“.
Budou financovány zvláštní akce s cílem podpořit iniciativy k zvýšení
informovanosti o významu výzkumné kariéry a k šíření výsledků
výzkumu a inovací vyplývajících z činností podpořených v rámci
akcí „Marie Curie“.
V zájmu dalšího zvyšování dopadů akcí
„Marie Curie“ se zlepší vytváření sítí mezi výzkumnými pracovníky
účastnícími se akcí „Marie Curie“ (stávajícími a minulými)
prostřednictvím strategie služeb pro absolventy. Ty budou sahat od podpory
fóra pro kontakty a výměnu mezi výzkumnými pracovníky, poskytnutí
příležitostí k přezkoumání možností v oblasti spolupráce a
pracovních příležitostí, po uspořádání společných akcí a zapojení
stipendistů do informačních činností jako propagátorů akcí
„Marie Curie“ a Evropského výzkumného prostoru.
3.6.        Zvláštní aspekty
provádění
Akce „Marie Curie“ budou otevřené pro
činnosti v oblasti odborné přípravy a profesního rozvoje v rámci
všech oblastí výzkumu a inovací, na které se vztahuje Smlouva, a to od
základního výzkumu po převzetí trhem a inovační služby. Oblasti
výzkumu a inovací a rovněž odvětví si volí sami žadatelé.
V zájmu využití celosvětové znalostní
základny budou akce „Marie Curie“ dostupné pro výzkumné pracovníky a pracovníky
v oblasti inovací, jakož i vysoké školy, výzkumné ústavy, podniky a jiné
socioekonomické subjekty ze všech zemí, včetně třetích zemí, za
podmínek stanovených v nařízení (EU) XX/2012 (pravidla pro účast).
V rámci všech výše popsaných činností bude
pozornost věnována podpoře významné účasti podniků, zejména
malých a středních podniků, a rovněž ostatních socioekonomických
subjektů v zájmu úspěšného provedení a dopadu akcí „Marie Curie“. V
rámci všech akcí „Marie Curie“ je podporována dlouhodobá spolupráce mezi
vysokoškolskými institucemi, výzkumnými organizacemi a soukromým sektorem s
přihlédnutím k ochraně práv duševního vlastnictví.
V případě potřeby je zachována
možnost zacílit určité činnosti na základě programu, pokud jde o
konkrétní společenské výzvy, typy výzkumných a inovačních institucí
nebo zeměpisné lokality, s cílem reagovat na vývoj evropských
požadavků s ohledem na dovednosti, odbornou přípravu
v oblasti výzkumu, profesní rozvoj a sdílení poznatků.
V zájmu otevřenosti pro všechny zdroje
talentu budou zajištěna obecná opatření k odstranění
případného narušení při přístupu ke grantům, například
podporou rovných příležitostí ve všech akcích „Marie Curie“ a stanovením
směrných čísel pro účast žen a mužů. Program mimoto
podpoří výzkumné pracovníky, aby mohli upevnit svůj kariérní postup a
aby bylo zajištěno, že mohou dosáhnout odpovídající rovnováhy mezi
pracovním a soukromým životem, přičemž bude zohledněna jejich
rodinná situace, a s cílem přispět k snazšímu návratu
k profesní dráze v oblasti výzkumu po přestávce. Zásady Evropské
charty pro výzkumné pracovníky a Kodexu chování pro přijímání výzkumných
pracovníků, které podporují otevřený nábor a přitažlivé pracovní
podmínky, budou muset být schváleny a dodržovány všemi účastníky, jimž
budou poskytnuty finanční prostředky.
K dalšímu zlepšení šíření informací a
zapojení veřejnosti se bude od příjemců podpory v rámci
akcí Marie Curie vyžadovat, aby naplánovali vhodné informační
činnosti určené široké veřejnosti. Tento plán bude posouzen
během procesu hodnocení a rovněž během následné kontroly
projektu.
4.           Výzkumné infrastruktury
Činnosti se zaměří na rozvoj
evropských výzkumných infrastruktur do roku 2020 a v dalším období,
podporu jejich inovačního potenciálu a lidského kapitálu a posílení evropské
politiky. Bude se usilovat o koordinaci se zdroji financování soudržnosti s
cílem zajistit synergie a jednotný přístup při rozvoji výzkumných
infrastruktur.
4.1.        Rozvoj evropských výzkumných
infrastruktur do roku 2020 a v dalším období
4.1.1.     Rozvoj nových výzkumných
infrastruktur světové úrovně[18]

Cílem je zajistit zavedení, dlouhodobou
udržitelnost a účinné fungování výzkumných infrastruktur určených
Evropským strategickým fórem pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) a ostatních
výzkumných infrastruktur světové úrovně, které Evropě pomohou
reagovat na velké problémy v oblasti vědy, průmyslu a
společnosti. V rámci tohoto cíle bude pozornost věnována
konkrétně infrastrukturám, které zřizují nebo které zřídily svou
správu, například na základě konsorcia evropské výzkumné
infrastruktury (ERIC), nebo jakoukoli rovnocennou strukturu na evropské nebo
mezinárodní úrovni.
Financování Unie případně
přispěje k:
a)           přípravné fázi budoucích
infrastruktur (např. podrobné konstrukční plány, právní ujednání,
víceleté plánování);
b)           fázi zavádění
(např. práce v oblasti VaV a technická práce uskutečňovaná
společně s průmyslem a uživateli, rozvoj regionálních
partnerských zařízení usilujících o vyváženější rozvoj
Evropského výzkumného prostoru) a/nebo
c)           provozní fázi (např.
činnosti v oblasti přístupu, zpracování údajů, informování,
odborné přípravy a mezinárodní spolupráce).
Tato činnost podpoří rovněž projektové
studie týkající se nových výzkumných infrastruktur, a to
prostřednictvím přístupu zdola nahoru.
4.1.2.     Integrace a otevření
stávajících vnitrostátních výzkumných infrastruktur celoevropského významu
Cílem je otevřít klíčové
vnitrostátní výzkumné infrastruktury všem výzkumným pracovníkům, z
akademické oblasti i průmyslu, a zajistit jejich optimální využívání
a společný rozvoj.
Unie podpoří sítě, které v evropském
měřítku spojují a integrují klíčové vnitrostátní výzkumné
infrastruktury. Financování bude poskytnuto zejména na podporu nadnárodního
a virtuálního přístupu výzkumných pracovníků a harmonizace a
zlepšení služeb, které infrastruktury poskytují. Takovouto podporu bude
potřebovat přibližně stovka sítí infrastruktur ve všech
oblastech vědy a techniky, přičemž přístup k těmto
zařízením bude využívat až dvacet tisíc výzkumných pracovníků
ročně.
4.1.3.     Rozvoj, zavedení a fungování
elektronických infrastruktur založených na IKT[19]
Cílem je dosáhnout do roku 2020
jednotného a otevřeného evropského prostoru pro internetový výzkum, kde
výzkumní pracovníci využívají při vytváření sítí
a výpočtech přední, všudypřítomné a spolehlivé služby,
a bezproblémového a otevřeného přístupu k prostředí
elektronické vědy a globálním zdrojům dat.
K dosažení tohoto cíle bude podpora poskytnuta
světovým výzkumným a vzdělávacím sítím poskytujícím
pokročilé, standardizované a přizpůsobitelné mezidoménové služby
na žádost; síťovým a cloud infrastrukturám poskytujícím prakticky
neomezenou kapacitu v oblasti výpočtů a zpracovávání údajů
jakož i ekosystému superpočítačových zařízení vyvíjejících se směrem
k exa-kapacitě a také infrastruktuře v oblasti programového vybavení
a služeb, například simulace a vizualizace a nástrojům spolupráce
fungujícím v reálném čase a interoperabilní, otevřené a
důvěryhodné infrastruktuře vědeckých údajů.
4.2.        Podpora inovačního
potenciálu výzkumných infrastruktur a jejich lidského kapitálu
4.2.1.     Využívání inovačního
potenciálu výzkumných infrastruktur
Cílem je podněcovat inovace
v samotných infrastrukturách i v dodavatelském a uživatelském
odvětví.
Za tímto účelem bude podpora poskytnuta
a)           partnerstvím s průmyslem v
oblasti VaV k rozvoji kapacit Unie a průmyslovým dodávkám v oblastech
špičkových technologií, jako je vědecké vybavení nebo IKT;
b)           veřejným zakázkám v
předkomerční fázi zadávaným subjekty v oblasti výzkumných
infrastruktur s cílem posunout kupředu inovace a působit jako první
osvojitelé technologií;
c)           podněcování využívání
výzkumných infrastruktur ze strany průmyslu, například pokusných
zkušebních zařízení nebo znalostních center, a
d)           podněcování
začleňování výzkumných infrastruktur do místních, regionálních
a světových inovačních ekosystémů.
Akce Unie zvýší rovněž využívání
výzkumných infrastruktur, zejména elektronických infrastruktur, pro
veřejné služby, sociální inovace, kulturu a vzdělávání.
4.2.2.     Posílení lidského kapitálu
výzkumných infrastruktur
Složitost výzkumných infrastruktur a plné
využívání jejich potenciálu vyžaduje u jejich správců, inženýrů
a techniků a rovněž uživatelů náležité dovednosti.
Financování Unie podpoří odbornou
přípravu pracovníků, kteří řídí a provozují výzkumné infrastruktury
celoevropského významu, výměnu pracovníků a osvědčených
postupů mezi zařízeními a přiměřené zajištění
lidských zdrojů v klíčových disciplínách, včetně vzniku
zvláštních vzdělávacích programů.
4.3.        Posílení evropské politiky v
oblasti výzkumných infrastruktur a mezinárodní spolupráce
4.3.1.     Posílení evropské politiky v
oblasti výzkumných infrastruktur
Cílem je využít synergie mezi iniciativami
jednotlivých členských států a iniciativami Unie zakládáním
partnerství mezi příslušnými tvůrci politik a orgány pro
financování (např. ESFRI, reflexní skupina pro elektronické infrastruktury
(e-IRG), organizace EIROfora, vnitrostátní orgány veřejné správy),
rozvíjet doplňkovost a spolupráci mezi výzkumnými infrastrukturami a
činnostmi provádějícími ostatní politiky Unie (jako je regionální
politika, politika soudržnosti, průmyslová, zdravotní, zaměstnanecká
nebo rozvojová politika) a zajistit koordinaci mezi různými zdroji
financování Unie. Akce Unie podpoří rovněž průzkum, monitorování
a hodnocení výzkumných infrastruktur na úrovni Unie a rovněž
příslušné politické studie a úkoly v oblasti komunikace.
4.3.2.     Usnadnění strategické
mezinárodní spolupráce
Cílem je usnadnit rozvoj světových
výzkumných infrastruktur, tj. výzkumných infrastruktur, které vyžadují
financování a dohody v celosvětovém měřítku. Cílem je
rovněž usnadnit spolupráci evropských výzkumných infrastruktur s
mimoevropskými protějšky, zajistit jejich celosvětovou
interoperabilitu a dosah a usilovat o mezinárodní dohody o vzájemném
využívání, otevřenosti nebo spolufinancování infrastruktur. V tomto ohledu
se bude náležitě přihlížet k doporučením „Carnegie Group“
složené z vysokých úředníků pro globální výzkumné infrastruktury.
Pozornost bude věnována rovněž zajištění náležité účasti
Unie na koordinaci s mezinárodními subjekty, jako je OSN nebo OECD.
4.4.        Zvláštní aspekty
provádění
Během provádění budou konzultovány
odborné poradní skupiny a rovněž zúčastněné strany
a poradní subjekty, například ESFRI a e-IRG.
Při provádění se bude
uplatňovat třístupňový přístup: zdola nahoru, není-li znám
přesný obsah a partnerství projektů; cílený, jsou-li náležitě
vymezeny zvláštní výzkumné infrastruktury a/nebo komunity; a konkrétní
příjemci, je-li například provozovateli nebo provozovatelům
infrastruktury (či jejich sdružení) poskytnut příspěvek na
provozní náklady.
Cíle v rámci dvou posledně uvedených
činností budou sledovány prostřednictvím vlastních zvláštních akcí a
případně prostřednictvím akcí v rámci první činnosti.
Část II
Vedoucí postavení v průmyslu
1.           Vedoucí postavení v základních a
průmyslových technologiích
Obecné informace
Úspěšné zvládnutí a zavádění
základních technologií ze strany evropského průmyslu je klíčovým
faktorem při posilování produktivity a inovační schopnosti Evropy a
zajištění toho, aby Evropa měla vyspělou, udržitelnou a
konkurenceschopnou ekonomiku, globální vedoucí postavení v odvětví
špičkových technologií a schopnost rozvíjet jedinečná řešení
společenských výzev. Jako nedílná součást financování budou
s výzkumem a vývojem spojeny inovační činnosti.
Integrovaný
přístup ke klíčovým základním technologiím
Důležitým
prvkem „vedoucího postavení v základních a průmyslových technologiích“
jsou klíčové základní technologie, vymezené jako mikroelektronika a
nanoelektronika, fotonika, nanotechnologie, biotechnologie, pokročilé
materiály a pokročilé výrobní systémy[20].
Mnoho inovativních výrobků zahrnuje několik těchto technologií
současně, a to jako jednotlivé nebo vestavěné části. Ačkoliv každá technologie zajišťuje
technologické inovace, celkový přínos vyplývající ze spojení řady
základních technologií může vést rovněž k technologickým
skokům. Využívání průřezových
klíčových základních technologií zvýší konkurenceschopnost výrobků a
jejich dopad. Budou proto využívány četné
interakce těchto technologií. Vyhrazená
podpora bude poskytnuta rozsáhlým pilotním a demonstračním
projektům.
To bude
zahrnovat průřezové činnosti, které spojují a
začleňují různé individuální technologie, což povede k
ověření technologie v průmyslovém prostředí za účelem
úplného a způsobilého systému, který je připraven pro trh.
Předpokladem bude významné zapojení soukromého sektoru do těchto
činností, a provádění bude proto zajištěno zejména
prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru. Za tím
účelem a prostřednictvím zvláštní struktury řízení bude
vypracován společný pracovní program pro průřezové činnosti
v oblasti klíčových základních technologií. S ohledem na potřeby trhu
a požadavky společenských výzev se tento plán zaměří na
poskytování obecných stavebních bloků klíčových základních
technologií pro různé oblasti použití, včetně společenských
výzev.
Zvláštní aspekty provádění
Inovační činnosti budou zahrnovat
integraci jednotlivých technologií, prokázání schopnosti vyrábět a dodávat
inovativní výrobky a služby, uživatelské a
zákaznické pilotní projekty k prokázání proveditelnosti a přidané
hodnoty a rozsáhlé demonstrační projekty k snazšímu zavádění
výsledků výzkumu na trh.
Různé individuální technologie budou
integrovány, což povede k ověření technologie v průmyslovém
prostředí za účelem úplného a způsobilého systému, který je
připraven pro trh. Předpokladem bude
významné zapojení soukromého sektoru do těchto činností,
a provádění bude proto zajištěno zejména prostřednictvím
partnerství veřejného a soukromého sektoru.
Technologický podnět výzkumných a
inovačních iniciativ doplní opatření na straně poptávky. To zahrnuje co nejlepší využívání veřejných
zakázek v oblasti inovací; vypracování
náležitých technických norem; soukromou
poptávku a zapojení uživatelů do vytváření trhů, které jsou
příznivější pro inovace.
Zejména v případě nanotechnologií a
biotechnologií bude cílem zapojení zúčastněných stran a široké
veřejnosti zvýšení informovanosti o přínosech a rizicích. Při zavádění těchto technologií se
bude systematicky věnovat pozornost posouzení bezpečnosti a
řízení celkových rizik.
Tyto činnosti doplní podporu pro výzkum a
inovace v oblasti základních technologií, kterou mohou poskytovat vnitrostátní
nebo regionální orgány na základě fondů politiky soudržnosti, v rámci
strategií inteligentní specializace.
Iniciativy v oblasti strategické mezinárodní
spolupráce se budou uskutečňovat v oblastech společných
zájmů a přínosů s předními partnerskými zeměmi. Význam
pro základní a průmyslové technologie má obzvláště (nikoli však
výhradně)
–
vypracování celosvětových norem,
–
odstranění překážek v průmyslovém
využití a podmínkách obchodu,
–
bezpečnost výrobků založených na
nanotechnologiích a biotechnologiích,
–
vývoj materiálů a metod k snižování
spotřeby energie a zdrojů,
–
iniciativy v oblasti mezinárodní spolupráce vedené
průmyslem v rámci výrobní komunity a
–
interoperabilita systémů.
1.1.        Informační a
komunikační technologie (IKT)
Řada směrů činnosti se
bude zaměřovat na výzvy související s vedoucím postavením
v průmyslu a technologiích v oblasti IKT a bude zahrnovat
obecné výzkumné a inovační programy týkající se IKT, do nichž patří:
1.1.1.     Nová generace součástí a
systémů: navržení pokročilých a inteligentních vestavěných
součástí a systémů
Cílem je zachovat a posílit vedoucí postavení
Evropy v oblasti technologií souvisejících s inteligentními
vestavěnými součástmi a systémy. To zahrnuje rovněž
mikro-nano-biosystémy, organickou elektroniku, rozsáhlou integraci, základní
technologie pro Internet věcí[21],
včetně platforem podporujících poskytování vyspělých služeb,
inteligentní integrované systémy, systémy systémů a vytváření
složitých systémů.
1.1.2.     Nová generace výpočetní
techniky: zdokonalené počítačové systémy a technologie
Cílem je zvýšit evropská aktiva v oblasti architektury
procesoru a systému, technologií pro propojení a lokalizaci dat, cloud
computing, paralelních výpočtů a simulačních programů pro
všechny segmenty trhu výpočetní techniky.
1.1.3.     Budoucí internet:
infrastruktury, technologie a služby
Cílem je posílit konkurenceschopnost
evropského průmyslu při vývoji, osvojování a formování internetu
nové generace, který postupně nahradí stávající infrastruktury pro webové,
pevné a mobilní sítě a služby a umožní propojení bilionů zařízení
(Internet věcí) mezi mnoha provozovateli a doménami, jež změní
způsob, jakým sdělujeme, získáváme a využíváme poznatky. To
zahrnuje výzkum a inovace v oblasti sítí, programového vybavení a služeb,
počítačové bezpečnosti, ochrany soukromí a důvěry,
bezdrátových[22]
komunikačních a všech optických sítí, imerzivních interaktivních
multimédií a propojeného podniku budoucnosti.
1.1.4.     Technologie obsahu a
řízení informací: IKT pro digitální obsah a tvořivost
Cílem je poskytnout odborníkům a
občanům nové nástroje pro vytváření, využívání a uchovávání
všech forem digitálního obsahu v jakémkoli jazyce a pro modelování, analyzování
a vizualizaci ohromného množství údajů, včetně propojených dat.
To zahrnuje nové technologie pro jazyky, výuku, interakce, digitální uchovávání,
přístup k obsahu a analytiku; inteligentní systémy řízení
informací založené na pokročilých technologiích v oblasti vyhledávání
informací, strojového učení, statistické analýzy a vizuálních
výpočtů.
1.1.5.     Zdokonalená rozhraní a roboty:
robotika a inteligentní prostory
Cílem je posílit evropské vědecké a
průmyslové vedoucí postavení v oblasti průmyslové a servisní
robotiky, kognitivních systémů, zdokonalených rozhraní a inteligentních
prostorů a strojů schopných vnímání, v návaznosti na vyšší
výkonnost v oblasti výpočtů a vytváření sítí a pokrok s ohledem
na schopnost vytvářet systémy, které jsou schopny se učit,
přizpůsobovat a reagovat.
1.1.6.     Mikroelektronika a
nanoelektronika a fotonika
Cílem je využít excelenci Evropy v této
klíčové základní technologii a podporovat konkurenceschopnost a vedoucí
postavení jejího průmyslu na trhu. Činnosti budou zahrnovat
rovněž výzkum a inovace v oblasti návrhu, vyspělé procesy, pilotní
projekty týkající se tovární výroby, související výrobní technologie a
demonstrace k ověření technologického rozvoje a inovativních
obchodních modelů.
Těchto šest hlavních směrů
činnosti má podle očekávání pokrýt celou škálu potřeb. To bude
zahrnovat vedoucí průmyslové postavení v oblasti obecně použitelných
řešení, výrobků a služeb založených na IKT, jež jsou nezbytné k
vyřešení velkých společenských výzev, a rovněž výzkumné a
inovační programy v oblasti IKT založené na aplikacích, jež budou
podporovány společně s příslušnou společenskou výzvou.
Do každého z šesti hlavních směrů
činnosti jsou zahrnuty rovněž výzkumné infrastruktury specifické
pro IKT, jako jsou živé laboratoře pro rozsáhlé experimentování
a infrastruktury pro výchozí klíčové základní technologie a jejich
začlenění do pokročilých výrobků a inovativních
inteligentních systémů, včetně zařízení, nástrojů,
podpůrných služeb, sterilních prostor a přístupu k slévárnám pro
výrobu prototypů.
1.2.        Nanotechnologie
1.2.1.     Vývoj nanomateriálů,
nanopřístrojů a nanosystémů nové generace
Rozvoj a začleňování poznatků
na křižovatkách různých vědeckých oborů se
zaměřením se na zcela nové výrobky, které umožňují udržitelná
řešení v široké škále odvětví.
1.2.2.     Zajištění bezpečného
vývoje a používání nanotechnologií
Urychlení vědeckých poznatků o
jejich možném dopadu na zdraví nebo na životní prostředí pro aktivní,
vědecky podložené řízení nanotechnologií a poskytnutí
ověřených vědeckých nástrojů a platforem pro posuzování
nebezpečí, expozice a rizik a jejich řízení během celého
životního cyklu nanomateriálů a nanosystémů.
1.2.3.     Rozvoj společenského
rozměru nanotechnologií
Řešení potřeb lidí a fyzické
infrastruktury v oblasti zavádění nanotechnologií a zaměření se
na řízení nanotechnologií ve prospěch společnosti.
1.2.4.     Účinná syntéza a výroba
nanomateriálů, nanosoučástí a nanosystémů
Zaměření se na nové pružné,
přizpůsobitelné a opakovatelné jednotkové operace, inteligentní
integraci nových a stávajících procesů a rovněž rozšíření k
dosažení hromadné výroby výrobků a víceúčelových zařízení, jež
zajišťuje účinné předávání znalostí pro průmyslové inovace.
1.2.5.     Rozvoj technik k zvýšení
kapacity, metod měření a měřicího zařízení
Zaměření se na výchozí technologie,
podporu rozvoje a zavádění složitých nanomateriálů
a nanosystémů na trh, včetně charakterizace a manipulace
hmoty v nanoměřítku, modelování, počítačového navrhování a
pokročilého inženýrství na úrovni atomů.
1.3.        Pokročilé materiály
1.3.1      Průřezové a základní
materiálové technologie
Výzkum v oblasti funkčních
materiálů, multifunkčních materiálů, jako jsou samoopravné nebo
biokompatibilní materiály a strukturální materiály, pro inovace ve všech
průmyslových odvětvích, zejména pro trhy vysoké hodnoty.
1.3.2.     Vývoj a přeměna
materiálů
Výzkum a vývoj k zajištění účinného
a udržitelného rozšíření s cílem umožnit průmyslovou výrobu budoucích
výrobků, například v kovozpracujícím a chemickém průmyslu.
1.3.3.     Řízení materiálových
složek
Výzkum a vývoj týkající se nových a
inovativních technik a systémů, spojování, adheze, oddělování,
seskupování, samostatného seskupování a rozdělování, rozpadu a rozložení.
1.3.4.     Materiály pro udržitelný
průmysl
Vývoj nových výrobků a aplikací a chování
spotřebitele, jež snižují spotřebu energie a usnadňují
nízkouhlíkovou výrobu, jakož i intenzifikace procesů, recyklace,
odstranění znečištění a materiály s vysokou přidanou
hodnotou pocházející z odpadů a regenerace.
1.3.5.     Materiály pro tvůrčí
odvětví
Použití navrhování a vývoje konvergujících
technologií k vytváření nových obchodních příležitostí,
včetně zachování evropských materiálů historické nebo kulturní
hodnoty.
1.3.6.     Metrologie, charakterizace,
normalizace a kontrola jakosti
Podpora technologií jako charakterizace,
nedestruktivní vyhodnocování a prediktivní modelování výkonnosti pro pokrok
v oblasti materiálových věd a inženýrství.
1.3.7.     Optimalizace používání materiálů

