               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 11.2.2021
            COM(2021) 68 final
            2021/0036(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat při konzultacích se Spojeným královstvím s cílem dohodnout se na celkových přípustných odlovech na rok 2021 a pro některé populace hlubinných druhů ryb na roky 2021 a 2022

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie v rámci konzultací se Spojeným královstvím za účelem stanovení celkových přípustných odlovů (TAC) na rok 2021 a pro některé populace hlubinných druhů ryb na roky 2021–2022.

               2.Souvislosti návrhu

               Dohoda o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé (dále jen „dohoda“)
                  1
                vstoupila prozatímně v platnost dne 1. ledna 2021
                  2
               .

               Unie a Spojené království (dále jen „strany“) se dohodly na spolupráci s cílem zajistit, aby rybolovné činnosti pro sdílené populace v jejich vodách byly dlouhodobě udržitelné z hlediska životního prostředí a přispívaly k dosažení hospodářských a sociálních přínosů při plném dodržování práv a povinností nezávislých pobřežních států uplatňovaných stranami.

               Obě strany sdílejí cíl využívání sdílených populací v míře, která má zajistit zachování a postupné obnovování stavů lovených druhů nad úrovně biomasy, které mohou vytvářet maximální udržitelný výnos.

               Podle článku FISH.6 dohody mají strany pořádat konzultace, aby dohodly TAC pro následující rok.

               Komise proto jménem Unie zahájí konzultace se Spojeným královstvím o stanovení rybolovných práv pro sdílené populace na rok 2021 a pro některé populace hlubinných druhů ryb na roky 2021–2022.

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  3
                stanoví, že Unie zajistí, aby činnosti v oblasti rybolovu a akvakultury byly dlouhodobě udržitelné z hlediska životního prostředí a byly řízeny způsobem, jenž je v souladu s cíli dosáhnout přínosů v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti a přispět k dostupnosti dodávek potravin. Rovněž stanoví, že Unie uplatňuje přístup předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a akvakultury a snaží se zajistit, aby byly při využívání živých biologických mořských zdrojů obnoveny a zachovány populace lovených druhů nad úrovně, které mohou přinášet maximální udržitelný výnos.

               Dále stanoví, že Unie přijímá opatření pro řízení a zachování zdrojů založená na nejlepším dostupném vědeckém poradenství, podporuje rozvoj vědeckých poznatků a poradenství, postupně odstraňuje výměty a podporuje postupy při rybolovu, které přispívají k selektivnějšímu rybolovu, k zamezení nežádoucím úlovkům a jejich snižování v co největší možné míře a k rybolovu s nízkým dopadem na mořský ekosystém a rybolovné zdroje.

               Kromě toho článek 28 nařízení (EU) č. 1380/2013 konkrétně stanoví, že tyto cíle a zásady má Unie uplatňovat při provádění svých vnějších vztahů v oblasti rybolovu. Podle článku 33 uvedeného nařízení Unie rovněž vynaloží veškeré úsilí k dosažení společných ujednání o rybolovu sdílených populací s cílem umožnit udržitelné řízení.

               V návaznosti na přístup uvedený v pracovním dokumentu Komise předloženém Radě dne 7. ledna 2021 (dokument 5031/21) a revidovaném pracovním dokumentu s doplňujícími vysvětleními k tomuto procesu předloženém Radě dne 14. ledna 2021 (dokument 5031/1/21 REV 1) a s přihlédnutím k pokynům Rady uvedeným v dokumentu 5543/21 ze dne 26. ledna 2021 je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v rámci konzultací se Spojeným královstvím za účelem stanovení TAC pro sdílené populace ryb na rok 2021 a pro některé populace hlubinných druhů ryb na roky 2021–2022.

               Během celého procesu konzultací je třeba ve vhodných okamžicích zajistit pravidelné a plné zapojení Rady prostřednictvím rozsáhlé koordinace a spolupráce mezi Radou a Komisí během tohoto procesu. Komise bude ve spolupráci s Radou usilovat o schválení postoje Unie na příslušné úrovni, včetně pokynů před ukončením konzultací se Spojeným královstvím. Útvary Komise v dostatečném předstihu před každým kolem konzultací povedou jednání s pracovní skupinou pro rybolov, zejména představí další postup pro příští kolo, a po každém kole konzultací jí předloží zprávu. Zástupci členských států budou přizváni k účasti jako členové delegace EU. Bude zajištěna koordinace na místě.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na zasedáních pro účely konzultací se Spojeným královstvím s cílem stanovit TAC pro sdílené populace ryb na rok 2021 a pro některé populace hlubinných druhů ryb na roky 2021 a 2022.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat k ujednáním mezi stranami provádějícími TAC o rybolovných právech v rámci platného právního rámce EU.

               4.1.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Než bude dohoda o obchodu a spolupráci mezi EU a Spojeným královstvím ratifikována a vstoupí v platnost, prozatímně se provádí ode dne 1. ledna 2021. V souladu s dohodou musí Unie se Spojeným královstvím konzultovat společné řízení sdílených biologických mořských zdrojů na rok 2021, zejména sdílených populací ryb. Tato povinnost je v souladu s článkem 63 Úmluvy OSN o mořském právu (UNCLOS).

               Konzultace mezi Unií a Spojeným královstvím mají probíhat od 1. ledna 2021, jelikož strany musí usilovat o ujednání podle čl. FISH.6 odst. 2, čl. FISH.6 odst. 4 písm. a) až d) a čl. FISH.6 odst. 6 dohody, pokud jde o rybolovná práva a neoddělitelně související podmínky na kalendářní rok 2021 a roky 2021–2022 pro některé populace hlubinných druhů ryb.

               Přestože Unie stanovila rybolovná práva od 1. ledna 2021 v souladu s příslušným nařízením Rady
                  4
               , měla by být dohodnuta se Spojeným královstvím podle článku FISH.6 dohody.

               Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec dohody. Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel nebo složka.

               4.2.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká stanovení rybolovných práv.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Právním základem, který stanoví zásady, jež se mají v tomto postoji odrážet, je nařízení (EU) č. 1380/2013.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.

               2021/0036 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat při konzultacích se Spojeným královstvím s cílem dohodnout se na celkových přípustných odlovech na rok 2021 a pro některé populace hlubinných druhů ryb na roky 2021 a 2022

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé (dále jen „dohoda“)
                  5
                byla podepsána dne 30. prosince 2020 Unií jednající na základě oprávnění daného rozhodnutím Rady (EU) 2020/2252
                  6
                a provádí se prozatímně ode dne 1. ledna 2021.

               (2)Podle článku FISH.2 dohody se Unie a Spojené království dohodly na spolupráci s cílem zajistit, aby rybolovné činnosti pro sdílené populace v jejich vodách byly dlouhodobě udržitelné z hlediska životního prostředí a přispívaly k dosažení hospodářských a sociálních přínosů při plném dodržování práv a povinností nezávislých pobřežních států uplatňovaných stranami. Obě strany sdílejí cíl využívání sdílených populací v míře, která má zajistit zachování a postupné obnovování stavů lovených druhů nad úrovně biomasy, které mohou vytvářet maximální udržitelný výnos.

               (3)V souladu s dohodou musí Unie se Spojeným královstvím konzultovat společné řízení sdílených biologických mořských zdrojů, zejména sdílených populací ryb.

               (4)Podle článku FISH.6 dohody mají Unie a Spojené království pořádat konzultace s cílem dohodnout se na celkových přípustných odlovech (TAC) pro sdílené populace ryb na rok 2021 a pro některé populace hlubinných druhů ryb na roky 2021 a 2022.

               (5)Každoroční konzultace týkající se rybolovu by měla vést Komise na základě postojů Unie, které má stanovit Rada v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy.

               (6)Komise by proto měla zahájit se Spojeným královstvím konzultace o stanovení těchto rybolovných práv. Pravidelné a plné zapojení Rady do tohoto procesu má být zajištěno rozsáhlou koordinací a spoluprací mezi Radou a Komisí.

               (7)Evropský parlament by měl být o všech etapách procesu okamžitě a plně informován, jak je stanoveno v čl. 218 odst. 10 Smlouvy o fungování EU, aby mohl plně uplatňovat své výsady v souladu se Smlouvami.

               (8)Požadavek na konzultace a podávání zpráv by měl být v souladu s pravomocemi Komise v oblasti vnějšího zastupování a měl by zajistit rychlý a včasný výsledek konzultací. Ve stanovené pracovní metodě by rovněž měla být respektována skutečnost, že Komise má právo iniciativy.

               (9)Je úkolem Rady, aby stanovila postoj, který má být zaujat jménem Unie v rámci konzultací se Spojeným královstvím za účelem stanovení celkových přípustných odlovů pro sdílené populace ryb na rok 2021 a pro některé populace hlubinných druhů ryb na období 2021–2022.

               (10)Ustanovení čl. 2 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  7
                stanoví, že Unie musí zajistit, aby činnosti v oblasti rybolovu a akvakultury byly dlouhodobě udržitelné z hlediska životního prostředí a byly řízeny způsobem, jenž je v souladu s cíli dosáhnout přínosů v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti a přispět k dostupnosti dodávek potravin.

               (11)Ustanovení čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 rovněž stanoví, že Unie musí uplatňovat přístup předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a jejím cílem je zajistit, aby využívání živých biologických mořských zdrojů obnovilo a zachovalo stavy lovených druhů nad úrovněmi, které mohou poskytnout maximální udržitelný výnos. Kromě toho by řízení rybolovu mělo být v souladu s dosahováním dobrého stavu prostředí podle rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí (čl. 2 odst. 5 písm. j)). Ustanovení čl. 2 odst. 5 rovněž stanoví, že Unie podporuje rozvoj vědeckých poznatků a poradenství, postupně odstraňuje výměty a podporuje postupy při rybolovu, které přispívají k selektivnějšímu rybolovu, k zamezení nežádoucím úlovkům a jejich snižování v co největší možné míře a k rybolovu s nízkým dopadem na mořský ekosystém a rybolovné zdroje. Ustanovení čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) č. 1380/2013 stanoví, že Unie přijímá opatření pro řízení a zachování zdrojů založená na nejlepším dostupném vědeckém poradenství. Kromě toho článek 28 uvedeného nařízení (EU) č. 1380/2013 konkrétně stanoví, že tyto cíle a zásady má Unie uplatňovat při provádění svých vnějších vztahů v oblasti rybolovu, a článek 33 uvedeného nařízení (EU) č. 1380/2013 stanoví zásady a cíle řízení populací společného zájmu pro Unii a třetí země a dohody o výměně a společném řízení.

