               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 2.7.2019
            COM(2019) 600 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,
            kterým se mění rozhodnutí (EU) 2019/276, pokud jde o prostředky uvolněné z nástroje pružnosti na rok 2019 v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

                  Evropský parlament a Rada dne 12. prosince 2018 rozhodly o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti ve výši 1 164 milionů EUR: 179 milionů EUR pro podokruh 1a Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost na posílení klíčových programů konkurenceschopnosti (konkrétně Horizont 2020 a Erasmus +) a 985,6 milionu EUR na okruh 3, jak navrhla Komise.

               Komise dnes předkládá návrh opravného rozpočtu č. 4/2019
                  1
               , který zahrnuje snížení výše prostředků na závazky pro podokruh 1a a okruh 3, a proto snižuje potřebu využití nástroje pružnosti. Tento návrh je připojen k tomuto NOR a jeho cílem je odpovídajícím způsobem upravit částky uvolněné z nástroje pružnosti a přitom dodržet účel uvolnění prostředků.

               Upravené uvolnění prostředků z nástroje pružnosti bude činit 1 090 milionů EUR (z 1 164 milionů), přičemž 160 milionů EUR se bude týkat podokruhu 1a a 930 milionů EUR okruhu 3.

               Navrhovaným rozhodnutím o uvolnění prostředků se mění rozhodnutí (EU) 2019/276 ze dne 12. prosince 2018
                  2
               .

               Orientační výše prostředků na platby, které odpovídají navrhovanému snížení uvolnění prostředků z nástroje pružnosti, je uvedena v následující tabulce:

               (v mil. EUR, v běžných cenách)

                        Rok

                        Prostředky na platby plynoucí z uvolnění prostředků z nástroje pružnosti v roce 2019

                        2019

                        511,5

                        2020

                        242,3

                        2021

                        126,3

                        2022

                        132,0

                        2023

                        78,3

                        Celkem

                        1 090,4

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

               kterým se mění rozhodnutí (EU) 2019/276, pokud jde o prostředky uvolněné z nástroje pružnosti na rok 2019 v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  3
               , a zejména na bod 12 této dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nástroj pružnosti má umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více jiných okruhů.

               (2)Strop pro roční částku, která je k dispozici pro nástroj pružnosti, činí 600 000 000 EUR (v cenách roku 2011), jak je stanoveno v článku 11 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
                  4
               , navýšené případně o propadlé částky poskytnuté v souladu s odst. 1 druhým pododstavcem uvedeného článku.

               (3)Evropský parlament a Rada přijaly dne 12. prosince 2018 rozhodnutí (EU) 2019/276
                  5
               , kterým se z nástroje pružnosti na rozpočtový rok 2019 uvolňují prostředky nad strop podokruhu 1a (Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost) ve výši 178 715 475 EUR) na posílení klíčových programů konkurenceschopnosti a nad strop okruhu 3 (Bezpečnost a občanství) ve výši 985 629 138 EUR na financování opatření v oblasti migrace, uprchlíků a bezpečnosti.

               (4)Návrh opravného rozpočtu č. 4/2019
                  6
                zahrnuje snížení výše prostředků na závazky pro podokruh 1a a okruh 3, a proto snižuje potřebu využití nástroje pružnosti. Je proto nezbytné odpovídajícím způsobem upravit částky uvolněné z nástroje pružnosti na rok 2019. Je rovněž nutné upravit očekávaný profil plateb.

               (5)Rozhodnutí (EU) 2019/276 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (6)Uvolnění prostředků z nástroje pružnosti se přijímá souběžně se změnou rozpočtu na rok 2019, neboť umožňuje financování některých opatření nad rámec stropu víceletého finančního rámce. Pro zajištění souladu s touto změnou by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem přijetí,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Ustanovení čl. 1 odst. 1 prvního pododstavce rozhodnutí (EU) 2019/276 se mění takto: částka „178 715 475 EUR“ se nahrazuje částkou „160 195 475 EUR“ a částka „985 629 138 EUR“ se nahrazuje částkou „930 188 138 EUR“. V ustanovení odst. 2 prvního pododstavce se písmena a) až e) nahrazují těmito:

               „a)
                     511 468 976 EUR v roce 2019;

               b)
                     242 308 256 EUR v roce 2020;

               c)
                     126 300 853 EUR v roce 2021;

               d)
                     131 990 641 EUR v roce 2022;

               e)
                     78 314 887 EUR v roce 2023.“

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                  předseda
                        předseda

                     (1)

                        COM(2019) 610, 2.7.2019.

                     (2)

                        Úř. věst. L54, 22.2.2019, s. 3.

                     (3)

                        Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (4)

                        Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (5)

                        Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/276 ze dne 12. prosince 2018 o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti za účelem posílení programů klíčových pro konkurenceschopnosti EU a financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami (Úř. věst. 54, 22.2.2019, s. 3).

                     (6)

                        COM(2019) 610 ze dne 2. července 2019.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 3.7.2019
            COM(2019) 313 final
            2019/0147(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství, pokud jde o přijetí seznamu rozhodců

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství v souvislosti s plánovaným přijetím seznamu osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci rozhodců.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Dohoda mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství

               Cílem Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (dále jen „dohoda“) je liberalizovat a usnadnit obchod a investice a podpořit užší hospodářské vztahy mezi stranami.

               Dohoda byla uzavřena Radou Evropské unie dne 20. prosince 2018 po ratifikaci Evropským parlamentem dne 12. prosince 2018. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. února 2019.

               2.2.Smíšený výbor

               Ustanovením čl. 22.1 odst. 1 dohody se zřizuje Smíšený výbor složený ze zástupců obou stran. Smíšený výbor přijímá všechna rozhodnutí a doporučení na základě konsenzu a může je přijímat při osobním setkání nebo písemnou formou (čl. 22.2 odst. 3).