Výzkum a vývoj za účelem
ověření alternativ používání materiálů a inovativních obchodních
modelů.
1.4.        Biotechnologie
1.4.1.     Podpora špičkových
biotechnologií jako hybných sil budoucích inovací
Cílem je položit základy pro to, aby evropský
průmysl zůstal v popředí inovací, rovněž ve
střednědobém a dlouhodobém horizontu. To zahrnuje vývoj nových
nástrojů jako syntetická biologie, bioinformatika, biologie systémů a
využití sbližování s ostatními základními technologiemi, jako jsou
nanotechnologie (např. bionanotechnologie) a IKT (např.
bioelektronika). Tyto a další špičkové oblasti si zaslouží náležitá
opatření, pokud jde o výzkum a vývoj, s cílem usnadnit účinný
přenos a zavádění do nových aplikací (systémy dávkování léčiv,
biosenzory, biočipy atd.).
1.4.2.     Biotechnologické
průmyslové procesy
Cíl je dvojí: na straně jedné umožnit,
aby evropský průmysl (např. chemický, zdravotnický, těžební,
energetický, celulózový a papírenský, textilní, škrobárenský,
potravinářský) vyvíjel nové výrobky a procesy, které odpovídají
potřebám průmyslu a společnosti, a konkurenceschopné a
zdokonalené alternativy založené na biotechnologiích k nahrazení zavedených
výrobků a procesů; na straně druhé využít potenciál
biotechnologií k odhalování, monitorování, prevenci a odstranění
znečištění. To zahrnuje výzkum a inovace v oblasti enzymatických a
metabolických pochodů, návrh biologických procesů, lepší fermentaci,
předchozí a následné zpracování, pochopení dynamiky mikrobiálních
společenství. To bude zahrnovat rovněž vývoj prototypů za
účelem posouzení realizovatelnosti vyvinutých výrobků a procesů
z technického a ekonomického hlediska.
1.4.3.     Inovativní a konkurenceschopné
platformové technologie
Cílem je vyvíjet platformové technologie (jako
je genomika, metagenomika, proteomika, molekulární nástroje) zajišťující
vedoucí postavení a konkurenční výhodu v řadě hospodářských
odvětví. To zahrnuje aspekty, jako je podpora vývoje biologických
zdrojů s optimálními vlastnostmi a aplikací překračujících
konveční alternativy, umožnění
přezkoumání, pochopení a udržitelného využívání suchozemské a mořské
biologické rozmanitosti pro nové aplikace a podpora vývoje
biotechnologických řešení v oblasti zdravotní péče (např.
diagnostika, biologické materiály, biolékařské přístroje).
1.5.        Pokročilá výroba a
zpracování
1.5.1.     Technologie pro továrny
budoucnosti
Podpora udržitelného průmyslového
růstu usnadněním strategického přechodu Evropy od výroby
založené na nákladech k přístupu založenému na vytváření vysoké
přidané hodnoty. To vyžaduje vyřešení problému souvisejícího s
výrobou většího množství při současné nižší spotřebě
materiálů, s menší spotřebou energie a při vzniku menšího
množství odpadů a znečištění. Pozornost se zaměří
na vývoj a integraci adaptivních výrobních systémů budoucnosti, se
zvláštním důrazem na potřeby evropských malých a středních
podniků, v zájmu dosažení pokročilých a udržitelných výrobních
systémů a procesů.
1.5.2.     Technologie umožňující
energeticky účinné budovy
Snížení spotřeby energie a emisí CO2
vývojem a zaváděním udržitelných stavebních technologií, prováděním a
reprodukcí opatření pro větší využívání energeticky účinných
systémů a materiálů v nových, rekonstruovaných a dodatečně
vybavených budovách. Klíčem při řešení problému spojeného s
přechodem na budovy s téměř nulovou spotřebou energie
v Evropě do roku 2020 a dosažením energeticky účinného
dálkového vytápění zapojením široké škály zúčastněných stran
jsou aspekty životního cyklu a rostoucí význam koncepcí „navrhni, postav,
provozuj“.
1.5.3.     Udržitelné a nízkouhlíkové
technologie v energeticky náročných zpracovatelských odvětvích
Zvýšení konkurenceschopnosti zpracovatelských
odvětví, jako jsou chemické látky, celulóza a papír, sklo nebo neželezné
kovy a ocel, výrazným zvýšením účinného využívání zdrojů a energetické
účinnosti a snížením dopadu těchto průmyslových činností na
životní prostředí. Pozornost se zaměří na vývoj a
ověření základních technologií pro inovativní látky, materiály a
technologická řešení pro výrobky a procesy s nízkými emisemi uhlíku a méně
energeticky náročné procesy a služby v celém hodnotovém řetězci,
jakož i přijetí výrobních technologií a postupů s
mimořádně nízkými emisemi uhlíku k dosažení konkrétního omezení
emisí skleníkových plynů.
1.5.4.     Nové, udržitelné obchodní
modely
Meziodvětvová spolupráce na koncepcích a
metodách pro „znalostní“ specializovanou výrobu může podpořit
tvořivost a inovace se zaměřením na obchodní modely v
přístupech upravených podle potřeb, které lze přizpůsobit
požadavkům globálních hodnotových řetězců a sítí,
měnícím se trhům a vznikajícím a budoucím průmyslovým
odvětvím.
1.6.        Vesmír
1.6.1.     Umožnění evropské
konkurenceschopnosti, nezávislosti a inovací v činnostech v oblasti
vesmíru
Cílem je udržet vedoucí úlohu v oblasti
vesmíru v celosvětovém měřítku zachováním a rozvojem
konkurenceschopného kosmického průmyslu a výzkumné obce a podporou inovací
založených na vesmírných technologiích.
1.6.1.1.  Zachování konkurenceschopného
kosmického průmyslu a výzkumné obce
Evropa hraje přední úlohu v oblasti
kosmického výzkumu a vývoje vesmírných technologií a vyvinula vlastní
vesmírné infrastruktury (např. Galileo). Evropský průmysl se
etabloval jako vývozce prvotřídních družic. K důležitým výzvám s
ohledem na toto postavení však patří roztříštěnost evropských
trhů a výzkumných institucí, hospodářská soutěž ze strany
významných kosmických mocností využívajících velké domácí trhy a omezené
systematické investice do vesmírného výzkumu a technologického rozvoje a
budování kapacit v Evropě. Rozvoj výzkumné základny zajištěním
kontinuity v programech vesmírného výzkumu, například sledem menších a
častějších demonstračních projektů v oblasti vesmíru. To
Evropě umožní rozvíjet svou průmyslovou základnu a výzkumnou obec
zabývající se vesmírem, a tím přispět k její nezávislosti na dovozu
kritických technologií.
1.6.1.2.  Podpora inovací mezi kosmickým
průmyslem a ostatními odvětvími
Řada výzev v oblasti vesmírných
technologií má paralely s výzvami v oblasti pozemních technologií, jako je
energetika, telekomunikace, využívání přírodních zdrojů, robotika,
bezpečnost a zdraví. Tyto společné znaky nabízejí příležitosti k
společnému rozvoji technologií v oblasti vesmíru a v ostatních oblastech v
počátečních fázích, zejména ze strany malých a středních
podniků, což může vést k rychlejším průlomovým inovacím, než by
jich bylo možno dosáhnout později v osamostatněných podnicích.
Využívání stávající evropské vesmírné infrastruktury by mělo být
podněcováno podporou vývoje inovativních výrobků a služeb založených
na dálkovém průzkumu a geolokalizaci. Evropa by mimoto měla pomocí
náležitě zacílených opatření posilovat počínající rozvoj
podnikání ve vesmírném odvětví.
1.6.2.     Umožnění pokroku v
oblasti vesmírných technologií
Cílem je zajistit v příštích desetiletích
schopnost přístupu do vesmíru a provozování vesmírných systémů ve
prospěch evropské společnosti.
Pro budoucnost evropské společnosti je
zásadní schopnost přístupu do vesmíru a udržování a provozování
evropských nebo mezinárodních vesmírných systémů na oběžné dráze
Země a mimo ni. Potřebné
kapacity vyžadují trvalé investice do řady vesmírných technologií
(např. nosné rakety, družice, roboty, nástroje a senzory) a do koncepcí
provozu od nápadu po demonstrace ve vesmíru. Evropa
je v současnosti jednou ze tří předních kosmických mocností, avšak
v porovnání s výší investic do vesmírného výzkumu a vývoje ve Spojených státech
amerických (přibližně 20 % celkového rozpočtu NASA) je evropská
výše investic do budoucích vesmírných technologií nedostatečná (méně
než 10 % celkových výdajů v oblasti vesmíru) a je nutno ji posílit v celém
řetězci:
a)           základní technologický výzkum, který
je často silně závislý na klíčových základních technologiích, s
možností vytvoření průlomových technologií s pozemními aplikacemi;
b)           zdokonalení stávajících technologií,
například prostřednictvím miniaturizace, vyšší energetické
účinnosti a vyšší citlivosti senzorů;
c)           demonstrace a ověření
nových technologií a koncepcí ve vesmíru a v analogickém pozemském
prostředí;
d)           kontext mise, například analýza
vesmírného prostředí, pozemní stanice, ochrana vesmírných systémů
před střetem s odpadem a účinky slunečních erupcí
(situační orientace ve vesmíru („Space Situational Awareness“, SSA)),
podpora inovativní infrastruktury pro archivování údajů a vzorků;
e)           pokročilé technologie v oblasti
navigace a dálkového průzkumu zahrnující výzkum, který je nezbytný pro
budoucí generace vesmírných systémů Unie (např. Galileo).
1.6.3.     Umožnění využívání
vesmírných údajů
Cílem je zajistit rozsáhlejší vyžívání
vesmírných údajů ze stávajících a budoucích evropských misí ve
vědecké, veřejné a komerční oblasti.
Vesmírné systémy vytvářejí informace,
které často nelze získat jinak. Navzdory
evropským misím světové úrovně údaje o zveřejnění ukazují,
že údaje z evropských misí pravděpodobně nejsou využívány tak, jako
údaje z misí USA. Značně vyššího
využívání údajů by bylo možno dosáhnout, pokud by se vyvíjelo
společné úsilí o koordinaci a organizaci zpracování, validace a
standardizace vesmírných údajů z evropských misí.
Inovace v oblasti získávání a zpracovávání údajů, jejich
syntézy a šíření s využitím rovněž inovativních forem spolupráce
založených na IKT může zajistit vyšší návratnost investic do vesmírné
infrastruktury. Kalibrace a validace
vesmírných údajů (pro jednotlivé přístroje, mezi přístroji a
misemi a s ohledem na objekty na místě) jsou klíčové pro
účinné využívání vesmírných údajů ve všech oblastech, brání jim však
neexistence subjektů nebo institucí na úrovni Unie, které by byly
pověřeny zajištěním standardizace údajů získaných z vesmíru
a referenčních rámců. Přístup k údajům a využití vesmírných
misí představuje záležitost, která vyžaduje globální koordinaci. U
údajů z pozorování Země je harmonizovaných přístupů a
osvědčených postupů dosaženo částečně v
koordinaci s mezivládní organizací Skupina pro dálkový průzkum Země,
jejímž cílem je podporovat globální soustavu systémů pozorování Země,
jíž se Unie účastní.
1.6.4.     Umožnění evropského
výzkumu na podporu mezinárodních partnerství v oblasti vesmíru
Cílem je podporovat přínos evropského výzkumu
a inovací k dlouhodobým mezinárodním partnerstvím v oblasti vesmíru.
Ačkoliv vesmírné údaje přinášejí
značné místní výhody, vesmírné podniky mají v zásadě globální
charakter. To je zřejmé zejména v
případě kosmických hrozeb pro Zemi a vesmírné systémy. Ztráty družic způsobené kosmickým počasím
a vesmírným odpadem se odhadují v řádu 100 milionů EUR
ročně. Globální povahu mají
stejně tak činnosti jako mezinárodní vesmírná stanice, kterou
vybudovaly a provozují Evropa, USA, Kanada, Japonsko a Rusko, a činnosti
v oblasti robotické vědy a robotického průzkumu ve vesmíru. Vývoj špičkových vesmírných technologií se v
rostoucí míře uskutečňuje v takovýchto mezinárodních rámcích,
což znamená, že přístup k těmto mezinárodním projektům je pro
evropské výzkumné pracovníky a průmysl důležitým faktorem
úspěchu. Příspěvek Unie k tomuto celosvětovému úsilí v
oblasti vesmíru je nutno vymezit v dlouhodobých strategických plánech
(10 let a více), sladit jej s prioritami vesmírné politiky Unie a
koordinovat s partnery z Evropy, například Evropskou kosmickou agenturou,
s mezinárodními partnery jako COSPAR, UNOOSA a s kosmickými
agenturami kosmických mocností, jako je NASA a ROSCOSMOS.
1.6.5.     Zvláštní aspekty
provádění
Priority pro provádění kosmického výzkumu
a inovací v rámci programu Horizont 2020 jsou v souladu s prioritami
vesmírné politiky EU, jak jsou vymezeny Radou pro vesmír a ve sdělení Na
cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům[23]. Provádění se bude
uskutečňovat po konzultacích se zúčastněnými stranami z
evropského kosmického průmyslu, malých a středních podniků,
akademické oblasti a technologických institutů zastoupených Poradní
skupinou pro vesmír a s důležitými partnery, jako je Evropská kosmická
agentura a národní kosmické agentury. Pokud jde o účast v
mezinárodních podnicích, výzkumný a inovační program bude stanoven ve
spolupráci s mezinárodními partnery (např. NASA, ROSCOSMOS, JAXA).
2.           Přístup k rizikovému financování
Program Horizont 2020 zřídí dva nástroje
(„kapitálový nástroj“ a „dluhový nástroj“) složené z různých
specializovaných nástrojů. Kapitálový
nástroj a specializovaný nástroj pro MSP v rámci dluhového nástroje budou
zavedeny jako součást dvou finančních nástrojů EU, které
poskytují kapitál a dluhové financování na podporu výzkumu a inovací MSP a
růstu.
Kapitálový nástroj a dluhový nástroj mohou
případně umožnit spojení finančních zdrojů s členskými
státy ochotnými přispět částí strukturálních fondů, které
jim byly přiděleny, podle čl. 31 odst. 1 písm. a) nařízení
Rady o strukturálních fondech.
Místo poskytování úvěrů, záruk nebo
prostředků na vlastní kapitál atd. přímo konečným
příjemcům pověří Komise poskytováním podpory finanční
instituce, zejména prostřednictvím systémů záruk se sdílením rizik
a investic do vlastního a kvazivlastního kapitálu.
2.1.        Dluhový nástroj
Dluhový nástroj bude poskytovat úvěry
jednotlivým příjemcům na investice do výzkumu a inovací; záruky
finančním zprostředkovatelům poskytujícím úvěry
příjemcům; kombinace úvěrů a záruk a záruky a/nebo
protizáruky v rámci vnitrostátních nebo regionálních systémů dluhového
financování. Dluhový finanční nástroj bude uskutečňovat
činnosti k zlepšení splatnosti a bude podporovat specializovaný nástroj
pro malé a střední podniky (viz část II oddíl „3. Inovace v
MSP“ v této příloze). Prostředky z dluhového nástroje mohou být
kombinovány (případně s připojením grantů (včetně
jednorázových částek)) spolu prostředky z kapitálového
finančního nástroje do jednoho či více integrovaných programů.
Možné jsou rovněž zvýhodněné půjčky a vyměnitelné
dluhopisy.
Stejně jako poskytování úvěrů a
záruk na tržním základě podle zásady „kdo dřív přijde, je
dříve na řadě“ se dluhový nástroj v rámci řady oddílů
zaměří na zvláštní politiky a odvětví. Vyhrazené
rozpočtové příspěvky za tímto účelem mohou pocházet:
a)           z ostatních částí programu
Horizont 2020, zejména části III „Společenské výzvy“;
b)           z jiných rámců, programů a
rozpočtových linií v rozpočtu Unie;
c)           od konkrétních regionů a
členských států, které chtějí přispět zdroji, jež jsou
dostupné z fondů politiky soudržnosti;
d)           od konkrétních subjektů (jako
je Eureka nebo společné technologické iniciativy) nebo iniciativ.
Tyto rozpočtové příspěvky lze
poskytnout nebo navýšit kdykoli během doby trvání programu
Horizont 2020.
Sdílení rizik a ostatní parametry se mohou v
rámci oddílů pro jednotlivé politiky nebo odvětví lišit, pokud jejich
hodnoty nebo stavy odpovídají společným pravidlům pro dluhové
nástroje. Oddíly mohou mít mimoto zvláštní komunikační strategie v rámci
celkové propagační kampaně týkající se dluhového nástroje. Lze využít
rovněž specializovaných zprostředkovatelů na vnitrostátní
úrovni, jsou-li k posouzení možných úvěrů v oblasti konkrétního
oddílu zapotřebí zvláštní odborné znalosti.
Specializovaný nástroj pro MSP v rámci
dluhového nástroje se zaměří na MSP orientované na výzkum a inovace a
malé společnosti se střední kapitalizací částkami
úvěrů nad 150 000 EUR, a tak doplní financování poskytované MSP
nástrojem pro úvěrové záruky v rámci programu pro konkurenceschopnost
podniků a MSP.
Pákový efekt dluhového nástroje (vymezený jako
celkové finanční prostředky (tj. finanční prostředky Unie
plus příspěvek ostatních finančních institucí) vydělené
finančním příspěvkem Unie) má být podle očekávání
průměrně v rozmezí od 1,5 do 6,5 v závislosti na druhu
dotyčných operací (úroveň rizika, cíloví příjemci a konkrétní
prostředky dluhového finančního nástroje). Multiplikační
účinek (vymezený jako celkové investice uskutečněné
podporovanými příjemci vydělené finančním příspěvkem
Unie) má být podle očekávání v rozmezí od 5 do 20, opět v
závislosti na druhu dotyčných operací.
2.2.        Kapitálový nástroj
Kapitálový nástroj se zaměří na
fondy rizikového kapitálu v počáteční fázi a bude poskytovat
jednotlivým portfoliovým podnikům rizikový a/nebo mezaninový kapitál. Tyto
podniky mohou mimoto usilovat o dluhové financování od finančních
zprostředkovatelů, kteří provádějí dluhový nástroj.
Tento nástroj bude rovněž moci spolu s
kapitálovým nástrojem pro růst v rámci programu pro
konkurenceschopnost podniků a MSP poskytovat investice pro expanzivní a
růstovou fázi (sem patří investice do finančních
prostředků fondů s širokou investorskou základnou a soukromí
institucionální a strategičtí investoři a rovněž vnitrostátní
veřejné a poloveřejné finanční instituce). Ve druhém případě investice kapitálového
nástroje programu Horizont 2020 nepřesáhnou 20 % celkových investic EU s
výjimkou případů fondů, které investují ve více fázích, kdy
budou finanční prostředky kapitálového nástroje pro růst a
kapitálového nástroje pro výzkum, vývoj a inovace poskytovány poměrně
na základě investiční politiky fondů. Stejně
jako kapitálový nástroj pro růst se kapitálový nástroj vyhýbá odkupu nebo
přesunu kapitálu s cílem rozdělit nabytou společnost. Komise může s ohledem na měnící se tržní
podmínky rozhodnout o změně 20% limitu.
Investiční parametry budou stanoveny tak,
aby bylo možno dosáhnout specifických politických cílů, včetně
zaměření se na konkrétní skupiny možných příjemců,
přičemž bude zachován tržně orientovaný přístup tohoto nástroje
založený na poptávce.
Kapitálový nástroj může být podpořen
rozpočtovými příspěvky z ostatních částí programu Horizont
2020, z jiných rámců, programů a rozpočtových linií v
rozpočtu Unie, od konkrétních
regionů a členských států a konkrétních subjektů nebo
iniciativ.
Pákový efekt kapitálového nástroje (vymezený
jako celkové finanční prostředky (tj. finanční prostředky
Unie plus příspěvek ostatních finančních institucí)
vydělené finančním příspěvkem Unie) má podle očekávání
v závislosti na zvláštnostech trhu činit přibližně 6
s očekávaným multiplikačním účinkem (vymezeným jako celkové
investice uskutečněné podporovanými příjemci vydělené
finančním příspěvkem Unie), který v průměru činí
18.
2.3.        Zvláštní aspekty
provádění
Provádění obou nástrojů bude svěřeno
Skupině Evropské investiční banky (EIB, EIF) a/nebo jiným
finančním institucím, které mohou být pověřeny prováděním
finančních nástrojů v souladu s finančním nařízením. Jejich návrh a provádění budou
sladěny s obecnými ustanoveními o finančních nástrojích, které jsou
obsaženy ve finančním nařízení, a s konkrétnějšími operativními
požadavky, jež budou stanoveny v pokynech Komise.
Jejich prvky lze kombinovat
(případně s připojením grantů (včetně
jednorázových částek)) do jednoho nebo více integrovaných programů
podporujících konkrétní kategorie příjemců nebo projekty pro zvláštní
účel, jako jsou malé a střední podniky a společnosti se
střední kapitalizací s růstovým potenciálem nebo rozsáhlé demonstrace
inovativních technologií.
Jejich provádění bude podpořeno
souborem průvodních opatření. Tato
opatření mohou zahrnovat mimo jiné technickou pomoc pro finanční
zprostředkovatele podílející se na posuzování způsobilosti žádostí o
úvěr nebo stanovení hodnoty aktiv, jež představují znalosti;
investiční připravenost programů zahrnujících inkubátory, vedení
a poradenství pro malé a střední podniky a podporu jejich vztahů
s možnými investory; opatření k zvýšení informovanosti společností
poskytujících kapitál a tzv. „business angels“ o růstovém potenciálu
inovativních malých a středních podniků účastnících se
finančních programů Unie; programy pro přilákání soukromých
investorů k podpoře růstu inovativních malých a středních
podniků a společností se střední kapitalizací; programy
vybízející dobročinné nadace a filantropy k podpoře výzkumu a
investic a programy pro podporu obchodního podnikání společností
a činností rodinných firem a tzv. „business angels“.
Bude zajištěna doplňkovost s
nástroji programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP.
3.           Inovace v MSP
3.1.        Zefektivnění podpory pro
malé a střední podniky
Malé a střední podniky budou podporovány
v rámci celého programu Horizont 2020. Za tímto účelem se
specializovaný nástroj pro malé a střední podniky zaměřuje na
všechny typy inovativních malých a středních podniků, které vykazují
velké úsilí v oblasti rozvoje, růstu a internacionalizace. Podpora
bude poskytována pro všechny druhy inovací, včetně netechnologických
inovací a inovací ve službách. Cílem je pomoci odstranit nedostatek financování
pro počáteční fáze vysoce rizikového výzkumu a inovací,
podněcovat průlomové inovace a zvýšit obchodní využití výsledků
výzkumu ze strany soukromého sektoru.
Všechny společenské výzvy a základní a
průmyslové technologie budou používat specializovaný nástroj pro malé a
střední podniky a vyhradí na něj určitou částku.
O financování a podporu budou moci požádat
pouze malé a střední podniky. Podle svých potřeb mohou navazovat
spolupráci, včetně externího zadávání práce v oblasti výzkumu
a vývoje. Projekty musí vykazovat jednoznačný význam a potenciální
přínosy pro malé a střední podniky a musí mít jasný evropský
rozměr.
Nástroj pro malé a střední podniky bude
zahrnovat všechny oblasti vědy, techniky a inovací na základě
přístupu zdola nahoru v rámci dané společenské výzvy nebo základní
technologie tak, aby byl ponechán dostatečný prostor pro všechny druhy
slibných nápadů, zejména průřezové a interdisciplinární
projekty, jež mají být financovány.
Nástroj pro malé a střední podniky bude
poskytovat jednoduchou a odstupňovanou podporu. Jeho tři fáze budou
zahrnovat celý inovační cyklus. Přechod z jedné fáze do druhé bude
bezproblémový, pokud projekt malého nebo středního podniku během
předchozí fáze prokázal, že si zaslouží další financování. Každá fáze bude
současně otevřená všem malým a středním podnikům:

–
Fáze 1: Posouzení koncepce a proveditelnosti:
Malé a střední podniky obdrží financování na
přezkoumání vědecké nebo technické proveditelnosti a možného
obchodního využití nového nápadu (ověření koncepce) za účelem
rozvoje inovativního projektu. Kladný výsledek tohoto posouzení umožní
financování v rámci další fáze nebo fází.
–
Fáze 2: Výzkum a vývoj, demonstrace, tržní
replikace:
Bude podporován výzkum a vývoj se zvláštním
zaměřením na demonstrace (otestování, prototyp, studie týkající se
rozšíření, návrh, pilotní inovativní procesy, výrobky a služby,
ověření výkonnosti atd.) a tržní replikaci.
–
Fáze 3: Obchodní využití:
Tato fáze nebude poskytovat jiné přímé
financování kromě podpůrných činností, usiluje však o
usnadnění přístupu k soukromému kapitálu a prostředí, které
umožňuje inovace. Předpokládají se vazby s finančními nástroji
(viz část II oddíl 2 „Přístup k rizikovému
financování“ v této příloze), například upřednostněním
malých a středních podniků, které úspěšně
ukončily fázi 1 a/nebo 2, v rámci vyhrazeného objemu
finančních prostředků. Malé a střední podniky budou
využívat rovněž podpůrná opatření jako vytváření sítí,
vzdělávání, vedení a poradenství. Tato část může být mimoto
spojena s opatřeními, která podporují zadávání zakázek
v předkomerční fázi a pořizování inovativních řešení.
Jednotná propagace, provádění a
monitorování nástroje pro malé a střední podniky v rámci programu
Horizont 2020 zajistí snadný přístup pro malé a střední podniky.
K urychlení dopadu plynoucího z poskytnuté podpory se u přijímajících
středních a malých podniků budou využívat stávající podpůrné
sítě a systém poskytování poradenství pro malé a střední podniky.
Bude zřízen specializovaný subjekt
složený ze zúčastněných stran a odborníků v oblasti výzkumu a
inovací v malých a středních podnicích za účelem propagace a
doplnění zvláštních opatření pro malé a střední podniky v rámci
programu Horizont 2020.
3.2.        Zvláštní podpora
3.2.1.     Podpora pro malé a
střední podniky s intenzivním výzkumem
Zvláštní akce podpoří tržně
orientované inovace malých a středních podniků provádějících
výzkum a vývoj. Zaměří se malé a střední podniky s intenzivním
výzkumem v odvětvích špičkových technologií, které musí prokázat
rovněž schopnost obchodního využití výsledků projektu.
Akce se bude vztahovat na celou oblast
vědy a techniky s přístupem zdola nahoru za účelem uspokojení
potřeb malých a středních podniků provádějících výzkum a
vývoj.
Akce bude prováděna prostřednictvím
iniciativy podle článku 185 SFEU, která naváže na společný
program Eurostars a přeorientuje jej na směry uvedené v jeho
předběžném hodnocení.
3.2.2.     Zvýšení inovační
schopnosti malých a středních podniků
Budou podporovány činnosti, které
napomáhají provádění a doplnění zvláštních opatření pro malé a
střední podniky v rámci programu Horizont 2020, zejména k zvýšení
inovační schopnosti malých a středních podniků. Tyto
činnosti mohou zahrnovat zvyšování informovanosti, informování a
šíření informací, odbornou přípravu a mobilitu, vytváření sítí
a výměnu osvědčených postupů, rozvoj vysoce kvalitních
mechanismů a služeb na podporu inovací s významnou přidanou
hodnotou Unie pro malé a střední podniky (např. správa práv duševního
vlastnictví a řízení inovací, předávání znalostí, inovativní
využívání IKT a elektronické dovednosti v malých a středních
podnicích), jakož i napomáhání malým a středním podnikům
při kontaktování partnerů v oblasti výzkumu a inovací v celé Unii,
což jim umožní rozvíjet technologie a zlepšit inovační schopnost.
Zprostředkovatelské organizace zastupující skupiny inovativních malých a
středních podniků budou vyzvány k uskutečňování
meziodvětvových a meziregionálních inovačních činností
společně s malými a středními podniky, které mají
vzájemně se posilující dovednosti, s cílem rozvíjet nové průmyslové
hodnotové řetězce.
Bude se usilovat o synergie s politikou Unie v
oblasti soudržnosti v rámci vnitrostátních nebo regionálních inovačních
strategií pro inteligentní specializaci.
Předpokládá se posílení vztahu se sítí
Enterprise Europe Network (v rámci programu pro konkurenceschopnost
podniků a MSP). Podpora by mohla sahat od lepších informačních a
poradenských služeb prostřednictvím činností v oblasti poradenství,
vedení a hledání partnerů pro malé a střední podniky, které
chtějí rozvíjet přeshraniční inovativní projekty, k poskytování
služeb podporujících inovace. To upevní „jednokrokový“ přístup sítě
Enterprise Europe Network k podpoře malých a středních podniků
spolu s významnou regionální a místní přítomností sítě.
3.2.3.     Podpora inovací iniciovaných
trhem
Bude se poskytovat podpora pro inovace
iniciované trhem za účelem zvýšení inovační schopnosti podniků
zlepšením rámcových podmínek pro inovace a rovněž odstraněním
zvláštních překážek, které brání růstu inovativních společností,
zejména malých a středních podniků a podniků střední
velikosti s potenciálem k rychlému růstu. Bude poskytována specializovaná
podpora pro inovace (např. využívání duševního vlastnictví, sítě
zadavatelů zakázek, podpora pro střediska předávání technologií,
strategický design) a přezkumy veřejných politik ve vztahu
k inovacím.
Část III
Společenské výzvy
1.           Zdraví, demografická změna a dobré
životní podmínky
Účinná propagace zdraví podložená
náležitými důkazy předchází onemocnění, zlepšuje životní
podmínky a je nákladově efektivní. Propagace zdraví a prevence nemocí
závisí rovněž na pochopení faktorů ovlivňujících zdraví, na
účinných nástrojích v oblasti prevence, jako je očkování, na
účinném zdravotním dozoru a připravenosti a na účinných
programech preventivních vyšetření.
Úspěšné snahy v oblasti prevence,
zvládnutí a léčení nemocí, zdravotního postižení a omezené
funkčnosti jsou založeny na základním pochopení jejich příčin,
stádií a dopadů a rovněž faktorů, které ovlivňují
dobré zdraví a životní podmínky. Nezbytné je rovněž účinné sdílení
údajů a spojování těchto údajů s rozsáhlými kohortovými studiemi
v reálném prostředí stejně jako převedení zjištění
výzkumů do klinické praxe, zejména prováděním klinických zkoušek.
Rostoucí zátěž v souvislosti s nemocemi a
zdravotním postižením v kontextu stárnoucího obyvatelstva klade na
zdravotnictví a pečovatelské služby další požadavky. Má-li být u všech
věkových skupin zachována účinná zdravotní péče, je nezbytné
úsilí o zlepšení rozhodování v oblasti prevence a léčby k určení
a podpoře šíření osvědčených postupů v odvětví
zdravotní péče a na podporu integrované péče a využití
technologických, organizačních a sociálních inovací, které zejména starším
osobám umožňují, aby zůstaly aktivní a nezávislé. To
přispěje k zlepšení a prodloužení doby jejich fyzické, sociální a
duševní pohody.
Všechny tyto činnosti budou
prováděny tak, aby byla podpora poskytována v rámci celého cyklu výzkumu a
inovací a aby se posílila konkurenceschopnost evropských odvětví a rozvoj
nových tržních příležitostí.
Konkrétní činnosti jsou popsány níže.
1.1.        Pochopení faktorů
ovlivňujících zdraví, zlepšení propagace zdraví a prevence nemocí
Lepší pochopení faktorů
ovlivňujících zdraví je nezbytné k poskytnutí důkazů pro
účinnou propagaci zdraví a prevenci nemocí a umožní rovněž
vypracování komplexních ukazatelů zdraví a dobrých životních podmínek v
Unii. Prostudovány budou faktory související s prostředím a chováním
(včetně životního stylu), socioekonomické a genetické faktory v nejširším
smyslu. Koncepce budou zahrnovat dlouhodobou kohortovou studii a spojení s
údaji získanými z výzkumu oblastí s příponou “-omika” a jinými metodami.
Lepší pochopení životního prostředí jako
faktoru ovlivňujícího zdraví bude vyžadovat zejména integrované
molekulární biologické, epidemiologické a toxikologické koncepce
k ověření vztahů mezi zdravím a životním prostředím,
včetně studií týkajících se mechanismu působení chemických
látek, kombinované expozice znečištění a jiným zátěžovým
faktorům souvisejícím s životním prostředím a klimatem, integrované
toxikologické zkoušky a rovněž alternativy testování na zvířatech.
Jsou zapotřebí inovativní přístupy k posuzování expozice využívající
biomarkery nové generace založené na oblastech s příponou „-omika“ a epigenetice,
biomonitorování člověka, posouzení osobní expozice a modelování za
účelem pochopení kombinované, kumulativní a nově vznikající expozice
se začleněním sociálně-ekonomických faktorů a faktorů
souvisejících s chováním. Podporovány budou rovněž lepší vazby s
environmentálními údaji s využitím zdokonalených informačních
systémů.
Takto lze posoudit stávající a plánované
politiky a programy a poskytnout politickou podporu. Podobně lze rozvíjet
lepší behaviorální intervence, preventivní a vzdělávací programy,
včetně programů týkajících se zdravotní gramotnosti
v oblasti stravování, očkování a jiných intervencí v rámci
primární péče.
1.2.        Rozvoj účinných
programů preventivních vyšetření a zlepšení hodnocení náchylnosti k
onemocnění
Rozvoj programů preventivních
vyšetření závisí na určení včasných biomarkerů rizika
a nástupu nemoci a jejich zavedení závisí na otestování a validaci metod a
programů preventivních vyšetření. Určení jednotlivců a
skupin obyvatel s vysokým rizikem onemocnění umožní vypracování
individualizovaných, stratifikovaných a společných strategií pro
účinnou a nákladově efektivní prevenci nemocí.
1.3.        Zlepšení dozoru a
připravenosti
Obyvatelstvo je ohroženo novými a nově se
objevujícími nákazami (včetně nákaz vyplývajících ze změny
klimatu), odolností stávajících patogenů vůči lékům a
jinými přímými a nepřímými důsledky změny klimatu. Pro
modelování epidemie, účinnou reakci na pandemii, reakce na důsledky
změny klimatu, pokud jde o nenakažlivá onemocnění, jsou nezbytné
lepší metody dozoru, sítě včasného varování, organizace
zdravotnických služeb a kampaně k zajištění připravenosti
stejně jako úsilí o zachování a zlepšení schopnosti bojovat proti
nakažlivým chorobám odolným vůči lékům.
1.4.        Pochopení nemoci
U osob všech věkových kategorií je nutné
lepší porozumění zdraví a onemocnění, aby bylo možno vypracovat nová
a lepší preventivní opatření, diagnostiku a léčbu. K lepšímu
pochopení všech aspektů stádií onemocnění, včetně nové
klasifikace běžných odchylek a nemocí na základě molekulárních
dat, a k ověření a využití výsledků výzkumu v klinických
aplikacích je nezbytný interdisciplinární, translační výzkum
patofyziologie nemoci.
Příslušný výzkum bude zahrnovat a
podporovat rozvoj a používání nových nástrojů a koncepcí pro
vytvoření biolékařských údajů a bude se vztahovat na vysoce
účinné a systémové léčebné metody založené na oblastech s
příponou „-omika“. Tyto činnosti budou vyžadovat úzký vztah mezi
základním a klinickým výzkumem a s dlouhodobými kohortovými studiemi (a
příslušnými oblastmi výzkumu), jak bylo popsáno výše. Nezbytné budou
rovněž úzké vazby s výzkumnými a zdravotnickými infrastrukturami
(databáze, biobanky atd.) pro standardizaci, uchovávání a sdílení údajů a
přístup k údajům, které jsou nezbytné pro co nejvyšší využitelnost
údajů a pro podněcování inovativnějších a účinnějších
způsobů analyzování a spojování souborů údajů.
1.5.        Rozvoj lepších preventivních
očkovacích látek
Jsou zapotřebí účinnější
preventivní očkovací látky (nebo alternativní preventivní intervence) a
programy očkování založené na důkazech pro širší škálu nemocí. To
závisí na lepším pochopení nemoci a jejích jednotlivých stádií a následné
epidemie a na provedení klinických zkoušek a souvisejících studií.
1.6.        Zlepšení diagnostiky
K rozvoji nové a účinnější
diagnostiky je u všech věkových skupin zapotřebí lepší pochopení
zdraví, nemoci a jejích stádií. Budou se rozvíjet inovativní a stávající
technologie s cílem významně zlepšit výsledky léčení
prostřednictvím dřívějšího, přesnějšího stanovení diagnózy
a umožněním léčby, která je více přizpůsobena pacientovi.
1.7.        Používání medicíny in silico
k lepší léčbě a předvídání onemocnění
K předvídání náchylnosti k
onemocnění, vývoje onemocnění a pravděpodobné úspěšnosti
léčby lze použít počítačové simulace používající údaje
konkrétního pacienta a vycházející ze systémových léčebných metod a
fyziologického modelování. Simulace založené na modelech lze použít na podporu
klinických zkoušek, předvídatelnosti reakce na léčbu a personalizace
a optimalizace léčby.
1.8.        Léčení nemocí
Je třeba podporovat zlepšení
průřezových podpůrných technologií u léků, očkovacích
látek a jiných léčebných metod, včetně transplantací,
genové a buněčné terapie, zvýšit úspěšnost procesu vývoje
léčiv a očkovacích látek (včetně alternativních metod k
nahrazení klasického testování bezpečnosti a účinnosti,
například vývoj nových metod), rozvíjet regenerativní léčebné metody,
včetně metod založených na kmenových buňkách, vyvíjet lepší
lékařské a pomocné přístroje a systémy, zachovat a zlepšit naši
schopnost bojovat proti nakažlivým, vzácným, vážným a chronickým nemocem a
provádět léčebné zásahy, které závisí na dostupnosti účinných
léků proti mikrobům, a rozvíjet komplexní přístupy k léčení
průvodních nemocí u všech věkových kategorií a zamezit podávání více
léků. Tato zlepšení usnadní vývoj nových, účinnějších,
účelnějších a udržitelnějších způsobů léčby
nemocí a zvládání zdravotního postižení.
1.9.        Přenos znalostí do
klinické praxe a přizpůsobitelná inovační opatření
Klinické zkoušky představují
prostředek k přenosu biolékařských poznatků pro použití u
pacientů, bude proto poskytována podpora pro tyto zkoušky stejně jako
pro jejich lepší provádění. Příklady zahrnují vypracování lepších
metodik, které umožňují, aby se zkoušky zaměřily na příslušné
skupiny obyvatelstva, včetně osob trpících jinými průvodními
onemocněními a/nebo osob, které již podstupují léčbu, určení
srovnatelné účinnosti intervencí a řešení a rovněž lepší
využívání databází a elektronických zdravotních záznamů jako zdrojů
dat pro zkoušky a předávání znalostí. Podporovat se bude rovněž
přenos jiných druhů intervencí, jako jsou intervence související s
nezávislým životem, do reálného prostředí.
1.10.      Lepší využívání zdravotních
údajů
Podporována bude integrace infrastruktur a
informačních struktur a zdrojů (včetně těch, které
jsou odvozeny z kohortových studií, protokolů, shromážděných
údajů, ukazatelů atd.) a rovněž standardizace, interoperabilita,
uchovávání a sdílení údajů a přístup k údajům s cílem umožnit
náležité využívání těchto údajů. Pozornost je nutno věnovat
zpracování údajů, řízení znalostí, modelování a vizualizaci.
1.11.      Zlepšení vědeckých
nástrojů a metod na podporu tvorby politiky a potřeb regulace
Je třeba podporovat rozvoj vědeckých
nástrojů, metod a statistik pro rychlé, přesné a prediktivní
posouzení bezpečnosti, účinnosti a kvality zdravotnických
technologií, včetně nových léčiv, biologických materiálů,
moderních léčebných metod a zdravotnických prostředků. To je
obzvláště důležité v případě nového vývoje v oblastech
zahrnujících očkovací látky, buněčnou/tkáňovou a genovou
terapii, orgány a transplantace, specializovanou výrobu, biobanky, nové
zdravotnické prostředky, diagnostické/léčebné postupy, genetické
testy, interoperabilitu a elektronické zdravotnictví, včetně aspektů
ochrany soukromí. Nezbytná je rovněž podpora lepších metod posuzování
rizik, koncepcí a strategií testování ve vztahu k životnímu prostředí a
zdraví. Je nutná rovněž podpora rozvoje příslušných metod, které
napomáhají při posuzování etických aspektů výše uvedených oblastí.
1.12.      Aktivní stárnutí, nezávislý
život a asistované žití
Je zapotřebí víceoborový pokročilý a
aplikovaný výzkum a inovace v oblasti behaviorálních, gerontologických,
digitálních a jiných věd pro nákladově efektivní a uživatelsky
přívětivá řešení pro aktivní a nezávislý každodenní život a
asistované žití (doma, na pracovišti, atd.) pro stárnoucí populaci a osoby
se zdravotním postižením. To se vztahuje na celou škálu prostředí a na
technologie a systémy a služby, které zvyšují kvalitu života a zlepšují
fungování člověka včetně mobility, inteligentních
individualizovaných podpůrných technologií, servisní a sociální robotiky
a podpůrného prostředí. Podporovány budou pilotní projekty v
oblasti výzkumu a inovací k posouzení zavádění a širokého využívání
řešení.
1.13.      Posílení postavení
jednotlivců v oblasti vlastní péče o zdraví
Posílení postavení jednotlivců, pokud jde
o zlepšení zdraví a péči o zdraví během celého života, povede u
zdravotnických systémů k úsporám nákladů, jelikož umožní léčení
chronických nemocí mimo instituce a zlepšení zdravotních výsledků. To
vyžaduje výzkum behaviorálních a sociálních modelů, sociálních
postojů a cílů ve vztahu k individualizovaným zdravotnickým
technologiím, mobilním a/nebo přenosným nástrojům, nové diagnostice
a individualizovaným službám, které podporují zdravý životní styl, dobré
životní podmínky, sebepéči, lepší vztahy mezi občany a zdravotnickými
pracovníky, individualizované programy pro léčení nemocí a zvládání
zdravotního postižení a rovněž podporu pro znalostní infrastruktury.
1.14.      Podpora integrované péče
Podpora léčení chronických nemocí mimo
instituce závisí rovněž na lepší spolupráci mezi poskytovateli zdravotní
péče a sociální a neformální péče. Bude podporován výzkum
a inovativní aplikace pro rozhodování na základě distribuovaných
informací a pro poskytování důkazů pro rozsáhlé zavádění a
využívání nových řešení trhem, včetně interoperabilních služeb v
oblasti tele-zdraví a tele-péče. Podporovat se bude rovněž výzkum a
inovace k zlepšení organizace poskytování dlouhodobé péče.
1.15.      Optimalizace účinnosti a
účelnosti systémů zdravotní péče a snižování nerovností
rozhodováním na základě důkazů a šířením
osvědčených postupů a inovativních technologií a koncepcí
Je nutno podporovat rozvoj posuzování
zdravotnických technologií a ekonomie zdraví, jakož i shromažďování
důkazů a šíření osvědčených postupů a
inovativních technologií a koncepcí ve zdravotnictví, včetně IKT a
aplikací v oblasti elektronického zdravotnictví. Budou podporovány srovnávací
analýzy reforem veřejných zdravotnických systémů v Evropě a ve
třetích zemích a posouzení jejich střednědobých a dlouhodobých
hospodářských a sociálních dopadů. Podporu obdrží rovněž analýzy
budoucích potřeb zdravotnických pracovníků, a to jak s ohledem na
počet, tak i požadované dovednosti ve vztahu k novým způsobům
poskytování péče. Podporován bude výzkum týkající se vývoje nerovností v
oblasti zdraví a jejich vzájemného vztahu s ostatními ekonomickými a sociálními
nerovnostmi a účinnosti politik, které usilují o snížení těchto rozdílů
v Evropě a mimo ni. Je rovněž nutné podporovat posuzování
řešení, která jsou bezpečná pro pacienty, a systémy zajišťování
kvality, včetně úlohy pacientů v oblasti bezpečnosti a
kvality péče.
1.16.      Zvláštní aspekty
provádění
Poskytnutá podpora bude zahrnovat celé
spektrum činností od předávání znalostí a přenosu technologií po
rozsáhlé demonstrace vedoucí k přizpůsobitelným řešením pro
Evropu a třetí země.
2.           Zajišťování potravin, udržitelné
zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství
2.1.        Udržitelné lesnictví a
zemědělství
K podpoře produktivnějších a
odolnějších zemědělských a lesnických systémů
účinně využívajících zdroje, které dodávají dostatek potravin, krmiv,
biomasy a ostatních surovin a poskytují ekosystémové služby, přičemž
zároveň podporují rozvoj prosperujících venkovských hospodářství,
jsou zapotřebí náležité znalosti, nástroje, služby a inovace. Výzkum a
inovace umožní začlenění zemědělských a environmentálních
cílů do udržitelné produkce, tudíž: zvýšení produktivity a účinného využívání
zdrojů v zemědělství, snižování emisí zemědělských
skleníkových plynů, omezování úniku živin z obdělávané půdy do
suchozemského a vodního prostředí; snížení závislosti na dovozu
rostlinných bílkovin do Evropy; zvýšení úrovně biologické rozmanitosti v
systémech prvovýroby.
2.1.1.     Zvýšení produktivity a
vypořádání se se změnou klimatu při současném
zajištění udržitelnosti a odolnosti
Činnosti zvýší produktivitu a rovněž
adaptabilitu rostlin, zvířat a produkčních systémů s cílem
vypořádat se s rychle se měnícími podmínkami okolního prostředí
/ klimatickými podmínkami a zvyšujícím se nedostatkem přírodních
zdrojů. Výsledné inovace napomohou přechodu k ekonomice s nízkou
spotřebou energie, nízkými emisemi a malým množstvím odpadů v celém
dodavatelském řetězci potravin a krmiv. Kromě přispění
k zajišťování potravin budou vytvořeny nové příležitosti k
používání biomasy a vedlejších produktů zemědělství a lesnictví
v široké škále nepotravinářských užití.
Bude se usilovat o víceoborové přístupy k
zlepšení vlastností rostlin, zvířat, mikroorganismů při
současném zajištění účinného využívání zdrojů (voda,
živiny, energie) a ekologické vyváženosti venkovských oblastí. Důraz se
bude klást na integrované a rozmanité produkční systémy a
zemědělské postupy, včetně využívání přesných
technologií a koncepcí ekologické intenzifikace ve prospěch
konvenčního i ekologického zemědělství. Genetické vylepšení
adaptačních a produkčních vlastností rostlin a zvířat bude
vyžadovat všechny přivlastněné konvenční a moderní způsoby
chovu a lepší využívání genetických zdrojů. Náležitá pozornost bude
věnována hospodaření s půdou v zemědělském podniku k
zvýšení úrodnosti půdy jakožto základu produktivity plodin. Bude se
podporovat zdraví zvířat a rostlin a dále se budou rozvíjet opatření
k integrovanému tlumení nákaz / hubení škůdců. Budou provedeny
strategie pro eradikaci chorob zvířat včetně zoonóz spolu s
výzkumem odolnosti vůči mikrobům. Přezkoumání dopadů
postupů na zdraví zvířat pomůže odstranit obavy
společnosti. Výše uvedené oblasti budou podpořeny větším
základním výzkumem s cílem zabývat se příslušnými biologickými otázkami a
rovněž podpořit rozvoj a provádění politik Unie.
2.1.2.     Poskytování ekosystémových
služeb a veřejných statků
Zemědělství a lesnictví jsou
jedinečné systémy poskytující komerční produkty, avšak rovněž
širší veřejné statky pro společnost (včetně
zemědělského a rekreačního významu) a důležité ekologické
služby, jako je zajištění biologické rozmanitosti v daném místě,
opylování, regulace vodních zdrojů, krajina, snižování eroze a sekvestrace
uhlíku / snižování emisí skleníkových plynů. Výzkumné činností
podpoří poskytování těchto veřejných statků a služeb
zajištěním řešení v oblasti řízení, nástrojů na podporu
rozhodování a k posouzení jejich netržní hodnoty. K zvláštním záležitostem,
jimž bude věnována pozornost, patří určení
zemědělských/lesnických systémů a charakteru krajiny, které
pravděpodobně dosáhnou těchto cílů. Posuny v aktivním
řízení zemědělských systémů (včetně používání
technologií a změny postupů) povedou k dalšímu snižování emisí
skleníkových plynů a ke zvýšení schopnosti zemědělství
přizpůsobit se nepříznivým účinkům změny klimatu.
2.1.3.     Posílení postavení venkovských
oblastí, podpora politik a inovace v oblasti venkova
Budou mobilizovány možnosti rozvoje
venkovských komunit posílením jejich kapacity v oblasti prvovýroby a
poskytování ekosystémových služeb a rovněž otevřením možností
produkce nových a diverzifikovaných produktů (potraviny, krmiva,
materiály, energie), které uspokojují rostoucí poptávku po systémech krátkých
dodavatelských řetězců s nízkými emisemi uhlíku. K
zajištění soudržnosti venkovských oblastí a k zamezení hospodářské
a sociální marginalizace, na podporu diverzifikace ekonomických
činností (včetně odvětví služeb), k zajištění
náležitých vztahů mezi venkovskými a městskými oblastmi, jakož i
k usnadnění výměny poznatků, demonstrací, inovací a
šíření informací a na podporu participačního hospodaření se
zdroji je zapotřebí sociálně-ekonomický výzkum spolu s rozvojem
nových koncepcí a institucionálních inovací. Je rovněž nutné hledat
možnosti přeměny veřejných statků ve venkovských oblastech
na místní/regionální sociálně-ekonomické výhody. Potřeby
v oblasti inovací stanovené na regionální a místní úrovni budou
doplněny průřezovými výzkumnými činnostmi na meziregionální
a evropské úrovni. Poskytnutím potřebných
analytických nástrojů, ukazatelů, modelů a činností
orientovaných do budoucnosti podpoří výzkumné projekty tvůrce politik
a ostatní subjekty při provádění, monitorování a hodnocení
příslušných strategií, politik a právních předpisů, nejen pro
venkovské oblasti, nýbrž pro celé biohospodářství. Jsou zapotřebí
rovněž nástroje a údaje, které umožní náležitě posoudit možný
kompromis mezi různými druhy využívání zdrojů (půda, voda a další
vstupy) a produkty biohospodářství. Pozornost bude věnována
sociálně-ekonomickému a srovnávacímu posouzení
zemědělských/lesnických systémů a jejich udržitelnosti.
2.2.        Udržitelné a
konkurenceschopné zemědělsko-potravinářské odvětví pro
bezpečnou a zdravou stravu
Je třeba se zabývat potřebami
spotřebitelů, pokud jde o bezpečné, zdravé a cenově
dostupné potraviny, a současně uvážit dopady chování v oblasti
spotřeby potravin a výroby potravin a krmiv na lidské zdraví a
celkový ekosystém. Pozornost se soustředí na bezpečnost
a zajišťování potravin a krmiv, konkurenceschopnost evropského
zemědělsko-potravinářského průmyslu a udržitelnost výroby a
dodávek potravin se zahrnutím celého potravinového řetězce a
souvisejících služeb, bez ohledu na to, zda se jedná o konveční nebo
ekologické zemědělství, a to od prvovýroby po spotřebu. Tento
přístup přispěje k a) zabezpečení a
zajištění potravin pro všechny Evropany a vymýcení hladu na
světě, b) snížení zátěže spojené s nemocemi souvisejícími s
potravinami a stravou, a to propagováním přechodu na zdravou a udržitelnou
stravu vzděláváním spotřebitelů a inovacemi v
potravinářském průmyslu, c) snížení spotřeby vody a energie
při zpracovávání potravin, jejich přepravě a distribuci a
d) snížení množství potravinového odpadu o 50 % do roku 2030.
2.2.1.     Informované rozhodování
spotřebitelů
Pozornost bude věnována preferencím,
postojům, potřebám, chování, životnímu stylu a vzdělávání
spotřebitelů a zlepší se komunikace mezi spotřebiteli a
výzkumnými pracovníky v oblasti potravinového řetězce a provozovateli
s cílem zlepšit informovaná rozhodnutí, udržitelnou spotřebu a jejich
dopady na výrobu, růst podporující začlenění a kvalitu života,
zejména u zranitelných skupin. Sociální inovace budou reagovat na
společenské výzvy a inovativní modely a metody v oblasti
spotřebitelské vědy poskytnou srovnatelné údaje a položí základ pro
reakce na politické potřeby Unie.
2.2.2.     Zdravé a bezpečné
potraviny a strava pro všechny
Pozornost se zaměří na výživové
potřeby a dopad potravin na fyziologické funkce, fyzickou a duševní
výkonnost a rovněž na souvislosti mezi stravou, stárnutím, chronickými
nemocemi a poruchami a způsobem stravování. Budou určena řešení
a inovace v oblasti stravování, které povedou k zlepšení zdraví a životních
podmínek. V celém dodavatelském řetězci potravin a pitné vody, od
výroby a skladování po zpracování, balení, distribuci, zásobování a
přípravu doma, se bude posuzovat, monitorovat, kontrolovat a
zpětně sledovat chemická a mikrobiální kontaminace potravin a krmiv,
rizika a expozice. Inovace v oblasti bezpečnosti potravin, lepší nástroje
k informování o rizicích a lepší normy bezpečnosti potravin povedou k
větší důvěře spotřebitelů a jejich
ochraně v Evropě. Lepší normy bezpečnosti potravin v
celosvětovém měřítku pomohou rovněž posílit
konkurenceschopnost evropského potravinářského průmyslu.
2.2.3.     Udržitelný a konkurenceschopný
zemědělsko-potravinářský průmysl
Ve všech fázích výrobního řetězce
potravin a krmiv, včetně navrhování, zpracování, balení potravin,
kontroly procesu, snižování odpadů, zhodnocení vedlejších produktů a
bezpečného využívání nebo odstranění vedlejších produktů
živočišného původu, bude pozornost věnována nutnosti zajistit,
aby se potravinářský a krmivářský průmysl vypořádal se
sociálními změnami, změnami životního prostředí, změnou
klimatu a hospodářskými změnami od místní po celosvětovou
úroveň. Budou vytvořeny inovativní a udržitelné procesy
účinně využívající zdroje a diverzifikované, bezpečné,
cenově dostupné a kvalitní výrobky. To posílí inovační potenciál
evropského dodavatelského řetězce potravin, zvýší jeho
konkurenceschopnost, zajistí hospodářský růst a zaměstnanost a
umožní evropskému potravinářskému průmyslu přizpůsobit se
změnám. K dalším aspektům, jimiž je nutno se zabývat, patří sledovatelnost,
logistika a služby, sociálně-ekonomické faktory, odolnost potravinového
řetězce vůči rizikům souvisejícím s životním
prostředím a klimatem a omezení negativních dopadů činností
v rámci potravinového řetězce a měnícího se stravování a
výrobních systémů na životní prostředí.
2.3.        Uvolnění potenciálu
živých vodních zdrojů
Jedním z hlavních
znaků živých vodních zdrojů je to, že jsou obnovitelné a jejich
udržitelné využívání závisí na důkladném pochopení a vysoké míře
kvality a produktivity vodních ekosystémů. Celkovým
cílem je udržitelné využívání živých vodních zdrojů v zájmu dosažení
co nejvyšších sociálních a hospodářských přínosů/výnosů z
evropských oceánů a moří. To
zahrnuje nutnost optimalizovat udržitelné přispívání rybolovu a
akvakultury k zajišťování potravin v rámci světové ekonomiky a
snížení silné závislosti Unie na dovozu mořských produktů
(přibližně 60 % celkové spotřeby mořských produktů v
Evropě závisí na dovozu a Unie je největším světovým
dovozcem produktů rybolovu) a podporu mořských biotechnologií pro
„modrý“ růst v oblasti paliv. V souladu se stávajícími politickými rámci
podpoří výzkumné činnosti ekosystémový přístup k řízení a
využívání přírodních zdrojů a „ekologizaci“ dotyčných odvětví.
2.3.1.     Rozvoj udržitelného rybolovu,
který je šetrný k životnímu prostředí
Nová společná rybářská politika,
rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí
a strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti vyžadují, aby byl
evropský rybolov udržitelnější, konkurenceschopnější a šetrnější
k životnímu prostředí. Posun směrem k ekosystémovému
přístupu k řízení rybolovu bude vyžadovat důkladné pochopení
mořských ekosystémů. Budou se rozvíjet nové poznatky, nástroje a
modely s cílem zlepšit pochopení toho, co zajišťuje zdraví a produktivitu
mořských ekosystémů, a posoudit, vyhodnotit a zmírnit dopad
rybolovu na mořské ekosystémy (včetně hlubinných). Budou
vypracovány nové strategie rybolovu, které společnosti poskytují služby a
současně udržují mořské ekosystémy zdravé. Budou
změřeny sociálně-ekonomické dopady jednotlivých možností
řízení. Ověřeny budou rovněž dopady environmentálních
změn a přizpůsobení se těmto změnám, včetně
změny klimatu, spolu s novými nástroji řízení s cílem odstranit
rizika a nejistoty. Činnosti podpoří výzkum týkající se biologie,
genetiky a dynamiky populací ryb, úlohy hlavních druhů v ekosystémech,
rybářských činností a jejich monitorování, chování odvětví
rybolovu a přizpůsobení se novým trhům, například
udělování ekoznaček, a zapojení odvětví rybolovu do rozhodování.
Pozornost se zaměří rovněž na společné využívání
mořského prostoru spolu s ostatními činnostmi, zejména v
pobřežní oblasti, a jeho sociálně-ekonomický dopad.
2.3.2.     Rozvoj konkurenceschopné
evropské akvakultury
Akvakultura má velký potenciál, pokud jde o
vývoj zdravých, bezpečných a konkurenceschopných produktů, které
jsou přizpůsobeny potřebám a preferencím spotřebitelů,
a rovněž environmentální služby (biosanace, hospodaření s půdou
a vodou atd.) a výrobu energie, je však nutné tento potenciál v
Evropě plně využít. Budou posíleny znalosti a technologie, pokud jde
o všechny aspekty domestikace zavedených druhů a diverzifikace
s ohledem na nové druhy, při současném zohlednění
vzájemných vztahů mezi akvakulturou a vodními ekosystémy a
dopadů změny klimatu a způsobu, jak se jim může toto
odvětví přizpůsobit. Budou podporovány rovněž inovace
týkající se udržitelných produkčních systémů na pevnině, v
pobřežní oblasti a na moři. Důraz se bude klást rovněž na
pochopení sociálního a ekonomického významu odvětví pro podporu
nákladově efektivní a energeticky účinné produkce, která odpovídá
požadavkům trhu a spotřebitelů, při současném
zajištění konkurenceschopnosti a přitažlivých vyhlídek pro investory
a producenty.
2.3.3.     Podpora inovací v námořní
oblasti prostřednictvím biotechnologií
Více než 90 % biologické rozmanitosti
moří zůstává neprozkoumáno, což nabízí obrovský potenciál pro
objevení nových druhů a použití v oblasti mořských biotechnologií,
které podle předpokladů zajistí 10 % ročního růstu tohoto
odvětví. Podpora bude poskytována dalšímu přezkoumání a využití
velkého potenciálu, který nabízí biologická rozmanitost v mořích
a vodní biomasa, k zavedení nových inovativních procesů,
produktů a služeb na trhy s možným použitím v ostatních
odvětvích, včetně v chemickém průmyslu a odvětví
materiálů, ve farmaceutickém průmyslu, v odvětví rybolovu a
akvakultury, zásobování energií a v kosmetickém průmyslu.
2.4.        Udržitelná a
konkurenceschopná biotechnologická odvětví
Celkovým cílem je urychlit přeměnu
evropských výrobních odvětví založených na fosilních palivech na
udržitelná odvětví účinně využívající zdroje s nízkými emisemi
uhlíku. Výzkum a inovace poskytnou prostředky k snížení závislosti
Unie na fosilních palivech a přispějí k dosažení cílů její
politiky v oblasti energetiky a změny klimatu, které byly stanoveny pro
rok 2020 (10 % paliv používaných v dopravě pocházejících z
obnovitelných zdrojů a 20% snížení emisí skleníkových plynů). Odhady
dospěly k závěru, že přechod na biologické suroviny a biologické
metody zpracování by do roku 2030 mohl ušetřit až 2,5 miliardy
tun emisí v ekvivalentech CO2 ročně a
několikanásobně zvětšit trhy pro biotechnologické suroviny a
nové spotřebitelské výrobky. Využití tohoto potenciálu vyžaduje
vytvoření široké znalostní základny a rozvoj příslušných
(bio)technologií, se zaměřením se zejména na tři hlavní prvky:
a) přeměnu stávajících procesů založených na fosilních
palivech na energeticky účinné procesy založené na biotechnologiích, které
účinně využívají zdroje; b) vytvoření spolehlivých a
náležitých dodavatelských řetězců pro biomasu a toky odpadů
a široké sítě biorafinerií v celé Evropě a c) podporu rozvoje
trhu pro biotechnologické produkty a procesy. Bude se usilovat o synergie se
specifickým cílem „Vedoucí postavení v základních a průmyslových
technologiích“.
2.4.1.     Podpora biohospodářství
pro biotechnologická odvětví
Větší pokrok směrem k udržitelným
výrobním odvětvím účinně využívajícím zdroje
a s nízkými emisemi uhlíku bude podpořen objevením a využíváním
suchozemských a vodních biologických zdrojů při současném
omezení nepříznivých environmentálních dopadů na nejnižší možnou
míru. Je nutno přezkoumat možné kompromisy mezi různými druhy užití
biomasy. Bude se usilovat o vývoj biotechnologických produktů a biologicky
aktivních látek pro výrobní odvětví a spotřebitele s novými
vlastnostmi, funkcemi a větší udržitelností. Prostřednictvím nových
procesů účinně využívajících zdroje se co nejvíce zvýší
ekonomická hodnota obnovitelných zdrojů, biologického odpadu
a vedlejších produktů.
2.4.2.     Rozvoj integrovaných
biorafinerií
Budou podporovány činnosti prosazující
udržitelné bioprodukty, polotovary a bioenergii/biopaliva se
zaměřením se především na kaskádový přístup
upřednostňující výrobu produktů s vysokou přidanou
hodnotou. Budou vyvinuty technologie a strategie s cílem zajistit dodávky
surovin. Rozšíření druhů biomasy pro použití v biorafineriích druhé
a třetí generace, včetně vedlejších produktů
lesnictví, biologického odpadu a průmyslových vedlejších produktů,
pomůže zamezit konfliktům mezi potravinami a palivy a podpoří
hospodářský rozvoj venkovských a pobřežních oblastí v Unii.
2.4.3.     Podpora rozvoje trhu pro
biotechnologické produkty a procesy
Opatření na straně poptávky
otevřou nové trhy pro biotechnologické inovace. Je zapotřebí
normalizace na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni, mimo jiné k určení
biologického obsahu, funkcí produktů a biologické rozložitelnosti. Je
nutno dále rozvíjet metody a přístupy pro analýzu životního cyklu a trvale
je přizpůsobovat vědeckému a průmyslovému pokroku.
V zájmu podpory vytváření nových trhů a využití obchodních
příležitostí se pokládají za nezbytné výzkumné činnosti podporující
normalizaci produktů a procesů a regulační činnosti v
oblasti biotechnologií.
2.5.        Zvláštní prováděcí
opatření
Kromě obecných zdrojů externího
poradenství se bude usilovat o zvláštní konzultace se Stálým výborem pro
zemědělský výzkum (SCAR) v oblasti řady otázek, včetně
strategických aspektů, prostřednictvím jeho prognózování, a v oblasti
koordinace zemědělského výzkumu mezi vnitrostátní úrovní a úrovní
Unie. Budou zřízeny vhodné spojnice s akcemi evropského inovačního
partnerství „zemědělská produktivita a udržitelnost“.
Dopad šíření výsledků výzkumu bude
aktivně podporován zvláštními akcemi v oblasti komunikace, výměny
znalostí a zapojení různých aktérů ve všech fázích projektů.
Provádění zkombinuje širokou řadu činností, včetně
zásadních demonstračních a pilotních činností. Bude se podporovat
snadný a otevřený přístup k výsledkům výzkumu
a osvědčeným postupům, v případě potřeby
prostřednictvím databází.
Zvláštní podpora pro malé a střední
podniky umožní větší účast zemědělských podniků,
rybářů a jiných typů mikropodniků na výzkumu a
demonstracích. Zohledněny budou zvláštní potřeby odvětví prvovýroby
s ohledem na služby na podporu inovací a informační struktury. Při
provádění bude spojena celá škála činností, včetně
opatření v oblasti výměny znalostí, kdy bude zajištěna aktivní
účast zemědělců a zprostředkovatelů s ohledem na
shrnutí potřeb konečných uživatelů v oblasti výzkumu. Bude se
podporovat snadný a otevřený přístup k výsledkům výzkumu
a osvědčeným postupům.
Podpora pro stanovování norem se použije k
urychlení rozvoje trhu pro nové biotechnologické produkty a služby.
Uvážit lze podporu pro iniciativy
společného plánování, včetně „zemědělství,
zabezpečení potravin a změny klimatu“; „zdravé stravy pro zdravý
život“ a „zdravých a produktivních moří a oceánů“, a pro zakládání
případných partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti
biotechnologických odvětví.
Bude se usilovat o synergie s ostatními fondy
Unie týkajícími se této společenské výzvy, jako jsou fondy pro rozvoj
venkova a rybářské fondy, a jejich další využití.
Ve všech odvětvích biohospodářství
se uskuteční činnosti orientované do budoucnosti, včetně
rozvoje databází, ukazatelů a modelů zabývajících se globálním,
evropským, vnitrostátním a regionálním rozměrem. Bude vytvořeno
evropské středisko pro sledování biohospodářství za účelem
zmapování a monitorování výzkumných a inovačních činností na úrovni
Unie a na globální úrovni, vypracování klíčových výkonnostních
ukazatelů a monitorování inovačních politik v oblasti
biohospodářství.
3.           Bezpečná, čistá a účinná
energie
3.1.        Snížení spotřeby energie
a uhlíkové stopy prostřednictvím inteligentní a udržitelné
spotřeby
Zdroje energie a spotřební zvyklosti v
evropském průmyslu, dopravě, u budov a měst jsou velkou
měrou neudržitelné, což vede k značným environmentálním a klimatickým
dopadům. Výstavba budov s téměř
nulovými emisemi, rozvoj vysoce účinných výrobních odvětví
a hromadné zavádění energeticky účinných koncepcí ze strany
podniků, jednotlivců, komunit a měst bude vyžadovat nejen technologický
pokrok, nýbrž rovněž netechnologická řešení, jako jsou nové
poradenské a finanční služby a služby v oblasti řízení poptávky. Takto může energetická účinnost zajistit
jeden z nákladově nejefektivnějších způsobů snižování
spotřeby energie, a tím zvýšit bezpečnost zásobování energií, snížit
environmentální a klimatické dopady a posílit konkurenceschopnost.
3.1.1.     Uvádění technologií a
služeb pro inteligentní a energeticky účinnou spotřebu na trh
v širokém měřítku
Snížení spotřeby energie a zamezení
plýtvání energií při současném zajištění služeb, které
společnost a ekonomika potřebují, vyžaduje nejen zavedení
většího množství účinných, nákladově konkurenceschopných,
inteligentních a ekologicky šetrných výrobků a služeb na trh v širokém
měřítku, nýbrž rovněž začlenění součástí a
zařízení tak, aby spolupracovaly za účelem optimalizace celkové
spotřeby energie v budovách, v odvětví služeb a v průmyslu.
K zajištění úplného přijetí
spotřebiteli a úplných přínosů pro spotřebitele
(včetně možnosti sledovat vlastní spotřebu) je nutno
přizpůsobit a optimalizovat energetickou účinnost těchto
technologií a služeb podle jejich užití. To vyžaduje nejen prozkoumání, rozvoj
a ověření inovativních informačních a komunikačních
technologií (IKT) a monitorovacích a kontrolních technik, nýbrž rovněž
rozsáhlé demonstrační projekty a činnosti v oblasti zavádění
v předkomerční fázi s cílem zajistit interoperabilitu a
rozšiřitelnost. Tyto projekty by měly usilovat o rozvoj
společných postupů pro sběr, srovnání a analýzu údajů o
spotřebě energie a emisích k zlepšení měřitelnosti,
transparentnosti, sociální přijatelnosti, plánování
a zviditelnění spotřeby energie a jejích dopadů na životní
prostředí.
3.1.2.     Uvolnění potenciálu
účinných a obnovitelných systémů vytápění a chlazení
Značná část energie je v Unii
spotřebována k vytápění nebo chlazení a vývoj nákladově
efektivních a účinných technologií, způsobů integrace
systémů, například propojení sítě se standardizovanými jazyky a
službami, v této oblasti bude mít významný dopad na snižování spotřeby
energie. To vyžaduje výzkum a demonstrace týkající se nových systémů a
součástí pro průmyslové použití i pro použití v domácnostech,
například při decentralizovaném a dálkovém zásobování teplou
vodou, vytápění a chlazení. To by mělo zahrnovat různé
technologie: sluneční energii, geotermální energii, biomasu, tepelná
čerpadla, kombinovanou výrobu tepla a elektřiny atd. a splňovat
požadavky na budovy a dálkové vytápění s téměř nulovou
spotřebou energie. Je zapotřebí další průlom, zejména při
akumulaci tepla z obnovitelných zdrojů energie a na podporu rozvoje a
zavádění účinných kombinací hybridních systémů vytápění a
chlazení pro centrální a decentralizované použití.
3.1.3.     Podpora inteligentních
evropských měst a komunit
Městské oblasti patří k
největším spotřebitelům energie v Unii a vypouštějí
rovněž úměrně velký podíl emisí skleníkových plynů a
vytvářejí značné množství látek znečišťujících ovzduší.
Současně jsou městské oblasti nepříznivě
ovlivněny zhoršující se kvalitou ovzduší a změnou klimatu a musí
vyvíjet vlastní strategie pro zmírňování změny klimatu
a přizpůsobení se této změně. Při
přeměně na nízkouhlíkovou společnost je proto zásadní
nalezení inovativních energetických řešení (energetická účinnost,
dodávky elektřiny, systémy vytápění a chlazení), integrovaných s dopravou
a hospodařením s odpady a čištěním vody, jakož i
řešení v oblasti IKT pro městské prostředí. Je třeba
plánovat cílené iniciativy na podporu konvergence průmyslových hodnotových
řetězců v odvětvích energetiky, dopravy a IKT pro
inteligentní městské aplikace. Zároveň je třeba vyvíjet nové
technologické, organizační, plánovací a obchodní modely a ověřit
je v plném rozsahu v souladu s potřebami a prostředky měst a
komunit. Nezbytný je rovněž výzkum, který umožní pochopit sociální,
hospodářské a kulturní otázky, jež jsou spojeny s touto
přeměnou.
3.2.        Zásobování levnou
elektřinou s nízkými emisemi uhlíku
Elektřina bude hrát hlavní úlohu při
vytváření ekologicky udržitelné nízkouhlíkové ekonomiky. Zavádění výroby elektřiny s nízkými
emisemi uhlíku je příliš pomalé kvůli vysokým nákladům, které
jsou s tím spojeny. Je naléhavě nutné
najít řešení, která významně sníží náklady, při vyšší
účinnosti a udržitelnosti, v zájmu rychlejšího zavádění výroby
elektřiny s nízkými emisemi uhlíku na trh. Zejména:
3.2.1.     Plné rozvinutí potenciálu
větrné energie
Cílem u větrné energie je snížit náklady
na výrobu elektřiny s využitím energie větru na souši a na moři
do roku 2020 přibližně o 20 % v porovnání s rokem 2010, v
rostoucí míře přecházet k využívání větrné energie na moři
a umožnit náležitou integraci do elektrické sítě. Pozornost bude
zaměřena na vývoj, otestování a demonstrace nové generace
systémů pro přeměnu větrné energie, ve větším
měřítku, s vyšší účinností přeměny a větší
dostupností jak na souši, tak na moři (včetně ve vzdálených
oblastech a v prostředí s nepříznivými povětrnostními
podmínkami) a rovněž na nové procesy sériové výroby.
3.2.2.     Rozvoj účinných,
spolehlivých a nákladově konkurenceschopných solárních systémů
Náklady na sluneční energii, zahrnující
fotovoltaiku a koncentraci sluneční energie, by se měly do
roku 2020 snížit v porovnání s rokem 2010 na polovinu, pokud má tento
druh energie získat určitý podíl na trhu s elektřinou.
V případě fotovoltaiky to bude
vyžadovat dlouhodobý výzkum týkající se nových koncepcí a systémů,
demonstrace a testování hromadné výroby za účelem zavádění ve velkém
měřítku.
V případě koncentrace sluneční
energie se pozornost soustředí na rozvoj možností zvýšení účinnosti
při současném snížení nákladů a dopadů na životní prostředí,
což umožní průmyslové rozšíření předvedených technologií, a to
vybudováním elektráren, které budou prvními svého druhu. Budou otestována
řešení, která účinně spojují výrobu elektřiny ze
sluneční energie s odsolováním vody.
3.2.3.     Rozvoj konkurenceschopných a
ekologicky bezpečných technologií pro zachycování, přepravu a
ukládání CO2
Zachycování a ukládání CO2 (CCS) je
hlavní možností, kterou je nutno na celosvětové úrovni zavádět
šířeji v komerčním měřítku k vyřešení problému
souvisejícího s dekarbonizovanou výrobou elektřiny a průmyslem s
nízkými emisemi uhlíku do roku 2050. Cílem je minimalizovat dodatečné
náklady na CCS v energetickém odvětví u uhelných a plynových elektráren v
porovnání s odpovídajícími elektrárnami bez CCS a energeticky náročnými
průmyslovými zařízeními.
Podpora bude poskytována zejména na
demonstrace týkající se celého řetězce CCS pro reprezentativní
portfolio různých technologických možností zachycování, přepravy a
ukládání. To bude doprovázeno výzkumem týkajícím se dalšího rozvoje těchto
technologií a zajištění konkurenceschopnějších technologií
zachycování, zdokonalených součástí, integrovaných systémů a
procesů, bezpečného geologického ukládání a racionálních řešení
pro opětovné použití zachyceného CO2 ve velkém
měřítku s cílem umožnit komerční zavádění technologií
CCS u elektráren na fosilní paliva a v jiných výrobních odvětvích s
vysokými emisemi uhlíku zprovozněných po roce 2020.
3.2.4.     Rozvoj možností týkajících se
geotermální energie, vodní energie, energie moře a jiných
obnovitelných zdrojů energie
Geotermální energie, vodní energie a energie
moře a rovněž jiné obnovitelné zdroje energie mohou přispět
k dekarbonizaci zásobování energií v Evropě a současně zvýšit
jeho pružnost s ohledem na variabilní výrobu a používání energie. Cílem je
dovést nákladově efektivní a udržitelné technologie do komerční
fáze, což umožní rozsáhlé zavádění v průmyslovém měřítku,
včetně integrace sítí. Energie oceánů, jako je přílivová
energie, energie proudění nebo vln, nabízejí předvídatelnou energii s
nulovými emisemi uhlíku. Výzkumné činnosti by měly zahrnovat
inovativní výzkum v laboratorním prostředí zaměřený na
nízkonákladové spolehlivé součásti a materiály ve vysoce korozivním,
biologicky znečišťujícím prostředí, jakož i demonstrace v
různých podmínkách evropských vod.
3.3.        Alternativní paliva a mobilní
zdroje energie
Splnění evropských cílů týkajících
se snižování spotřeby energie a emisí CO2 vyžaduje rovněž
rozvoj nových paliv a mobilních zdrojů energie. To
je obzvláště důležité k vyřešení výzvy týkající se inteligentní,
ekologické a integrované dopravy. Hodnotové
řetězce u těchto technologií a alternativních paliv nejsou
dostatečně rozvinuté a je nutno je rychleji dovést
k demonstracím.
3.3.1.     Zajištění
konkurenceschopnosti a udržitelnosti bioenergie
Cílem u bioenergie je dovést nejslibnější
technologie do komerční fáze, umožnit rozsáhlou udržitelnou výrobu
pokročilých biopaliv druhé generace různých hodnotových
řetězců pro dopravu a vysoce účinnou kombinovanou výrobu
tepla a elektřiny z biomasy, včetně CCS. Cílem je vyvinout a
předvést technologie pro různé druhy výroby bioenergie v různých
měřítcích s přihlédnutím k odlišným zeměpisným a
klimatickým podmínkám a logistickým omezením. Dlouhodobější výzkum
podpoří rozvoj udržitelného bioenergetického odvětví po
roce 2020. Tyto činnosti doplní předchozí (výchozí suroviny,
biologické zdroje) a následné (integrace do vozového parku) výzkumné
činnosti prováděné v rámci ostatních příslušných
společenských výzev.
3.3.2.     Zkrácení doby potřebné
pro uvedení vodíkových technologií a technologií palivových článků na
trh
Palivové články a vodík mohou
značně přispět k vyřešení energetických problémů,
s nimiž se Evropa potýká. Zajištění tržní konkurenceschopnosti těchto
technologií bude vyžadovat značné snížení nákladů. Pro ilustraci,
náklady na systémy palivových článků pro dopravu bude nutno
během příštích 10 let snížit desetkrát. Za tímto účelem
bude poskytována podpora rozsáhlým demonstracím a zavádění v předkomerční
fázi, pokud jde o přenosné, pevné, dopravní aplikace a související služby,
a rovněž dlouhodobému výzkumu a technologickému rozvoji za účelem
vytvoření konkurenceschopného řetězce pro palivové články a
udržitelné výroby vodíku a příslušné infrastruktury v celé Unii. Je
zapotřebí značná vnitrostátní a mezinárodní spolupráce, aby byl
možný průlom na trhu v dostatečném měřítku,
včetně vypracování příslušných norem.
3.3.3.     Nová alternativní paliva
Existuje celá škála nových možností s
dlouhodobým potenciálem, například kovová paliva, paliva z fotosyntetizujících
mikroorganismů (ve vodním a půdním prostředí) a z umělých
fotosyntetizujících napodobenin. Tyto nové cesty mohou nabídnout potenciál k
účinnější přeměně energie, nákladově
konkurenceschopnějším a udržitelnějším technologiím
a procesům vypouštějícím téměř neutrální „emise
skleníkových plynů“, které nesoutěží o zemědělskou
půdu. Podpora bude poskytována zejména na dovedení těchto nových a
jiných potenciálních technologií z laboratoře k demonstracím za
účelem demonstrací v předkomerční fázi do roku 2020.
3.4.        Jednotná, inteligentní
evropská elektrická soustava
Elektrické sítě musí reagovat na tři
vzájemně související problémy, aby bylo možno dosáhnout uživatelsky
přívětivé a stále více dekarbonizované elektrické soustavy: vytvoření celoevropského trhu; integrace ohromného nárůstu obnovitelných
zdrojů energie a řízení vztahů mezi miliony dodavatelů a
odběratelů (přičemž domácnosti budou v rostoucí míře
jak dodavateli, tak odběrateli), včetně majitelů
elektrických vozidel. Budoucí elektrické sítě
budou hrát klíčovou úlohu při přechodu na zcela dekarbonizovanou
elektrickou soustavu a současně zajistí dodatečnou pružnost
a přínosy pro odběratele v oblasti nákladů. Celkovým cílem do roku 2020 je vyrábět a
distribuovat přibližně 35 % elektřiny z rozptýlených
a koncentrovaných obnovitelných zdrojů energie.
Důsledně integrované úsilí v oblasti
výzkumu a demonstrací podpoří vývoj nových součástí
a technologií, které reagují na zvláštnosti soustavy na straně výroby
i distribuce, jakož i skladování.
Je nutno uvážit veškeré možnosti
úspěšného zajištění rovnováhy mezi nabídkou energie a poptávkou
po ní s cílem minimalizovat emise a náklady. Je nutno prozkoumat nové
technologie energetické soustavy a obousměrnou digitální komunikační
infrastrukturu a začlenit je do elektrické rozvodné sítě. To
přispěje k lepšímu plánování, monitorování, kontrole
a bezpečnému provozu sítí v běžných a mimořádných
podmínkách a rovněž k řízení vzájemných vztahů mezi dodavateli a
odběrateli a přepravě a řízení energetických toků
a obchodování s nimi. Při zavádění budoucí infrastruktury musí
vzít ukazatele a analýza nákladů a přínosů v úvahu aspekty
týkající se celé energetické soustavy. Mimoto se co nejvíce zvýší synergie mezi
inteligentními rozvodnými sítěmi a telekomunikačními sítěmi s
cílem zamezit zdvojení investic a urychlit využívání inteligentních
energetických služeb.
Nové způsoby
skladování energie (včetně ve velkém měřítku a baterií) a
systémy vozidel zajistí potřebnou pružnost mezi výrobou a poptávkou. Zdokonalené IKT dále zvýší pružnost poptávky po
elektřině tím, že odběratele (průmysl, obchod a domácnosti)
vybaví potřebnými automatickými přístroji.
Celkovou
účinnost a nákladovou efektivnost dodavatelského řetězce
elektřiny a interoperabilitu infrastruktur a rovněž vznik
otevřeného a konkurenčního trhu pro technologie, produkty a služby
inteligentních rozvodných sítí musí podporovat nová podoba plánování, trhu a
regulace. K otestování a ověření řešení a k posouzení
přínosů pro soustavu a jednotlivé zúčastněné strany
před zavedením v celé Evropě jsou zapotřebí rozsáhlé
demonstrační projekty. To by mělo být doprovázeno výzkumem, který
umožní pochopit, jak odběratelé a podniky reagují na ekonomické pobídky,
změny chování, informační služby a jiné inovativní
příležitosti, které nabízejí inteligentní rozvodné sítě.
3.5.        Nové znalosti a technologie
V dlouhodobém horizontu budou zapotřebí
nové, účinnější a nákladově konkurenceschopné technologie. Pokrok je nutno urychlit prostřednictvím
víceoborového výzkumu k dosažení vědeckého průlomu u koncepcí
souvisejících s energií a základních technologií (např. nanovědy,
materiálové vědy, fyzika pevných látek, IKT, biovědy, výpočetní
technika, vesmír) a rovněž rozvojem inovací v oblasti budoucích a vznikajících
technologií.
Pokročilý výzkum bude zapotřebí
rovněž k zajištění řešení pro přizpůsobení
energetických soustav měnícím se klimatickým podmínkám. Priority mohou být přizpůsobeny novým
vědecko-technologickým potřebám a příležitostem nebo nově
zaznamenaným jevům, které by mohly naznačovat slibný vývoj nebo
rizika pro společnost a které se mohou objevit v průběhu
provádění programu Horizont 2020.
3.6.        Důkladné rozhodování a
zapojení veřejnosti
Energetický výzkum by měl podpořit
energetickou politiku a měl by s ní být důsledně v souladu. Rozsáhlé znalosti energetických technologií a
služeb, infrastruktury, trhů (včetně regulačních
rámců) a chování odběratelů jsou nezbytné pro poskytnutí
důkladných analýz tvůrcům politik. Podpora
bude poskytována (zejména v rámci informačního systému Evropské komise pro
plán SET) pro rozvoj důkladných a transparentních nástrojů, metod
a modelů k posouzení hlavních ekonomických a sociálních záležitostí
souvisejících s energetikou; vytvoření
databází a scénářů pro rozšířenou Unii a posouzení dopadů
energetické politiky a souvisejících politik na zabezpečení dodávek,
životní prostředí a změnu klimatu, společnost a
konkurenceschopnost energetického průmyslu; provádění
sociálně-ekonomického výzkumu.
Využití možností, které nabízejí internetové a
sociální technologie, chování spotřebitelů, včetně chování
zranitelných spotřebitelů, jako jsou osoby se zdravotním postižením,
a změny chování, budou prostudovány v rámci otevřených
inovačních platforem, jako jsou živé laboratoře a velké
demonstrační projekty pro inovace ve službách.
3.7.        Zavádění energetických
inovací na trh, posílení trhů a spotřebitelů
Pro postupné zavádění nových
energetických technologií v čase prostřednictvím nákladově
efektivního provedení jsou nezbytná inovativní řešení v oblasti
zavádění na trh a tržní replikace. Kromě výzkumu a demonstrací
založených na technologiích to vyžaduje opatření s jednoznačnou
přidanou hodnotou Unie, která usilují o rozvoj, používání, sdílení
a reprodukování netechnologických inovací s vysokým pákovým efektem na
udržitelných energetických trzích v Unii napříč jednotlivými
disciplínami a úrovněmi správy.
Tyto inovace se zaměří na
vytvoření příznivých tržních podmínek na úrovni regulace, správy a
financování pro nízkouhlíkové, obnovitelné a energeticky účinné
technologie a řešení. Podpora bude
poskytována opatřením, která usnadňují provádění energetické
politiky, připravují půdu pro postupné zavádění investic,
podporují budování kapacit a usilují o přijetí ze strany veřejnosti.
Výzkum a analýza opakovaně potvrdily
zásadní úlohu lidského faktoru, pokud jde o úspěch či neúspěch
politik v oblasti udržitelné energie. Budou se
podporovat inovativní organizační struktury, šíření a výměna
osvědčených postupů a zvláštní opatření v oblasti
vzdělávání a budování kapacit.
3.8.        Zvláštní aspekty
provádění
Stanovování priorit pro provádění
činností v rámci této výzvy se řídí potřebou posílit evropský
rozměr energetického výzkumu a inovací. Hlavním cílem bude podpora
provádění výzkumného a inovačního programu strategického plánu pro
energetické technologie (plán SET)[24]
k dosažení cílů politiky Unie v oblasti energetiky a změny klimatu.
Cenným vstupem pro stanovení pracovních programů budou proto plány a
prováděcí plány v rámci plánu SET. Jako hlavní základ pro stanovování
strategických priorit a koordinaci energetického výzkumu a inovací v rámci Unie
se použije struktura řízení plánu SET.
Netechnologický program se bude řídit
energetickou politikou Unie a jejími právními předpisy. Je nutno
podporovat prostředí umožňující hromadné zavádění předvedených
technologických řešení a řešení v oblasti služeb, procesů a
politických iniciativ týkajících se nízkouhlíkových technologií
a energetické účinnosti v celé Unii. To
může zahrnovat podporu pro technickou pomoc k rozvoji a zavádění
investic do energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.
Pro sdílení zdrojů a společné
provádění bude důležité partnerství s evropskými
zúčastněnými stranami. V závislosti na jednotlivém případě
lze předpokládat, že se stávající evropské průmyslové iniciativy v
rámci plánu SET přemění na formální partnerství veřejného
a soukromého sektoru, pokud se to bude považovat za vhodné, k zvýšení
úrovně a soudržnosti vnitrostátního financování a k podněcování
společných výzkumných a inovačních činností mezi členskými
státy. Uváženo bude poskytnutí podpory (včetně společně s
členskými státy) aliancím veřejných výzkumných institucí, zejména
Evropské alianci pro energetický výzkum zřízené v rámci plánu SET, za
účelem spojení veřejných zdrojů určených na výzkum
a výzkumných infrastruktur při zabývání se kritickými výzkumnými
oblastmi evropského významu. Mezinárodní koordinační opatření
podpoří priority plánu SET podle zásady proměnné geometrie a s
přihlédnutím ke kapacitám a zvláštnostem jednotlivých zemí.
Za účelem vypracování (spolu se
zúčastněnými stranami) klíčových výkonnostních ukazatelů ke
sledování pokroku při provádění, které budou pravidelně
revidovány v zájmu zohlednění nejnovějšího vývoje, bude mobilizován
informační systém Evropské komise pro plán SET. Provádění
v rámci této výzvy bude usilovat o zlepšení koordinace příslušných
programů, iniciativ a politik Unie, jako je politika soudržnosti, zejména
prostřednictvím národních a regionálních strategií pro inteligentní
specializaci a mechanismů systému pro obchodování s emisemi, pokud
jde například o podporu pro demonstrační projekty.
4.           Inteligentní, ekologická a integrovaná
doprava
4.1.        Doprava účinně
využívající zdroje, která respektuje životní prostředí
Evropa si stanovila politický cíl dosáhnout do
roku 2050 snížení emisí CO2 o 60 %. Do roku 2030 usiluje
o snížení počtu „konvenčně poháněných“ automobilů
ve městech na polovinu a o dosažení městské logistiky ve velkých
městských centrech prakticky bez emisí CO2. Paliva s nízkými
emisemi uhlíku používaná v letectví by do roku 2050 měla dosáhnout 40
% a emise CO2 z lodních paliv používaných v námořní
dopravě by se do roku 2050 měly snížit o 40 %.
Výzkum a inovace u všech druhů dopravy
významně přispějí k rozvoji a převzetí nezbytných
řešení, která výrazně sníží emise z dopravy, jež jsou škodlivé pro
životní prostředí (např. CO2, NOx a SOx),
sníží její závislost na fosilních palivech, a tudíž omezí dopad dopravy na
biologickou rozmanitost a pomohou zachovat přírodní zdroje.
Toho bude dosaženo prostřednictvím
těchto zvláštních činností:
4.1.1.     Zajištění čistších a
tišších letadel, vozidel a plavidel zlepší environmentální profil a sníží
vnímaný hluk a vibrace
Činnosti v této oblasti se
zaměří na konečné produkty, avšak budou se zabývat rovněž
jednoduchými a ekologickými procesy navrhování a výroby, přičemž do
fáze navrhování je začleněna recyklovatelnost.
a)           Rozvoj a rychlejší zavádění
čistších technik pohonu je důležité pro snižování nebo
odstranění emisí CO2 a znečištění z dopravy. Jsou
nezbytná nová a inovativní řešení založená na elektrických motorech a
bateriích, palivových článcích nebo hybridním pohonu. Technologický
průlom pomůže rovněž zlepšit environmentální profil
tradičních pohonných systémů.
b)           Přezkoumání možností týkajících
se používání alternativních druhů energie s nízkými emisemi
pomůže snížit spotřebu fosilních paliv. To zahrnuje používání
udržitelných paliv a elektřiny z obnovitelných zdrojů energie ve
všech druzích dopravy včetně letectví, snížení spotřeby paliva
prostřednictvím získávání energie nebo diverzifikovaných dodávek energie a
jiná inovativní řešení. Budou se sledovat nové ucelené přístupy
zahrnující vozidla, infrastrukturu pro skladování a dodávky energie,
včetně rozhraní mezi vozidlem a sítí, a inovativní řešení
týkající se používání alternativních paliv.
c)           K nižší spotřebě paliva
přispěje snížení hmotnosti letadel, plavidel a vozidel a snížení
jejich aerodynamického, hydrodynamického nebo valivého odporu, a to použitím
lehčích materiálů, jednodušších konstrukcí a inovativního návrhu.
4.1.2.     Rozvoj inteligentních
zařízení, infrastruktur a služeb
To pomůže optimalizovat dopravní operace
a snížit spotřebu zdrojů. Pozornost se zaměří na
účinné využívání a řízení letišť, přístavů,
logistických center a povrchových dopravních infrastruktur a rovněž na
nezávislé a účinné systémy údržby a kontroly. Zvláštní pozornost bude
věnována odolnosti infrastruktur vůči klimatu, nákladově
efektivním řešením vycházejícím z přístupu založeného na životním
cyklu a širšímu zavádění nových materiálů, které umožňují
účinnější údržbu s nižšími náklady. Pozornost se zaměří
rovněž na přístupnost a sociální začlenění.
4.1.3.     Zlepšení dopravy a mobility v
městských oblastech
To přinese výhody vysokému a zvyšujícímu