               (12)Přestože Unie stanovila rybolovná práva od 1. ledna 2021
                  8
                v souladu s článkem FISH 7 dohody, měla by být dohodnuta se Spojeným královstvím.

               (13)Je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat během konzultací, neboť výsledek konzultací by měl být proveden do práva Unie,

                 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie v rámci konzultací se Spojeným královstvím ohledně stanovení rybolovných práv pro sdílené populace ryb na rok 2021 a pro některé populace hlubinných druhů ryb na roky 2021 a 2022, je stanoven v přílohách I a II.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 444, 31.12.2020, s. 14.

                     (2)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2020/2252 ze dne 29. prosince 2020 o podpisu jménem Unie a o prozatímním provádění Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé a Dohody mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací (Úř. věst. L 444, 31.12.2020, s. 2).

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (4)

                        Nařízení Rady (EU) 2021/92 ze dne 28. ledna 2021, kterým se pro rok 2021 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují rybářská plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací (Úř. věst. L 31, 29.1.2021, s. 31).

                     (5)

                        Úř. věst. L 444, 31.12.2020, s. 14.

                     (6)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2020/2252 ze dne 29. prosince 2020 o podpisu jménem Unie a o prozatímním provádění Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé a Dohody mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací (Úř. věst. L 444, 31.12.2020, s. 2).

                     (7)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (8)

                        Nařízení Rady (EU) 2021/92 ze dne 28. ledna 2021, kterým se pro rok 2021 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují rybářská plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací (Úř. věst. L 31, 29.1.2021, s. 31).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 11.2.2021
            COM(2021) 68 final
            PŘÍLOHY

            návrhu Rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat při konzultacích se Spojeným královstvím s cílem dohodnout se na celkových přípustných odlovech na rok 2021 a pro některé populace hlubinných druhů ryb na roky 2021 a 2022

               PŘÍLOHA 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie v rámci konzultací se Spojeným královstvím za účelem stanovení celkových přípustných odlovů (TAC) pro sdílené populace ryb na rok 2021 a pro některé populace hlubinných druhů ryb na roky 2021–2022.

               1.Zásady

               V rámci konzultací se Spojeným královstvím Unie:

               a)usiluje o zajištění souladu dohodnutých TAC s mezinárodním právem, a zejména s ustanoveními Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu z roku 1982, Dohody OSN o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995;

               b)snaží se zajistit, aby byly dodržovány mezinárodní závazky Unie;

               c)usiluje o soudržnost a soulad s politikami, které Unie provádí jako součást dvoustranných vztahů s třetími zeměmi v oblasti rybolovu, a zajišťuje soudržnost s ostatními politikami, zejména v oblasti vnějších vztahů, zaměstnanosti, životního prostředí, obchodu, rozvoje, výzkumu a inovací;

               d)usiluje o to, aby celkové přípustné odlovy byly společně určeny v souladu s hlavním cílem společné rybářské politiky týkajícím se zachování zdrojů, maximálním udržitelným výnosem a příslušnými víceletými plány;

               e)usiluje o soulad se závěry Rady ze dne 19. března 2012 týkajícími se sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky
                  1
               ;

               f)usiluje o soulad se sdělením Komise: Cesta k udržitelnějšímu rybolovu v EU: aktuální stav a hlavní směry pro rok 2021 (COM/2020/248 final)
                  2
               ;

               g)usiluje o zajištění rovných podmínek pro loďstvo Unie na základě stejných zásad a standardů, jako jsou ty, jež jsou platné podle práva Unie, a o podporu jednotného uplatňování těchto zásad a standardů;

               h)usiluje o stanovení lhůt pro každoroční konzultace ohledně rybolovných práv v roce 2021.

               2.Směry

               Tam, kde je to vhodné, usiluje Unie o dosažení dohody se Spojeným královstvím, pokud jde o rybolovná práva (TAC a s nimi neoddělitelně související opatření) na roky 2021 a pro některé populace hlubinných druhů ryb na roky 2021 a 2022, a to na základě níže uvedeného přístupu.

               Unie v případě potřeby zváží, jak nezbytné může být v jednotlivých případech nebo otázkách vypracovat specifický přístup a zároveň dosáhnout výsledků, které přispějí k celkovému cíli udržitelného řízení rybolovu a biologických mořských zdrojů v souladu s cíli společné rybářské politiky. Komise bude v této souvislosti během konzultací úzce spolupracovat s Radou na dalším rozvoji tohoto přístupu, který přispívá k plnění cílů společné rybářské politiky a zajišťuje udržitelný rybolov ve třech rozměrech (environmentálním, hospodářském a sociálním):

               a)usiluje o stanovení TAC na základě nejlepšího dostupného vědeckého doporučení, které by umožnilo dosáhnout míry využití umožňující maximální udržitelný výnos nebo ji zachovat, a pokud takové doporučení není k dispozici, postupovalo by se podle zásady přístupu předběžné opatrnosti v oblasti rybolovu;

               ·v případě TAC pro sledě obecného v západní části Lamanšského průlivu, platýse velkého a jazyk obecný západně od Skotska a tresku tmavou v západních vodách nebylo od Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) obdrženo žádné vědecké doporučení. Unie by proto měla usilovat o zachování TAC z roku 2020, neboť nebylo zjištěno žádné riziko nadměrného využívání,

               ·v případě TAC pro platýse červeného a platýse protaženého, pakambalu velkou a pakambalu východoatlantskou, smačky rodu Ammodytes a humry existuje nesoulad mezi oblastí ICES, na niž se vztahuje doporučení, a oblastí řízení. Některé TAC sestávají z více než jednoho druhu, zatímco jiné doporučení posuzuje různé populace téhož druhu, na nějž se vztahuje jeden TAC. U těchto TAC by Unie měla usilovat o kombinaci různých nejlepších dostupných doporučení, včetně případů, kdy doporučení zohledňuje maximální udržitelný výnos spolu s doporučením vycházejícím z předběžné opatrnosti, podobně jako v předchozích letech;

               b)usiluje o takové úrovně TAC, jež jsou v souladu s cílem společné rybářské politiky týkajícím se maximálního udržitelného výnosu a platnými víceletými plány pro 27 TAC, včetně posouzení maximálního udržitelného výnosu a doporučení FMSY;

               ·pokud víceleté plány umožňují použití rozmezí FMSY stanovených ICES, měla by Unie usilovat o uplatnění těchto ustanovení, jsou-li splněny podmínky stanovené ve víceletých plánech, a snažit se o dosažení optimální úrovně s ohledem na kvantitativní a kvalitativní prvky v doporučení,

               ·Unie by se měla snažit zohlednit obtížnost lovu všech populací ve smíšeném rybolovu na úrovni maximálního udržitelného výnosu ve stejnou dobu, a zejména v případech, kdy je velmi obtížné zabránit jevu blokačních druhů. Tak je tomu u těchto TAC:

               ·pro tresku obecnou v Keltském moři (doporučení nulových TAC). Odhaduje se, že tato populace se nachází pod mezní hodnotou pro reprodukci a ani rybolov na úrovních FMSY, ani nulové množství úlovků v roce 2021 by v roce 2022 dostatečně nepřispěly k návratu populace nad mezní hodnotu. Unie by měla usilovat o zavedení TAC pro vedlejší úlovky na úrovních, jež by zabránily znemožnění rybolovu jiných druhů při současném respektování potřeby další ochrany této zranitelné populace. Treska bezvousá v Keltském moři je rovněž pod mezní hodnotou, avšak rybolov ve spodní části rozmezí FMSY vrátí stav populace nad minimální úrovně. Vzhledem k potřebě snížit intenzitu rybolovu těchto dvou populací by TAC pro tresku jednoskvrnnou měl být dohodnut na nižších úrovních míry úmrtnosti způsobené rybolovem související s maximálním udržitelným výnosem, případně zachováním TAC z roku 2020,

               ·Unie se bude snažit doplnit úroveň TAC o nápravná opatření, která byla vypracována v rámci regionalizace a předložena členskými státy jako společná doporučení k provedení v roce 2021,

               ·na základě dvou doporučení týkajících se sledě obecného s nulovým TAC (7ghk – doporučení ohledně maximálního udržitelného výnosu a 5b6b6aN – doporučení vycházející z předběžné opatrnosti) byl v minulosti rybolov tohoto druhu udržován na nízkých úrovních a omezoval se na úrovně, jež jsou oporou pro další vědecké posouzení. Unie by měla usilovat o pokračování tohoto přístupu s vědeckými/ověřovacími TAC na úrovních odpovídajících minulým letům;

               c)usiluje o dosažení dohody na základě přístupu předběžné opatrnosti odpovídajícího hlavnímu doporučení obsaženému v listu doporučení ICES pro 43 TAC s doporučením vycházejícím z předběžné opatrnosti;

               ·doporučení vycházející z předběžné opatrnosti se vydává především pro populace ulovené jako vedlejší úlovek (v rámci víceletých plánů). Pro některé cílové populace (v rámci víceletých plánů) nebyla ICES schopna dodat posouzení maximálního udržitelného výnosu. Tyto TAC by měly být rovněž dohodnuty na základě doporučení vycházejícího z předběžné opatrnosti,

               ·u omezeného počtu TAC se obdrží víceletá doporučení vycházející z předběžné opatrnosti (např. drsnatec obecný, mník mořský v Severním moři a mník mořský v západních vodách).  V případě těchto TAC by Unie měla usilovat o stabilitu TAC na příslušné roky. Vzhledem k velmi malému využívání příslušných druhů rybolovu by Unie mohla souhlasit s nízkým TAC (pod úrovní doporučení ICES) u tří TAC pro mníkovce bělolemého (Severní moře, oblasti 5/6/7 a oblasti 1/2/14),