               V souladu s čl. 22.1 odst. 4 písm. f) dohody přijal Smíšený výbor na svém prvním zasedání dne 10. dubna 2019 jednací řád rozhodčího tribunálu a kodex chování rozhodců uvedené v článku 21.30 v kapitole o řešení sporů.

               2.3.Zamýšlený akt Smíšeného výboru

               Podle čl. 21.9 odst. 1 sestaví Smíšený výbor rovněž seznam nejméně devíti osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci rozhodců (dále jen „zamýšlený akt“).

               Toto rozhodnutí Smíšeného výboru mělo být v zásadě přijato na prvním zasedání podle čl. 22.1 odst. 2 dohody. Podle čl. 22.2 odst. 3 dohody je lze však přijímat i písemnou formou.

               Podle čl. 21.9 odst. 1 sestává tento seznam ze tří dílčích seznamů: jednoho dílčího seznamu za každou stranu a jednoho dílčího seznamu osob, které nejsou státními příslušníky žádné strany a budou vykonávat funkci předsedy rozhodčího tribunálu. Každý dílčí seznam obsahuje nejméně tři jména. Každá strana může za účelem sestavení nebo aktualizace dílčího seznamu předsedů navrhnout nejvýše tři osoby.

               Mezi stranami byl vypracován návrh seznamu patnácti osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci rozhodců.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Tímto návrhem rozhodnutí Rady se stanoví postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru zřízeném Dohodou mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství, pokud jde o přijetí seznamu osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci rozhodců.

               Mezi stranami byl vypracován návrh seznamu patnácti osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci rozhodců. Seznam splňuje požadavky čl. 21.9 odst. 1 dohody, přičemž každý dílčí seznam musí obsahovat nejméně tři osoby. Dílčí seznam za EU obsahuje čtyři osoby, dílčí seznam za Japonsko obsahuje pět osob a dílčí seznam společně dohodnutých předsedů obsahuje šest osob.

               Přijetí těchto dokumentů je zásadní pro uskutečňování ustanovení dohody, jež jsou uvedena v kapitole 21 (Řešení sporů), a tedy pro zajištění hladkého provádění dohody.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  1
               .

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Smíšený výbor je orgán zřízený dohodou, konkrétně Dohodou mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství.

               Akt, který má Smíšený výbor přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazný podle mezinárodního práva v souladu s článkem 102 dohody.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 207 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 207 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2019/0147 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství, pokud jde o přijetí seznamu rozhodců

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 3 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Rozhodnutím Rady (EU) 2018/1907 ze dne 20. prosince 2018
                  2
                uzavřela Unie Dohodu mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (dále jen „dohoda“), která vstoupila v platnost dne 1. února 2019. Podle čl. 22.1 odst. 4 dohody zajistí Smíšený výbor řádné a účinné fungování této dohody.

               (2)V čl. 21.9 odst. 1 dohody se stanoví, že Smíšený výbor na svém prvním zasedání sestaví seznam nejméně devíti osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci rozhodců. Podle čl. 22.2 odst. 3 dohody mohou být rozhodnutí Smíšeného výboru přijímána rovněž písemnou formou.

               (3)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru, neboť plánované rozhodnutí bude pro Unii závazné,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném výboru zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství, pokud jde o přijetí seznamu rozhodců, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (2)

                        Úř. věst. L 330, 27.12.2018, s. 1.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 3.7.2019
            COM(2019) 313 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství, pokud jde o přijetí seznamu rozhodců

               NÁVRH

               ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU č. …/2019

               PODLE DOHODY MEZI EVROPSKOU UNIÍ A JAPONSKEM O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ

               ze dne …

               o sestavení seznamu

               osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci rozhodců

               SMÍŠENÝ VÝBOR,

               s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství podepsanou v Tokiu dne 17. července 2018, a zejména na čl. 21.9 odst. 1 a čl. 22.2 odst. 3 této dohody,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               1.Seznam osob, které jsou ochotny a schopny zastávat funkci rozhodců, je uveden v příloze.

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V … dne …

                        Za Smíšený výbor

                        ministr zahraničních věcí Japonska

                        zástupce EU

               PŘÍLOHA

               SEZNAM ROZHODCŮ

               PODLE ČL. 21.9 ODST. 1 DOHODY

               Rozhodci navržení Evropskou unií

               1.Pieter Jan KUIJPER

               2.Laurence BOISSON DE CHAZOURNES

               3.Giorgio SACERDOTI

               4.Hélène RUIZ FABRI

               Rozhodci navržení Japonskem

               1.Akio SHIMIZU

               2.Ichiro ARAKI

               3.Shotaro OSHIMA

               4.Kozo KAWAI

               5.Hironobu SAKAI

               Předsedové

               1.Merit JANOW (Spojené státy americké)

               2.David UNTERHALTER (Jihoafrická republika)

               3.Christian HAEBERLI (Švýcarsko)

               4.Armand DE MESTRAL (Kanada)

               5.William DAVEY (Spojené státy americké)

               6.Jennifer A. HILLMAN (Spojené státy americké)


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.9.2019
            COM(2019) 432 final
            2019/0204(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení zřízeném Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, pokud jde o výměnu informací s Marokem s cílem posoudit dopad dohody ve formě výměny dopisů, kterou se uvedená dohoda mění

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru pro přidružení zřízeném Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé
                  1
                s výhledem zamýšleného přijetí rozhodnutí o výměně informací s Marokem s cílem posoudit dopad dohody ve formě výměny dopisů ze dne 25. října 2018, kterou se uvedená dohoda mění
                  2

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Dohoda o přidružení EU-Maroko

               Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé (dále jen „dohoda o přidružení“) vytvořila zónu volného obchodu mezi Evropskou unií a Marokem na základě vzájemné liberalizace cel v odvětví průmyslu, zemědělství a produktů rybolovu.  Vytváří zónu volného obchodu, která Maroku zaručuje velmi rozsáhlý preferenční přístup na trh EU. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. března 2000.