se podílu obyvatel, kteří žijí a pracují ve městech, nebo kteří
je využívají s ohledem na služby a volný čas. Je třeba vyvinout a
otestovat nová řešení týkající se koncepce mobility, organizace dopravy,
logistiky a plánování, která přispějí k snížení
znečištění ovzduší a hluku a k zvýšení účinnosti. Jako reálnou
alternativu používání soukromých motorových vozidel, podporovanou větším
využíváním inteligentních dopravních systémů a rovněž inovativním
řízením poptávky, je nutno rozvíjet veřejnou a nemotorizovanou
dopravu a taktéž jiné možnosti dopravy účinně využívající zdroje.
4.2.        Lepší mobilita, menší
přetížení, větší bezpečnost a ochrana
Příslušné cíle evropské dopravní politiky
usilují vzhledem k rostoucí potřebě mobility o optimalizaci
výkonnosti a účinnosti s cílem učinit z Evropy
nejbezpečnější region pro leteckou dopravu a přiblížit se cíli
týkajícímu se nulového počtu úmrtí v silniční dopravě do
roku 2050. Do roku 2030 by se 30 % silniční nákladní dopravy na
vzdálenost delší než 300 kilometrů mělo přesunout na železniční
a lodní dopravu. Plynulá a účinná celoevropská přeprava osob a zboží,
která rovněž internalizuje externí náklady, vyžaduje nový evropský systém
řízení multimodální dopravy, informací a plateb.
Výzkum a inovace k těmto ambiciózním
politickým cílům významně přispějí prostřednictvím
těchto zvláštních činností:
4.2.1.     Významné snížení
přetížení dopravy
Toho lze dosáhnout zavedením intermodálního
„přímého“ dopravního systému a zamezením zbytečnému používání
dopravy. To znamená prosazování větší integrace mezi jednotlivými druhy
dopravy, optimalizaci dopravních řetězců a lepší integrované
dopravní služby. Tato inovativní řešení usnadní rovněž
přístupnost, a to i pro stárnoucí obyvatelstvo a zranitelné uživatele.
4.2.2.     Podstatné zlepšení mobility
osob a nákladu
Toho lze dosáhnout rozvojem a širokým
využíváním inteligentních dopravních aplikací a systémů řízení.
To znamená: systémy plánování, řízení poptávky, informací a plateb, které
jsou interoperabilní v celoevropském měřítku, a úplnou integraci
informačních toků, řídicích systémů, infrastrukturních sítí
a služeb v oblasti mobility do nového společného multimodálního rámce
založeného na otevřených platformách. To zajistí rovněž pružnost
a rychlou reakci na krizové události a mimořádné povětrnostní
podmínky změnou způsobu cestování napříč jednotlivými druhy
dopravy. Dosažení tohoto cíle napomohou nové aplikace v oblasti lokalizace,
navigace a časování, jež jsou umožněny díky družicovým
navigačním systémům Galileo a EGNOS.
a)           Inovativní technologie v oblasti
uspořádání letového provozu přispějí ke skokové změně
v oblasti bezpečnosti a účinnosti s rychle rostoucí poptávkou k
dosažení větší přesnosti, zkrácení doby strávené při postupech
souvisejících s cestováním na letištích a k dosažení odolnosti v systému
letecké dopravy. Zavedení a další rozvoj „jednotného evropského nebe“ budou
podpořeny řešeními pro vyšší automatizaci a nezávislost při
uspořádání letového provozu a kontrole letadel, lepší integrací vzdušných
a pozemních složek a novými řešeními pro účinné a hladké odbavení
cestujících a nákladu v rámci celého dopravního systému.
b)           U lodní dopravy přispějí
lepší a integrované technologie plánování a řízení k vzniku „modrého pásu“
na mořích kolem Evropy, zlepšení přístavních operací
a k udržitelnému rámci pro vnitrozemské vodní cesty.
c)           U železniční a silniční dopravy
zlepší optimalizace řízení sítí účinné využívání infrastruktury a
usnadní přeshraniční operace. Budou vyvinuty komplexní systémy
řízení silniční dopravy a informační systémy, které
vzájemně spolupracují a které využívají komunikaci mezi vozidly a mezi
vozidlem a infrastrukturou.
4.2.3.     Rozvoj a používání nových
koncepcí nákladní dopravy a logistiky
To může snížit tlak na dopravní systém a
zvýšit bezpečnost a kapacitu nákladní dopravy. Tyto koncepce mohou
například spojovat vysoce výkonná vozidla s nízkým environmentálním
dopadem s inteligentními, bezpečnými palubními a na infrastruktuře
založenými systémy (např. vozové soupravy). Činnosti podpoří
rovněž rozvoj vize e-Freight týkající se bezpapírové nákladní dopravy, kdy
jsou v rámci všech druhů dopravy informační toky, služby a platby
spojeny s fyzickými dopravními toky.
4.2.4.     Snížení nehodovosti a
počtu smrtelných dopravních nehod a zvýšení bezpečnosti
Toho bude dosaženo řešením aspektů,
které souvisí s organizací, řízením a sledováním výkonnosti a rizik
dopravních systémů, a zaměřením se na návrh a provoz letadel,
vozidel a plavidel, infrastruktur a terminálů. Pozornost se
zaměří na pasivní a aktivní bezpečnost, preventivní
bezpečnost a zdokonalené automatické a vzdělávací procesy k snížení
dopadu lidského selhání. Budou navrženy nové nástroje a techniky za účelem
lepšího předjímání, posuzování a zmírňování dopadu počasí
a jiných přírodních rizik. Činnosti se zaměří
rovněž na začlenění bezpečnostních aspektů do
plánování a řízení toků cestujících a nákladu, na koncepci letadel,
vozidel a plavidel, na řízení dopravy a systémů a návrh
terminálů.
4.3.        Globální vedoucí postavení
evropského odvětví dopravy
Udržením se na čele v oblasti nových
technologií a snížením nákladů na stávající výrobní procesy přispějí
výzkum a inovace k růstu a vysoce kvalifikovaným pracovním místům
v evropském odvětví dopravy, a to navzdory rostoucí hospodářské
soutěži. V sázce je zachování konkurenceschopnosti tohoto důležitého
hospodářského odvětví, které přímo představuje 6,3 %
HDP Unie a v Evropě zaměstnává téměř 13 milionů
osob. K specifickým cílům patří rozvoj nové generace inovativních
dopravních prostředků a příprava půdy pro následující
generaci, a to prací na nových koncepcích a návrzích, inteligentních
kontrolních systémech a účinných výrobních procesech. Evropa usiluje o to,
zaujmout celosvětové vedoucí postavení, pokud jde o účinnost a
bezpečnost všech druhů dopravy.
Výzkum a inovace se zaměří na tyto
zvláštní činnosti:
4.3.1.     Vývoj nové generace dopravních
prostředků jako způsobu, jak si v budoucnu zajistit podíl
na trhu
To pomůže zlepšit vedoucí postavení
Evropy v oblasti letadel, vysokorychlostních vlaků, (pří)městské
železniční dopravy, silničních vozidel, elektromobility, výletních
lodí, trajektů a speciálních plavidel se špičkovou technologií a
námořních platforem. Povzbudí rovněž konkurenceschopnost evropských
výrobních odvětví v oblasti nových technologií a systémů
a podpoří jejich diverzifikaci směrem k novým trhům,
včetně v jiných odvětvích, než je doprava. To zahrnuje vývoj
inovativních bezpečných letadel, vozidel a plavidel se zabudovanými
účinnými pohonnými jednotkami, vysoce výkonnými a inteligentními
kontrolními systémy.
4.3.2.     Inteligentní palubní kontrolní
systémy
Tyto systémy jsou zapotřebí k dosažení vyšších
úrovní výkonnosti a systémové integrace v dopravě. Za účelem
stanovení společných provozních norem budou vyvinuta vhodná rozhraní pro
komunikaci mezi letadly, vozidly, plavidly a infrastrukturami ve všech
příslušných kombinacích.
4.3.3.     Pokročilé výrobní procesy
To umožní úpravy podle požadavků
zákazníků, nižší náklady na životní cyklus a zkrácení doby vývoje a
usnadní normalizaci a certifikaci letadel, vozidel a plavidel a související
infrastruktury. Činnosti v této oblasti povedou k vývoji rychlých a
nákladově efektivních technik navrhování a výroby, včetně
montáže, konstrukce, údržby a recyklace, prostřednictvím digitálních
nástrojů a automatizace a schopnosti integrovat složité systémy. To
podpoří konkurenceschopné dodavatelské řetězce, které jsou
schopné dodávat na trh v krátkém čase a s nižšími náklady.
4.3.4.     Přezkoumání zcela nových
dopravních koncepcí
To pomůže zlepšit konkurenční výhodu
Evropy v dlouhodobějším horizontu. Činnosti v oblasti
strategického výzkumu a ověřování koncepce se budou zabývat
inovativními dopravními systémy a službami, včetně plně
automatických a jiných nových typů letadel, vozidel a plavidel, s
dlouhodobým potenciálem.
4.4.        Sociálně-ekonomický
výzkum a činnosti orientované do budoucnosti pro tvorbu politik
Opatření na podporu analýzy a vypracování
politiky zahrnující sociálně-ekonomické aspekty dopravy jsou nezbytná na
podporu inovací a k vypořádání se s problémy, které doprava vyvolává.
Činnosti se zaměří na rozvoj a provádění evropských
výzkumných a inovačních politik v oblasti dopravy, na výhledové studie a
technologické prognózy a na posílení Evropského výzkumného prostoru.
Pro vývoj evropského dopravního systému je
nanejvýš důležité pochopení chování uživatelů, společenské
přijetí, dopad politických opatření, formy mobility a obchodní modely
a jejich důsledky. Bude vypracován scénář zohledňující
společenské trendy, politické cíle a technologické prognózy v
horizontu do roku 2050. Za účelem lepšího pochopení vazeb mezi
územním rozvojem a evropským dopravním systémem jsou zapotřebí
důkladné modely, na jejichž základě lze přijmout náležitá
politická rozhodnutí.
Výzkum se zaměří na to, jak
předcházet společenským nerovnostem v přístupu k mobilitě
a jak zlepšit postavení zranitelných uživatelů dopravy. Je nutno se
zabývat rovněž ekonomickými otázkami se zaměřením se na
způsoby internalizace externalit z dopravy v rámci všech druhů
dopravy a rovněž modely zdanění a cenotvorby. Je zapotřebí
budoucí výzkum k posouzení budoucích požadavků na kvalifikace a pracovní
místa.
4.5.        Zvláštní aspekty
provádění
Při stanovování priorit v pracovním
programu se bude kromě vstupních informací od nezávislých externích
poradců a různých evropských technologických platforem přihlížet
k práci uskutečněné v rámci strategického plánu pro dopravní
technologie.
5.           Oblast klimatu, účinné využívání
zdrojů a suroviny
5.1.        Boj proti změně
klimatu a přizpůsobení se této změně
Stávající koncentrace CO2 v
atmosféře jsou téměř o 40 % vyšší, než tomu bylo na počátku
průmyslové revoluce a na nejvyšší úrovni za poslední 2 miliony let.
Ke změně klimatu přispívají i jiné skleníkové plyny než CO2,
které hrají stále důležitější úlohu. Bez rozhodných opatření by
změna klimatu mohla svět stát nejméně 5 % HDP ročně a
podle některých scénářů by mohla dosáhnout až 20 %. Naopak v
případě včasných a účinných opatření by se náklady
mohly snížit na přibližně 1 % HDP ročně. Dosažení cíle
týkajícího se udržení oteplování pod 2 °C a zamezení nejhorším
dopadům změny klimatu bude vyžadovat, aby vyspělé země
snížily do roku 2050 emise skleníkových plynů o 80–95 % v porovnání s
úrovněmi z roku 1990.
Cílem této činnosti je proto vypracovat a
posoudit inovativní, nákladově efektivní a udržitelná opatření pro
přizpůsobení se změně klimatu a zmírňování této
změny se zaměřením se jak na emise CO2, tak i jiné
skleníkové plyny než CO2 a se zdůrazněním technologických
i netechnologických zelených řešení, a to opatřením důkazů
pro informovaná, včasná a účinná opatření a vytvářením sítí
s potřebnými pravomocemi.
K dosažení
tohoto cíle se výzkum a inovace zaměří na:
5.1.1.     Lepší pochopení změny
klimatu a poskytnutí spolehlivých klimatických odhadů
Lepší pochopení příčin a vývoje
změny klimatu a přesnější klimatické odhady jsou pro
společnost zásadní, aby bylo možno chránit životy, statky a infrastruktury
a zajistit účinné rozhodování. Je nezbytné dále zlepšit vědecké
poznatky o klimatických faktorech, procesech, mechanismech a zpětné
vazbě v souvislosti s fungováním oceánů, suchozemských
ekosystémů a atmosféry. Lepší klimatické odhady v příslušném
časovém a prostorovém měřítku budou podpořeny vypracováním
přesnějších scénářů a modelů, včetně
plně spojených modelů zemského systému.
5.1.2.     Posouzení dopadů a
zranitelnosti a vypracování inovativních a nákladově efektivních
opatření k přizpůsobení se a k předcházení rizikům
Poznatky o schopnosti společnosti a
ekonomiky přizpůsobit se změně klimatu jsou neúplné.
Účinná, spravedlivá a společensky přijatelná opatření
usilující o dosažení prostředí a společnosti odolných
vůči klimatu vyžadují integrovanou analýzu stávajících a budoucích
dopadů, zranitelnosti, expozice obyvatel, rizik, nákladů a
příležitostí spojených se změnou klimatu a jeho proměnlivostí s
přihlédnutím k mimořádným událostem a souvisejícím rizikům
vyvolaným klimatem a jejich opakování. Tato analýza bude vypracována
rovněž s ohledem na nepříznivé dopady změny klimatu na
biologickou rozmanitost, ekosystémy a ekosystémové služby, infrastruktury a
hospodářské a přírodní zdroje. Důraz se bude klást na nejcennější
přírodní ekosystémy a zastavěná prostředí a rovněž na
hlavní společenská, kulturní a hospodářská odvětví v
Evropě. Opatření přezkoumají dopady a rostoucí rizika pro lidské
zdraví vyplývající ze změny klimatu a vyšších koncentrací skleníkových
plynů v atmosféře. Výzkum vyhodnotí inovativní, spravedlivě
rozdělené a nákladově účinné reakce
k přizpůsobení se změně klimatu, včetně
ochrany a přizpůsobení přírodních zdrojů
a ekosystémů a souvisejících dopadů, za účelem informování
a podpory jejich rozvoje a provádění na všech úrovních a ve všech
měřítcích. To bude zahrnovat rovněž možné dopady, náklady a
rizika geoinženýrských možností. Budou posouzeny složité vzájemné vztahy,
střety a synergie politických rozhodnutí týkajících se
přizpůsobení a předcházení rizikům s ostatními klimatickými
a odvětvovými politikami, včetně dopadů na
zaměstnanost a životní úroveň zranitelných skupin.
5.1.3.     Podpora politik k
zmírňování změny klimatu
Přechod Unie na konkurenceschopnou
ekonomiku, která účinně využívá zdroje a je odolná vůči
změně klimatu, do roku 2050 vyžaduje návrh účinných,
dlouhodobých strategií s nízkými emisemi a značný pokrok, pokud jde o
naše inovační schopnosti. Výzkum posoudí environmentální a
sociálně-ekonomická rizika, příležitosti a dopady možností zmírňování
změny klimatu. Výzkum podpoří rozvoj a validaci nových
modelů zahrnujících klima, energetiku a hospodářství s
přihlédnutím k ekonomickým nástrojům a příslušným externalitám
za účelem otestování možností politiky v oblasti zmírňování
změny klimatu a vývoje nízkouhlíkových technologií v různých
měřítcích a pro hlavní hospodářská odvětví a oblasti
společnosti na úrovni Unie a na celosvětové úrovni. Akce usnadní
technologické, institucionální a sociálně-ekonomické inovace zlepšením
vazeb mezi výzkumem a použitím a mezi podnikateli, konečnými
uživateli, výzkumnými pracovníky a znalostními institucemi.
5.2.        Udržitelné hospodaření s
přírodními zdroji a ekosystémy
Společnosti se potýkají s velkým
problémem, který souvisí s nastolením udržitelné rovnováhy mezi lidskými
potřebami a životním prostředím. Environmentální zdroje,
včetně vody, ovzduší, biomasy, úrodné půdy, biologické
rozmanitosti, ekosystémů a služeb, které poskytují, jsou základem
fungování evropské a světové ekonomiky a kvality života. Globální obchodní
příležitosti spojené s přírodními zdroji budou podle očekávání
do roku 2050 činit více než 2 biliony EUR[25]. Navzdory
tomu jsou ekosystémy v Evropě a na celém světě poškozovány nad
rámec schopnosti přírody je obnovovat a environmentální zdroje jsou
nadměrně využívány. Unie například každoročně
přijde o 1 000 km² nejúrodnější půdy a cenných
ekosystémů a vyplýtvána je čtvrtina sladké vody. Zachování
těchto vzorců není možné. Výzkum musí přispět k zvrácení
tendencí poškozujících životní prostředí a zajistit, aby ekosystémy i
nadále poskytovaly zdroje, statky a služby, které jsou nezbytné pro dobré
životní podmínky a hospodářskou prosperitu.
Cílem této
činnosti je proto poskytnout poznatky pro hospodaření s
přírodními zdroji, které zajišťuje udržitelnou rovnováhu mezi
omezenými zdroji a potřebami společnosti a ekonomiky.
K dosažení tohoto cíle se výzkum a inovace
zaměří na:
5.2.1.     Lepší pochopení fungování
ekosystémů, jejich vzájemných vztahů se společenskými systémy a
jejich úlohy při udržení ekonomiky a dobrých životních podmínek lidí
Činnosti společnosti vyvolávají
rizika spuštění změn v životním prostředí, které jsou nevratné a
které mění charakter ekosystémů. Je zásadní tato rizika
předjímat, a to posouzením, monitorováním a odhadováním dopadů lidských
činností na životní prostředí a environmentálních změn na
dobré životní podmínky lidí. Výzkum mořských (od pobřežních po
hlubinné), sladkovodních, suchozemských a městských ekosystémů,
včetně ekosystémů závislých na podzemní vodě, zlepší
pochopení složitých vztahů mezi přírodními zdroji a společenskými,
ekonomickými a ekologickými systémy, včetně přirozených
kritických mezníků a odolnosti nebo zranitelnosti lidských a biologických
systémů. Bude přezkoumáno fungování ekosystémů a jejich reakce
na antropogenní vlivy, možnosti jejich obnovení a to, jak to ovlivní ekonomiky
a dobré životní podmínky lidí. Ověřena budou rovněž řešení,
která se zabývají problémy souvisejícími se zdroji. To přispěje k
politikám a postupům, které zajišťují, aby společenské a ekonomické
činnosti probíhaly v mezích udržitelnosti a přizpůsobivosti
ekosystémů a biologické rozmanitosti.
5.2.2.     Poskytování poznatků a
nástrojů pro účinné rozhodování a zapojení veřejnosti
Společenské a hospodářské systémy a
systémy správy se musí nadále zabývat jak vyčerpáním přírodních
zdrojů, tak poškozováním ekosystémů. Výzkum a inovace budou základem
pro politická rozhodnutí, která jsou zapotřebí k hospodaření s
přírodními zdroji a k řízení ekosystémů způsobem, který
zamezuje ničivé změně klimatu a životního prostředí nebo
který umožňuje se přizpůsobit takovéto změně, a k
prosazování institucionálních a hospodářských změn, změn chování
a technologických změn, které zajišťují udržitelnost. Důraz se
bude klást na kritické, politicky důležité ekosystémy a ekosystémové
služby, jako je sladká voda, moře a oceány, kvalita ovzduší,
biologická rozmanitost, využívání půdy a půda. Odolnost
společností a ekosystémů vůči katastrofickým
událostem, včetně přírodních rizik, bude podpořena lepšími
schopnostmi v oblasti předvídání, včasného varování a posouzení
zranitelnosti a dopadů, včetně zahrnutí více rizik. Výzkum a
inovace tudíž poskytnou podporu pro politiky zabývající se ochranou životního
prostředí a účinným využíváním zdrojů a možnosti
účinné správy na základě důkazů v rámci bezpečných
mezí působení. Budou vyvinuty inovativní možnosti zvyšování soudržnosti
politik, vyřešení kompromisů a zvládnutí protichůdných
zájmů a zvýšení informovanosti veřejnosti o výsledcích výzkumu a
zapojení občanů do rozhodování.
5.3.        Zajištění udržitelných
dodávek neenergetických a nezemědělských surovin
Odvětví jako stavebnictví, chemický,
automobilový, kosmický a strojírenský průmysl, která mají společnou
přidanou hodnotu přesahující 1 000 miliard EUR a
zaměstnávají přibližně 30 milionů osob, závisí na
přístupu k surovinám. Unie je soběstačná, pokud jde o stavební
nerostné suroviny. Ačkoliv je Unie jedním z největších světových
producentů některých průmyslových nerostných surovin, je i
nadále čistým dovozcem většiny z nich. Unie je mimoto velmi závislá
na dovozu kovových nerostů a zcela závislá na dovozu některých
kritických surovin.
Nejnovější tendence ukazují, že poptávka
po surovinách bude ovlivněna vývojem rozvíjejících se ekonomik a rychlým
šířením klíčových základních technologií. Evropa musí zajistit
udržitelné hospodaření se surovinami a pro všechna odvětví, která
jsou závislá na přístupu k surovinám, zabezpečit udržitelné
dodávky surovin pocházející z Unie i ze třetích zemí. Politické cíle
týkající se kritických surovin jsou stanoveny v iniciativě Komise
v oblasti surovin[26].
Cílem této činnosti je proto zlepšit
poznatky o surovinách a rozvíjet inovativní řešení pro nákladově
efektivní a ekologicky šetrný průzkum, těžbu, zpracování, recyklaci a
využití surovin a pro jejich nahrazení ekonomicky přitažlivými
alternativami s nižšími dopady na životní prostředí.
K dosažení tohoto cíle se výzkum a inovace
zaměří na:
5.3.1.     Zlepšení poznatků o
dostupnosti surovin
Zlepší se posouzení dlouhodobé dostupnosti
světových zdrojů a zdrojů Unie, včetně přístupu k
městským zdrojům (skládky odpadu a odpady z těžebního
průmyslu) a hlubinným zdrojům (např. těžba minerálů
vzácných zemin z mořského dna), a souvisejících nejistot. Tyto poznatky
společnosti pomohou dosáhnout účinnějšího využívání, recyklace a
opětovného využití vzácných surovin nebo surovin škodlivých pro životní
prostředí. Budou rovněž vypracována globální pravidla, postupy a
normy upravující ekonomicky životaschopný, ekologicky šetrný a společenský
přijatelný průzkum, těžbu a zpracování zdrojů,
včetně postupů při využívání půdy a plánování
námořních prostor.
5.3.2.     Podporu udržitelných dodávek a
využívání surovin zahrnující průzkum, těžbu, zpracování, recyklaci a
využití
V zájmu zajištění cenově dostupných,
spolehlivých a udržitelných dodávek surovin a nakládání se surovinami, které
jsou nezbytné pro evropská výrobní odvětví, je zapotřebí výzkum a
inovace zahrnující celý životní cyklus materiálů. Účinné využívání
zdrojů podpoří rozvoj a zavádění technologií pro ekonomicky
životaschopný, společensky odpovědný a ekologicky šetrný průzkum,
těžbu a zpracování. Využije se rovněž potenciál městských
zdrojů. K snížení závislosti Unie na dodávkách primárních surovin
přispějí rovněž nové a ekonomicky životaschopné
technologie, obchodní modely a procesy recyklace a využití materiálů. To
bude zahrnovat nutnost delšího používání, vysoce kvalitní recyklace a využití a
nutnost výrazného omezení plýtvání zdroji. Bude přijat přístup
založený na celém životním cyklu, od dodávky dostupných surovin po
skončení doby životnosti, s minimálními požadavky na energii
a zdroje.
5.3.3.     Nalezení alternativ kritických
surovin
V očekávání možné omezené
celosvětové dostupnosti určitých materiálů například
kvůli obchodním omezením budou ověřeny a vyvinuty náhrady a
alternativy kritických surovin s podobnou funkčností. To sníží
závislost Unie na primárních surovinách a zlepší dopady na životní
prostředí.
5.3.4.     Zlepšení informovanosti
společnosti a dovedností v oblasti surovin
Nezbytný přechod k
soběstačnější ekonomice účinně využívající zdroje bude
vyžadovat kulturní změny, změny chování, sociálně-ekonomické a
institucionální změny. K vyřešení rostoucího problému
nedostatečných kvalifikací v odvětví surovin v Unii (včetně
v evropském těžebním průmyslu) se budou podporovat
účinnější partnerství mezi vysokými školami a geologickým
průzkumem a těžebním průmyslem. Nezbytné bude podporovat
rovněž rozvoj inovativních zelených dovedností. Informovanost
veřejnosti o významu domácích surovin pro evropské hospodářství je
dosud omezená. K usnadnění potřebných strukturálních změn
budou výzkum a inovace usilovat o posílení postavení občanů,
tvůrců politik, odborníků z praxe a institucí.
5.4.        Umožnění přechodu
na zelenou ekonomiku prostřednictvím ekologických inovací
Unie nemůže prosperovat ve
světě neustále rostoucí spotřeby zdrojů, zhoršování
životního prostředí a úbytku biologické rozmanitosti. Oddělení
růstu od využívání přírodních zdrojů vyžaduje strukturální
změny ve způsobu, jakým jsou tyto zdroje používány,
opětovně používány a jak se s nimi hospodaří, při
současné ochraně našeho životního prostředí. Ekologické inovace nám umožní snížit tlak na
životní prostředí, zlepšit účinné využívání zdrojů a
přivést Unii na cestu k ekonomice účinně využívající zdroje a
energii. Ekologické inovace vytvářejí rovněž důležité
příležitosti pro růst a zaměstnanost a zvyšují
konkurenceschopnost Evropy na světovém trhu, který podle odhadů po
roce 2015 vzroste na bilion EUR[27].
Určitý typ ekologických inovací již zavedlo 45 % podniků. Odhaduje
se, že přibližně 4 % ekologických inovací vedla k více než 40%
snížení spotřeby materiálu na jednotku výstupu[28], což vyzdvihuje obrovský
budoucí potenciál.
Cílem této činnosti je proto podporovat
veškeré formy ekologických inovací, které umožní přechod na zelenou
ekonomiku.
K dosažení tohoto cíle se výzkum a inovace
zaměří na:
5.4.1.     Posílení ekologicky
inovativních technologií, procesů, služeb a výrobků a podporu jejich
zavádění na trh
Podporovány budou veškeré formy inovací, jak
přírůstkové, tak radikální, které spojují technologické,
organizační, společenské, behaviorální, podnikové a politické inovace
a posilují účast občanské společnosti. To bude základem
cykličtějšího hospodářství při současném snížení
environmentálních dopadů a zohlednění zpětných účinků
na životní prostředí. To bude zahrnovat obchodní modely, průmyslovou
symbiózu, systémy služeb spojených s výrobky, návrh výrobků, celý životní
cyklus a přístupy „od kolébky ke kolébce“. Cílem bude zlepšit účinné
využívání zdrojů snížením vstupů, odpadů a uvolněných
škodlivých látek v absolutním vyjádření v celém hodnotovém
řetězci a podporovat opětovné využití, recyklaci a nahrazení
zdrojů. Důraz se bude klást na usnadnění přechodu z výzkumu
na trh se zapojením průmyslu, a zejména malých a středních podniků,
od vývoje prototypů po jejich zavedení na trh a tržní replikaci.
Vytváření sítí mezi inovátory v ekologické oblasti bude usilovat
rovněž o větší šíření znalostí a lepší spojení nabídky s
poptávkou.
5.4.2.     Podporu inovativních politik a
společenských změn
Jsou zapotřebí strukturální a
institucionální změny, které umožní přechod na zelenou ekonomiku.
Výzkum a inovace se budou zabývat hlavními překážkami společenských
a tržních změn a budou usilovat o posílení postavení
spotřebitelů, vedoucích pracovníků v podnicích a
tvůrců politik při osvojování inovativního a udržitelného
chování. Budou vyvinuty důkladné a transparentní nástroje, metody a modely
k posouzení a umožnění hlavních ekonomických, společenských a
institucionálních změn, které jsou nezbytné k dosažení přechodu
na zelenou ekonomiku. Výzkum přezkoumá možnosti prosazování udržitelných
spotřebních zvyklostí se zahrnutím sociálně-ekonomického výzkumu,
behaviorálních věd, účasti uživatelů a přijetí inovací ze
strany veřejnosti a rovněž činností k zlepšení komunikace a
informovanosti veřejnosti. Budou se plně využívat demonstrace.
5.4.3.     Měření a hodnocení
pokroku na cestě k zelené ekonomice
Je nezbytné ve všech vhodných prostorových
měřítcích vyvinout náležité ukazatele, které doplňují HDP,
metody a systémy pro podporu a posouzení přechodu na zelenou ekonomiku
a účinnosti příslušných možností politiky. Výzkum a inovace
vycházející z přístupu založeného na životním cyklu zlepší kvalitu a
dostupnost údajů, měřicích metod a systémů, které jsou
důležité pro účinné využívání zdrojů a ekologické inovace a
usnadňují rozvoj inovativních kompenzačních systémů.
Sociálně-ekonomický výzkum zajistí lepší pochopení základních
příčin chování výrobců a spotřebitelů, a
přispěje tudíž k navržení účinnějších politických
nástrojů k usnadnění přechodu na ekonomiku, která
účinněji využívá zdroje a je odolná vůči změně
klimatu. Mimoto budou vyvinuty metody posuzování technologií a integrované
modelování na podporu politik v oblasti účinného využívání zdrojů
a ekologických inovací na všech úrovních při současném zvýšení
soudržnosti politik a vyřešení kompromisů. Výsledky umožní
sledovat, vyhodnocovat a snižovat toky materiálů a energie spojené s
výrobou a spotřebou a tvůrcům politik a podnikům umožní
začlenit do jejich činností a rozhodnutí environmentální náklady a
externality.
5.4.4.     Podporu účinného
využívání zdrojů pomocí digitálních systémů
Hlavní nástroj pro podporu účinného
využívání zdrojů mohou představovat inovace v oblasti
informačních a komunikačních technologií. V zájmu dosažení tohoto
cíle přispějí moderní a inovativní IKT k významnému zvýšení
produktivity, zejména prostřednictvím automatických procesů,
systémů monitorování v reálném čase a systémů na podporu
rozhodování. Využití IKT bude směřovat k urychlení postupné
dematerializace ekonomiky větším přechodem k digitálním službám a
usnadněním změn spotřebních zvyklostí a obchodních
modelů využíváním IKT budoucnosti.
5.5.        Rozvoj komplexních a trvalých
globálních environmentálních pozorovacích a informačních systémů
Komplexní environmentální pozorovací a
informační systémy jsou nezbytné pro poskytování dlouhodobých údajů a
informací, jež jsou zapotřebí k vyřešení této výzvy. Tyto systémy se
budou používat k vyhodnocení a předpovídání podmínek, stavu a trendů
v oblasti klimatu, přírodních zdrojů včetně surovin,
ekosystémů a ekosystémových služeb a rovněž k posuzování
nízkouhlíkových politik a možností k zmírňování změny klimatu a
přizpůsobení se této změně ve všech hospodářských
odvětvích. Informace a poznatky získané z těchto systémů
budou použity k podněcování inteligentního využívání strategických
zdrojů; na podporu vypracování politik na základě důkazů; k
posílení nových environmentálních a klimatických služeb a k rozvoji nových
příležitostí na světových trzích.
Kapacity, technologie a datové infrastruktury
pro dálkový průzkum a monitorování Země musí navazovat na pokrok v
oblasti IKT, vesmírných technologií a sítí, dálkového pozorování, nových in
situ čidel, mobilních služeb, komunikačních sítí, participačních
internetových nástrojů a na zdokonalenou výpočetní a modelovací
infrastrukturu v zájmu nepřetržitého poskytování včasných a
přesných informací, prognóz a odhadů. Bude se podporovat volný,
otevřený a neomezený přístup k interoperabilním údajům a
informacím a rovněž účinné uchovávání, řízení a šíření
výsledků výzkumu.
5.6.        Zvláštní aspekty
provádění
Činnosti zvýší zapojení Unie do
mnohostranných procesů a iniciativ a její finanční
příspěvek pro tyto procesy a iniciativy, jako je například
Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC), Mezivládní platforma pro
biologickou rozmanitost a ekosystémové služby (IPBES) a Skupina pro dálkový
průzkum Země (GEO). Spolupráce s dalšími významnými poskytovateli
financování výzkumu z veřejného a soukromého sektoru zlepší účinnost
světového a evropského výzkumu a přispěje k celosvětovému řízení
výzkumu.
Vědecko-technická spolupráce
přispěje ke globálnímu mechanismu pro technologie na základě
Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu
(UNFCCC) a usnadní rozvoj technologií, technologické inovace a přenos
technologií na podporu přizpůsobení se změně klimatu a k
snížení emisí skleníkových plynů.
V návaznosti na výsledky konference OSN Rio+20
bude ověřen mechanismus pro systematický sběr, srovnávání a
analýzu vědeckých a technických poznatků o hlavních otázkách
udržitelného rozvoje a zelené ekonomiky, který bude zahrnovat rámec pro
měření pokroku. Doplní stávající vědecké panely a subjekty a
bude usilovat o synergie s nimi.
Akce v oblasti výzkumu v rámci této výzvy
přispějí k službám programu Globální monitoring životního
prostředí a bezpečnosti (GMES) tím, že zajistí rozvoj znalostní
základny pro GMES.
Zvláštní opatření zajistí, aby výsledky
výzkumu a inovací Unie v oblasti klimatu, účinného využívání zdrojů a
surovin byly využívány ostatními programy Unie, jako je program LIFE+, regionální
a strukturální fondy a programy vnější spolupráce.
Je možné zřídit poradní síť
ústavů za účelem zajištění nepřetržité analýzy
vědecko-technického pokroku v Unii a v jejích hlavních partnerských zemích
a regionech, včasného ověření tržních příležitostí pro nové
environmentální technologie a postupy a prognóz týkajících se výzkumu a inovací
a politiky.
6.           Inovativní a bezpečné
společnosti podporující začlenění
6.1.        Společnosti podporující
začlenění
Současné tendence v evropských
společnostech představují příležitost k dosažení
sjednocenější Evropy, přinášejí však rovněž rizika. Tyto
příležitosti a rizika je třeba pochopit a předjímat, aby se
mohla Evropa vyvíjet s náležitou solidaritou a spoluprací v sociální,
hospodářské, politické a kulturní rovině s přihlédnutím
k stále propojenějšímu světu.
V této souvislosti je cílem zvýšit sociální,
hospodářské a politické začlenění, bojovat proti chudobě,
posílit lidská práva, digitální začlenění, rovnost, solidaritu a
mezikulturní dynamiku podporou interdisciplinárního výzkumu, ukazatelů,
technologického pokroku, organizačních řešení a nových forem
spolupráce a společné tvorby. Výzkum a ostatní činností podpoří
provádění strategie Evropa 2020 a rovněž ostatních
příslušných zahraničních politik Unie. V této souvislosti může
hrát důležitou úlohu výzkum v oblasti humanitních věd.
Upřesnění, sledování a hodnocení cílů evropských strategií a
politik bude vyžadovat výzkum zaměřený na kvalitní systémy
statistických informací a rozvoj přizpůsobených nástrojů, které
tvůrcům politik umožňují posoudit dopady a účinnost
plánovaných opatření, zejména ve prospěch sociálního
začlenění.
Sledovány budou tyto specifické cíle:
6.1.1.     Podpora inteligentního a
udržitelného růstu podporujícího začlenění
Trvalé úsilí o hospodářský růst
přináší řadu významných lidských, sociálních, environmentálních a
hospodářských nákladů. Inteligentní a udržitelný růst
podporující začlenění v Evropě znamená významné změny ve
způsobu stanovení, měření (včetně měření
pokroku nad rámec společně používaného ukazatele HDP), vytváření
a udržování růstu a dobrých životních podmínek v průběhu
času. Výzkum analyzuje vývoj udržitelného životního stylu a
sociálně-ekonomického chování a hodnot a jejich souvislost s paradigmaty,
politikami a fungováním institucí, trhů, podniků, správy a se
smýšlením v Evropě. Vyvine nástroje pro lepší posouzení kontextových a
vzájemných dopadů tohoto vývoje a možností politiky v oblastech, jako
je zaměstnanost, zdanění, nerovnost, chudoba, sociální
začlenění, vzdělávání a kvalifikace, rozvoj komunit,
konkurenceschopnost a vnitřní trh. Bude analyzovat rovněž vývoj
národních ekonomik a to, které formy správy na evropské a mezinárodní úrovni by
mohly pomoci zabránit makroekonomickým nerovnováhám, měnovým
problémům, daňové soutěži, problémům souvisejícím s
nezaměstnaností a zaměstnáním a jiným formám hospodářského
a finančního narušení. Vezme v úvahu rostoucí vzájemnou závislost
mezi Unií a globálními ekonomikami, trhy a finančními systémy.
6.1.2.     Vytváření odolných
společností podporujících začlenění v Evropě
Pochopení sociální transformace v Evropě
vyžaduje analýzu měnících se demokratických postupů a očekávání
a rovněž historického vývoje identit, rozmanitosti, území, náboženství,
kultur a hodnot. To zahrnuje náležité pochopení historie evropské integrace.
Mimoto je důležité pochopit tlaky a příležitosti vyplývající ze
zavádění IKT, a to na individuální i kolektivní úrovni, aby bylo možno
otevřít nové cesty inovacím podporujícím začlenění. Je nutné určit
možnosti přizpůsobení a zlepšení evropských sociálních systémů,
veřejných služeb a širšího rozměru politik v oblasti sociálního
zabezpečení, aby bylo možno dosáhnout soudržnosti a prosazovat větší
sociální a ekonomickou rovnost a mezigenerační solidaritu. Výzkum bude
analyzovat, jak se společnosti a politiky mohou stát evropštějšími v
širokém slova smyslu vývojem identit, kultur a hodnot, oběhem myšlenek a
přesvědčení a kombinací zásad a postupů vzájemnosti,
shodnosti a rovnosti. Výzkum bude analyzovat, jak se mohou zranitelné skupiny
obyvatel plně zapojit do společnosti a demokratického života, zejména
osvojením si různých dovedností a ochranou lidských práv. Zásadní bude
proto analýza, jak politické systémy reagují či nereagují na takovýto
společenský vývoj a jak se samy vyvíjejí. Výzkum se bude zabývat
rovněž rozvojem klíčových systémů, které zajišťují základní
formy sociálních vazeb, jako je rodina, práce, vzdělávání a
zaměstnání, a pomáhají bojovat proti chudobě. Vezme v úvahu význam
migrace a demografického vývoje při vypracovávání budoucích evropských
politik.
Vzhledem k rostoucímu
sociálně-ekonomickému významu digitálního začlenění podpoří
výzkum a rozsáhlé inovační činnosti řešení v oblasti IKT, která
podporují začlenění, a účinné osvojování digitálních dovedností
vedoucí k posílení postavení občanů a ke konkurenceschopným
pracovním silám. Důraz se bude klást na nový technologický pokrok, který
umožní výrazné zlepšení personalizace, uživatelské přívětivosti a
dostupnosti lepším pochopením chování občanů, spotřebitelů
a uživatelů a jejich hodnot, včetně osob se zdravotním
postižením. To bude vyžadovat přístup k výzkumu a inovacím, který je
založen na „začlenění již od návrhu“.
6.1.3.     Posílení úlohy Evropy jako
globálního hráče
Odlišný historický, politický, sociální a
kulturní systém Evropy čelí v rostoucí míře dopadu globálních
změn. V zájmu dalšího rozvoje své vnější činnosti v sousedství i
mimo ně a své úlohy coby globálního hráče musí Evropa zlepšit své
schopnosti, pokud jde o stanovení, upřednostnění, vysvětlení,
posouzení a prosazování jejích politických cílů u ostatních regionů a
společností na světě za účelem další spolupráce nebo
předcházení konfliktům či jejich řešení. V tomto
ohledu musí zlepšit rovněž svou schopnost předjímat vývoj a dopady
globalizace a reagovat na ně. To vyžaduje větší pochopení
historie, kultur a politicko-ekonomických systémů v ostatních částech
světa a rovněž úlohy a vlivu nadnárodních aktérů. Evropa musí
rovněž účinně přispět ke globálnímu řízení v
klíčových oblastech, jako je obchod, rozvoj, práce, hospodářská
spolupráce, lidská práva, obrana a bezpečnost. To představuje
potenciál k rozvoji nových kapacit, ať už s ohledem na nástroje,
systémy a prostředky analýzy, nebo s ohledem na diplomacii na
oficiální a neoficiální mezinárodní scéně s vládními a nevládními
subjekty.
6.1.4.     Odstranění propasti v
oblasti výzkumu a inovací v Evropě
V Evropě existují značné regionální
rozdíly ve výkonnosti v oblasti výzkumu a inovací, jež je nutno odstranit.
Opatření se zaměří na uvolnění excelence a inovací a budou
se odlišovat od politik a opatření v rámci fondů politiky
soudržnosti, budou je doplňovat a usilovat o synergie s těmito
politikami a opatřeními. Tato opatření zahrnují:
–
Spojování nově vznikajících institucí, center
excelence a inovativních regionů v méně rozvinutých
členských státech s jejich mezinárodními protějšky jinde
v Evropě, které zaujímají vedoucí postavení, v rámci hospodářské
soutěže. To bude zahrnovat spolupráci vynikajících výzkumných institucí a
méně rozvinutých regionů, partnerství, výměny pracovníků,
odborné poradenství a pomoc a vypracování společných strategií pro
vytváření center excelence, jež lze podporovat z fondů politiky
soudržnosti v méně rozvinutých regionech. Bude uváženo vytváření
spojnic s inovativními seskupeními a uznání excelence v méně rozvinutých
regionech, včetně prostřednictvím vzájemného hodnocení a
udělování značek vynikající kvality institucím, které splňují
mezinárodní normy.
–
Vytvoření „pracovních míst EVP“ k
přilákání vynikajících akademických pracovníků do institucí s
jednoznačným potenciálem k excelenci ve výzkumu s cílem pomoci
těmto institucím plně uvolnit tento potenciál, a tak vytvořit
rovné podmínky pro výzkum a inovace v Evropském výzkumném prostoru. To bude
zahrnovat institucionální podporu na vytváření konkurenceschopného
výzkumného prostředí a rámcových podmínek, jež jsou nezbytné pro
přilákání, udržení a rozvoj špičkových výzkumných talentů v
těchto institucích.
–
Podpora přístupu vynikajících výzkumných
pracovníků a inovátorů s nedostatečným zapojením do
evropských a mezinárodních sítí k mezinárodním sítím. To bude zahrnovat
podporu poskytovanou prostřednictvím programu COST a národních kontaktních
míst.
–
Podpora rozvoje a monitorování strategií
inteligentní specializace. Bude vyvinut nástroj pro podporu politiky a bude
usnadněno vyvozování politických poznatků na regionální úrovni
prostřednictvím vzájemného mezinárodního hodnocení a sdílení
osvědčených postupů.
6.2.        Inovativní společnosti
Zmenšující se podíl Unie na celosvětovém
vytváření poznatků vyzdvihuje nutnost co nejvíce zvýšit
sociálně-ekonomické dopady a účinnost výzkumných a inovačních
politik a podstatně zlepšit synergie a soudržnost nadnárodních politik.
Bude věnována pozornost inovacím v širokém smyslu, včetně
rozsáhlých inovací iniciovaných politikou, uživateli a trhem. Tyto
činnosti podpoří dosažení a fungování Evropského výzkumného prostoru,
a zejména stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 týkajících se
„Unie inovací“ a „Digitální agendy pro Evropu“.
Sledovány budou tyto specifické cíle:
6.2.1.     Posílení znalostí a podpora
Unie inovací a Evropského výzkumného prostoru
K posouzení a stanovení priorit investic a k
posílení Unie inovací a Evropského výzkumného prostoru bude podpořena
analýza výzkumných a inovačních politik, systémů a subjektů
v Evropě a ve třetích zemích a rovněž rozvoj
ukazatelů, datových a informačních infrastruktur. Zapotřebí
budou rovněž činnosti orientované do budoucnosti a pilotní
iniciativy, ekonomická analýza, sledování politik, vzájemné učení,
koordinační nástroje a činnosti a vypracování metod pro
posuzování dopadů a jejich vyhodnocení, s využitím přímé zpětné
vazby od výzkumné obce, podniků, orgánů veřejné správy a
občanů.
K zajištění jednotného trhu pro výzkum a
inovace budou provedena opatření, která podnítí jednání slučitelné s
EVP. Budou podporovány činnosti, na nichž jsou založeny politiky
související s kvalitou odborné přípravy v oblasti výzkumu, mobilitou a
profesním rozvojem výzkumných pracovníků, včetně iniciativ
týkajících se poskytování služeb v oblasti mobility, otevřeného procesu
přijímání pracovníků, práv výzkumných pracovníků a vztahů s
globálními výzkumnými obcemi. Při provádění těchto činností
se bude usilovat o synergie a úzkou koordinaci s akcemi „Marie Curie“ v rámci
výzvy „Vynikající věda“. Podporovány budou instituce předkládající
inovativní koncepce pro rychlé zavedení zásad EVP, včetně Evropské
charty pro výzkumné pracovníky a Kodexu chování pro přijímání výzkumných
pracovníků.
Pokud jde o koordinaci politik, bude
vytvořen nástroj pro politická doporučení s cílem zpřístupnit
vnitrostátním orgánům odborná politická doporučení při
stanovování národních programů reforem a výzkumných a inovačních
strategií.
Za účelem provedení iniciativy Unie
inovací je nutno podporovat rovněž (soukromé a veřejné) inovace
iniciované trhem s cílem zvýšit inovační schopnost podniků a posílit
konkurenceschopnost Evropy. To bude vyžadovat zlepšení celkových rámcových
podmínek pro inovace a rovněž odstranění zvláštních překážek,
které brání růstu inovativních podniků. Podporován bude
účinný mechanismus podpory inovací (např. lepší řízení
seskupení, partnerství veřejného a soukromého sektoru a spolupráce sítí),
vysoce specializované služby na podporu inovací (např. správa/využívání
práv duševního vlastnictví, řízení inovací, sítě zadavatelů
zakázek) a přezkum veřejných politik ve vztahu k inovacím.
Záležitosti, které se týkají konkrétně malých a středních
podniků, budou podporovány v rámci specifického cíle „inovace v MSP“.
6.2.2.     Přezkoumání nových forem
inovací, včetně sociálních inovací a tvořivosti
Sociální inovace vytvářejí nové výrobky,
služby, procesy a modely, které uspokojují společenské potřeby a
vytvářejí nové sociální vztahy. Je důležité porozumět tomu, jak
mohou sociální inovace a tvořivost vést ke změně stávajících
struktur a politik a jak mohou být podporovány a rozšiřovány. Účinným
nástrojem podpory cílů strategie Evropa 2020 mohou být místní
internetové a distribuované platformy spojující občany
a umožňující jim spolupracovat a spoluvytvářet řešení na
základě větší informovanosti o sociálních, politických a
environmentálních souvislostech. Podpora bude poskytnuta rovněž na
vytváření sítí a experimentování s využitím IKT k zlepšení
procesů učení a rovněž pro sítě sociálních inovátorů a
sociálních podnikatelů.
V zájmu posílení účinných a
otevřených služeb zaměřených na občany (elektronická
veřejná správa) bude nezbytné podporovat inovace. To bude vyžadovat
víceoborový výzkum nových technologií a rozsáhlé inovace související zejména s
ochranou digitálního soukromí, interoperabilitou, individualizovanou
elektronickou identifikací, otevřenými daty, dynamickými uživatelskými
rozhraními, konfigurací a integrací veřejných služeb zaměřených
na občany a inovace iniciované uživateli, včetně v oblasti
společenských a humanitních věd. Tyto akce se budou zabývat
rovněž dynamikou sociálních sítí a crowd-sourcingem a smart-sourcingem pro
společné vytváření řešení zabývajících se sociálními problémy na
základě souboru otevřených dat. Tyto akce pomohou zvládnout složité
rozhodování, zejména zpracování a analýzu obrovského množství údajů pro
společné modelování politik, simulaci rozhodování, vizualizační
techniky, modelování procesů a participační systémy, a rovněž
analyzovat měnící se vztahy mezi občany a veřejným sektorem.
6.2.3.     Zajištění zapojení
společnosti do výzkumu a inovací
Možnost vzájemného působení všech
subjektů ve společnosti v inovačním cyklu zvyšuje kvalitu,
relevantnost, přijatelnost a udržitelnost výsledků inovací
začleněním zájmů a hodnot společnosti. To vyžaduje rozvoj zvláštních
dovedností, znalostí a schopností na úrovni jednotlivce a organizace a
rovněž na vnitrostátní a nadnárodní úrovni. Vědecky gramotná,
odpovědná a tvůrčí společnost bude podporována
prosazováním a výzkumem vhodných metod v oblasti vědeckého vzdělávání.
Bude se prosazovat rovnost žen a mužů, zejména podporou změn
v organizaci výzkumných institucí a v obsahu a návrhu výzkumných
činností. K zlepšení oběhu poznatků v rámci vědecké obce a
širší veřejnosti se bude dále rozvíjet dostupnost a využívání výsledků
veřejně financovaného výzkumu. V koordinaci s příslušnými
mezinárodními organizacemi se bude prosazovat etický rámec pro výzkum a inovace
založený na základních etických zásadách, včetně zásad obsažených v
Listině základních práv a všech příslušných právních předpisech
a úmluvách Unie.
6.2.4.     Podpora soudržné a účinné
spolupráce se třetími zeměmi
Horizontální činnosti zajistí strategický
rozvoj mezinárodní spolupráce v rámci programu Horizont 2020 a budou se
zabývat průřezovými politickými cíli. Činnosti na podporu
dvoustranných, mnohostranných a meziregionálních politických dialogů v
oblasti výzkumu a inovací se třetími zeměmi, regiony,
mezinárodními fóry a organizacemi usnadní výměnu, vzájemné učení a
stanovování priorit v oblasti politik, podpoří vzájemný přístup k
programům a sledování dopadu spolupráce. Činnosti v oblasti
vytváření sítí a partnerství usnadní vytváření optimálních
partnerství mezi subjekty působícími v oblasti výzkumu a inovací na obou
stranách a v méně vyspělých třetích zemích zvýší
způsobilost a schopnost spolupracovat. Činnosti podpoří
koordinaci politik a programů spolupráce na úrovni Unie
a jednotlivých zemí a rovněž společné akce členských
států a přidružených zemí se třetími zeměmi za účelem
zvýšení jejich celkového dopadu. „Přítomnost“ evropského výzkumu
a inovací ve třetích zemích bude upevněna a posílena zejména
podporou zakládání evropských „domů vědy a inovací“, vytvářením
služeb pro evropské organizace, které rozšiřují své činnosti do
třetích zemí, a otevíráním výzkumných středisek, která byla založena
společně se třetími zeměmi, organizacím nebo výzkumným
pracovníkům z ostatních členských států a přidružených
zemí.
6.3.        Bezpečné
společnosti
Evropská unie, její občané a její
mezinárodní partneři čelí řadě bezpečnostních hrozeb,
jako je trestná činnost, terorismus a rozsáhlé mimořádné situace v
důsledku člověkem způsobených nebo přírodních pohrom.
Tyto hrozby mohou přesahovat hranice jednotlivých států a
zaměřují se na fyzické cíle nebo kyberprostor. Například útoky
na internetové stránky orgánů veřejné správy a soukromých
subjektů nejenže narušují důvěru občanů, nýbrž mohou
rovněž velmi nepříznivě ovlivnit taková zásadní odvětví,
jako je energetika, doprava, zdravotnictví, finance nebo telekomunikace.
Za účelem předjímání hrozeb, jejich
předcházení a zvládání je nezbytné rozvíjet a uplatňovat inovativní
technologie, řešení, prognostické nástroje a poznatky, podněcovat
spolupráci mezi poskytovateli a uživateli, nalézt řešení v oblasti civilní
bezpečnosti, zvýšit konkurenceschopnost evropských odvětví
bezpečnosti, IKT a služeb a zabránit zneužívání soukromí a porušování
lidských práv na internetu a bojovat proti nim.
Koordinace a zlepšení oblasti
bezpečnostního výzkumu bude proto představovat základní prvek
a pomůže zmapovat stávající výzkumné úsilí včetně prognóz a
zlepšit příslušné právní podmínky a postupy pro koordinaci,
včetně prenormativních činností.
Činnosti budou sledovat přístup
zaměřený na poslání a začleňovat příslušné
společenské aspekty. Podpoří politiky Unie v oblasti vnitřní a
vnější bezpečnosti, obranné politiky a příslušná nová
ustanovení Lisabonské smlouvy a zajistí počítačovou bezpečnost,
důvěru a ochranu soukromí na digitálním jednotném trhu.
Sledovány budou tyto specifické cíle:
6.3.1.     Boj proti trestné činnosti
a terorismu
Cílem je jak zamezit incidentu, tak zmírnit
jeho možné následky. To vyžaduje nové technologie a kapacity (včetně
v oblasti boje proti kyberkriminalitě a kyberterorismu) na podporu ochrany
zdraví, potravin, vody a životního prostředí, které jsou nezbytné pro
řádné fungování společnosti a hospodářství. Nové technologie a
specializované kapacity pomohou chránit kritické infrastruktury, systémy a
služby (včetně komunikací, dopravy, zdravotnictví, potravin, vody, energie,
logistického a dodavatelského řetězce a životního prostředí). To
bude zahrnovat analýzu a zabezpečení veřejných a soukromých
propojených kritických infrastruktur a služeb proti jakýmkoli hrozbám.
6.3.2.     Posílení bezpečnosti
správou hranic
Jsou zapotřebí rovněž technologie a kapacity
k zdokonalení systémů, zařízení, nástrojů, procesů a metod
pro rychlou identifikaci k zlepšení ochrany hranic, včetně otázek
kontroly a dohledu, při současném plném využití potenciálu
projektu EUROSUR. Tyto budou vyvíjeny a otestovány s ohledem na jejich
účinnost, dodržování právních a etických zásad,
přiměřenost, společenskou přijatelnost a dodržování
základních práv. Výzkum podpoří rovněž zlepšení integrované správy
evropských hranic, včetně větší spolupráce s kandidátskými a
možnými kandidátskými zeměmi a zeměmi, jichž se týká evropská
politika sousedství.
6.3.3.     Zajištění
počítačové bezpečnosti
Počítačová bezpečnost je
předpokladem pro to, aby lidé, podniky a veřejné služby mohli
využívat příležitosti, které nabízí internet. To vyžaduje zajištění
bezpečnosti systémů, sítí, přístupových zařízení a
programového vybavení a služeb, včetně tzv. „cloud computing“,
při současném zohlednění interoperability několika
technologií. Výzkum zabrání počítačovým útokům v řadě
různých oblastí a jurisdikcí, odhalí a zvládne tyto útoky v reálném
čase a ochrání kritické infrastruktury IKT. Digitální společnost
se plně rozvíjí s neustále se měnícím užitím a zneužíváním internetu,
novými způsoby sociální interakce, novými mobilními a lokalizačními
službami a vznikem Internetu věcí. To vyžaduje nový druh výzkumu, který by
měl být iniciován vznikajícími aplikacemi, užitím a společenskými
tendencemi. Uskuteční se rychlé výzkumné iniciativy, včetně
aktivního výzkumu a vývoje k rychlé reakci na nový vývoj v oblasti
důvěry a bezpečnosti.
6.3.4.     Zvýšení odolnosti Evropy
vůči krizím a pohromám
To vyžaduje rozvoj specializovaných
technologií a kapacit na podporu různých druhů operací k zvládání
mimořádných situací (např. civilní ochrana a hašení požárů,
znečištění moří, humanitární pomoc, civilní obrana,
předcházení konfliktům, rozvoj zdravotnických informačních
infrastruktur, záchranné činnosti a stabilizace po krizi) a rovněž
vymáhání práva. Výzkum bude zahrnovat celý řetězec zvládání krizí a
odolnost společnosti a podpoří vytvoření evropské kapacity pro
reakci na mimořádné situace.
Činnosti v rámci všech oblastí úkolů
se budou zabývat rovněž integrací a interoperabilitou systémů a
služeb, včetně aspektů jako komunikace, distribuovaná
architektura a lidské faktory. To vyžaduje rovněž začlenění
civilních a vojenských kapacit do úkolů sahajících od civilní ochrany po
humanitární pomoc, správu hranic nebo udržování míru. To bude zahrnovat
technologický rozvoj v citlivé oblasti technologií dvojího užití k zaručení
interoperability mezi silami civilní ochrany a vojenskými silami a mezi silami
v oblasti civilní ochrany působícími po celém světě, jakož i
spolehlivost, organizační, právní a etické aspekty, obchodní záležitosti,
ochranu důvěrných údajů a integrity informací a sledovatelnost
všech operací a zpracování.
6.3.5.     Zajištění ochrany
soukromí a svobody na internetu a zlepšení společenského aspektu
bezpečnosti
Ochrana lidského práva na ochranu soukromí v
digitální společnosti bude vyžadovat rozvoj rámců a technologií
založených na ochraně soukromí již od návrhu, a to od koncepce
výrobků a služeb. Budou vyvinuty technologie, které uživatelům
umožní kontrolovat jejich osobní údaje a jejich použití třetími osobami,
jakož i nástroje k odhalení a zablokování nedovoleného obsahu a narušení
bezpečnosti osobních údajů a pro ochranu lidských práv na internetu
tím, že se zamezí tomu, aby bylo chování lidí jednotlivě nebo ve skupinách
omezeno protiprávním vyhledáváním údajů a vytvářením profilů.
Jakékoli nové řešení a technologie v
oblasti bezpečnosti musí být přijatelné pro společnost, být v
souladu s právem Unie a mezinárodním právem a být účinné a
přiměřené při identifikaci bezpečnostních hrozeb a
jejich odstraňování. Nezbytné je proto lepší pochopení
sociálně-ekonomických, kulturních a antropologických aspektů
bezpečnosti, příčin nejistoty, úlohy médií a komunikace a
vnímání občanů. Pozornost bude věnována etickým problémům
a ochraně lidských hodnot a základních práv.
6.3.6.     Zvláštní aspekty
provádění
Jelikož se výzkum zaměří na civilní
bezpečnost, bude se aktivně usilovat o koordinaci
s činnostmi Evropské obranné agentury (EDA) s cílem posílit
spolupráci s EDA, zejména prostřednictvím již vytvořeného evropského
rámce spolupráce, přičemž se uznává, že existují oblasti technologií
dvojího užití, které jsou důležité pro civilní i vojenské použití. Dále
budou posíleny rovněž mechanismy koordinace s příslušnými agenturami
Unie, jako je například FRONTEX, EMSA a Europol, s cílem zlepšit
koordinaci programů a politik Unie v oblasti vnitřní i vnější
bezpečnosti a jiných iniciativ Unie.
S ohledem na specifický charakter
bezpečnosti bude zaveden zvláštní režim, pokud jde o programování a
správu, včetně režimu výboru uvedeného v článku 9 tohoto
rozhodnutí. Budou chráněny utajované či jiné citlivé informace
související s bezpečností a v pracovních programech mohou být
upřesněny zejména požadavky a kritéria pro mezinárodní spolupráci. To
se bude odrážet rovněž v programování a režimech správy v oblasti
bezpečných společností (včetně aspektů projednávání ve
výborech).
ČÁST IV
Nejaderné přímé akce Společného
výzkumného střediska (JRC)
1.           Vynikající věda
JRC bude provádět výzkum za účelem
zlepšení vědeckých poznatků pro tvorbu politik, na podporu pochopení
přirozených procesů, jež jsou základem společenských výzev, a k
ověření vznikajících oblastí vědy a techniky, a to i
prostřednictvím programu předběžného výzkumu.
2.           Vedoucí postavení v průmyslu
JRC přispěje k inovacím a
konkurenceschopnosti:
a)           dalším přispěním ke
strategickému zaměření a vědeckému programu příslušných
nástrojů nepřímého výzkumu, jako jsou evropská inovační
partnerství, jakož i partnerství veřejného a soukromého sektoru a
partnerství v rámci soukromého sektoru;
b)           podporou předávání znalostí a
přenosu technologií stanovením náležitých rámců práv duševního
vlastnictví pro různé nástroje v oblasti výzkumu a inovací a podporou
spolupráce při předávání znalostí a přenosu technologií mezi
velkými veřejnými výzkumnými organizacemi;
c)           přispěním k snazšímu
využívání, standardizaci a validaci vesmírných technologií a údajů,
zejména při řešení společenských výzev.
3.           Společenské výzvy
3.1.        Zdraví, demografická
změna a dobré životní podmínky
JRC přispěje k harmonizaci metod,
norem a postupů na podporu právních předpisů Unie
zaměřujících se na zdraví a ochranu spotřebitele, a to
prostřednictvím těchto opatření:
a)           posuzování rizik a příležitostí
nových technologií a chemických látek, včetně nanomateriálů, v
potravinách, krmivech a spotřebních výrobcích; rozvoj a validace
harmonizovaných metod měření, identifikace a kvantifikace,
integrovaných zkušebních strategií a moderních nástrojů pro posouzení
toxikologického rizika, včetně alternativních metod testování na
zvířatech; posuzování vlivů znečištěného životního prostředí
na zdraví;
b)           rozvoj a zajištění kvality
zdravotních testů a preventivních vyšetření, včetně
genetických testů a preventivního vyšetření rakoviny.
3.2.        Zajišťování potravin,
udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a
biohospodářství
JRC bude podporovat vypracování,
provádění a sledování evropské zemědělské a rybářské
politiky, včetně zajišťování potravin a rozvoje
biohospodářství, prostřednictvím těchto opatření:
a)           vytvoření globálního systému a
nástrojů pro odhad úrody a sledování produktivity plodin; podpora k
zlepšení krátkodobých až střednědobých výhledů týkajících se
zemědělských komodit, včetně odhadovaných dopadů
změny klimatu;
b)           přispění k
biotechnologickým inovacím a lepšímu využívání zdrojů za účelem
produkce většího množství s nižší spotřebou zdrojů
prostřednictvím technicko-ekonomických analýz a modelů;
c)           vypracování scénářů pro
rozhodování o zemědělských politikách a analýzy politického dopadu na
makroúrovni, regionální úrovni a mikroúrovni; analýza dopadů „budoucnosti
SZP po roce 2020“ na rozvojové země / rozvíjející se ekonomiky;
d)           další rozvoj metod pro kontrolu
rybolovu a sledovatelnost ryb a rybích produktů; rozvoj náležitých
ukazatelů zdraví ekosystémů a bio-ekonomického modelování
k lepšímu pochopení přímých účinků (např. rybolov) a
nepřímých účinků (změna klimatu) lidské činnosti na
dynamiku rybích populací a mořské prostředí a jejich
sociálně-ekonomických dopadů.
3.3.        Bezpečná, čistá a
účinná energie
JRC se zaměří na cíle „20-20-20“ v
oblasti klimatu a energetiky a na přechod Unie ke konkurenceschopné nízkouhlíkové
ekonomice do roku 2050 s výzkumem týkajícím se těchto technologických
a sociálně-ekonomických aspektů:
a)           zabezpečení dodávek energie,
zejména pokud jde o vazby a vzájemnou závislost s ohledem na mimoevropské
dodávky energie a přenosové soustavy; zmapování domácích primárních a
externích zdrojů energie a infrastruktur, na nichž je Evropa závislá;
b)           energetické/elektrické
přenosové soustavy, zejména modelování a simulace transevropských
energetických sítí, analýza technologií inteligentních sítí a supersítí a
simulace energetických soustav v reálném čase;
c)           energetická účinnost, zejména
metody monitorování a hodnocení výsledků politických nástrojů v
oblasti energetické účinnosti, technicko-ekonomická analýza používání
energeticky účinných technologií a přístrojů a inteligentních
sítí;
d)           nízkouhlíkové technologie
(včetně bezpečnosti jaderné energie v rámci programu Euratomu),
zejména posouzení výkonnosti a prenormativní výzkum budoucích nízkouhlíkových
technologií; analýza a modelování hybných sil a překážek jejich vývoje a
zavádění; posuzování obnovitelných zdrojů a problémů, jako jsou
kritické suroviny, v dodavatelském řetězci nízkouhlíkových
technologií; průběžný rozvoj informačního systému pro strategický
plán pro energetické technologie (SETIS) a související činnosti.
3.4.        Inteligentní, ekologická a
integrovaná doprava
JRC podpoří cíle týkající se
konkurenceschopného, inteligentního a integrovaného dopravního systému
účinně využívajícího zdroje, jehož má být dosaženo do roku 2050,
pro bezpečnou a zabezpečenou přepravu osob a nákladu
prostřednictvím laboratorních studií, metod modelování a monitorování,
pokud jde o:
a)           strategické nízkouhlíkové dopravní
technologie pro všechny druhy dopravy, včetně elektrifikace
silniční dopravy a letadel/vozidel/plavidel používajících alternativní
paliva, a další rozvoj interního informačního systému Komise pro sběr
a šíření informací o příslušných technologiích; dostupnost a náklady
nefosilních paliv a zdrojů energie, včetně dopadů
elektrifikované silniční dopravy na elektrické sítě a výrobu
elektřiny;
b)           čistá a účinná vozidla,
zejména stanovení harmonizovaných zkušebních postupů a posuzování
inovativních technologií, co se týká emisí, účinnosti a bezpečnosti
konvenčních a alternativních paliv; rozvoj lepších metod pro
měření emisí a výpočty environmentálních tlaků;
koordinaci a harmonizaci činnosti v oblasti inventarizace a monitorování
emisí na evropské úrovni;
c)           systémy inteligentní mobility k
dosažení bezpečné, inteligentní a integrované mobility, včetně technicko-ekonomického
posouzení nových dopravních systémů a součástí, aplikací pro
lepší řízení dopravy a přispění k návrhu integrovaného
přístupu k poptávce po dopravě a jejímu řízení;
d)           integrovanou dopravní
bezpečnost, zejména poskytnutí nástrojů a služeb pro sběr,
sdílení a analýzu informací o incidentech a nehodách v letecké, námořní a
pozemní dopravě; zlepšení prevence dopravních nehod prostřednictvím
analýzy a vyvození poznatků v oblasti bezpečnosti různých druhů
dopravy při současném přispění k úspoře
nákladů a vyšší efektivitě.
3.5.        Oblast klimatu, účinné
využívání zdrojů a suroviny
JRC přispěje k ekologizaci Evropy,
zabezpečení dodávek zdrojů a globálnímu udržitelnému hospodaření
s přírodními zdroji prostřednictvím těchto opatření:
a)           umožnění přístupu k
interoperabilním environmentálním údajům a informacím dalším rozvojem
norem a ujednání v oblasti interoperability, geoprostorových nástrojů a
inovativních infrastruktur informačních a komunikačních technologií,
jako je infrastruktura pro prostorové informace v Evropské unii (INSPIRE) a
další iniciativy Unie a globální iniciativy;
b)           měření a monitorování
klíčových environmentálních proměnných a posuzování stavu a
změny přírodních zdrojů dalším rozvojem ukazatelů a
informačních systémů přispívajících k environmentálním
infrastrukturám. Posuzování ekosystémových služeb včetně jejich
ocenění a dopadů změny klimatu;
c)           rozvoj integrovaného modelovacího
rámce pro posouzení udržitelnosti na základě tematických modelů, jako
je půda, využívání půdy, voda, kvalita ovzduší, emise skleníkových
plynů, lesnictví, zemědělství, energetika a doprava, rovněž
se zohledněním dopadů změny klimatu a reakcí na tuto změnu;