               ·treska obecná v oblasti západně od Skotska (doporučení nulových TAC). Tato populace je v podobném stavu jako populace v Keltském moři. TAC pro vedlejší úlovky je v tomto případě odůvodněný snahou zabránit znemožnění rybolovu, zejména tresky jednoskvrnné. Aby se udržel tlak na rybolov na nízké úrovni, měl by být TAC pro tresku jednoskvrnnou západně od Skotska (doporučení ohledně maximálního udržitelného výnosu) dohodnut v souladu s přístupem k tresce jednoskvrnné v Keltském moři ve spodní části rozmezí úmrtnosti způsobené rybolovem podle FMSY, případně prostřednictvím obnovení;

               d)usiluje o soulad se specifickým přístupem Unie, zejména pokud jde o ostrouna obecného, stříbrnici atlantskou a populaci úhoře říčního;

               e)usiluje o potvrzení a prodloužení seznamu zakázaných druhů, který byl postupně vypracováván a zakládá se na vědeckých doporučeních, konkrétně jde o obecný zákaz rybolovu hlubinných druhů žraloka;

               f)snaží se se Spojeným královstvím dohodnout metodu a uplatňování úprav dohodnutých TAC v návaznosti na uplatnění výjimek (výjimky de minimis a výjimky na základě míry přežití týkající se povinnosti vykládky všech úlovků). Měla by usilovat o co nejvyšší míru sblížení těchto výjimek;

               g)usiluje o dohodu, pokud jde o pokračování přístupu vypracovaného za účelem zachování populace mořčáka evropského, zejména ohledně provádění opatření obsažených v nařízení o rybolovných právech na rok 2021, jež zajistí, že celková intenzita rybolovu se bude i nadále zakládat na vědeckých doporučeních ICES;

               h)usiluje o dohodnutí dalších opatření funkčně spjatých s TAC v souladu s ustanoveními přijatými podle nařízení o rybolovných právech a v rozsahu stanoveném v daném nařízení, zejména zachováním zvláštních podmínek, jak je uvedeno v poznámkách pod čarou k tabulkám TAC, a mezioblastní flexibilitou stanovenou v rámci rybolovných práv na roky 2020 a 2021;

               i)usiluje o dohodu ohledně meziročních flexibilit v souladu s nařízením o SRP, zejména s čl. 15 odst. 9 uvedeného nařízení;

               j)zahájí průzkumná jednání mající za úkol usnadnit dostatečný přístup k udržitelnému pokračování rybolovné činnosti týkající se druhů nepodléhajících kvótám, aniž by tím byl dotčen postoj EU, který se má zaujmout ve specializovaném výboru pro rybolov, jenž je v rámci dohody příslušný k přijetí takových opatření;

               k)zahájí průzkumná jednání o převodech kvót podobných převodům kvót mezi EU a Norskem a o možnostech výměny kvót v průběhu roku;

               l)podporuje opatření rozvíjející a prosazující využívání nástrojů (technologií, systémů výměny informací, registrů atd.) na podporu a usnadnění provádění dohody a zajištění toho, aby byly kompatibilní s nástroji vyvinutými v rámci Unie pro řešení podobných účelů;

               m)podporuje opatření zaměřená na posílení transparentnosti, dialogu a spolupráce s příslušnými zúčastněnými stranami v záležitostech souvisejících s prováděním dohody.

               PŘÍLOHA 2

               Stanovení postoje Unie, který má být zaujat na zasedáních smluvních stran během každoročních konzultací o TAC

               Unie při zohlednění zejména přístupu k jednotlivým populacím, opatření funkčně spjatých s rybolovnými právy nebo opatření pro řízení vyžadujících zvláštní přístup dosáhne výsledků, které přispívají k celkovému cíli udržitelného řízení rybolovu a biologických mořských zdrojů, jsou v souladu s cíli společné rybářské politiky a zajišťují udržitelný rybolov v jeho třech rozměrech (environmentálním, hospodářském a sociálním). Komise bude v této souvislosti během konzultací úzce spolupracovat s Radou a bude Evropský parlament průběžně informovat v souladu s čl. 218 odst. 9 a 10 Smlouvy o fungování EU.

               Během celého procesu jednání je třeba zajistit pravidelné a plné zapojení Rady prostřednictvím rozsáhlé koordinace a spolupráce mezi Radou a Komisí během tohoto procesu. Součástí zmíněného procesu jsou koordinační schůzky na místě, prezentace, poskytování informací a diskuse, plné zapojení národních delegací do konzultací, a to i v rámci delegace EU, jakož i případná nezbytná technická zasedání. Během jednání Komise zohlední postoj národních delegací vyjádřený jako součást tohoto koordinačního procesu.

               Požadavek týkající se konzultací a podávání zpráv procesně nemůže bránit výsadám Komise souvisejícím s vnějším zastupováním ani nemůže mít nepříznivý dopad na výsledek konzultací. V souvislosti s výše uvedenými požadavky na spolupráci je třeba respektovat skutečnost, že Komise má právo iniciativy.

               Při utváření postoje, který má být jménem Unie vyjádřen, se během konzultací zohledňují nejnovější vědecké a jiné relevantní údaje v souladu se zásadami a směry stanovenými v příloze I. Zmíněné údaje by se měly náležitě odrážet v písemném záznamu dokládajícím ujednání mezi stranami vyplývající z konzultací podle článku FISH.6 dohody.

               Za tímto účelem a na základě uvedených informací předá Komise Radě s dostatečným předstihem před podpisem písemného záznamu podrobnosti o navrhovaném stanovení postoje Unie, aby byly schváleny podrobné výsledky konzultace.

               Není-li v průběhu zasedání stran dohody možné dosáhnout shody ohledně stanovení postoje k definitivním TAC nebo jiným opatřením funkčně souvisejícím s rybolovnými právy, a to i přímo na místě, aby se v postoji Unie uvedeném v příloze I mohly zohlednit nové prvky, postoupí se záležitost Radě nebo jejím přípravným orgánům.

                     (1)

                        Dokument 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě, Cesta k udržitelnějšímu rybolovu v EU: aktuální stav a hlavní směry pro rok 2021, 16.6.2020 COM(2020) 248 final, 16.6.2020.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.9.2021
            COM(2021) 537 final
            2021/0286(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní radě pro cukr ke změně Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992
            {SWD(2021) 235 final}

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie v Mezinárodní radě pro cukr v souvislosti se zamýšleným zvláštním hlasováním, které proběhne podle čl. 44 odst. 1 Mezinárodní dohody o cukru (dále jen „dohoda ISA“), s cílem doporučit členům Mezinárodní organizace pro cukr (dále jen „organizace ISO“) změnu dohody ISA v souladu s výsledkem jednání o částečné revizi, které bylo zahájeno v červenci 2019.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Mezinárodní dohoda o cukru z roku 1992

               Cílem dohody ISA z roku 1992 je posilovat mezinárodní spolupráci v souvislosti s celosvětovou problematikou cukru, být fórem pro mezivládní konzultace týkající se cukru a způsobů, jak zlepšit celosvětové hospodářství v oblasti cukru, usnadnit obchod prostřednictvím shromažďování a poskytování informací o světovém trhu s cukrem a dalšími sladidly, jakož i stimulovat poptávku po cukru, zejména v oblastech jeho netradičního využití.

               Dohoda ISA vstoupila v platnost dne 1. ledna 1993.

               Unie je smluvní stranou dohody ISA
                  1
               . Dohoda ISA byla uzavřena rozhodnutím Rady 92/580/EHS a vstoupila v platnost dne 1. ledna 1993. Byla uzavřena na období tří let do 31. prosince 1995 a od té doby se její platnost pravidelně prodlužovala o další dvouletá období, jak stanoví její článek 45. Naposledy byla platnost dohody ISA prodloužena v červenci 2019
                  2
               , a dohoda tak zůstává v platnosti do 31. prosince 2021. Komise připravila návrh pro rozhodnutí Rady o dalším prodloužení dohody ISA do prosince 2023. Postup přijímání tohoto návrhu právě probíhá.

               V zájmu Unie je být stranou mezinárodní dohody o cukru, a to vzhledem k významu tohoto odvětví v několika členských státech i pro hospodářství unijního odvětví cukru.

               2.2.Mezinárodní rada pro cukr

               Mezinárodní rada pro cukr je orgánem odpovědným za plnění všech úkolů nezbytných k provádění ustanovení dohody ISA. Přijímá pravidla a předpisy, včetně jednacího řádu Mezinárodní rady pro cukr a jejích výborů a finančních předpisů a služebního řádu organizace ISO. Mezinárodní rada pro cukr vede nezbytné záznamy a zveřejňuje výroční zprávu i další informace, uzná-li to za vhodné.

               Členové dohody ISA mají celkem 2 000 hlasů. Každý člen organizace ISA má určitý počet hlasů, který se každoročně upravuje na základě předem stanovených kritérií v dohodě ISA. Nestanoví-li dohoda ISA jinak, přijímá rada všechna rozhodnutí zpravidla na základě konsensu. Pokud se konsensu dosáhnout nepodaří a dohoda ISA nestanoví zvláštní hlasování, přijímají se rozhodnutí prostou většinou.

               2.3.Zamýšlený akt Mezinárodní rady pro cukr

               V roce 2017 obdržela Komise od Rady
                  3
                zmocnění k zahájení jednání s ostatními stranami dohody ISA v rámci Mezinárodní rady pro cukr za účelem modernizace dohody ISA, zejména pokud jde o nesrovnalosti mezi počtem hlasů a finančních příspěvků členů organizace ISO na jedné straně a jejich relativním postavením na světovém trhu s cukrem na straně druhé. Toto zmocnění bylo v roce 2019 prodlouženo a zůstává platné do 31. prosince 2021
                  4
               .