               Rada svým rozhodnutím (EU) 2019/217 ze dne 28. ledna 2019
                  3
                schválila uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o změně protokolů č. 1 a č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé se záměrem rozšířit celní preference stanovené dohodou o přidružení na produkty pocházející ze Západní Sahary.

               2.2.Výbor pro přidružení EU-Maroko

               Výbor pro přidružení EU-Maroko je orgán zřízený dohodou o přidružení a je odpovědný za její provádění. Má rovněž pravomoc přijímat rozhodnutí k provedení dohody. Výbor pro přidružení přijímá svá rozhodnutí na základě dohody obou stran. Pokud se tak obě strany dohodnou, lze mezi zasedáními přijímat rozhodnutí písemným postupem.

               2.3.Zamýšlený akt Výboru pro přidružení EU-Maroko

               Výbor pro přidružení EU-Maroko přijme rozhodnutí o postupech posuzování dopadu dohody schválené Radou dne 28. ledna 2019, zvláště na udržitelný rozvoj, zejména pokud jde o výhody pro dotčené obyvatelstvo a využívání přírodních zdrojů Západní Sahary („zamýšlený akt“). K přijetí dojde nejpozději do dvou měsíců od vstupu této dohody v platnost.

               Účelem zamýšleného aktu je stanovit postupy výměny informací mezi stranami s cílem umožnit posouzení dopadu rozšíření celních preferencí stanovených v dohodě o přidružení na produkty ze Západní Sahary.

               Zamýšlený akt bude pro smluvní strany závazný v souladu s čl. 83 odst. 2 dohody, jenž stanoví: „Rozhodnutí jsou přijímána vzájemnou dohodou mezi stranami, pro které jsou závazná a které přijmou opatření potřebná k jejich provádění.“

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

                  Od vstupu dohody o přidružení v platnost byly obchodní preference stanovené v této dohodě na produkty pocházející ze Západní Sahary, která je nesamosprávným územím, de facto uplatňovány. V rozsudku ze dne 21. prosince 2016 ve věci C-104/16 P
                     4
                   Soudní dvůr Evropské unie rozhodl, že dohoda o přidružení uzavřená mezi Unií a Marokem se nevztahuje na Západní Saharu.

                  Praxe spočívající ve faktickém uplatňování obchodních preferencí stanovených v dohodě o přidružení a jejích protokolech na produkty pocházející ze Západní Sahary tedy již nemohla pokračovat. Dvoustranné dohody mezi Evropskou unií a Marokem však mohou být za určitých podmínek rozšířeny na Západní Saharu za předpokladu, že existuje odpovídající právní základ.

                  Dne 29. května 2017 zmocnila Rada Komisi, aby zahájila jednání s cílem zajistit právní základ pro udělení preferencí produktům pocházejícím ze Západní Sahary a přijala směrnice pro vyjednávání. V roce 2017 proběhla dvě kola jednání. Návrh dohody parafovali hlavní vyjednavači dne 31. ledna 2018. Strany dohodu podepsaly dne 25. října 2018. Dne 28. ledna 2019 Rada po obdržení souhlasu Evropského parlamentu přijala rozhodnutí o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o změně protokolů č. 1 a č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, a poskytla tak právní základ pro přiznání týchž celních preferencí na produkty ze Západní Sahary jako na produkty z Maroka.

                  Změna příslušných protokolů dohody o přidružení rovněž umožňuje založit udělení celních preferencí Unie na posouzení přínosu pro místní obyvatelstvo a dodržování lidských práv.

                  Jak Rada požadovala ve směrnicích pro jednání přijatých dne 29. května 2017, útvary Komise posoudily potenciální dopad dohody na udržitelný rozvoj, zejména pokud jde o výhody pro dotčené obyvatelstvo a využívání přírodních zdrojů Západní Sahary (dále jen „dotčená území“). Toto posouzení se týká zejména obchodních toků ze Západní Sahary, a to především produktů rybolovu, zemědělských produktů a fosfátů. Opírá se o analýzu dostupných údajů z minulosti, ale i o výhled do budoucna. Z posouzení vyplývá, že přiznání celních preferencí zakotvených v dohodě o přidružení mezi EU a Marokem mělo na dotčené obyvatelstvo pozitivní dopad, přičemž v budoucnosti by měl být tento účinek zachován či případně posílen. Posouzení dopadu je uvedeno ve zprávě vypracované útvary Komise společně s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) ze dne 11. června 2018
                     5
                   o přínosech pro obyvatelstvo Západní Sahary a o konzultacích s tímto obyvatelstvem o rozšíření celních preferencí na produkty pocházející ze Západní Sahary.

                  Aby bylo možné monitorovat dopady dohody na dotčené obyvatelstvo a na využívání přírodních zdrojů na příslušném území, je v dohodě výslovně zakotven odpovídající rámec a postup, který stranám umožní na základě pravidelné výměny informací vyhodnocovat dopady dohody během jejího provádění. Evropská unie a Maroko se dohodly na vzájemné výměně informací, která proběhne nejméně jednou ročně v rámci Výboru pro přidružení, zřízeného dohodou o přidružení mezi EU a Marokem. Předmětem tohoto návrhu je právě stanovit zvláštní postupy pro toto posuzování stanovené v dohodě, aby je mohl schválit Výbor pro přidružení.