d)           podpora cílů rozvojové politiky
Unie podporou přenosu technologií, monitorování základních zdrojů
(jako jsou lesy, půda, dodávky potravin) a výzkumu k omezení dopadů
změny klimatu a environmentálních dopadů využívání zdrojů a k
vyřešení kompromisů v soutěži o půdu používanou k
výrobě potravin nebo energie s půdou určenou například pro
zachování biologické rozmanitosti;
e)           integrované posuzování související s
politikami v oblasti udržitelné výroby a spotřeby, včetně
zabezpečení dodávek strategických surovin, účinného využívání
zdrojů, nízkouhlíkových a čistých výrobních procesů a
technologií, rozvoje výrobků a služeb, spotřebních zvyklostí a
obchodu. Další rozvoj a začlenění posuzování životního cyklu do
analýz politik;
f)            integrovaná analýza dopadů
jednotlivých možností zmírnění změny klimatu a/nebo
přizpůsobení se této změně na základě vývoje kvantitativního
souboru modelů v regionálním a globálním měřítku,
sahajících od odvětvové úrovně po makroekonomickou úroveň.
3.6.        Inovativní a bezpečné
společnosti podporující začlenění
JRC přispěje k cílům Unie
inovací, Bezpečnost a občanství a Globální Evropa prostřednictvím
těchto činností:
a)           komplexní analýzy hybných sil a
překážek výzkumu a inovací a vývoj modelovací platformy pro posouzení
jejich mikro- a makroekonomických dopadů;
b)           přispění ke sledování
provádění Unie inovací prostřednictvím srovnávacích
přehledů, vypracování ukazatelů atd. a fungování veřejného
informačního a zpravodajského systému pro hostování důležitých
údajů a informací;
c)           fungování veřejné
informační a zpravodajské platformy, která má vnitrostátním
a regionálním orgánům pomoci při inteligentní specializaci;
kvantitativní ekonomická analýza prostorového uspořádání ekonomické
činnosti, zejména odstranění ekonomických, sociálních a územních
rozdílů a zabývání se změnami ve způsobu reakce na technologický
rozvoj;
d)           ekonometrie a makroekonomická
analýza reformy finančního systému s cílem přispět k zachování
účinného rámce Unie pro zvládání finanční krize; další poskytování
metodické podpory při sledování stavu veřejných financí v
členských státech ve vztahu k Paktu o stabilitě a růstu;
e)           sledování fungování Evropského
výzkumného prostoru (EVP) a analýza hybných sil a překážek některých
jeho klíčových prvků (jako je mobilita výzkumných pracovníků,
otevření národních výzkumných programů) a navržení příslušných
možností politiky; zachování významné úlohy v EVP vytvářením sítí,
odbornou přípravou, otevíráním zařízení a databází uživatelům v
členských státech a v kandidátských a přidružených zemích;
f)            rozvoj kvantitativní ekonomické
analýzy digitální ekonomiky; provádění výzkumu týkajícího se dopadů
informačních a komunikačních technologií na cíle digitální
společnosti; přezkoumání dopadů citlivých bezpečnostních
otázek na život jednotlivců (digitální život);
(g)          zaměření se na určení
a posouzení zranitelnosti kritických infrastruktur (včetně globálních
navigačních systémů, finančních trhů); zdokonalení
nástrojů pro boj proti podvodům týkajícím se rozpočtu Unie a pro
námořní dohled; jakož i posouzení výkonnosti technologií pro osobní
identitu nebo ovlivňujících osobní identitu (digitální identita);
(h)          zlepšení schopnosti Unie snižovat
rizika pohrom a zvládat přírodní a člověkem způsobené
pohromy, zejména rozvojem globálních informačních systémů
včasného varování a řízení rizik vztahujících se na více nebezpečí
s využitím technologií dálkového průzkumu Země;
i)            další poskytování nástrojů pro
posuzování a zvládání globálních bezpečnostních hrozeb, jako je terorismus
a nešíření zbraní (chemických, biologických, radiologických a jaderných (v
rámci programu Euratomu)), hrozeb vyplývajících ze sociálně-politické
nestability a nakažlivých nemocí. K novým oblastem, jimž bude věnována
pozornost, patří zranitelnost a odolnost vůči novým nebo
hybridním hrozbám, jako je dostupnost surovin, pirátství, nedostatek
zdrojů / soutěž o zdroje a dopady změny klimatu na výskyt
přírodních pohrom.
4.           Zvláštní aspekty provádění
V souladu s prioritami Globální Evropy posílí
JRC vědeckou spolupráci s hlavními mezinárodními organizacemi a se
třetími zeměmi (např. orgány OSN, OECD, Spojené státy americké,
Japonsko, Rusko, Čína, Brazílie, Indie) v oblastech, které mají silný
globální rozměr, jako je změna klimatu, zabezpečení potravin
nebo nanotechnologie.
V zájmu poskytování lepších služeb pro tvorbu
politik bude JRC dále rozvíjet své schopnosti v oblasti analýzy a zajišťování
průřezových politických možností a provádění souvisejících
posouzení dopadů. Tyto schopnosti budou podpořeny zejména posílením:
a)           modelování v klíčových
oblastech (např. energetika a doprava, zemědělství, klima,
životní prostředí, ekonomie). Pozornost se zaměří na
odvětvové i integrované modely (k posouzení udržitelnosti) a na zahrnutí
vědecko-technických i ekonomických aspektů;
b)           výhledových studií, které poskytnou
analýzy tendencí a událostí ve vědě, technice a společnosti
a toho, jak se tyto tendence a události mohou dotknout veřejných politik,
ovlivnit inovace, posílit konkurenceschopnost a udržitelný růst. To JRC
umožní upozornit na záležitosti, jež mohou vyžadovat budoucí politické zásahy,
a předjímat potřeby zákazníků.
JRC posílí svou podporu pro proces normalizace
a normy jako horizontální součást podpory evropské konkurenceschopnosti.
Činnosti budou zahrnovat prenormativní výzkum, vypracování
referenčních materiálů a měření a harmonizaci metod. Bylo
určeno pět hlavních oblastí (energetika, doprava, Digitální agenda,
bezpečnost a ochrana (včetně jaderné bezpečnosti
v rámci programu Euratomu), ochrana spotřebitele). JRC bude mimoto
nadále podporovat šíření svých výsledků a poskytovat podporu pro správu
práv duševního vlastnictví orgánů a institucí Unie.
JRC vytvoří kapacity v oblasti
behaviorálních věd na podporu rozvoje účinnější regulace,
doplňující činnosti JRC ve vybraných oblastech, jako je výživa,
energetická účinnost a výrobkové politiky.
Součástí činností v příslušných
oblastech, jako je Digitální agenda, udržitelná výroba a spotřeba
nebo veřejné zdraví, bude sociálně-ekonomický výzkum.
K naplnění svého poslání jakožto
referenčního střediska pro Unii, k dalšímu plnění své zásadní
úlohy v EVP a pro vstup do nových oblastí výzkumu je nezbytné, aby JRC
mělo k dispozici moderní infrastrukturu. JRC bude pokračovat ve
svém programu rekonstrukce a modernizace k zajištění dodržování
platných předpisů v oblasti ochrany životního prostředí a
bezpečnosti a bude investovat do vědecké infrastruktury,
včetně vývoje modelovacích platforem, zařízení pro nové oblasti,
jako jsou genetické testy atd. Tyto investice se uskuteční v úzké
koordinaci s plánem Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury
(ESFRI), přičemž se vezmou v úvahu stávající zařízení v
členských státech.
PŘÍLOHA II
Výkonnostní ukazatele
V níže uvedené tabulce je pro specifické cíle
programu Horizont 2020 stanoven omezený počet klíčových
ukazatelů pro posuzování výsledků a dopadů.
1.           Část I. Priorita „vynikající
věda“
Specifické cíle:
·
Evropská rada pro výzkum
–
Počet publikací z projektů financovaných
ERV, které patří k 1 % nejčastěji citovaných publikací
–
Počet opatření institucionální politiky a
vnitrostátní/regionální politiky podnícených financováním ERV
·
Budoucí a vznikající technologie
–
Publikace ve vzájemně hodnocených vlivných
odborných časopisech
–
Patentové přihlášky týkající se budoucích a
vznikajících technologií
·
Akce „Marie Curie“ v oblasti dovedností,
vzdělávání a profesního rozvoje
–
Pohyb výzkumných pracovníků mezi odvětvími
a mezi zeměmi, včetně doktorandů
·
Evropské výzkumné infrastruktury
(včetně elektronických infrastruktur)
–
Výzkumné infrastruktury, které jsou
prostřednictvím podpory Unie zpřístupněny všem výzkumným
pracovníkům v Evropě i mimo ni
2.           Část II. Priorita „Vedoucí
postavení v průmyslu“
Specifické cíle:
·
Vedoucí postavení v základních a
průmyslových technologiích (IKT, nanotechnologie,
pokročilé materiály, biotechnologie, pokročilá výroba a vesmír)
–
Počet obdržených patentových přihlášek
týkajících se různých základních a průmyslových technologií
·
Přístup k rizikovému financování
–
Celkové investice mobilizované prostřednictvím
dluhového financování a investic do rizikového kapitálu
·
Inovace v MSP
–
Podíl zúčastněných malých a
středních podniků zavádějících inovace, které jsou nové pro
společnost nebo pro trh (zahrnující dobu trvání projektu plus tři
roky)
3.           Část III. Priorita
„Společenské výzvy“
Specifické cíle:
U každé výzvy se bude pokrok posuzovat na
základě přispění k níže uvedeným specifickým cílům, které
jsou podrobně rozvedeny v příloze I programu Horizont 2020
spolu s popisem významného pokroku, který je zapotřebí k vyřešení
výzev a splnění příslušných politických ukazatelů:
–
Zlepšení celoživotního zdraví a životních podmínek
u všech
–
Zajištění dostatečných dodávek
bezpečných a vysoce kvalitních potravin a jiných biotechnologických
produktů rozvojem produktivních systémů prvovýroby účinně
využívajících zdroje a podporou souvisejících ekosystémových služeb spolu
s konkurenceschopnými a nízkouhlíkovými dodavatelskými řetězci