               Na svém 55. zasedání, které se konalo dne 19. července 2019, Mezinárodní rada pro cukr rozhodla o zahájení jednání pod vedením konference UNCTAD. Tato jednání se týkala částečné revize dohody ISA se zaměřením na následující tři oblasti: správní rozpočet a příspěvky členů podle článku 25; rozšíření cílů, studií, hodnocení a činností v oblasti výzkumu za účelem začlenění dalších výrobků souvisejících s cukrem (zejména bioetanolu) do oblasti působnosti článků 1, 32, 33 a 34 a pravidla pro jmenování výkonného ředitele podle článku 23.

               a)Správní rozpočet a příspěvky členů podle článku 25

               Na základě zmocnění Rady k jednání představila Komise konkrétní návrhy na změnu článku 25, kterým se řídí přijetí správního rozpočtu a příspěvky členů. Tento návrh podnítila skutečnost, že podle pravidel o finančních příspěvcích organizaci ISO se podíl Unie na finančním příspěvku od roku 1992 prakticky nezměnil, a to i přesto, že celosvětový trh s cukrem a zejména relativní postavení Unie na tomto trhu se od té doby změnilo znatelně. V důsledku toho se Unie v posledních letech neproporčně velkou měrou podílela na rozpočtových nákladech
                  5
                organizace ISO a zároveň nesla s tím související odpovědnost. Za účelem řešení této situace zahájila Komise jednání o revizi metody výpočtu a účinnějším mechanismu aktualizace úpravy. Navrhovaný vzorec rovným dílem váží příslušné ukazatele: výrobu, spotřebu, vývoz, dovoz a faktor platební schopnosti a bere v úvahu strukturální změny v průběhu času pomocí mechanismu každoroční úpravy založeného na pětiletých klouzavých průměrech. Pro sladění současného rozdělení hlasů s dnešní realitou světového trhu s cukrem je zahrnut přechodový mechanismus, který omezuje roční změnu počtu hlasů na 15 % v prvních pěti letech a na 20 % ve zbývající části přechodného období. Přechodné období nemůže být delší než deset let. Komise jménem Unie a v souladu se zmocněním k jednání podpořila změnu článku 25 dohody ISA vyplývající z jednání.

               b)Rozšíření cílů, studií, hodnocení a činností v oblasti výzkumu za účelem začlenění dalších výrobků souvisejících s cukrem do oblasti působnosti článků 1, 32, 33 a 34

               Během jednání o částečné revizi dohody ISA jiní členové dohody ISA navrhli změny týkající se článků 1 (cíle), 32 (informace a studie), 33 (tržní hodnocení, spotřeba a statistiky) a 34 (výzkum a vývoj). Změny navrhované těmito pozměňovacími návrhy zahrnují:

               1)začlenění bioetanolu do obecných cílů dohody ISA (kapitola I čl. 1).

               2)širší pohled na „informace a studie“ (kapitola IX čl. 32), „hodnocení trhu, spotřebu a statistiky“ (kapitola IX čl. 33), „výzkum a vývoj“ (kapitola X čl. 34), aby v zásadě umožnily zahrnout do těchto činností další výrobky související s cukrem (zejména bioethanol).

               Komise jménem Unie a v souladu se zmocněním k jednání tyto změny podpořila, protože obecný účel dohody ISA se tak, jak je uveden v článku 1 dohody ISA, začleněním bioetanolu nezmění.

               Změny v písmenech a) a b) výše byly podrobně projednány a konsensu ohledně jejich konečného znění organizace ISC dosáhla na svém 57. zasedání, které se konalo v listopadu 2020.

               c)Pravidla pro jmenování výkonného ředitele podle článku 23

               V prosinci 2020 navrhla Brazílie změnu článku 23 dohody ISA týkající se pravidel pro jmenování výkonného ředitele. Hlavní změnou, kterou tento pozměňovací návrh přináší, je omezení počtu mandátů, které by výkonný ředitel mohl vykonávat, na dva. V současné době o všech těchto aspektech nepojednává ani kapitola IV dohody ISA, ani i kapitola IX s ní souvisejících správních pravidel. Přestože byla tato změna předložena po dohodnutém termínu 31. ledna 2020, EU podpořila její zahrnutí do stávající částečné revize dohody ISA, protože má za cíl zlepšit činnosti Mezinárodní organizace pro cukr a přispět k obecnému cíli modernizovat organizaci ISO. Organizace ISC dosáhla dohody o konečném znění této změny a o jejím začlenění do současné částečné revize dohody ISA během 58. zasedání, které se konalo v červnu 2021.

               Všechny výše uvedené změny odsouhlasené během jednání o částečné revizi dohody ISA by měly být přijaty v souladu s postupem stanoveným v článku 44 dohody ISA, aby byly účinné: „Rada může členům doporučit změnu dohody na základě zvláštního hlasování. Rada může stanovit lhůtu, po které každý člen depozitáři oznámí přijetí změny. Změna nabude účinnosti 100 dní poté, co depozitář obdrží oznámení o přijetí od členů, kteří mají alespoň dvě třetiny celkového počtu hlasů všech členů podle článku 11, jak je stanoveno v článku 25, nebo k pozdějšímu datu, které Rada mohla určit na základě zvláštního hlasování. Rada může stanovit lhůtu, do které každý člen depozitáři oznámí přijetí změny, a pokud změna do té doby nenabude účinnosti, bude považována za staženou. Rada depozitáři poskytne informace nezbytné k určení, zda jsou přijatá oznámení o přijetí dostatečná k tomu, aby byla změna účinná.“

               Podle výše uvedeného článku organizace ISC během svého dalšího zasedání plánovaného na 26. listopadu 2021:

               ·doporučí členům změnit dohodu ISA buď na základě konsensu, nebo pokud nebude konsensu dosaženo, na základě zvláštního hlasování,

               ·schválí harmonogram zavedení změny buď na základě konsensu, nebo pokud nebude konsensu dosaženo, na základě zvláštního hlasování. Sekretariát organizace ISO navrhl harmonogram provádění řízení o změně podle článku 44 a následné datum vstupu změn článků dohody ISA vyplývajících z jednání o částečné revizi dohody ISA v platnost. Tento navrhovaný harmonogram byl předložen organizaci ISC během jejího 58. zasedání, které se konalo dne 18. června 2021. Během zasedání nevznesl žádný člen v souvislosti s navrhovaným harmonogramem provádění námitky.

               Hlavními milníky výše uvedeného navrhovaného harmonogramu provádění jsou:

               ·Členové doručí depozitáři oznámení o přijetí změn do 30. června 2023. Tato lhůta je navržena s cílem poskytnout členům dostatek času na provedení všech nezbytných ústavních postupů pro schválení změny dohody ISA.

               ·Jestliže depozitář obdrží oznámení o přijetí od členů, kteří mají alespoň dvě třetiny všech hlasů, nabudou změny účinnosti dne 31. října 2023. To je přibližně 123 dní po datu stanoveném pro obdržení oznámení o přijetí (tj. 30. června 2023). Člen, který k tomuto datu neodešle oznámení o přijetí, přestává být stranou dohody ISA.

               ·Pokud nastane výše uvedená situace, schválí členové revidované rozdělení hlasů podle nového vzorce pro výpočet stanoveného v pozměněném článku 25 dohody ISA a finanční příspěvek na rok 20245 na druhém zasedání organizace ISC v roce 2023, které se bude konat poslední týden v listopadu nebo první týden v prosinci 2023.

               ·Pozměněná dohoda ISA vstoupí v platnost dne 1. ledna 2024. Toto datum se shoduje s vypršením platnosti posledního prodloužení dohody ISA na období od 1. ledna 2022 do 31. prosince 2023 (bude schváleno na zasedání organizace ISC dne 26. listopadu 2021
                  6
               ).

               ·Jestliže depozitář do 31. října 2023 obdrží oznámení o přijetí od členů, kteří mají méně než dvě třetiny všech hlasů, změna nenabude účinnosti a dohoda ISA z roku 1992 zůstane nezměněna.

               Výše uvedený harmonogram je v souladu s ustanoveními článku 44 dohody ISA.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Účelem tohoto rozhodnutí je požádat Radu o zmocnění Komise k hlasování jménem Unie během 59. zasedání organizace ISC, které se bude konat dne 26. listopadu 2021, ve prospěch doporučení členům organizace ISO změnit dohodu ISA v souladu s výsledkem jednání o její částečné revizi. Návrh na změnu dohody ISA obsahuje změny týkající se článků 1, 25, 23, 32, 33 a 34 a vyplývající z jednání o částečné revizi dohody ISA (podrobnosti viz písmena a), b) a c) v bodě 2.3 výše).

               Reformovat organizaci ISO v zájmu bližšího souladu s postupy, které Unie uplatňuje v jiných mezinárodních komoditních orgánech, jakož i s vývojem, který mezinárodní trh s cukrem od roku 1992 prodělal, je zcela jasně v zájmu Unie. Touto reformou by se dosáhlo transparentnosti ohledně odpovědnosti jednotlivých členů při hlasování a rovněž ohledně jejich finančních příspěvků. Stanovení jasných pravidel týkajících se jmenování výkonného ředitele a omezení počtu mandátů, které může vykonávat, je v souladu s cílem Unie modernizovat dohodu ISA, přičemž formální začlenění etanolu do cílů a pracovního programu organizace ISO je v souladu se záměrem Unie modernizovat dohodu ISA a sladit její obsah se stávající praxí.

               Účelem tohoto rozhodnutí je rovněž požádat Radu o zmocnění Komise k hlasování jménem Unie během 59. zasedání organizace ISC, které se bude konat dne 26. listopadu 2021, ve prospěch zavedení harmonogramu, který zajistí, že budou jasně stanoveny jednotlivé milníky související se změnou dohody ISA a že změna vstoupí v platnost nejpozději 1. ledna 2024.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  7
               .

               4.1.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Zamýšlený akt Mezinárodní rady pro cukr změní dohodu ISA, která je mezinárodní dohodou závaznou pro Unii. Zamýšlený akt má proto právní účinky.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody ISA.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje‑li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze‑li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky (obchodu se zemědělskými produkty).

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je proto článek 207 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 207 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Vzhledem k tomu, že aktem Mezinárodní rady pro cukr se dohoda ISA změní, je vhodné jej po jeho přijetí vyhlásit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2021/0286 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní radě pro cukr ke změně Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Unie je smluvní stranou Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992 (dále jen „dohoda ISA“), která byla uzavřena Unií rozhodnutím Rady 92/580/EHS
                  8
               1, a členem Mezinárodní organizace pro cukr (dále jen „organizace ISO“).

               (2)Podle článku 8 dohody ISA vykonává Mezinárodní rada pro cukr všechny úkoly nezbytné k provádění ustanovení dohody nebo zajišťuje jejich výkon. Podle článku 13 dohody ISA se všechna rozhodnutí Mezinárodní rady pro cukr přijímají zpravidla na základě konsensu. Pokud se konsensu dosáhnout nepodaří a dohoda ISA nestanoví zvláštní hlasování, přijímají se rozhodnutí prostou většinou.