                  Předmět výměny informací odpovídá předmětu výše uvedené zprávy útvarů Komise a ESVČ.

                  Pokud jde o dopad na hospodářství daného území, informace, které jsou dosud k dispozici, se týkají zejména zemědělství a rybolovu, ale preference se vztahují na všechny produkty; údaje, které se mají vyměňovat, se proto mohou vyvíjet s ohledem na vývoj činnosti v Západní Sahaře. Výměna se navíc nezaměřuje výhradně na ekonomické aspekty (přínosy v užším smyslu), ale musí umožnit širší posouzení, včetně aspektů, jako je udržitelný rozvoj a dopad na využívání přírodních zdrojů.

                  Kromě výměny informací stanovené v dohodě se Maroko dohodlo na zavedení mechanismu pro shromažďování statistických údajů o vývozu produktů pocházejících ze Západní Sahary do EU, jež budou každý měsíc zpřístupněny Komisi a celním orgánům členských států.

                  V neposlední řadě slovo „vzájemně“ uvedené v dohodě ze dne 25. října 2018 zdůrazňuje, že výměna není jednostranná. Maroko proto bude moci na základě stávajících informačních systémů požádat Evropskou unii o informace týkající se produkce kategorií zvláštních produktů, jež jsou pro Maroko zajímavé, a obchodování s nimi.

                  Tento návrh je v souladu se současnou obchodní politikou. Návrh je také v souladu s obecnými cíli evropské politiky sousedství a s celkovou politikou Unie vůči Maroku, jejímž cílem je posílit privilegované partnerství s touto zemí, aniž by předjímal výsledek jednání Organizace spojených národů o Západní Sahaře.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, jímž se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  6
               .

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Výbor pro přidružení EU-Maroko je orgán zřízený dohodou, v tomto případě Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé.

               Akt, který má Výbor pro přidružení přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazný podle mezinárodního práva v souladu s článkem 83 dohody.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat. Sledujeli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lzeli jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel nebo složka.

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 207 odst. 3 a 4 první pododstavec SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.ZVEŘEJNĚNÍ ZAMÝŠLENÉHO AKTU

               Vzhledem k tomu, že rozhodnutí Výboru pro přidružení doplní jeho jednací řád, je namístě tento akt po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2019/0204 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení zřízeném Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, pokud jde o výměnu informací s Marokem s cílem posoudit dopad dohody ve formě výměny dopisů, kterou se uvedená dohoda mění

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 3 a 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé („dohoda o přidružení“) byla jménem Unie uzavřena rozhodnutím Rady a Komise 2000/204/ES, ESUO
                  7
                ze dne 24. ledna 2000 a vstoupila v platnost dne 1. března 2000.

               (2)Rada svým rozhodnutím (EU) 2019/217 ze dne 28. ledna 2019 schválila uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o změně protokolů č. 1 a č. 4 k dohodě o přidružení („změna protokolů č. 1 a č. 4“)
                  8
                se záměrem rozšířit celní preference stanovené dohodou o přidružení na produkty pocházející ze Západní Sahary.

               (3)V souladu s článkem 81 dohody o přidružení se zřizuje Výbor pro přidružení, který odpovídá za správu dohody. Podle článku 83 dohody má Výbor pro přidružení pravomoc přijímat rozhodnutí k provedení dohody v těch oblastech, ve kterých mu Rada přidružení svěřila své pravomoci.

               (4)Výbor pro přidružení do dvou měsíců po vstupu změny protokolů č. 1 a č. 4 v platnost přijme rozhodnutí o postupech posuzování dopadu dohody, zvláště na udržitelný rozvoj, zejména pokud jde o výhody pro dotčené obyvatelstvo a využívání přírodních zdrojů Západní Sahary („dotčená území“).

               (5)Je vhodné stanovit postoj, který se má ve Výboru pro přidružení jménem Unie zaujmout, neboť zamýšlené rozhodnutí bude pro Unii závazné.

               (6)Aby bylo možné monitorovat dopady dohody na dotčené obyvatelstvo a na využívání přírodních zdrojů na dotčených územích, je v dohodě výslovně zakotven odpovídající rámec a postup, který stranám umožní na základě pravidelné výměny informací posuzovat dopady dohody během jejího provádění. Evropská unie a Maroko se dohodly na vzájemné výměně informací, která proběhne nejméně jednou ročně v rámci Výboru pro přidružení, zřízeného dohodou o přidružení mezi EU a Marokem. Je proto vhodné stanovit zvláštní postupy pro toto posuzování, aby je mohl Výbor pro přidružení schválit.

               (7)Předmět výměny informací odpovídá předmětu zprávy vypracované útvary Komise společně s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) ze dne 11. června 2018 o přínosech pro obyvatelstvo Západní Sahary a o konzultacích s tímto obyvatelstvem o rozšíření celních preferencí na produkty pocházející ze Západní Sahary
                  9
               .

               (8)Pokud jde o dopad na hospodářství daného území, informace, které jsou dosud k dispozici, se týkají zejména zemědělství a rybolovu, ale preference se vztahují na všechny produkty; údaje, které se mají vyměňovat, se proto mohou vyvíjet s ohledem na vývoj činnosti v Západní Sahaře. Výměna se navíc nezaměřuje výhradně na ekonomické aspekty (přínosy v užším smyslu), ale musí umožnit širší posouzení, včetně aspektů, jako je udržitelný rozvoj a dopad na využívání přírodních zdrojů.

               (9)Maroko se rovněž dohodlo na zavedení odděleného mechanismu pro shromažďování statistických údajů o vývozu produktů pocházejících ze Západní Sahary do EU, jež budou každý měsíc zpřístupněny Komisi a celním orgánům členských států.