–
Přechod na spolehlivou, udržitelnou a
konkurenceschopnou energetickou soustavu vzhledem k rostoucímu nedostatku
zdrojů, zvyšujícím se energetickým potřebám a změně
klimatu
–
Dosažení evropského dopravního systému, který
účinně využívá zdroje, je šetrný k životnímu prostředí,
bezpečný a bezproblémový, ve prospěch občanů, ekonomiky a
společnosti
–
Dosažení ekonomiky, která účinně využívá
zdroje a je odolná vůči změně klimatu, a udržitelných
dodávek surovin za účelem uspokojení potřeb rostoucí světové
populace v udržitelných mezích přírodních zdrojů planety
–
Podpora inovativních a bezpečných evropských
společností podporujících začlenění v kontextu nebývalých
transformací a rostoucí vzájemné globální závislosti.
Dodatečné výkonnostní ukazatele:
Publikace ve vzájemně hodnocených
vlivných odborných časopisech v oblasti jednotlivých společenských
výzev
–
Patentové přihlášky v oblasti jednotlivých
společenských výzev
–
Počet právních předpisů Unie
vztahujících se na činnosti podporované v oblasti jednotlivých
společenských výzev
4.           Část IV. Nejaderné přímé
akce Společného výzkumného střediska
Specifické cíle:
·
Poskytovat politikám Unie vědeckou a
technickou podporu iniciovanou zákazníky
–
Počet patrných konkrétních dopadů na
evropské politiky vyplývajících z technické a vědecké podpory poskytované
Společným výzkumným střediskem
–
Počet vzájemně hodnocených publikací
LEGISLATIVN FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Zvláštní
program k provedení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a
inovace (2014–2020)