               (3)Podle článku 25 dohody ISA mají členové organizace ISO celkem 2 000 hlasů. Každý člen organizace ISO má určitý počet hlasů, který se každoročně upravuje v souladu s kritérii stanovenými v tomto článku.

               (4)Nicméně rozdělení hlasů mezi členy organizace ISO, na jehož základě se rovněž stanoví finanční příspěvek jednotlivých členů do rozpočtu organizace ISO, již neodráží realitu celosvětového trhu s cukrem.

               (5)Podle pravidel o finančních příspěvcích organizaci ISO, která stanoví dohoda ISA, se příspěvek Unie od roku 1992 nezměnil, a to i přesto, že celosvětový trh s cukrem a zejména relativní postavení Unie na tomto trhu se od té doby změnilo znatelně. V důsledku toho se Unie v posledních letech neproporčně velkou měrou podílela na rozpočtových nákladech organizace ISO a zároveň nesla s tím související odpovědnost.

               (6)Rozhodnutím Rady (EU) 2017/2242
                  9
               2 obdržela Komise od Rady zmocnění k zahájení jednání s ostatními stranami dohody ISA v rámci Mezinárodní rady pro cukr za účelem modernizace dohody ISA, zejména pokud jde o nesrovnalosti mezi počtem hlasů a finančními příspěvky členů organizace ISO na jedné straně a jejich relativním postavením na světovém trhu s cukrem na straně druhé. Toto zmocnění bylo rozhodnutím Rady (EU) 2019/2136 prodlouženo do 31. prosince 2021
                  10
               3.

               (7)Na základě obdrženého zmocnění se Komise z vlastní iniciativy zúčastnila jednání s členskými zeměmi organizace ISO a předložila konkrétní návrhy na změnu článku 25 dohody ISA, která upravuje přijetí správního rozpočtu a příspěvky členů. Na svém 55. zasedání dne 19. července 2019 se Mezinárodní rada pro cukr rozhodla zahájit jednání o částečné revizi dohody ISA před svým příštím zasedáním v listopadu 2019 pod vedením Konference OSN o obchodu a rozvoji (UNCTAD).

               (8)Na základě žádostí několika členů organizace ISO Mezinárodní rada pro cukr rozhodla, že vedle revize článku 25 dohody ISA, kterou navrhla Unie, mají být předmětem formálních jednání další oblasti dohody ISA, zejména cíle podle článku 1 dohody ISA a pracovní priority organizace ISO podle článků 32, 33 a 34 dohody ISA, jakož i pravidla pro jmenování výkonného ředitele podle článku 23 dohody ISA. Konečné znění změn týkajících se těchto článků bylo schváleno Mezinárodní radou pro cukr během jejího 57. zasedání v listopadu 2020 a 58. zasedání v červnu 2021.

               (9)Veškeré změny dohodnuté v rámci těchto jednání budou přijaty postupem podle článku 44 dohody ISA. Podle uvedeného článku může změnu dohody doporučit členům organizace ISO Mezinárodní rada pro cukr na základě zvláštního hlasování. Unie je jakožto člen Mezinárodní rady pro cukr podle článku 7 dohody ISA schopna účastnit se tohoto zvláštního hlasování s cílem provést změnu institucionálního rámce dohody ISA.

               (10)Podle harmonogramu pro provedení částečné revize dohody ISA se zvláštní hlasování podle článku 44 dohody ISA s cílem doporučit členům změnit dohodu ISA uskuteční během 59. zasedání Mezinárodní rady pro cukr plánovaného na listopad 2021.

               (11)Je proto vhodné stanovit postoj, který má být na 59. zasedání Mezinárodní rady pro cukr zaujat jménem Unie, jelikož změna dohody ISA tak, aby odrážela výsledek jednání ohledně její částečné revize, je v zájmu Unie.

               (12)Kromě toho je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie na 59. zasedání Mezinárodní rady pro cukr k harmonogramu pro provedení výše uvedené změny dohody ISA, jelikož provedení této změny nejpozději do 1. ledna 2024 je v zájmu Unie,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat v souvislosti se zvláštním hlasováním, které se má konat na 59. zasedání Mezinárodní rady pro cukr dne 26. listopadu 2021 podle článku 44 Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992, je uveden v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                        FINANČNÍ VÝKAZ

                        FinancSt/10/
                           PSH/hn/xxxxxx

                        6.22.2021.1

                        DATUM: 12. 7. 2021

                        1.

                        ROZPOČTOVÁ POLOŽKA:

                        14 20 03 06 Mezinárodní organizace a dohody

                        PROSTŘEDKY:

                        B2021 6 300 000 EUR

                        2.

                        NÁZEV:

                        Návrh rozhodnutí Rady o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní radě pro cukr ke změně Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992

                        3.

                        PRÁVNÍ ZÁKLAD: Ustanovení článku 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie

                        4.

                        CÍLE:

                        Rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie v Mezinárodní radě pro cukr v souvislosti se zvláštním hlasováním, které proběhne podle čl. 44 odst. 1 Mezinárodní dohody o cukru (dále jen „dohoda ISA“), s cílem doporučit členům Mezinárodní organizace pro cukr (dále jen „organizace ISO“) změnu dohody ISA v souladu s výsledkem jednání o částečné revizi, které bylo zahájeno v červenci 2019. Přezkum se týká především revidované metody výpočtu a účinnějšího mechanismu aktualizace úprav s cílem normalizovat podíl EU na rozpočtových nákladech a odpovědnosti v rámci ISO.

                        5.

                        FINANČNÍ DOPADY

                        OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ

                           (v milionech EUR)

                        BĚŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK

                        2021

                        (v milionech EUR)

                        NÁSLEDUJÍCÍ ROZPOČTOVÝ ROK

                        2022

                        (v milionech EUR)

                        5.0

                        VÝDAJE

                        —
                              FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU EU
                           (NÁHRADY/INTERVENCE)

                        —
                              VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

                        —
                              JINÝCH SUBJEKTŮ

                        5.1

                        PŘÍJMY

                        —
                              VLASTNÍ ZDROJE EU (DÁVKY/CLA)

                        —
                              VNITROSTÁTNÍ

                        2023 (v milionech EUR)

                        5.0.1

                        ODHADOVANÉ VÝDAJE

                        5.1.1

                        ODHADOVANÉ PŘÍJMY

                        5.2

                        METODA VÝPOČTU:

                        6.0

                        MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z PROSTŘEDKŮ UVEDENÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU?

                        ANO

                        6.1

                        MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU?

                        —

                        6.2

                        BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET?

                        —

                        6.3

                        BUDE POTŘEBA ZAČLENIT PROSTŘEDKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ?

                        ANO

                        POZNÁMKY:

                        Návrh může mít finanční důsledky od roku 2024, ty však v současné době nelze kvantifikovat. Podíl Unie na finančním příspěvku se bude lišit v závislosti na konečném počtu hlasů přidělených EU po dohodě o změně. Podíl EU se s největší pravděpodobností sníží.

                     (1)

                        Rozhodnutí Rady 92/580/EHS ze dne 13. listopadu 1992 (Úř. věst. L 379, 23.12.1992, s. 15).

                     (2)

                        Rozhodnutí Rady 2019/1251 ze dne 15. července 2019 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní radě pro cukr k prodloužení platnosti Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992 (Úř. věst. L 195, 23.7.2019, s. 18).

                     (3)

                        Rozhodnutí Rady 2017/2242 ze dne 30. listopadu 2017 zmocňující k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992 (Úř. věst. L 322, 7.12.2017, s. 29).

                     (4)

                        Rozhodnutí Rady 2019/2136 ze dne 5. prosince 2019 o zmocnění k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992 (Úř. věst. L 324, 13.12.2019, s. 3).

                     (5)

                        Počet hlasů určených podle článku 25 spolu s částkou za jeden hlas se používají pro výpočet finančního příspěvku jednotlivých členů do ročního rozpočtu organizace ISO.

                     (6)

                        Komise připravila návrh pro rozhodnutí Rady o dalším prodloužení dohody ISA do prosince 2023. Postup přijímání tohoto návrhu právě probíhá.

                     (7)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (8)
                  1
                        Rozhodnutí Rady 92/580/EHS ze dne 13. listopadu 1992 o podpisu a uzavření Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992 (Úř. věst. L 379, 23.12.1992, s. 15).

                     (9)
                  2
                        Rozhodnutí Rady (EU) 2017/2242 ze dne 30. listopadu 2017 zmocňující k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992 (Úř. věst. L 322, 7.12.2017, s. 29).

                     (10)
                  3
                        Rozhodnutí Rady (EU) 2019/2136 ze dne 5. prosince 2019 o zmocnění k zahájení jednání o změně Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992 (Úř. věst. L 324, 13.12.2019, s. 3).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.9.2021
            COM(2021) 537 final
            PŘÍLOHA
            EMPTY
            NávrhROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Mezinárodní radě pro cukr ke změně Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992
            {SWD(2021) 235 final}

               PŘÍLOHA

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie během zvláštního hlasování na 59. zasedání Mezinárodní rady pro cukr, je hlasovat pro:

               a)doporučení členům Mezinárodní organizace pro cukr změnit Mezinárodní dohodu o cukru (ISA), aby odrážela změny vyplývající z jednání o její částečné revizi, pokud jde o články 1, 23, 25, 32, 33 a 34 dohody ISA,

               b)schválení harmonogramu tak, jak byl odsouhlasen během 58. zasedání Mezinárodní rady pro cukr (ISC) v červnu 2021, kterým se stanovují lhůty pro jednotlivé etapy postupu podle článku 44 dohody ISA,

               c)provedení změny uvedené v písmenu a) v souladu s harmonogramem uvedeným v písmenu b) s cílem zajistit, aby tato změna vstoupila v platnost nejpozději dne 1. ledna 2024.

               Zástupci Unie v Mezinárodní radě pro cukr mohou schválit technické úpravy jiných dokumentů organizace ISC bez dalšího rozhodnutí Rady o postoji, který má být zaujat jménem Unie, pokud tyto úpravy vyplývají ze změny uvedené v prvním odstavci písm. a).