               (10)Maroko bude moci na základě stávajících informačních systémů požádat Evropskou unii o informace týkající se produkce kategorií zvláštních produktů, jež jsou pro Maroko zajímavé, a obchodování s nimi,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na zasedání Výboru pro přidružení EU-Maroko zřízeném podle článku 81 Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, vychází z návrhu rozhodnutí uvedeného Výboru pro přidružení připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům a Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 70, 18.3.2000, s. 2.

                     (2)

                        Úř. věst. L 34, 6.2.2019, s. 4.

                     (3)

                        Úř. věst. L 34, 6.2.2019, s. 1.

                     (4)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. prosince 2016, Rada v. Fronta Polisario, C-104/16 P, ECLI:EU:C:2016:973.

                     (5)

                        Pracovní dokument útvarů Komise (SWD (2018) 346 final) přiložený k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o změně protokolů č. 1 a č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé (COM (2018) 481 final).

                     (6)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada (OIV), Věc C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (7)

                        Úř. věst. L 70, 18.3.2000, s. 1.

                     (8)

                        Úř. věst. L 34, 6.2.2019, s. 4.

                     (9)

                        SWD (2018) 346 final.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 20.9.2019
            COM(2019) 432 final
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru pro přidružení zřízeném Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, pokud jde o výměnu informací s Marokem s cílem posoudit dopad dohody ve formě výměny dopisů, kterou se uvedená dohoda mění

               NÁVRH

               ROZHODNUTÍ VÝBORU PRO PŘIDRUŽENÍ EU–MAROKO č. ../…..

               ze dne...

               o výměně informací mezi Evropskou unií a Marockým královstvím za účelem posouzení dopadu dohody ve formě výměny dopisů ze dne 25. října 2018

               VÝBOR PRO PŘIDRUŽENÍ EU-MAROKO,

               s ohledem na Dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o změně protokolů č. 1 a č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé ze dne 25. října 2018,

               s ohledem na Evropsko-středomořskou dohodu zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé ze dne 26. února 1996, a zejména na článek 83 této dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o změně protokolů č. 1 a č. 4 k Evropsko-středomořské dohodě přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé vstoupila v platnost dne 19. července 2019.

               (2)Na základě této dohody se na produkty pocházející ze Západní Sahary (nyní označované jako „dotčená území“), které podléhají kontrole celních orgánů Marockého království, uplatňují stejné obchodní preference, které Evropská unie přiznává produktům, na něž se vztahuje dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Marockým královstvím.

               (3)V duchu partnerství a s cílem umožnit stranám posoudit dopad dohody zvláště na udržitelný rozvoj, zejména pokud jde o výhody pro dotčené obyvatelstvo a využívání přírodních zdrojů na dotčených územích, se Evropská unie a Marocké království dohodly na výměně informací ve Výboru pro přidružení, která proběhne nejméně jednou ročně.

               (4)Zvláštní postupy pro toto posuzování přijme Výbor pro přidružení nejpozději dva měsíce po vstupu dohody v platnost,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               1.
                     Aby mohly smluvní strany posoudit dopad dohody během jejího používání z hlediska udržitelného rozvoje, dohodly se Evropská unie a Marocké království takto:

               –
                     Evropská unie a Maroko si vyměňují údaje, které jsou považovány za významné v hlavních odvětvích dotčených činností, jakož i statistické, hospodářské, sociální a environmentální informace, zejména o výhodách dohody pro dotčené obyvatelstvo a využívání přírodních zdrojů na dotčených územích. Seznam relevantních informací je uveden v příloze tohoto rozhodnutí.

               –
                     Tato výměna bude probíhat na základě písemného sdělení předem zaslaného nejpozději dva měsíce před zasedáním Výboru pro přidružení, na základě sdělení se mohou objevit žádosti o vysvětlení a doplňující otázky vyplývající z témat nastolených tímto rozhodnutím, jež je třeba zaslat nejpozději jeden měsíc před zasedáním.

               2.
                     Strany se rovněž dohodly v duchu partnerství a s cílem umožnit jim posoudit dopad dohody, že Maroko může na základě stávajících informačních systémů požádat Evropskou unii o informace týkající se produkce kategorií zvláštních produktů, jež jsou pro Maroko zajímavé, a obchodování s nimi. Evropská unie a Marocké království se dohodly takto:

               –
                     Maroko svou žádost Evropské unii zašle písemně tři měsíce před zasedáním Výboru pro přidružení.

               –
                     Výměna bude probíhat na základě písemného sdělení, jež Evropská unie zašle předem nejpozději dva měsíce před zasedáním Výboru pro přidružení, na základě sdělení se mohou objevit žádosti o vysvětlení a doplňující otázky, jež je třeba zaslat nejpozději jeden měsíc před zasedáním.

               3.
                     Strany si budou vyměňovat své závěry v rámci Výboru pro přidružení, a to do (xx) každého roku.

               4.
                     Zápis včetně závěrů Výboru pro přidružení schvalují strany do jednoho měsíce od zasedání.

               Článek 2

               Příloha tvoří nedílnou součást tohoto rozhodnutí.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí Výborem pro přidružení.