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[29]

-
08 – Výzkum a inovace
-
09 – Informační společnost a média
-
02 – Podniky a průmysl
-
05 – Zemědělství
-
32 – Energetika
-
06 – Mobilita a doprava
-
15 – Vzdělávání a kultura
-
07 – Životní prostředí a oblast klimatu
-
10 – Společné výzkumné středisko

1.3.
Povaha návrhu/podnětu

ý Návrh/podnět
se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující
po pilotním projektu / přípravné akci[30]
¨ Návrh/podnět se týká prodloužení
stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Zvláštní
program k provedení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace
(2014–2020) („zvláštní program“) sleduje obecný cíl Horizontu 2020 –
rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) („program Horizont 2020“),
tj. přispět k realizaci strategie Evropa 2020,
včetně dokončení Evropského výzkumného prostoru,
prostřednictvím podpory inteligentního a udržitelného růstu
podporujícího začlenění:
–
Inteligentní růst – rozvinout hospodářství založené na znalostech a
inovacích (provádění stěžejní iniciativy Unie inovací).
–
Udržitelný růst – podporovat ekologičtější a
konkurenceschopnější hospodářství, které účinněji využívá
zdroje.
–
Růst podporující začlenění – podpořit ekonomiku
s vysokou zaměstnaností, jež se bude vyznačovat ekonomickou,
sociální a územní soudržností.

1.4.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

-
Část I: priorita „vynikající věda“
-
Část II: priorita „vedoucí postavení v průmyslu“
-
Část III: priorita „společenské výzvy“
-
Část IV: nejaderné přímé akce Společného výzkumného
střediska
Příslušné
aktivity ABM/ABB
-
08 – Výzkum a inovace
-
09 – Informační společnost a média
-
02 – Podniky a průmysl
-
05 – Zemědělství
-
32 – Energetika
-
06 – Mobilita a doprava
-
15 – Vzdělávání a kultura
-
07 – Životní prostředí a oblast klimatu
-
10 – Společné výzkumné středisko

1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Zvláštním
programem bude realizována největší část programu Horizont 2020.
Odhaduje se, že do roku 2030 vytvoří program Horizont 2020 navíc 0,92
procenta HDP, 1,37 procenta vývozu, –0,15 procenta dovozu a 0,40 procenta
zaměstnanosti.
Další
informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
Komise o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
legislativní návrh.

1.4.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
V následující
tabulce je pro obecné a specifické cíle zvláštního programu uveden omezený
počet klíčových ukazatelů pro posuzování výsledků a
dopadů.
Pro
zachycení různých druhů výsledků a dopadů různých
konkrétních činností budou použity další ukazatele, včetně
nově vypracovaných ukazatelů.
Obecný cíl:
Přispět
k realizaci cílů strategie Evropa 2020 a k dokončení
Evropského výzkumného prostoru
-
Cíl strategie Evropa 2020 pro VaV (3 % HDP)
Současný
stav:            2,01 % HDP (EU-27, 2009)
Cíl:     3 %
HDP (2020)
-
Hlavní ukazatel pro inovace strategie Evropa 2020
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     významná
váha rychle rostoucích inovativních podniků v hospodářství
Část I: priorita „vynikající věda“
Specifické cíle
* Evropská
rada pro výzkum
-
Podíl publikací z projektů financovaných ERV, které patří do
1 % nejcitovanějších
Současný
stav:            0,8 % (publikace EU od roku 2004 do roku 2006, citovanost
do roku 2008)
Cíl:     1,6
% (publikace ERV, 2014–2020)
-
Počet politických opatření orgánů a vnitrostátních/regionálních
politických opatření inspirovaných financováním ERV
Současný
stav:            20 (odhad pro období 2007–2013)
Cíl:     100
(2014 – 2020)
* Budoucí
a vznikající technologie
-
Publikace ve vysoce vlivných recenzovaných časopisech
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     25
publikací na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
-
Patentové přihlášky v oblasti budoucích a vznikajících technologií
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     1
patentová přihláška na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
* Akce
„Marie Curie“ týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního
rozvoje
-
Meziodvětvový a přeshraniční pohyb výzkumných pracovníků
včetně doktorandů
Současný
stav:            50 000, přibl. 20 % doktorandů (2007–2013)
Cíl:     65 000,
přibl. 40 % doktorandů (2014–2020)
* Evropské
výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur)
-
Výzkumné infrastruktury, které jsou díky podpoře ze strany Unie
zpřístupněny všem výzkumným pracovníkům v Evropě i
mimo ni
Současný
stav:            650 (2012)
Cíl:     1000(2020)
Část II: priorita „vedoucí postavení v průmyslu“
Specifické cíle
* Vedoucí
postavení v základních a průmyslových technologiích (IKT,
nanotechnologie, vyspělé materiály, biotechnologie, vyspělá výroba a
vesmír)
-
Počet přijatých patentových přihlášek v oblasti
různých základních a průmyslových technologií
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     3
patentové přihlášky na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
* Přístup
k rizikovému financování
-
Celkové investice mobilizované prostřednictvím dluhového financování a
investic rizikového kapitálu
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     celkové
investice ve výši 100 milionů EUR na vynaložený příspěvek Unie
ve výši 10 milionů EUR (2014–2020)
* Inovace
v MSP
-
Podíl účastnických MSP zavádějících inovace, které jsou nové pro
danou společnost nebo pro trh (v období projektu plus tři roky)
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     50
%
Část III: priorita „společenské výzvy“
Specifické cíle
U
každé výzvy se bude pokrok posuzovat podle příspěvku k realizaci
níže uvedených specifických cílů, které jsou podrobně popsány
v příloze I programu Horizont 2020 spolu s popisem
podstatného pokroku nutného k vyřešení výzev a s popisem
ukazatelů s významem pro politiku.
-
Zlepšení celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek pro všechny.
-
Zajištění dostatečného zásobování bezpečnými a vysoce kvalitními
potravinami a dalšími biologickými výrobky prostřednictvím rozvoje
produktivních systémů prvovýroby účinně využívajících zdroje i
podpory souvisejících ekosystémových služeb, a to vedle konkurenceschopných a
nízkouhlíkových dodavatelských řetězců.
-
Uskutečnění přechodu na spolehlivý, udržitelný a
konkurenceschopný energetický systém v situaci rostoucího nedostatku
zdrojů, zvyšující se energetické potřeby a změny klimatu.
-
Dosažení evropského systému dopravy, který účinně využívá zdroje a je
šetrný k životnímu prostředí, bezpečný a bezproblémový, ve
prospěch občanů, hospodářství a společnosti.
-
Dosažení hospodářství účinně využívajícího zdroje a odolného
vůči změně klimatu a udržitelných dodávek surovin za
účelem uspokojení potřeb rostoucí celosvětové populace
v rámci udržitelných limitů přírodních zdrojů naší planety.

-
Pomoc při rozvoji inovativních a bezpečných evropských
společností podporujících začlenění v kontextu nebývalých
proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti.
Dále
se použijí dodatečné ukazatele výkonnosti:
-
Publikace ve vysoce vlivných recenzovaných časopisech v oblasti
různých společenských výzev
Současný
stav:            nový přístup (u sedmého rámcového programu (2007–2010)
šlo celkem o 8 149 publikací – předběžný údaj)
Cíl:     průměrně
20 publikací na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
-
Patentové přihlášky v oblasti různých společenských výzev
Současný
stav:            153 (zvláštní program „Spolupráce“ v rámci sedmého
rámcového programu, 2007–2010, předběžný údaj)
Cíl:     průměrně
2 patentové přihlášky na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
-
Počet právních předpisů Unie odkazujících na podporované
činnosti v oblasti různých společenských výzev
Současný
stav:            nový přístup
Cíl:     průměrně
1 na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
Část IV: nejaderné přímé akce Společného výzkumného
střediska
Poskytnout
politikám Unie vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníky
-
Počet výskytů hmatatelných konkrétních dopadů technické a
vědecké podpory politiky, kterou poskytuje Společné výzkumné
středisko, na evropské politiky
Současný
stav:            175 (2010)
Cíl:     230
(2020)
-
Počet recenzovaných odborných publikací
Současný
stav:            430 (2010)
Cíl:     500
(2020)

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v
krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

-
Zlepšit příspěvek výzkumu a inovací k vyřešení hlavních
společenských výzev.
-
Zlepšit průmyslovou konkurenceschopnost Evropy prostřednictvím
podpory vedoucího postavení v oblasti technologií a uvádění dobrých
nápadů na trh.
-
Posílit vědeckou základnu v Evropě.
-
Dosáhnout Evropského výzkumného prostoru a zvýšit jeho efektivitu
(průřezové cíle).
-
Další informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
Komise o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
legislativní návrh.

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Existuje
jasný argument pro veřejnou intervenci při řešení problémů
uvedených v bodu 1.5.1 výše. Samotné trhy nezajistí vedoucí postavení
Evropy v novém technologicko-ekonomickém paradigmatu. Bude třeba
rozsáhlé veřejné intervence prostřednictvím opatření jak na
straně nabídky, tak na straně poptávky, aby se překonala selhání
trhu spojená se systémovými změnami základních technologií.
Samotné
členské státy nicméně nebudou schopné potřebnou veřejnou
intervenci provést. Jejich investice do výzkumu a inovací jsou
poměrně nízké, roztříštěné a vyznačují se
neefektivitou – což je klíčová překážka v případě
systémových technologických změn. Pro samotné členské státy je
obtížné, aby urychlily technologický rozvoj v dostatečně širokém
souboru technologií, nebo aby vyřešily absenci nadnárodní koordinace.
Jak
je zdůrazněno v návrhu příštího víceletého finančního
rámce, Unie je dobře připravena poskytnout přidanou hodnotu tím,
že bude rozsáhle investovat do hraničního základního výzkumu, cíleného
aplikovaného VaV a do souvisejícího vzdělávání, odborné přípravy a
infrastruktur, které přispějí ke zlepšení naší výkonnosti
v tematicky zaměřeném VaV a základních technologiích, dále tím,
že podpoří úsilí podniků o využití výsledků výzkumu a jejich
přeměnu na prodejné výrobky, procesy a služby, a tím, že bude
podněcovat zavádění těchto inovací. Řadu přeshraničních
akcí – týkajících se koordinace vnitrostátního financování výzkumu, celounijní
soutěže o financování výzkumu, mobility a odborné přípravy výzkumných
pracovníků, koordinace výzkumných infrastruktur, nadnárodní spolupráce ve
výzkumu a inovacích a podpory inovací – lze nejefektivněji a
nejúčelněji zorganizovat na evropské úrovni. Důkazy
z hodnocení ex post přesvědčivě ukazují, že
unijní programy pro výzkum a inovace podporují výzkum a další činnosti,
které mají velký strategický význam pro účastníky a které by se bez
podpory ze strany Unie jednoduše neuskutečnily. Jinými slovy: podporu na
úrovni Unie nelze ničím nahradit.
Důkazy
také svědčí o evropské přidané hodnotě akcí na podporu
politiky, která vyplývá ze sdružování znalostí a zkušeností z různých
kontextů, z podpory srovnávání nástrojů inovační politiky a
zkušeností mezi zeměmi a z možnosti určovat, prosazovat a
zkoušet osvědčené postupy z co největší oblasti.
Přímé
akce Společného výzkumného střediska (JRC) poskytují evropskou
přidanou hodnotu díky svému jedinečnému evropskému rozměru. Tyto
přínosy sahají od uspokojení potřeby Komise mít interní přístup
k vědeckým důkazům nezávislým na národních a soukromých
zájmech po přímé přínosy pro občany Unie prostřednictvím
příspěvků k politikám, které vedou ke zlepšení
hospodářských, environmentálních a sociálních podmínek.
Další
informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
Komise o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
legislativní návrh.

1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v
minulosti

Program
staví na zkušenostech nashromážděných z minulých rámcových
programů pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, programu pro
konkurenceschopnost a inovace a Evropského inovačního a technologického
institutu (EIT).
Za
období několika desetiletí programy Unie:
–
úspěšně zapojily nejlepší výzkumné pracovníky a ústavy
v Evropě;
–
měly rozsáhlé strukturální účinky, vědecké, technologické a
inovativní dopady, mikroekonomické přínosy a následné makroekonomické,
sociální a environmentální dopady pro všechny členské státy.
Vedle
uvedených úspěchů plynou z minulosti důležitá
ponaučení:
–
k výzkumu, inovacím a vzdělávání by se mělo přistupovat
koordinovanějším způsobem;
–
výsledky výzkumu by se měly lépe šířit a zhodnocovat
v podobě nových produktů, procesů a služeb;
–
intervenční logika by měla být soustředěnější,
konkrétnější, podrobnější a průhlednější;
–
měl by se zlepšit přístup k programu a měla by se zvýšit
účast začínajících podniků, MSP, průmyslu, méně
výkonných členských států a zemí mimo Unii;
–
je třeba posílit sledování a hodnocení programu.
Doporučení
pro přímé akce v nedávných hodnotících zprávách mj. uvádějí, že
JRC může:
–
podporovat pevnější integraci při vytváření znalostí
v Unii;
–
zavést analýzy dopadů a studie nákladů a přínosů
konkrétních prací;
–
vylepšit spolupráci s průmyslem, aby se posílily účinky ve
prospěch konkurenceschopnosti evropského hospodářství.
Další
informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
Komise o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
legislativní návrh.

1.5.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními
nástroji

V kontextu
dosažení cílů strategie Evropa 2020 se vytvoří a rozvinou synergie
s dalšími programy Unie, jako je společný strategický rámec pro
hospodářskou, sociální a územní soudržnost, a s programem
Konkurenceschopnost a malé a střední podniky.

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

ý Časově omezený návrh/podnět
–
ý  Návrh/podnět s platností od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020
–
ý  Finanční dopad od roku 2014 do roku 2026
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
RRRR,
–
poté plné fungování.

1.7.
Předpokládaný způsob řízení[31]

ý Přímé centralizované řízení Komisí
ý Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny:
–
ý  výkonným agenturám
–
ý  subjektům zřízeným Společenstvími[32]
–
ý  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
¨ Sdílené řízení
s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
ý Společné řízení s mezinárodními organizacemi, včetně Evropské kosmické
agentury
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky:

Komise
má k provedení této činnosti v úmyslu použít různé
způsoby řízení založené na způsobech řízení používaných
podle stávajících finančních výhledů. Tyto způsoby řízení
zahrnují centralizované řízení a společné řízení.
Řízení
bude realizováno prostřednictvím útvarů Komise, prostřednictvím
stávajících výkonných agentur Komise, jejichž mandát bude vyváženým
způsobem obnoven a rozšířen, a prostřednictvím dalších externích
subjektů, jako jsou subjekty vytvořené podle článku 187
(např. společné podniky, jimž bude po posouzení obnoven mandát nebo
které budou nově založeny např. v rámci provádění
části programu týkající se „společenských výzev“) a
článku 185 (programy prováděné společně několika
členskými státy, ve kterých budou hrát úlohu vnitrostátní veřejnoprávní
subjekty / subjekty pověřené výkonem veřejné služby) Lisabonské
smlouvy, jakož i prostřednictvím finančních nástrojů.
Činnosti
již externalizované podle současného finančního výhledu (např.
hraniční výzkum, akce „Marie Curie“, akce pro MSP), které budou
pokračovat v rámci tohoto zvláštního programu, se budou provádět
při zachování současné podoby externalizace. To může zahrnovat
prohloubení specializace a zjednodušení řízení příslušných externích
subjektů a jejich převedení na srovnatelnou operační velikost.
Předpokládá
se externalizace dalších činností zvláštního programu, zejména
prostřednictvím využití stávajících výkonných agentur Komise, pokud bude
slučitelná se zachováním klíčových politických pravomocí
v útvarech Komise. Způsoby externalizace použité k provedení
těchto činností budou vybrány na základě jejich prokázané
účelnosti a efektivnosti. Zároveň se poměrně
k části rozpočtu odpovídající externalizovaným činnostem
bude muset zvýšit personál přidělený výkonným agenturám Komise, a to
při zohlednění závazku Komise o personálním stavu (Rozpočet –
Evropa 2020, KOM(2011) 500).
V případě,
že tak lze dosáhnout většího pákového efektu, může se na
provádění činností programu Horizont 2020 souvisejících
s vesmírem podílet Evropská kosmická agentura.

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

Zjednodušení
Zvláštní
program musí přilákat špičkové výzkumné pracovníky a
nejinovativnější evropské podniky. Toho lze dosáhnout pouze pomocí
programu s co nejmenší administrativní zátěží pro účastníky a
vhodných podmínek financování. Zjednodušení ve zvláštním programu
se proto zaměří na tři zastřešující cíle: snížit
administrativní náklady účastníků; zrychlit veškeré procesy
řízení návrhů a grantů a snížit míru finančních chyb. Ke
zjednodušení financování výzkumu a inovací navíc povede také revize
finančního nařízení (např. žádné úročené účty pro
předběžné financování, způsobilost DPH, omezení extrapolace
systematických chyb).
Zjednodušení
ve zvláštním programu bude dosaženo v několika směrech.
Strukturální zjednodušení se zajistí
prostřednictvím:
-
integrace unijních nástrojů financování spojených s výzkumem a
inovacemi do tohoto zvláštního programu;
-
tohoto jediného zvláštního programu k provedení programu Horizont 2020;
-
jediného souboru pravidel pro účast, který se vztahuje na všechny složky
programu Horizont 2020.
Významné
zjednodušení pravidel financování usnadní přípravu návrhů a
řízení projektů. Zároveň sníží počet finančních chyb.
Navrhuje se tento přístup:
Hlavní
model financování grantů:
-
zjednodušená náhrada skutečných přímých nákladů s širším
přijetím obvyklého účetnictví příjemců včetně
způsobilosti určitých daní a poplatků;
-
možnost využití jednotkových osobních nákladů (průměrných
osobních nákladů) pro příjemce, pro které je toto obvyklou metodou
účetnictví, a pro vlastníky MSP nepobírající plat;
-
zjednodušení zaznamenávání času poskytnutím jasného a jednoduchého souboru
minimálních podmínek, zejména zrušení povinností týkajících se zaznamenávání
času pro zaměstnance pracující výhradně na projektu EU;
-
jediná sazba náhrad pro všechny účastníky namísto tří různých
sazeb podle typu účastníka;
-
obecné pravidlo jediné pevné sazby pro nepřímé náklady namísto
čtyř metod výpočtu nepřímých nákladů;
-
pokračování systému jednotkových nákladů a pevných sazeb pro akce
mobility a odborné přípravy (akce „Marie Curie“);
-
financování založené na výstupech s paušálními částkami pro celé
projekty ve specifických oblastech.
Revidovaná kontrolní strategie popsaná v oddíle
2.2.2 dosahující nové vyváženosti mezi důvěrou a kontrolou ještě
více sníží administrativní zátěž pro účastníky.
Kromě
jednodušších pravidel a kontrol budou racionalizovány všechny postupy a
procesy provádění projektů. To zahrnuje podrobná ustanovení o
obsahu a formě návrhů, procesy pro přeměnu návrhů
v projekty, požadavky pro podávání zpráv a sledování, stejně jako
související pokyny a podpůrné služby. Významným příspěvkem ke
snížení administrativních nákladů na účast bude jediná uživatelsky
vstřícná platforma informačních technologií, založená na portálu
účastníků sedmého rámcového programu Unie pro výzkum a technologický
rozvoj (2007–2013) (dále jen „sedmý rámcový program“).

2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Upřesněte
četnost a podmínky.
Pro
hodnocení a sledování nepřímých akcí zvláštního programu bude vyvinut nový
systém. Bude založen na komplexní, dobře načasované a harmonizované
strategii silně zaměřené na výkon, výstup, výsledky a dopady.
Bude podporován vhodným archivem údajů, odborníky, specializovanou
výzkumnou činností a zvýšenou spoluprací s členskými a
přidruženými státy a bude zhodnocen prostřednictvím
přiměřeného šíření výsledků a podávání zpráv. U
přímých akcí bude JRC nadále zdokonalovat své sledování
prostřednictvím dalších úprav svých ukazatelů pro měření
výstupů a dopadů.
Systém
bude zahrnovat informace o průřezových tématech, jako jsou
udržitelnost a změna klimatu. Výdaje na oblast klimatu budou
vypočítány v souladu se systémem sledování, který je založen na
ukazatelích vycházejících z cílů úmluv OSN z Ria.