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.12.2020
            COM(2020) 659 final/2
            2020/0296(NLE)
            COM(2020) 659 final of 16.10.2020 downgraded on 8.12.2020.
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na opětovně svolaném 63. zasedání Komise pro narkotika, pokud jde o zařazení látek na seznamy k Jednotné Úmluvě o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a k Úmluvě o psychotropních látkách z roku 1971

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat na opětovně svolaném 63. zasedání Komise pro narkotika, pokud jde o zařazení látek na seznamy k Jednotné úmluvě OSN o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a k Úmluvě OSN o psychotropních látkách z roku 1971. Opětovně svolané 63. zasedání Komise pro narkotika je naplánováno na 3. až 4. prosince 2020.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1. Jednotná úmluva OSN o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a Úmluva OSN o psychotropních látkách z roku 1971

               Jednotná úmluva Organizace spojených národů (OSN) o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 (dále jen „Úmluva o omamných látkách“)
                  1
                má za cíl potírat zneužívání drog prostřednictvím koordinované činnosti na mezinárodní úrovni. Existují dvě formy intervence a kontroly, které působí v součinnosti. Za prvé, jde o snahu omezit držení, užívání, šíření, dovoz, vývoz, výrobu a produkci drog a obchod s nimi výhradně na lékařské a vědecké účely. Za druhé, proti obchodu s drogami se bojuje prostřednictvím mezinárodní spolupráce s cílem odradit obchodníky s drogami.

               Úmluva OSN o psychotropních látkách z roku 1971 (dále jen „Úmluva o psychotropních látkách“)
                  2
                stanoví systém mezinárodní kontroly psychotropních látek. Tato úmluva byla reakcí na diverzifikaci a rozšiřování škály zneužívaných drog a u řady syntetických drog zavedla kontroly jednak podle pravděpodobnosti jejich zneužívání a jednak podle jejich terapeutické hodnoty.

               Všechny členské státy EU jsou smluvními stranami těchto úmluv, kdežto Unie není.

               2.2.Komise pro narkotika

               Komise pro narkotika (CND) je komisí Ekonomické a sociální rady (ECOSOC) OSN a její funkce a pravomoci jsou stanoveny mimo jiné v uvedených dvou úmluvách. Skládá se ze zástupců 53 členských států OSN zvolených radou ECOSOC. Dvanáct členských států bude v prosinci 2020 členy komise CND s hlasovacím právem
                  3
               . Unie má v komisi CND status pozorovatele.

               2.3.Zamýšlený akt Komise pro narkotika

               Komise CND na základě doporučení Světové zdravotnické organizace (WHO), které radí její Výbor odborníků pro drogové závislosti, pravidelně mění seznamy látek uvedené v přílohách úmluv.

               Dne 24. ledna 2019 předložila WHO generálnímu tajemníkovi OSN
                  4
                šest doporučení vycházejících z kritického přezkumu provedeného na 41. zasedání Výboru odborníků pro drogové závislosti ohledně konopí a látek příbuzných konopí.

               Komise CND dne 4. března 2020
                  5
                rozhodla, že odloží hlasování o doporučeních na své opětovně svolané 63. zasedání, které se bude konat 3. a 4. prosince 2020 ve Vídni.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Změny seznamů k úmluvám mají přímé důsledky pro působnost práva Unie v oblasti boje proti drogám pro všechny členské státy. V čl. 1 odst. 1 písm. a) rámcového rozhodnutí Rady 2004/757/SVV ze dne 25. října 2004, kterým se stanoví minimální ustanovení týkající se znaků skutkových podstat trestných činů a sankcí v oblasti nedovoleného obchodu s drogami
                  6
                (dále jen „rámcové rozhodnutí“), se uvádí, že pro účely rámcového rozhodnutí se „drogou“ rozumí látka uvedená v Úmluvě o omamných látkách nebo v Úmluvě o psychotropních látkách a kterákoli z látek uvedených v příloze rámcového rozhodnutí. Rámcové rozhodnutí se proto vztahuje na látky uvedené na seznamech k Úmluvě o omamných látkách a Úmluvě o psychotropních látkách. Jakákoli změna seznamů připojených k těmto úmluvám tak přímo ovlivňuje společná pravidla EU a mění jejich působnost v souladu s čl. 3 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Nezáleží přitom na skutečnosti, zda dotyčná látka již podléhá kontrole v celé Unii.

               Konopí a látky příbuzné konopí, které byly předmětem kritického přezkumu na 41. zasedání Výboru odborníků pro drogové závislosti a šesti doporučení WHO ze dne 24. ledna 2019, v současné době podléhají kontrole na mezinárodní úrovni podle Úmluvy o omamných látkách nebo Úmluvy o psychotropních látkách:

               –„konopí a konopná pryskyřice“ jsou zařazeny na seznam I k Úmluvě o omamných látkách. Kromě toho jsou „konopí a konopná pryskyřice“ zařazeny také na seznam IV k Úmluvě o omamných látkách, který obsahuje látky považované za obzvláště nebezpečné.

               –dronabinol (delta-9-tetrahydrokanabinol) je zařazen na seznam II k Úmluvě o psychotropních látkách.

               –tetrahydrokanabinol (izomery delta-9-tetrahydrokanabinolu) je zařazen na seznam I k Úmluvě o psychotropních látkách.

               –„výtažky a tinktury z konopí“ jsou zařazeny na seznam I k Úmluvě o omamných látkách.

               –„přípravky s obsahem kanabidiolu“ podléhají kontrole podle položky „výtažky a tinktury z konopí“ uvedené na seznamu I k Úmluvě o omamných látkách.

               –„farmaceutické přípravky z konopí a dronabinolu“ podléhají kontrole jako přípravky na bázi konopí podle seznamu I k Jednotné úmluvě o omamných látkách nebo jako přípravky používající syntetický delta-9-tetrahydrokanabinol podle seznamu II k Úmluvě o psychotropních látkách.

               Návrh Komise na postoj Unie je založený na důkazech. Vychází z dostupných dokumentů pro zasedání Výboru odborníků WHO pro drogové závislosti a odpovědí poskytnutých WHO, Mezinárodním úřadem pro kontrolu omamných látek a Úřadem OSN pro drogy a kriminalitu na 4. a 5. jednání mezi zasedáními komise CND konaném dne 24. června 2019 a 23. září 2019 v rámci jejich příslušného mandátu
                  7
               , z analýzy dopadu doporučení WHO provedené Mezinárodním úřadem pro kontrolu omamných látek (INCB)
                  8
                a z tematických jednání pořádaných komisí CND ve dnech 25.–26. června a 24.–25. srpna
                  9
               . Zohledňuje rovněž komunikaci s členskými státy v Horizontální pracovní skupině pro drogy a práci Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) v této oblasti.

               Komise navrhuje zaujmout postoj Unie podporující pouze některá doporučení WHO, která ve svém pohledu odrážejí vývoj vědeckých poznatků a neměla by za následek zásadní změnu v kontrole uvedených látek.

               Mnohá doporučení jsou naopak ohledně svých právních a praktických dopadů a důsledků nejasná, pokud jde o nová kontrolní opatření nebo jejich absenci. Komise proto navrhuje zaujmout postoj Unie, který bude proti těmto doporučením.

               Je nezbytné, aby Unie stanovila svůj postoj pro zasedání komise CND, až bude vyzvána k rozhodnutí o zařazení látek na seznamy. Takový postoj by vzhledem k omezením daným povahou statusu Unie coby pozorovatele měl být vyjádřen členskými státy, které budou členy komise CND v prosinci 2020, vystupujícími v komisi CND společně v zájmu Unie. Unie není smluvní stranou těchto úmluv, ale má v této oblasti výlučnou pravomoc.

               Komise za tímto účelem navrhuje na opětovně svolaném 63. zasedání komise CND zaujmout postoj Unie, který mají v prosinci 2020 jménem Evropské unie vyjádřit členské státy, jež jsou členy CND, ohledně zařazení látek na seznamy k Úmluvě o omamných látkách a Úmluvě o psychotropních látkách. Komise předkládá takový návrh postoje Unie již pošesté
                  10
               . Rada postoje Unie přijala
                  11
               , a EU tak mohla na předchozích zasedáních komise CND vystupovat v otázce zařazování látek na mezinárodní seznamy jednotně, protože členské státy účastnící se zasedání komise CND hlasovaly v souladu s přijatým postojem Unie.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU se použijí bez ohledu na to, zda je Unie členem dotyčného orgánu nebo stranou dotyčné dohody
                  12
               . Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  13
               .

               Komise CND je „orgán zřízený dohodou“ ve smyslu uvedeného článku, neboť se jedná o orgán, který byl sestaven radou ECOSOC – orgánem Organizace spojených národů a pověřen konkrétními úkoly podle Úmluvy o omamných látkách a Úmluvy o psychotropních látkách.

               Rozhodnutí CND o zařazení na seznamy jsou „akty s právními účinky“ ve smyslu čl. 218 odst. 9 SFEU. Podle Úmluvy o omamných látkách a Úmluvy o psychotropních látkách se rozhodnutí komise CND stávají automaticky závaznými, pokud jedna ze stran nepředloží rozhodnutí během stanovené lhůty radě ECOSOC k přezkoumání
                  14
               . Rozhodnutí ECOSOC v dané věci jsou konečná. Rozhodnutí komise CND o zařazení na seznamy mají podle práva Unie, konkrétně rámcového rozhodnutí Rady 2004/757/SVV, právní účinky rovněž v právním řádu EU, neboť mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právních předpisů EU. Změny seznamů k úmluvám mají přímé důsledky pro oblast působnosti tohoto právního nástroje EU.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat.

               Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají nedovoleného obchodu s drogami.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 83 odst. 1 SFEU, který označuje nedovolený obchod s drogami za jednu z oblastí trestné činnosti se zvláštním přeshraničním rozměrem a zmocňuje Evropský parlament a Radu, aby stanovily minimální pravidla pro definici trestných činů a sankcí v oblasti nedovoleného obchodu s drogami.

               4.3.Proměnlivá geometrie

               Dánsko je vázáno rámcovým rozhodnutím Rady 2004/757/SVV ve znění použitelném do 22. listopadu 2018, které v článku 1 stanoví, že „drogami“ se rozumí kterákoli z látek, na něž se vztahuje Úmluva o omamných látkách nebo Úmluva o psychotropních látkách.

               Jelikož rozhodnutí komise CND o zařazení na seznamy mají vliv na společná pravidla v oblasti nedovoleného obchodu s drogami, jimiž je Dánsko vázáno, Dánsko se účastní přijímání rozhodnutí Rady ohledně postoje, který má být zaujat jménem Unie, když jsou taková rozhodnutí o zařazení na seznamy přijímána.