               V [Rabatu] [Bruselu] dne [x/x/] 2019

               Za Výbor pro přidružení EU-Maroko

               PŘÍLOHA

               Informace relevantní pro výměnu informací podle dohody

               Na základě vyměňovaných informací musí být možné aktualizovat zprávu vypracovanou útvary Komise společně s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) ze dne 11. června 2018
                  1
               , z níž jsou patrné přínosy rozšíření celních preferencí na produkty pocházející z dotčených území pro dotčené obyvatelstvo. Výměna informací tak musí zahrnovat podrobné informace umožňující posoudit dopad dohody během jejího provádění, včetně obecných informací o dotčených územích a dotčeném obyvatelstvu. Tyto informace jsou určeny výhradně pro posouzení a přípravu aktualizací uvedené zprávy Komisí a ESVČ.  Orientačně se jedná o tyto relevantní informace:

               1.Obecné informace

               Sociální statistické informace týkající se dotčených území, jejichž produkty podléhají kontrole celních orgánů Marockého království, např. počet obyvatel (pokud možno podle věku a pohlaví), zaměstnanost (absolutní počet, počet závisející na vývozu a na vývozu do Evropské unie), úroveň mezd, index lidského rozvoje, vzdělávání (např. počet zařízení, míst, žáků, školní docházka), zdraví (např. počet nemocnic, lůžek a lékařů), základní služby (např. přístup k pitné vodě a elektřině), míra chudoby, doprava.

               Ekonomické statistické informace týkající se daného území, tj. např. roční míra růstu HDP a HDP na obyvatele, důležitá odvětví, objem produkce, procentní podíl vývozu a vývozu do Evropské unie.

               Statistické informace o životním prostředí týkající se daného území, např. využívání přírodních zdrojů a zejména vody, nakládání s odpady (zemědělství, těžba), udržitelné řízení rybích populací, znečištění.

               2.Údaje týkající se hlavních odvětví vývozu

               Zejména u odvětví zemědělství a rybolovu, jakož i jiných odvětví, v jejichž případě probíhá vývoz z příslušných území do Evropské unie, údaje týkající se např.

               - produkce podle druhu produktu (např. rajčata, melouny atd. a podle druhu v případě rybolovu),

               -obdělávaných ploch (zavlažovaných i ve sklenících) a sklizených objemů,

               -objemu a hodnoty vývozu do Evropské unie (a případně jiných míst určení),

               -zpracovatelských zařízení podle odvětví a činností v nich vykonávaných,

               -pracovních míst (na dobu určitou nebo neurčitou) vytvořených přímo i nepřímo (doprava, dodavatelé, skladování...) těmito činnostmi a v těchto zařízeních

               -nebo opatření zavedených v zájmu udržitelného řízení zdrojů, včetně vody (průměrné využívání vody a jejích zdrojů).

               3.Probíhající projekty

               Probíhající projekty, které mají značný dopad na rozvoj dotčených území, včetně udržitelného rozvoje (energie z obnovitelných zdrojů, řádné hospodaření s přírodními zdroji) daného území.

               4.Další relevantní informace

               Veškeré informace umožňující posoudit činnosti místních hospodářských subjektů, na něž se vztahuje dohoda, např. v oblasti sociální odpovědnosti podniků („corporate social responsibility“).

               Jak je uvedeno v korespondenci mezi Komisí a velvyslanectvím Marockého království ze dne 6. prosince 2018, zavede Maroko mechanismus pro shromažďování informací o vývozech, na něž se vztahuje dohoda o přidružení ve znění výměny dopisů, který bude poskytovat systematické a pravidelné informace a každý měsíc zpřístupňovat přesné údaje umožňující Evropské unii a příslušným orgánům jejích členských států disponovat transparentními a spolehlivými informacemi o původu těchto vývozů do Unie podle regionu.

               5.Informace poskytnuté Evropskou unií

               Informace o obchodu se zvláštními produkty vyváženými do Maroka podle druhu produktu, objemu a hodnoty, a pokud jsou údaje k dispozici, o jejich produkci.

                     (1)

                        „Zpráva o přínosech pro obyvatelstvo Západní Sahary a o konzultacích s tímto obyvatelstvem o rozšíření celních preferencí na produkty pocházející ze Západní Sahary“ zveřejněná dne 11. června 2018, SWD (2018) 346 final.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.9.2020
            COM(2020) 570 final
            2020/0261(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní organizaci pro révu vinnou a víno (OIV)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat na valné hromadě OIV dne 27. listopadu 2020 v souvislosti s plánovaným přijetím usnesení OIV, která mohou mít právní účinky na právo Unie.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Zvláštní status EU v rámci OIV

               V současnosti je členy OIV 47 států, z toho 20 členských států Unie. EU není členem OIV. Nicméně ode dne 20. října 2017 organizace OIV udělila Unii zvláštní status podle článku 4 jednacího řádu OIV, který jí umožňuje zasahovat do činnosti komisí, subkomisí a expertních skupin a účastnit se zasedání valné hromady a výkonného výboru.

               2.2.OIV

               Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno (OIV) je mezivládní vědecko-technická organizace, jež působí v odvětví révy, vína, vinných nápojů, konzumního hroznového vína, rozinek a ostatních výrobků z révy vinné. OIV má tyto cíle: i) informovat o opatřeních, která umožňují zohledňovat zájmy producentů, spotřebitelů a ostatních subjektů v odvětví révy vinné a vinných produktů, ii) poskytovat pomoc jiným mezinárodním organizacím zapojeným do normalizačních činností a iii) přispívat k mezinárodní harmonizaci stávajících postupů a norem.

               2.3.Zamýšlený akt OIV

               Příští zasedání valné hromady OIV se bude konat dne 27. listopadu 2020 v Paříži. V této souvislosti a na základě diskusí pořádaných v rámci videokonference skupiny odborníků, která se konala v červnu 2020, lze očekávat, že na pořadu zasedání valné hromady bude přijetí těchto usnesení, která budou mít právní účinek na právo Unie:

               –Návrh usnesení OENO-TECHNO 19-659, kterým se aktualizují příslušné enologické postupy. Návrhy usnesení OENO-TECHNO 17-614A, 17-614B a 18-634, kterými se zavádějí nové enologické postupy. V souladu s čl. 80 odst. 3 písm. a) a čl. 90 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013
                  1
                budou mít tato usnesení právní účinek na právo Unie;

               –Návrh usnesení OENO-MICRO 16-594B, kterým se zavádí nový enologický postup. V souladu s čl. 80 odst. 3 písm. a) a čl. 90 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 bude mít toto usnesení právní účinek na právo Unie.