2.2.
Systém řízení a kontroly

Jako
hlavní ukazatel týkající se legality a správnosti v oblasti grantů na
výzkum byla zavedena 2% míra chyb. To ovšem vedlo k řadě
neočekávaných nebo nežádoucích vedlejších účinků. Mezi
příjemci i v legislativním orgánu se rozšířil výrazný pocit, že
kontrola nyní představuje příliš velkou zátěž. S tím je
spojeno riziko snížení přitažlivosti výzkumného programu Unie, a tedy i
nepříznivého dopadu na výzkum a inovace v Unii.
Na
zasedání Evropské rady dne 4. února 2011 byl přijat závěr, že
„nástroje EU zaměřené na podporu výzkumu, vývoje a inovací je
nezbytné zjednodušit tak, aby se usnadnilo jejich využívání ze strany
nejlepších vědeckých pracovníků a nejvíce inovativních podniků,
čehož lze dosáhnout zejména tím, že se příslušné instituce dohodnou
na nové rovnováze mezi důvěrou a kontrolou a mezi akceptací a
vyvarováním se rizika“ (viz EUCO 2/1/11 REV 1, v Bruselu dne
8. března 2011).
Evropský
parlament ve svém usnesení P7_TA(2010)0401 ze dne 11. listopadu 2010 o
zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum výslovně
podporuje možnost vyššího rizika chyb u financování výzkumu a „vyjadřuje
své znepokojení nad skutečností, že stávající systém a praxe
řízení sedmého rámcového programu jsou příliš orientované na
kontrolu, což vede k plýtvání zdroji, nižší účasti a méně
přitažlivému výzkumnému prostředí; bere se znepokojením na
vědomí, že jak se zdá, stávající řídící systém „nulové rizikové
tolerance“ se rizikům spíše vyhýbá, než aby je zvládal“.
Prudké
zvýšení počtu auditů a následná extrapolace výsledků také
vyvolaly vlnu stížností z prostředí výzkumu (např. iniciativu
Trust Researchers[33],
kterou dosud podepsalo více než 13 800 lidí).
Zúčastněné
strany a orgány proto souhlasí s tím, že je nutné přezkoumat
současný přístup. Zohlednit je třeba i další cíle a zájmy, zejména
úspěšnost výzkumné politiky, mezinárodní konkurenceschopnost a
vědeckou excelenci. Současně je nepochybně nutné spravovat
rozpočet efektivně a účelně a zamezovat podvodům a
plýtvání. To jsou tedy úkoly pro zvláštní program.
Konečným
cílem Komise zůstává dosažení míry zbytkových chyb nižší než 2 %
celkových výdajů za dobu trvání programu a za tímto účelem zavedla
řadu zjednodušujících opatření. Je ovšem třeba vzít v úvahu
také další cíle, jako jsou přitažlivost a úspěšnost výzkumné politiky
EU, mezinárodní konkurenceschopnost, vědecká excelence a zejména náklady
na kontroly (viz bod 2.2.2).
Při
vyváženém zohlednění těchto aspektů se navrhuje, aby generální
ředitelství pověřená plněním rozpočtu na výzkum a
inovace zavedla nákladově efektivní systém interní kontroly, který povede
k přiměřené jistotě, že se riziko chyb za víceleté období
výdajů bude ročně pohybovat v rozmezí 2–5 %; konečným cílem
je dosáhnout při uzavření víceletých programů (po zohlednění
finančního dopadu všech auditů, nápravných opatření a zpětného
získání) míry zbytkových chyb, která se bude co nejvíce blížit 2 %.
2.2.1.     Rámec interní kontroly
Rámec
interní kontroly pro granty je založen na:
-
uplatňování norem vnitřní kontroly Komise;
-
postupech pro výběr nejlepších projektů a jejich přeměnu
v právní nástroje;
-
řízení projektů a zakázek po celou dobu existence každého projektu;
-
kontrolách ex ante u 100 % žádostí, včetně přijímání
auditních osvědčení a certifikace metodik nákladů ex ante;

-
následných auditech vzorku žádostí;
-
a vědeckém hodnocení výsledků projektů.
U
přímých akcí finanční okruhy zahrnují kontroly ex ante pro
zadávání zakázek a následné kontroly. Rizika jsou každoročně
posuzována a pokrok v provádění práce a využívání zdrojů je
pravidelně sledován na základě stanovených cílů a
ukazatelů.
2.2.2.     Náklady a přínosy kontrol

Náklady
na systém interní kontroly pro generální ředitelství pověřená
plněním rozpočtu na výzkum a inovace se odhadují na
267 milionů EUR za rok (na základě prací provedených
v souvislosti s koncepcí přijatelného rizika výskytu chyb
v roce 2009). Systém též vede ke značné zátěži pro příjemce
i útvary Komise.
Z celkových
nákladů na kontrolu, které vznikají útvarům Komise, (tj. bez
nákladů pro příjemce) je 43 % vynaloženo ve fázi řízení
projektu, 18 % při výběru návrhů a 16 % při
sjednávání smluv. Následné audity a práce s jejich výsledky
představují 23 % (61 milionů EUR) z celkové
částky.
Jedná
se o značnou kontrolní činnost, která však plně nedosahuje svého
cíle. Odhadovaná míra „zbytkových“ chyb u šestého rámcového programu po
zohlednění všech zpětně získaných částek a oprav, které
byly nebo budou provedeny, zůstává vyšší než 2 %. Současná míra
chyb vyplývající z auditů sedmého rámcového programu provedených
Generálním ředitelstvím pro výzkum a inovace činí přibližně
5 %, a přestože tato hodnota poklesne účinkem auditů a
přestože je poněkud neobjektivní vzhledem k zaměření
na příjemce, kteří dosud nebyli předmětem auditu, dosažení
míry zbytkových chyb ve výši 2 % je nepravděpodobné. Míra chyb,
kterou zjistil Evropský účetní dvůr, se pohybuje v podobném
rozmezí.
2.2.3.     Očekávaná úroveň
rizika nesouladu s pravidly
Vychází
se ze stávajícího stavu na základě dosud provedených auditů
v sedmém rámcovém programu. Předběžná reprezentativní míra chyb
se blíží 5 % (u Generálního ředitelství pro výzkum a inovace).
K většině zjištěných chyb dochází, protože současný
systém financování výzkumu je založen na náhradě skutečných
nákladů výzkumného projektu deklarovaných účastníkem. To vede
ke značné složitosti týkající se posouzení způsobilých
nákladů.
Byla
provedena analýza míry chyb u auditů sedmého rámcového programu, jež byly
v Generálním ředitelství pro výzkum a inovace dosud provedeny;
přinesla tato zjištění:
-
Přibližně 27 % chyb z hlediska počtu a 35 %
z hlediska objemu se týká účtování osobních nákladů.
K zjištěným pravidelně se opakujícím problémům patří
účtování průměrných nebo rozpočtových nákladů (namísto
skutečných nákladů), neexistence náležitých záznamů o čase
stráveném prací na programu a účtování nezpůsobilých položek.
-
Přibližně 40 % chyb z hlediska počtu a 37 %
z hlediska hodnoty se týká ostatních přímých nákladů (mimo
osobní náklady). K zjištěným pravidelně se opakujícím chybám
patří zahrnování DPH, chybějící jasná vazba na projekt,
nepředložení faktur nebo dokladů o zaplacení a chybný výpočet
odpisů vedoucí k účtování plných nákladů na zařízení
místo částky snížené o odpisy a zadávání subdodávek bez předchozího
schválení nebo v rozporu s pravidly o hospodářsky
nejvýhodnější nabídce atd.
-
Přibližně 33% chyb z hlediska počtu a 28% z hlediska
objemu se týká nepřímých nákladů. Zde existují stejná rizika jako u
osobních nákladů a dodatečným rizikem je nesprávné nebo nekorektní
přiřazování režijních nákladů projektům Unie.
Nepřímé
náklady jsou v řadě případů stanoveny pevnou sazbou
v procentech přímých nákladů, takže míra chyb
v nepřímých nákladech je úměrná míře chyb
v přímých nákladech.
Program
Horizont 2020 zavádí významný počet důležitých zjednodušujících
opatření (viz bod 2 výše), která platí i pro tento zvláštní program a
která sníží míru chyb ve všech kategoriích chyb. Nicméně konzultace
zúčastněných stran a orgánů ohledně dalšího zjednodušení a
posouzení dopadů programu Horizont 2020 jasně ukazují, že pokračování
modelu financování založeného na náhradě skutečných nákladů je
upřednostňovanou volbou. Systematické používání financování
založeného na výstupech, pevných sazeb nebo paušálních částek se v této
fázi jeví jako předčasné, neboť nebylo v předchozích
programech odzkoušeno. Zachování systému založeného na náhradě
skutečných nákladů však znamená, že se chyby budou vyskytovat i
nadále.
Analýza
chyb zjištěných během auditů sedmého rámcového programu ukazuje,
že navrhovanými zjednodušujícími opatřeními by se zamezilo
přibližně 25-35% z nich. Pak by se dalo očekávat, že míra
chyb klesne o 1,5%, tj. z téměř 5% na přibližně 3,5%,
což je hodnota uvedená ve sdělení Komise „Více či méně kontrol?
Rovnováha mezi administrativními náklady a rizikem chyb“.
Komise
má proto za to, že u výdajů na výzkum v rámci programu Horizont 2020 je
riziko chyby v rozmezí 2–5 % ročně realistickým cílem, vezmou-li se v
úvahu náklady kontrol, zjednodušení navržená ke snížení složitosti pravidel a
související inherentní riziko spojené s náhradou nákladů výzkumného projektu.
Konečným cílem je dosáhnout při uzavření programů (po
zohlednění finančního dopadu všech auditů, nápravných
opatření a zpětného získání) míry zbytkových chyb, která se bude co
nejvíce blížit 2 %.
Strategie
následných auditů výdajů v rámci programu Horizont 2020 tento
cíl zohledňuje. Bude založena na finančním auditu jednoho
reprezentativního vzorku výdajů za celý program, doplněného o vzorek
sestavený na základě zvážení rizik.
Celkový
počet následných auditů bude omezen na to, co je naprosto nezbytné
pro dosažení uvedeného cíle a realizaci uvedené strategie. Řízením
činností spojených s následnými audity bude zajištěna
minimalizace zátěže, kterou audity představují pro účastníky. Za
určité vodítko považuje Komise maximální hodnotu 7% účastníků
programu Horizont 2020, kteří budou za celé programové období
předmětem auditu. Z dosavadních zkušeností vyplývá, že podíl
výdajů, které budou podrobeny auditu, bude podstatně vyšší.
Strategie
následných auditů týkající se legality a správnosti bude doplněna
posíleným vědeckým hodnocením a strategií proti podvodům (viz bod 2.3
níže).
Tento
scénář je založen na předpokladu, že se zjednodušující opatření
nestanou předmětem zásadních změn v procesu rozhodování.
Poznámka:
tento oddíl se týká pouze procesu řízení grantů; pro správní a
provozní výdaje vynakládané prostřednictvím procesů zadávání
veřejných zakázek se jako přijatelné riziko výskytu chyb použije 2%
strop.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí

Upřesněte stávající či
předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Generální
ředitelství odpovědná za plnění rozpočtu na výzkum a
inovace jsou odhodlána bojovat proti podvodům ve všech fázích procesu
řízení grantů. Vypracovala a provádějí strategie proti
podvodům, včetně většího využívání informací, zvláště
pomocí vyspělých nástrojů informačních technologií, a odborné
přípravy a informování zaměstnanců. Byly vypracovány sankce,
které mají odrazovat od podvodů, stejně jako přiměřené
tresty pro případ odhalení podvodu. Toto úsilí bude pokračovat. U
návrhů programu Horizont 2020 bylo provedeno zabezpečení proti
podvodům a posouzení dopadu těchto návrhů. Celkově by
navrhovaná opatření, zejména větší důraz na audity založené na
analýze rizika a posílené vědecké hodnocení a kontrola, měla mít
pozitivní dopad na boj proti podvodům.
Je
třeba zdůraznit, že rozsah odhalených podvodů je
v poměru k celkovým výdajům velmi nízký, nicméně
generální ředitelství odpovědná za plnění rozpočtu na
výzkum jsou nadále odhodlána s podvody bojovat.
Komise
přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při
provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční
zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního
jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti,
zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně
účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
Komise
nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na
základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech
příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo
poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu
obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský
úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a
inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto
financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení
(Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou
dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k
podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční
zájmy Unie.
Aniž
jsou dotčeny výše uvedené odstavce, musí dohody o spolupráci se
třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody,
rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení
Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů,
kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové linie

·      Stávající výdajové rozpočtové linie (nepoužije se)
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Počet [název……………………….……...……….] || RP/NRP ([34]) || zemí ESVO[35] || kandidátských zemí[36] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
   || [XX.YY.YY.YY.]   || RP/NRP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Počet [okruh 1 – Inteligentní růst podporující začlenění] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
   || Správní výdaje Nepřímý výzkum XX 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky XX 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu XX 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu Přímý výzkum 10 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky 10 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu 10 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu 10 01 05 04 Ostatní výdaje na významné výzkumné infrastruktury[37]   || NRP || ANO || ANO || ANO || ANO
   || Operační výdaje XX 02 01 01 Horizontální akce   Vynikající věda 08 02 02 01 Evropská rada pro výzkum 15 02 02 00 Akce „Marie Curie“ týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje 08 02 02 02 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) 09 02 02 01 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) 08 02 02 03 Budoucí a vznikající technologie 09 02 02 02 Budoucí a vznikající technologie   Vedoucí postavení v průmyslu 08 02 03 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích 09 02 03 00 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích 02 02 02 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích 08 02 03 02 Přístup k rizikovému financování 02 02 02 02 Přístup k rizikovému financování 08 02 03 03 Inovace v MSP 02 02 02 03 Inovace v MSP   Společenské výzvy 08 02 04 01 Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky 08 02 04 02 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství 05 02 01 00 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství 08 02 04 03 Bezpečná, čistá a účinná energie 32 02 02 00 Bezpečná, čistá a účinná energie 08 02 04 04 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava 06 02 02 00 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava 08 02 04 05 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny 07 02 02 00 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny 02 02 03 01 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny 08 02 04 06 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění 02 02 03 02 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění 09 02 04 00 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění 10 02 01 00 Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska || RP || ANO || ANO || ANO || ANO
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Počet || [okruh 1 – Inteligentní růst podporující začlenění]
 GŘ pro výzkum a inovace / informační společnost a média / vzdělávání a kulturu / podniky a průmysl / zemědělství a rozvoj venkova / energetiku / mobilitu a dopravu / JRC – přímý výzkum / životní prostředí || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || CELKEM
  Operační prostředky ||
 Horizontální akce
 XX 02 01 01 || Závazky || (1a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Platby || (2a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 08 02 02 01 Evropská rada pro výzkum || Závazky || (1b) || 1640,417 || 1753,575 || 1879,819 || 2009,349 || 2144,525 || 2284,826 || 2427,130 ||   || 14139,641
 Platby || (2b) || 204,154 || 1055,485 || 1335,717 || 1661,563 || 1868,955 || 2063,161 || 2199,449 || 3751,158 || 14139,641
 08 02 02 02 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) || Závazky || (1c) || 199,794 || 211,723 || 225,177 || 238,964 || 253,364 || 268,311 || 283,451 ||   || 1680,784
 Platby || (2c) || 24,865 || 128,015 || 161,107 || 199,448 || 223,066 || 244,699 || 259,212 || 440,372 || 1680,784
 08 02 02 03 Budoucí a vznikající technologie**   09 02 02 02 Budoucí a vznikající technologie** || Závazky || (1d) || 283,318 || 300,310 || 320,217 || 469,448 || 606,917 || 642,722 || 678,989 ||   || 3301,921
 Platby || (2d) || 48,847 || 251,487 || 316,496 || 391,819 || 438,217 || 480,715 || 509,225 || 865,115 || 3301,921
 08 02 03 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích || Závazky || (1e) || 545,193 || 577,744 || 614,457 || 652,078 || 691,372 || 732,159 || 773,472 ||   || 4586,474
 Platby || (2e) || 67,851 || 349,323 || 439,624 || 544,249 || 608,697 || 667,728 || 707,329 || 1201,673 || 4586,474
 08 02 03 02 Přístup k rizikovému financování** 02 02 02 02 Přístup k rizikovému financování** || Závazky || (1f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 ||   || 3768,450
 Platby || (2f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 || 0 || 3768,450
 08 02 03 03 Inovace v MSP** 02 02 02 03 Inovace v MSP** || Závazky || (1g) || 78,373 || 83,053 || 88,330 || 93,738 || 99,387 || 105,250 || 111,189 ||   || 659,320
 Platby || (2g) || 9,754 || 50,216 || 63,197 || 78,238 || 87,502 || 95,988 || 101,681 || 172,744 || 659,320
 08 02 04 01 Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky || Závazky || (1h) || 1030,952 || 1051,848 || 1073,128 || 950,146 || 1398,959 || 1481,491 || 1565,088 ||   || 8551,612
 Platby || (2h) || 126,578 || 651,675 || 820,134 || 1015,317 || 1135,546 || 1245,671 || 1319,549 || 2237,142 || 8551,612
 08 02 04 02 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství** 05 02 01 00 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství** || Závazky || (1i) || 525,695 || 557,082 || 592,481 || 628,757 || 666,645 || 705,974 || 745,810 ||   || 4422,444
 Platby || (2i) || 65,424 || 336,830 || 423,901 || 524,785 || 586,927 || 643,848 || 682,032 || 1158,697 || 4422,444
 08 02 04 03 Bezpečná, čistá a účinná energie** 32 02 02 00 Bezpečná, čistá a účinná energie** || Závazky || (1j) || 732,073 || 775,781 || 825,079 || 875,596 || 928,359 || 983,126 || 1038,601 ||   || 6158,614
 Platby || (2j) || 91,108 || 469,063 || 590,317 || 730,805 || 817,344 || 896,610 || 949,786 || 1613,580 || 6158,614
 08 02 04 04 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava** 06 02 02 00 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava** || Závazky || (1k) || 861,218 || 912,637 || 970,631 || 1030,059 || 1092,129 || 1156,559 || 1221,820 ||   || 7245,052
 Platby || (2k) || 107,180 || 551,811 || 694,454 || 859,727 || 961,532 || 1054,781 || 1117,337 || 1898,231 || 7245,052
 08 02 04 05 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny** 02 02 03 01 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny** 07 02 02 00 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny** || Závazky || (1l) || 400,096 || 423,983 || 450,925 || 478,534 || 507,370 || 537,302 || 567,620 ||   || 3365,830
 Platby || (2l) || 49,793 || 256,354 || 322,622 || 399,403 || 446,698 || 490,019 || 519,081 || 881,860 || 3365,830
 08 02 04 06 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění** 09 02 04 00 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění** 02 02 03 02 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění** || Závazky || (1m) || 483,533 || 512,402 || 544,963 || 578,329 || 613,179 || 649,353 || 685,994 ||   || 4067,754
 Platby || (2m) || 60,177 || 309,815 || 389,903 || 482,696 || 539,855 || 592,210 || 627,332 || 1065,767 || 4067,754
 09 02 02 01 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) || Závazky || (1n) || 113,951 || 120,755 || 128,428 || 136,291 || 144,504 || 153,029 || 161,664 ||   || 958,622
 Platby || (2n) || 14,181 || 73,012 || 91,886 || 113,754 || 127,224 || 139,562 || 147,839 || 251,163 || 958,622
 09 02 03 00 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích || Závazky || (1o) || 1005,176 || 1065,189 || 1132,878 || 1202,241 || 1274,686 || 1349,886 || 1426,056 ||   || 8456,112
 Platby || (2o) || 125,096 || 644,049 || 810,537 || 1003,436 || 1122,258 || 1231,095 || 1304,108 || 2215,533 || 8456,112
 02 02 02 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích || Závazky || (1p) || 194,477 || 206,088 || 219,184 || 232,604 || 246,620 || 261,169 || 275,907 ||   || 1636,048
 Platby || (2p) || 24,203 || 124,608 || 156,819 || 194,140 || 217,129 || 238,186 || 252,313 || 428,651 || 1636,048
 15 02 02 00 Akce „Marie Curie“ týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje || Závazky || (1q) || 728,274 || 771,756 || 820,798 || 871,052 || 923,542 || 978,025 || 1033,212 ||   || 6126,659
 Platby || (2q) || 90,635 || 466,629 || 587,254 || 727,013 || 813,103 || 891,958 || 944,858 || 1605,208 || 6126,659
 10 02 01 00 Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska || Závazky || (1r) || 32,459 || 33,108 || 33,771 || 34,445 || 35,134 || 35,838 || 36,554 ||   || 241,311
 Platby || (2r) || 12,325 || 27,672 || 31,582 || 33,891 || 34,568 || 35,261 || 35,965 || 30,048 || 241,311
* Z rozpočtů na cíle
„společenské výzvy“ a „vedoucí postavení v základních a
průmyslových technologiích” bude poměrně na roky 2018–2020
orientačně a s výhradou přezkumu podle čl. 26 odst. 1
uvolněna dodatečná částka ve výši 1628,002 milionů EUR.
** Rozdělení mezi GŘ není v této
fázi stanoveno.
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || CELKEM
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 9302,954 || 9831,734 || 10425,13 || 11017,41 || 12194,75 || 12926,59 || 13668,08 || 0 || 79366,65
 Platby || (5) || 1570,126 || 6220,744 || 7740,415 || 9496,06 || 10596,68 || 11613,07 || 12312,62 || 19816,94 || 79366,65
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||
 XX 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky* || (6a) || 225,330 || 229,437 || 234,401 || 239,375 || 244,140 || 249,023 || 254,004 ||   || 1675,710
 XX 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu* || (6b) || 163,655 || 226,831 || 250,789 || 281,464 || 307,748 || 333,028 || 367,472 ||   || 1930,987
 XX 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu* || (6c) || 136,441 || 160,039 || 170,285 || 182,771 || 193,866 || 204,350 || 218,071 ||   || 1265,823
 10 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky || (6d) || 151,686 || 156,996 || 162,490 || 168,178 || 174,064 || 180,156 || 186,461 ||   || 1180,031
 10 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu || (6e) || 34,280 || 35,052 || 35,840 || 36,647 || 37,471 || 38,314 || 39,176 ||   || 256,781
 10 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu || (6f) || 65,312 || 66,618 || 67,950 || 69,309 || 70,695 || 72,109 || 73,551 ||   || 485,545
 10 01 05 04 Ostatní výdaje na významné výzkumné infrastruktury || (6g) || 6,551 || 6,682 || 6,816 || 6,952 || 7,091 || 7,233 || 7,378 ||   || 48,703
  Správní prostředky CELKEM || (6) || 783,255 || 881,655 || 928,571 || 984,696 || 1035,075 || 1084,213 || 1146,113 ||   || 6843,58
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 10086,21 || 10713,39 || 11353,70 || 12002,11 || 13229,83 || 14010,8 || 14814,19 ||   || 86210,23
 Platby || =5+ 6 || 2353,381 || 7102,399 || 8668,986 || 10480,76 || 11631,76 || 12697,28 || 13458,73 || 19816,94 || 86210,23
* Tyto číselné údaje se zakládají na
téměř plném využití schválených stropů správních výdajů
stanovených v právním základu. Jsou pro názornost vyjádřeny počtem
pracovníků, kteří by mohli být za tyto částky zaměstnáni.
Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Platby || (5) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Platby || =5+ 6 || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 GŘ: <…….> ||
  Lidské zdroje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
  Ostatní správní výdaje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 GŘ <…….> CELKEM || Prostředky || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok ≥2021 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 10086,21 || 10713,39 || 11353,7 || 12002,11 || 13229,83 || 14010,80 || 14814,19 || 0 || 86210,23
 Platby || 2353,381 || 7102,399 || 8668,986 || 10480,76 || 11631,76 || 12697,28 || 13458,73 || 19816,94 || 86210,23
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Odhadovaný dopad na
operační prostředky
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
–
þ  Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa) / běžné ceny
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[38] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1[39] – Vynikající věda ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 – Vynikající věda ||   || 2965,755 ||   || 3158,119 ||   || 3374,440 ||   || 3725,105 ||   || 4072,852 ||   || 4326,913 ||   || 4584,446 ||   || 26207,628
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2 – Vedoucí postavení v průmyslu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 – Vedoucí postavení v průmyslu ||   || 2271,175 ||   || 2406,774 ||   || 2559,714 ||   || 2716,437 ||   || 2880,127 ||   || 3050,036 ||   || 3222,143 ||   || 19106,407
 SPECIFICKÝ CÍL č. 3 – Společenské výzvy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3 – Společenské výzvy ||   || 4033,565 ||   || 4233,731 ||   || 4457,207 ||   || 4541,423 ||   || 5206,640 ||   || 5513,803 ||   || 5824,934 ||   || 33811,304
 SPECIFICKÝ CÍL č. 4 – Poskytovat integrovanou a včasnou vědeckou a technickou podporu pro evropský proces tvorby politiky: Společné výzkumné středisko ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 4 – Poskytovat integrovanou a včasnou vědeckou a technickou podporu pro evropský proces tvorby politiky: Společné výzkumné středisko ||   || 32,459 ||   || 33,108 ||   || 33,771 ||   || 34,445 ||   || 35,134 ||   || 35,838 ||   || 36,554 ||   || 241,311
 NÁKLADY CELKEM ||   || 9302,954 || 0 || 9831,732 || 0 || 10425,13 || 0 || 11017,41 || 0 || 12194,75 || 0 || 12926,59 || 0 || 13668,08 || 0 || 79366,65
3.2.3.     Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–
þ  Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2014 [40] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Lidské zdroje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Ostatní správní výdaje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Mimo OKRUH 5[41] víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje* || 574,951 || 648,316 || 683,520 || 725,664 || 763,423 || 800,521 || 847,113 || 5043,509
 Ostatní výdaje správní povahy* || 208,304 || 233,339 || 245,051 || 259,032 || 271,652 || 283,692 || 299 || 1800,071
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 783,255 || 881,655 || 928,571 || 984,696 || 1035,075 || 1084,213 || 1146,113 || 6843,58
 CELKEM** || 783,255 || 881,655 || 928,571 || 984,696 || 1035,075 || 1084,213 || 1146,113 || 6843,58
* Tyto číselné údaje se zakládají na
téměř plném využití schválených stropů správních výdajů
stanovených v právním základu. Jsou pro názornost vyjádřeny počtem
pracovníků, kteří by mohli být za tyto částky zaměstnáni.
** Tyto údaje mohou být upraveny v důsledku
plánované externalizace.
3.2.3.2.  Odhadované potřeby v
oblasti lidských zdrojů
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
þ  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů Komise, jak
je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřený v celých číslech
(nebo zaokrouhlený nejvýše na 1 desetinné místo)
 ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 || XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 || XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)** || 1677,5 || 1677,5 || 1677,5 || 1677,5 || 1677,5 || 1677,5 || 1677,5
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[42] ||
 || XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[43] || – v ústředí[44] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   || – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu)* || 865 || 865 || 865 || 865 || 865 || 865 || 865
 || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || CELKEM || 4625,5 || 4625,5 || 4625,5 || 4625,5 || 4625,5 || 4625,5 || 4625,5
* Výše uvedené údaje budou upraveny podle výsledků plánované
externalizace.
** Zátěž odpovídající provádění EIT a inovací se odhaduje na
cca 100 míst podle plánu pracovních míst pro Komisi.
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Celkový počet úředníků a dočasných zaměstnanců bude přispívat k naplňování cílů programu Horizont 2020 během celého procesu, od přípravy pracovního programu po konečné šíření výsledků v období 2014–2020. Tyto lidské zdroje zahrnují všechny potřeby v různých způsobech řízení podle bodu 1.7 legislativního finančního výkazu.
 Externí zaměstnanci || Celkový počet externích zaměstnanců bude pomáhat úředníkům a dočasným zaměstnancům, aby mohli přispívat k naplňování cílů programu Horizont 2020 během celého procesu, od přípravy pracovního programu po konečné šíření výsledků v období 2014–2020. Tyto lidské zdroje zahrnují všechny potřeby v různých způsobech řízení podle bodu 1.7 legislativního finančního výkazu.
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
–
þ  Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním
rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Nepoužije se.
.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce[45].
Nepoužije se.
.
3.2.5.     Příspěvky
třetích stran
–
Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
podle následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || Třetí země přidružené k programu ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM* || p.m.
* Tyto prostředky budou doplněny po
sjednání dvoustranných dohod o přidružení.
3.3.        Odhadovaný dopad na
příjmy
–
¨  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
þ  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨         dopad na vlastní zdroje
–
þ         dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[46]*
 Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
 Bod 6011 Bod 6012 Bod 6013 Bod 6031 ||   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
* Tyto prostředky budou doplněny po
sjednání dvoustranných dohod o přidružení.
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové
rozpočtové linie.
02
03 01 Prostředky z příspěvků třetích stran
05 03 01 Prostředky z
příspěvků třetích stran
06
03 01 Prostředky z příspěvků třetích stran
07
03 01 Prostředky z příspěvků třetích stran
08
04 01 Prostředky z příspěvků třetích stran
09
03 01 Prostředky z příspěvků třetích stran
10
02 02 Prostředky z příspěvků třetích stran
15
03 01 Prostředky z příspěvků třetích stran
32
03 01 Prostředky z příspěvků třetích stran
Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy.
Některé
přidružené státy mohou prostřednictvím dohod o přidružení
přispívat na dodatečné financování rámcového programu. Metoda
výpočtu bude dojednána v těchto dohodách o přidružení,
přičemž nemusí být ve všech dohodách stejná. Výpočty se
většinou zakládají na HDP přidruženého státu v porovnání
v HDP členských států za použití této procentuální sazby na
celkový schválený rozpočet.
[1]               KOM(2011) 500 v konečném
znění.
[2]               Úř. věst. C , , s.
[3]               Úř. věst. C , , s.
[4]               Úř. věst. C , , s.
[5]               Úř. věst. , , s.
[6]               Úř. věst. L 57,
24.2.2007, s. 14.
[7]               KOM(2010) 2020.
[8]               Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[9]               Úř. věst. L 107,
30.4.1996, s. 12.
[10]             Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 86.
[11]             Úř. věst. L 400,
30.12.2006, s. 243.
[12]             Úř. věst. L 400,
30.12.2006, s. 272.
[13]             Úř. věst. L 400,
30.12.2006, s. 299.
[14]             Úř. věst. L 400,
30.12.2006, s. 368.
[15]
[16]             Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[17]             V zásadě nejméně 80 %.
[18]             Plán ESFRI zahrnuje přibližně padesát
infrastruktur s klíčovým významem pro Evropu (s odhadovanými ročními
provozními náklady ve výši dvou miliard EUR) zahrnujících všechny vědecké
disciplíny. K dalším evropským zařízením světové úrovně
patří infrastruktury jako GÉANT nebo infrastruktury určené v evropské
strategii CERN pro fyziku částic. Všechny tyto infrastruktury vyžadují
partnerství mezi členskými státy a dlouhodobý závazek týkající se jejich
zavádění.
[19]             Jelikož se veškerý výzkum stává náročným na
výpočty a údaje, je pro všechny výzkumné pracovníky zásadní přístup k
nejnovějším elektronickým infrastrukturám. GÉANT například spojuje 40
milionů uživatelů ve více než 8 000 institucích ve 40 zemích, zatímco
evropská síťová infrastruktura je celosvětově největší
distribuovanou počítačovou infrastrukturou s více než 290 lokalitami
v 50 zemích. Neustálý pokrok v oblasti IKT a rostoucí potřeby vědy v
oblasti výpočtů a zpracování ohromného množství dat představují
při zajišťování bezproblémových služeb pro výzkumné pracovníky
významné finanční a organizační problémy.
[20]             KOM(2009) 512.
[21]             Internet věcí bude koordinován jako
průřezová záležitost.
[22]             Včetně sítí založených na vesmírných
technologiích.
[23]             KOM(2011) 152.
[24]             KOM(2007) 723.
[25]             Odhady vypracované společností PriceWaterhouseCoopers
pro „udržitelné globální obchodní příležitosti v oblasti přírodních
zdrojů (včetně energetiky, lesnictví, potravinářství a
zemědělství, vody a kovů)“ a WBCSD (2010) Vision 2050: The New
Agenda for Business, World Business Council for Sustainable Development:
Ženeva, URL:
http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf.
[26]             KOM(2008) 699.
[27]             Evropský parlament „Policy Department Economic and
Scientific Policy, Eco-innovation - putting the EU on the path to a resource
and energy efficient economy, Study and briefing notes“, březen 2009.
[28]             Observatoř ekologických inovací „The Eco-Innovation
Challenge - Pathways to a resource-efficient Europe - Annual Report 2010“,
květen 2011.
[29]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(Activity-Based Budgeting).
[30]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
finančního nařízení.
[31]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[32]             Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
[33]             http://www.trust-researchers.eu/.
[34]             RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
prostředky.
[35]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[36]             Kandidátské země a případně potenciální
kandidátské země západního Balkánu.
[37]             JRC žádá o novou rozpočtovou linii pro investice do
infrastruktury. Většina zařízení JRC pochází ze 60. a 70. let a již
neodpovídá současnému stavu techniky. Aby mohl být víceletý pracovní
programu JRC proveden v souladu se standardy EU v oblasti bezpečnosti a
zabezpečení, jakož i s cíli EU 20/20/20 v oblasti životního
prostředí, jsou nezbytná nová zařízení a modernizace stávající
infrastruktury. JRC sestavilo svůj Plán rozvoje infrastruktury na období
2014–2020, v němž jsou popsány investiční potřeby pro všechna
pracoviště JRC do roku 2020, které se odráží v nově navržené
rozpočtové linii.
[38]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných studentských výměn, počet
vybudovaných kilometrů silnic atd.).
[39]             Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle…“.
[40]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět.
[41]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum.
[42]             SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.
[43]             Dílčí strop na externí pracovníky z operačních
prostředků (bývalé linie „BA“).
[44]             V podstatě na strukturální fondy, Evropský
zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský
fond.
[45]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[46]             Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z
cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po
odečtení 25% nákladů na výběr.