               4.4.Závěr

               Právním základem tohoto návrhu je čl. 83 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Návrh nemá žádné rozpočtové důsledky.

               2020/0296 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na opětovně svolaném 63. zasedání Komise pro narkotika, pokud jde o zařazení látek na seznamy k Jednotné Úmluvě o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a k Úmluvě o psychotropních látkách z roku 1971

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 83 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Jednotná úmluva Organizace spojených národů (OSN) o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972
                  15
                (dále jen „Úmluva o omamných látkách“) vstoupila v platnost dne 8. srpna 1975.

               (2)Podle článku 3 Úmluvy o omamných látkách se Komise pro narkotika může rozhodnout doplnit látky na seznamy k uvedené úmluvě. Změny v seznamech může provádět pouze v souladu s doporučeními Světové zdravotnické organizace (WHO), ale může se také rozhodnout změny doporučené WHO neprovést.

               (3)Úmluva OSN o psychotropních látkách z roku 1971 (dále jen „Úmluva o psychotropních látkách“)
                  16
                vstoupila v platnost dne 16. srpna 1976.

               (4)Podle článku 2 Úmluvy o psychotropních látkách se Komise pro narkotika může na základě doporučení WHO rozhodnout doplnit látky na seznamy k uvedené úmluvě nebo je ze seznamů odstranit. Má široké diskreční pravomoci vzít v úvahu hospodářské, sociální, právní, správní a jiné faktory, ale nesmí jednat svévolně.

               (5)Změny seznamů k oběma úmluvám mají přímé důsledky pro působnost práva Unie v oblasti boje proti drogám. Rámcové rozhodnutí Rady 2004/757/SVV
                  17
                se vztahuje na látky uvedené na seznamech k těmto úmluvám. Jakákoli změna seznamů připojených k těmto úmluvám tak přímo ovlivňuje společná pravidla Unie a mění jejich působnost v souladu s čl. 3 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               (6)Na svém opětovně svolaném 63. zasedání, které se bude konat 3. a 4. prosince 2020 ve Vídni, má Komise pro narkotika přijmout rozhodnutí týkající se konopí a látek příbuzných konopí, které již podléhají kontrole na základě Úmluvy o omamných látkách nebo Úmluvy o psychotropních látkách.

               (7)Unie není smluvní stranou příslušných úmluv OSN. Má status pozorovatele v Komisi pro narkotika, v níž má k prosinci 2020 dvanáct členských států postavení členů s hlasovacím právem
                  18
               . Je proto nezbytné zmocnit členské státy k vyjádření postoje Unie ohledně zařazení látek na seznamy k Úmluvě o omamných látkách a Úmluvě o psychotropních látkách, neboť rozhodnutí o zařazení látek na mezinárodní seznamy k úmluvám spadá do výlučné pravomoci Unie.

               (8)Dne 24. ledna 2019 předložila WHO
                  19
                šest doporučení vycházejících z kritického přezkumu provedeného na 41. zasedání Výboru odborníků pro drogové závislosti (dále jen „výbor odborníků WHO“) ohledně konopí a látek příbuzných konopí. Uvedená doporučení nemají za cíl povolení rekreačního užívání konopí nebo látek příbuzných konopí.

               (9)Podle hodnocení výboru odborníků WHO nemohou konopí a konopná pryskyřice vyvolávat zvláštní negativní dopady podobné těm, které vyvolávají jiné látky na seznamu IV k Úmluvě o omamných látkách. Přípravky z konopí navíc prokázaly léčebný potenciál u tlumení bolesti a dalších zdravotních stavů, jako je epilepsie a spasticita související s roztroušenou sklerózou.

               (10)WHO vyjádřila názor že, konopí a konopná pryskyřice by měly být zařazeny na úroveň kontroly, jež zabrání poškozením, které užívání konopí způsobuje, a zároveň nebude překážkou pro přístup k přípravkům založeným na konopí pro lékařské použití a pro jejich výzkum a vývoj. WHO proto dospěla k závěru, že uvedení konopí a konopné pryskyřice v seznamu IV není v souladu s kritérii pro zařazení drogy do seznamu IV.

               (11)Uvedené doporučení neznamená žádnou změnu úrovně mezinárodní kontroly konopí a konopné pryskyřice. Náležitě zohledňuje vědecký vývoj v této oblasti od prvního uvedení konopí a konopné pryskyřice do Úmluvy o omamných látkách. Odstranění konopí a konopné pryskyřice ze seznamu IV Úmluvy o omamných látkách by mohlo mít přínos pro rozvoj kolektivního povědomí jak o léčebném užitku konopí, tak o jakýchkoliv poškozeních, které s konopím souvisí.

               (12)Postoj Unie by proto měl podpořit odstranění konopí a konopné pryskyřice ze seznamu IV Úmluvy o omamných látkách.

               (13)Podle hodnocení výboru odborníků WHO může delta-9-tetrahydrokanabinol a jeho aktivní stereoizomer dronabinol, obzvláště v nezákonně získaných vysoce čistých formách, vyvolávat negativní dopady, závislost a potenciál ke zneužívání, který je přinejmenším tak velký jako u konopí, které je zařazeno na seznam I k Úmluvě o omamných látkách. Látka, u níž hrozí podobné zneužívání a má podobné negativní dopady jako látka, která je na seznam Úmluvy o omamných látkách již zařazena, by obvykle byla zařazena stejným způsobem jako uvedená látka. Vzhledem k tomu, že u delta-9-tetrahydrokanabinolu hrozí podobné zneužívání jako u konopí a má podobné negativní dopady, splňuje kritéria pro zařazení na seznam I k Úmluvě o omamných látkách.

               (14)WHO kromě toho usoudila, že zařazení delta-9-tetrahydrokanabinolu ke stejné úmluvě a do stejného seznamu jako konopí, tj. do seznamu I k Úmluvě o omamných látkách, by v členských státech výrazně usnadnilo provádění kontrolních opatření úmluv. WHO proto doporučila, aby delta-9-tetrahydrokanabinol a jeho aktivní stereoizomer dronabinol byly zařazeny na seznam I k Úmluvě o omamných látkách, a pokud bude toto doporučení přijato, aby byly odstraněny ze seznamu II k Úmluvě o psychotropních látkách.

               (15)Uvedené doporučení neznamená žádnou změnu mezinárodní úrovně kontroly delta-9-tetrahydrokanabinolu a jeho aktivního stereoizomeru dronabinolu. Mohlo by také usnadnit provádění kontrolních opatření v členských státech.

               (16)Postoj Unie by proto měl podpořit doplnění delta-9-tetrahydrokanabinolu a jeho aktivního stereoizomeru dronabinolu na seznam I k Úmluvě o omamných látkách, a pokud bude uvedené doporučení přijato, odstranit je ze seznamu II k Úmluvě o psychotropních látkách.

               (17)Podle hodnocení výboru odborníků WHO nevyvolává tetrahydrokanabinol (izomery delta-9-tetrahydrokanabinolu), který je zařazen na seznamu I k Úmluvě o psychotropních látkách, zneužívání a nemá negativní dopady podobné těm, jež jsou spojovány s delta-9-tetrahydrokanabinolem, ale vzhledem k chemické podobnosti každého z šesti izomerů s delta-9-tetrahydrokanabinolem je velmi těžké odlišit jakýkoliv z těchto šesti izomerů od delta-9-tetrahydrokanabinolu za použití standardních metod chemické analýzy. Kromě toho by zařazení těchto šesti izomerů ke stejné úmluvě a na stejný seznam jako delta-9-tetrahydrokanabinol, tj. seznam I k Úmluvě o omamných látkách, usnadnilo provádění mezinárodní kontroly delta-9-tetrahydrokanabinolu a zároveň by napomohlo členským státům při provádění kontrolních opatření na úrovni jednotlivých zemí. WHO proto doporučila, aby tetrahydrokanabinol (izomery delta-9-tetrahydrokanabinolu) byl doplněn na seznam I k Úmluvě o omamných látkách, přijme-li CND doporučení, doplnit dronabinol a jeho stereoizomery (delta-9-tetrahydrokanabinol) na seznam I k Úmluvě o omamných látkách, a pokud bude toto doporučení přijato, aby byl odstraněn ze seznamu I k Úmluvě o psychotropních látkách.

               (18)Uvedené doporučení neznamená žádnou změnu mezinárodní úrovně kontroly tetrahydrokanabinolu (izomery delta-9-tetrahydrokanabinolu). Je v souladu se zásadami zlepšování právní úpravy a mohlo by usnadnit provádění kontrolních opatření v členských státech.

               (19)Postoj Unie by měl proto podpořit doplnění tetrahydrokanabinolu (izomerů delta-9-tetrahydrokanabinolu) na seznam I k Úmluvě o omamných látkách, přijme-li CND doporučení, doplnit dronabinol a jeho stereoizomery (delta-9-tetrahydrokanabinol) na seznam I k Úmluvě o omamných látkách, a pokud bude uvedené doporučení přijato, odstranit uvedenou látku ze seznamu I k Úmluvě o psychotropních látkách.

               (20)Aby se zajistila soudržnost zařazení delta-9-tetrahydrocannabinolu a jeho aktivního stereoizomeru dronabinolu, jakož i tetrahydrocannabinolu (izomerů delta-9-tetrahydrocannabinolu), a předešlo se riziku, že by některá z těchto látek mohla být zařazena na seznam k Úmluvě o omamných látkách, jakož i k Úmluvě o psychotropních látkách, měly by mít členské státy možnost vyjádřit postoj Unie ohledně těchto látek ve společném hlasování.