               –Návrh usnesení OENO-SPECIF 18-643, kterým se stanoví monografie pro stanovení identifikačních specifikací pro absorpční granule kopolymeru styrenu a divinylbenzenu, návrh usnesení OENO-SPECIF 18-644, kterým se stanoví identifikační specifikace síranu vápenatého, a návrh usnesení OENO-SPECIF 18-645, kterým se stanoví metoda pro určení střední molekulové hmotnosti polyaspartátu draselného. V souladu s čl. 80 odst. 3 písm. a) a čl. 90 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 a článkem 9 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934
                  2
                budou mít tato usnesení právní účinek na právo Unie.

               –Návrhy usnesení OENO-SCMA 17-618 a 17-620, kterými se zavádějí nové analytické metody. V souladu s čl. 80 odst. 3 písm. a) a čl. 80 odst. 5 nařízení (EU) č. 1308/2013 budou mít tato usnesení právní účinek na právo Unie.

               Stejně jako v minulosti lze i nyní předpokládat, že program zasedání valné hromady OIV bude ještě upřesněn a že na pořad jednání budou zařazena i další usnesení, která budou mít právní účinky na právo Unie. Aby se zajistila účinnost práce valné hromady a zároveň byla dodržena pravidla Smluv, Komise včas doplní nebo změní tento předkládaný návrh, aby Radě umožnila přijmout postoj i k těmto dalším usnesením.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Návrhy usnesení, které budou předloženy k hlasování na příštím zasedání valné hromady OIV, podrobně projednali vědečtí a techničtí odborníci z odvětví vína. Tato usnesení přispívají k mezinárodní harmonizaci norem v odvětví vína a stanoví rámec, který zajistí spravedlivou hospodářskou soutěž v obchodu s vinařskými produkty. Je tudíž třeba je podpořit.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, jimiž se stanoví „postoje, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU se použijí bez ohledu na to, zda je Unie členem dotyčného orgánu nebo stranou dotyčné dohody
                  3
               .

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, jimiž se dotyčný orgán řídí. Tento pojem zahrnuje rovněž nástroje, jež podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  4
               .

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno (OIV) je mezivládní vědecko-technická organizace, jež působí v odvětví révy, vína, vinných nápojů, konzumního hroznového vína, rozinek a ostatních výrobků z révy vinné. V současnosti je členy OIV 47 států, z toho 20 členských států Unie. EU není členem OIV. Nicméně ode dne 20. října 2017 organizace OIV udělila Unii zvláštní status podle článku 4 jednacího řádu OIV, který jí umožňuje zasahovat do činnosti komisí, subkomisí a expertních skupin a účastnit se zasedání valné hromady a výkonného výboru.

               Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (ES) č. 2019/934 mají některá usnesení přijatá a zveřejněná organizací OIV právní účinky na právní předpisy EU. Postoj Unie k uvedeným usnesením týkajícím se otázek, jež spadají do její pravomoci, by tudíž měla přijmout Rada, a na zasedáních OIV by jej měly tlumočit členské státy, jež jsou členy OIV a jež by měly jednat společně v zájmu Unie.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Hlavní cíl připravovaných návrhů usnesení se týká harmonizace norem v odvětví vína a tedy provádění společné zemědělské politiky. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 43 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 43 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Nevztahuje se na tento návrh.

               2020/0261 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní organizaci pro révu vinnou a víno (OIV)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 43 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno (OIV) na své příští valné hromadě dne 27. listopadu 2020 přezkoumá a případně přijme usnesení, která budou mít právní účinky pro účely čl. 218 odst. 9 SFEU.

               (2)Unie není členem OIV. Nicméně OIV udělil Unii dne 20. října 2017 zvláštní status podle článku 4 jednacího řádu OIV.

               (3)Členy OIV je 20 členských států. Tyto členské státy mají možnost navrhnout změny návrhů usnesení OIV a budou požádány o přijetí některých návrhů usnesení OIV na příští valné hromadě OIV dne 27. listopadu 2020.

               (4)Postoj Unie k uvedeným usnesením týkajícím se otázek, jež spadají do její pravomoci, by tudíž měla přijmout Rada, a na zasedáních OIV by jej měly tlumočit členské státy, jež jsou členy OIV a jež by měly jednat společně v zájmu Unie.

               (5)Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013
                  5
                a nařízení Komise v přenesené pravomoci (ES) 2019/934
                  6
                budou mít některá usnesení přijatá a zveřejněná organizací OIV právní účinky.

               (6)V čl. 80 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1308/2013 se stanoví, že Komise při povolování enologických postupů pro víno zohledňuje enologické postupy a metody analýzy doporučené a zveřejněné OIV.

               (7)V čl. 80 odst. 5 nařízení (EU) č. 1308/2013 se stanoví, že stanovení metod analýzy pro určení složení produktů v odvětví vína musí Komise založit na příslušných metodách doporučených a zveřejněných OIV, pokud nejsou s ohledem na sledovaný cíl Unie neúčinné nebo nevhodné.

               (8)V čl. 90 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 se stanoví, že výrobky odvětví vína dovážené do Unie se mají vyrábět podle enologických postupů povolených Unií podle uvedeného nařízení, nebo před povolením podle enologických postupů doporučených a zveřejněných OIV.

               (9)Podle čl. 9 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 jsou kritéria čistoty a identity pro látky užívané v enologických postupech, nejsou-li stanovena Komisí, stanovena ve sloupci 4 tabulky 2 v příloze I části A uvedeného nařízení a odkazují na složku kodexu OIV.

               (10)Návrh usnesení OENO-TECHNO 19-659, kterým se aktualizují příslušné enologické postupy. Návrhy usnesení OENO-TECHNO 17-614A, 17-614B a 18-634, kterými se zavádějí nové enologické postupy. V souladu s čl. 80 odst. 3 písm. a) a čl. 90 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 budou mít tato usnesení právní účinek.

               (11)Návrh usnesení OENO-TECHNO 16-594B, kterým se zavádí nový enologický postup. V souladu s čl. 80 odst. 3 písm. a) a čl. 90 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 bude mít toto usnesení právní účinek.

               (12)Návrhy usnesení OENO-SPECIF 18-643, 18-644 a 18-645, kterými se stanoví identifikační kritéria některých látek užívaných při enologických postupech. V souladu s čl. 80 odst. 3 písm. a) a čl. 90 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 a článkem 9 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 budou mít tato usnesení právní účinek.

               (13)Návrhy usnesení OENO-SCMA 17-618 a 17-620, kterými se zavádějí nové analytické metody. V souladu s čl. 80 odst. 3 písm. a) a čl. 80 odst. 5 nařízení (EU) č. 1308/2013 budou mít tato usnesení právní účinek.

               (14)Uvedené návrhy usnesení podrobně projednali vědečtí a techničtí odborníci z odvětví vína. Přispívají k mezinárodní harmonizaci norem v odvětví vína a stanoví rámec, který zajistí spravedlivou hospodářskou soutěž v obchodu s vinařskými produkty. Je tudíž třeba je podpořit.

               (15)V zájmu nezbytné flexibility při jednáních před zasedáním valné hromady OIV by členské státy, jež jsou členy této organizace, měly být zmocněny souhlasit se změnami těchto usnesení, pokud tyto změny nemění jejich věcnou podstatu,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj Unie je uveden v příloze a na valné hromadě OIV dne 27. listopadu 2020 jej vyjádří členské státy, jež jsou členy OIV a jednají společně v zájmu Unie.

               Článek 2

               1.Pokud by nové vědecké nebo technické informace předložené před zasedáními OIV nebo během nich mohly ovlivnit postoj uvedený v článku 1, požádají členské státy, jež jsou členy OIV, aby bylo hlasování na valné hromadě OIV odloženo, dokud nebude stanoven postoj Unie na základě nových prvků.

               2.Členské státy, jež jsou členy OIV a jednají společně v zájmu Unie, mohou na základě společné dohody, zejména přímo na místě a bez dalšího rozhodnutí Rady, kterým se stanoví postoj Unie, souhlasit se změnami návrhů usnesení uvedených v příloze, jež nemění věcnou podstatu těchto usnesení.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

                     (2)

                        Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 ze dne 12. března 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o vinařské oblasti, kde lze zvýšit obsah alkoholu, povolené enologické postupy a omezení týkající se výroby a ošetření výrobků z révy vinné, minimální procentní podíl alkoholu pro vedlejší výrobky a jejich likvidaci a zveřejnění složek OIV (Úř. věst. L 149, 7.6.2019, s. 1).

                     (3)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (4)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

                     (6)

                        Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/934 ze dne 12. března 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o vinařské oblasti, kde lze zvýšit obsah alkoholu, povolené enologické postupy a omezení týkající se výroby a ošetření výrobků z révy vinné, minimální procentní podíl alkoholu pro vedlejší výrobky a jejich likvidaci a zveřejnění složek OIV (Úř. věst. L 149, 7.6.2019, s. 1).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 18.9.2020
            COM(2020) 570 final
            PŘÍLOHA

            NávrhROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní organizaci pro révu vinnou a víno (OIV)

               PŘÍLOHA

               S výhradou budoucího přezkumu vycházejícího z nového vývoje podpoří členské státy jednající společně v zájmu Unie níže uvedené návrhy usnesení, jež se nacházejí na úrovni 7 a týkají se enologických postupů, kritérií čistoty a identity látek užívaných při enologických postupech a metod analýzy pro stanovení složení produktů v odvětví vína:

               –OENO-TECHNO 17-614A – Ošetření moštů pomocí adsorpčních granulí kopolymeru styrenu a divinylbenzenu

               –OENO-TECHNO 17-614B – Ošetření vín pomocí adsorpčních granulí kopolymeru styrenu a divinylbenzenu

               –OENO-TECHNO 18-634 – Ošetření hroznů v pulzním elektrickém poli – (PEF)

               –OENO-TECHNO 19-659 – aktualizace k listu 3.3.14. Ošetření celulosovou gumou (karboxymethylcelulosou)

               –OENO-MICRO 16-594B – Odstranění volně žijících mikroorganismů v moštech kontinuálními vysokotlakými procesy (UHPH – homogenizace ultravysokým tlakem)

               –OENO-SPECIF 18-643 – Monografie o adsorpčních granulích kopolymeru styrenu a divinylbenzenu

               –OENO-SPECIF 18-644 – Monografie o síranu vápenatém

               –OENO-SPECIF 18-645 – Metoda stanovení střední molekulové hmotnosti polyaspartátu draselného

               –OENO-SCMA 17-618 – Kvantifikace glukózy, kyseliny jablečné, kyseliny octové, kyseliny fumarové, kyseliny šikimové a kyseliny sorbové ve víně s využitím kvantitativní nukleární magnetické rezonanční spektrometrie (1H NMR)

               –OENO-SCMA 17-620 – Stanovení alkylfenolů ve vínech pomocí plynové chromatografie – hmotnostní spektrometrie (GC-MS nebo GC-MS/MS)