               (21)Podle hodnocení výboru odborníků WHO je variabilita psychoaktivních vlastností výtažků a tinktury z konopí, tak jak je uvedeno v Úmluvě o omamných látkách, způsobena zejména rozdílnými koncentracemi delta-9-tetrahydrokanabinolu obsaženého v těchto výtažcích a tinkturách. Některé výtažky a tinktury z konopí, které nemají psychoaktivní vlastnosti a zahrnují převážně kanabidiol, mají slibná terapeutická uplatnění. Skutečnost, že různé přípravky s různou koncentrací delta-9-tetrahydrokanabinolu podléhají kontrole v rámci stejné položky „výtažky a tinktury“ a v rámci stejného seznamu, představuje problém pro odpovědné orgány, které kontrolní opatření v jednotlivých zemích provádějí. Kromě toho definice přípravků v rámci Úmluvy o omamných látkách může v „přípravcích“ z konopí zahrnovat všechny produkty, které jsou „výtažky a tinktury“ z konopí, a pokud by bylo přijato doporučení výboru přesunout dronabinol na seznam I k Úmluvě o omamných látkách, tak by se vztahovala také na „přípravky“ z dronabinolu a jeho stereoizomerů. WHO proto doporučila, aby byly výtažky a tinktury odstraněny ze seznamu I k Úmluvě o omamných látkách.

               (22)Z informací, které WHO poskytla po vydání tohoto doporučení
                  20
               , jakož i z analýzy dopadu tohoto doporučení provedené Mezinárodním úřadem pro kontrolu omamných látek (INCB)
                  21
               , jasně vyplývá, že toto doporučení neznamená žádnou změnu mezinárodní úrovně kontroly výtažků a tinktur z konopí, ani se neočekává, že by mělo dopady na kontrolní a/nebo oznamovací povinnosti členských států. Změna navíc přinese větší jistotu při kontrole produktů získaných bez použití rozpouštědla, ale působením tepla a tlaku.

               (23)Postoj Unie by proto měl podpořit hlasování pro doporučení odstranit „výtažky a tinktury“ ze seznamu I k Úmluvě o omamných látkách.

               (24)Podle hodnocení výboru odborníků WHO se kanabidiol vyskytuje v konopí a v konopné pryskyřici, ale nemá psychoaktivní vlastnosti a žádný potenciál ke zneužití ani žádný potenciál k vytvoření závislosti. Nemá významné negativní dopady. Kromě toho bylo prokázáno, že kanabidiol je účinný při zvládání určitých projevů dětské epilepsie, které jsou vůči léčbě rezistentní.

               (25)WHO poznamenala, že léčivé přípravky bez psychoaktivních účinků, které se vyrábějí jako přípravky z konopné rostliny, budou obsahovat stopové množství delta-9-tetrahydrokanabinolu a uznala, že chemická analýza delta-9-tetrahydrokanabinolu s přesností na 0,15 % může být pro některé členské státy obtížná. WHO proto doporučila, aby byla na seznam I k Úmluvě o omamných látkách doplněna poznámka pod čarou ve znění: „Přípravky obsahující převážně kanabidiol a ne více než 0,2 % delta-9-tetrahydrokanabinolu nepodléhají mezinárodní kontrole“.

               (26)Uvedené doporučení by však snížilo současnou úroveň kontroly těchto přípravků, stanovení limitních hodnot ve výši 0,2 % není dostatečně podloženo vědeckými důkazy, znění doporučení nevylučuje možné odlišné výklady způsobu výpočtu tohoto 0,2% limitu a technické provádění opatření by bylo obtížné z důvodů technické a správní kapacity. Rozdílné zacházení s kanabidiolem ve srovnání s jinými kanabinoidy není v souladu se stávající strukturou seznamů k úmluvám. Doporučení v té podobě, v jaké bylo navrženo, nenabízí nezbytnou právní jistotu a nepředstavuje vhodné řešení pro kanabidiol.

               (27)Postoj Unie by proto měl podpořit hlasování pro doporučení, aby byla na seznam I k Úmluvě o omamných látkách k položce konopí a konopná pryskyřice doplněna poznámka pod čarou týkající se „přípravků obsahujících převážně kanabidiol a ne více než 0,2 % delta-9-tetrahydrokanabinolu“.

               (28)Kromě toho, pokud zvážíme, že produkty z kanabidiolu mohou mít vysokou hodnotou, např. ve zdravotnictví a v kosmetickém či potravinářském odvětví, jakož i ekonomický a environmentální potenciál průmyslového pěstování konopí, se WHO vyzývá, aby urychleně navrhla revidované doporučení s cílem rozhodnout o vhodné úrovni mezinárodní kontroly kanabidiolu, včetně možnosti jej z této kontroly vyjmout.

               (29)Podle hodnocení výboru odborníků WHO nejsou léčivé přípravky obsahující delta-9-tetrahydrokanabinol spojeny s problémy zneužívání a závislosti a nejsou odkláněny pro jiné účely než lékařské použití. Kromě toho WHO uznala, že tyto přípravky jsou vytvořeny takovým způsobem, že není pravděpodobné, že budou zneužity, a neexistuje žádný důkaz o skutečném zneužití nebo negativních dopadech v takové míře, která by odůvodňovala současnou úroveň kontroly spojenou se seznamem I k Úmluvě o omamných látkách nebo úroveň kontroly spojenou se seznamem II k Úmluvě o psychotropních látkách. WHO tudíž doporučila, aby se do seznamu III k Úmluvě o omamných látkách doplnilo: „přípravky vyrobené chemickou syntézou nebo jako přípravek z konopí, které jsou složené jako farmaceutické přípravky z jedné nebo více dalších složek a takovým způsobem, že delta-9-tetrahydrokanabinol nelze získat snadno dostupnými prostředky nebo ve výnosu, který by představoval riziko pro veřejné zdraví“.

               (30)Formulace doporučení týkající se „farmaceutických“ přípravků však není založena na žádném definovaném termínu v rámci Úmluvy o omamných látkách. Uvedené doporučení by navíc mohlo znamenat další regulační zátěž pro členské státy, které by musely definovat pojmy použité v tomto doporučení, aby se zajistilo jeho jednotné uplatňování, a musely by u každého produktu ověřit, zda je či není splněna podmínka, že látku nelze získat „snadno dostupnými prostředky“.

               (31)Postoj Unie by proto měl podpořit hlasování proti doporučení, aby se do seznamu III k Úmluvě o omamných látkách doplnilo: „přípravky vyrobené chemickou syntézou nebo jako přípravky z konopí, které jsou složené jako farmaceutické přípravky z jedné nebo více dalších složek a takovým způsobem, že delta-9-tetrahydrokanabinol (dronabinol) nelze získat snadno dostupnými prostředky nebo ve výnosu, který by představoval riziko pro veřejné zdraví“.

               (32)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie v Komisi pro narkotika, jelikož rozhodnutí o různých zařazeních konopí a látek příbuzných konopí na seznamy k úmluvám budou moci rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah práva Unie, konkrétně rámcového rozhodnutí 2004/757/SVV.

               (33)Postoj Unie vyjádří členské státy, jež jsou členy Komise pro narkotika, vystupující společně.

               (34)Dánsko je vázáno rámcovým rozhodnutím 2004/757/SVV, a tudíž se účastní přijímání a používání tohoto rozhodnutí.

               (35)Irsko je vázáno rámcovým rozhodnutím 2004/757/SVV, a tudíž se účastní přijímání a používání tohoto rozhodnutí,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie na opětovně svolaném 63. zasedání Komise pro narkotika ve dnech 3. až 4. prosince 2020, kdy bude tento orgán vyzván k přijetí rozhodnutí o doplnění látek na seznamy k Jednotné úmluvě Organizace spojených národů o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a k Úmluvě Organizace spojených národů o psychotropních látkách z roku 1971 nebo o jejich odstranění z těchto seznamů, je stanoven v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Postoj uvedený v článku 1 vyjádří členské státy, jež jsou členy Komise pro narkotika, vystupující společně.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům v souladu se Smlouvami.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Sbírka úmluv Organizace spojených národů, svazek 978, č. 14152.

                     (2)

                        Sbírka úmluv Organizace spojených národů, svazek 1019, č. 14956.

                     (3)

                        Od 1. ledna 2020 je následujících 12 členských států členy komise CND s hlasovacím právem: Rakousko, Belgie, Chorvatsko, Česká republika, Francie, Německo, Maďarsko, Itálie, Nizozemsko, Polsko, Španělsko a Švédsko.

                     (4)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1
                  . WHO dne 5. srpna 2020 zaslala dopis úřadu generálního tajemníka OSN, v němž vysvětlila, že slova „obsahující delta-9-tetrahydrocannabinol (dronabinol)“ by měla být považována za část textu doporučení týkajícího se farmaceutických přípravků z konopí a dronabinolu.

                     (5)

                        Rozhodnutí CND 63/14.
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/Drug_Resolutions/2020-2029/2020/Decision_63_14.pdf
                  .

                     (6)

                        Úř. věst. L 335, 11.11.2004, s. 8, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2103 ze dne 15. listopadu 2017, kterou se mění rámcové rozhodnutí Rady 2004/757/SVV s cílem zařadit nové psychoaktivní látky do definice drogy a kterým se zrušuje rozhodnutí Rady 2005/387/SVV (Úř. věst. L 305, 21.11.2017, s. 12).

                     (7)

                        Viz soubor všech otázek a odpovědi k 26. listopadu 2019 na adrese:
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/CND_Sessions/CND_63/CRPs/ECN72020_CRP4_V2000845.pdf
                  .

                     (8)

                        Analýza dopadu doporučení WHO týkajících se konopí a látek příbuzných konopí na kontrolní požadavky mezinárodního systému kontroly drog, 15. června 2020, sekretariát úřadu INCB.

                     (9)

                        Další tematické zasedání je naplánováno na 6.–7. října 2020 k debatě o doporučení WHO ohledně konopí a konopné pryskyřice. Jednání mezi zasedáními komise CND je naplánována na 8. října, aby se uzavřela jednání mezi zasedáními o všech doporučeních.

                     (10)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2019) 862 final; COM(2019) 624 a COM(2019) 631.

                     (11)

                        Přijato Radou dne 7. března 2017, 27. února 2018, 5. března 2019 a 17. února 2020.

                     (12)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (13)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (14)

                        Ustanovení čl. 3 odst. 7 Úmluvy o omamných látkách; ustanovení čl. 2 odst. 7 Úmluvy o psychotropních látkách.

                     (15)

                        Sbírka úmluv Organizace spojených národů, svazek 978, č. 14152.

                     (16)

                        Sbírka úmluv Organizace spojených národů, svazek 1019, č. 14956.

                     (17)

                        Rámcové rozhodnutí Rady 2004/757/SVV ze dne 25. října 2004, kterým se stanoví minimální ustanovení týkající se znaků skutkových podstat trestných činů a sankcí v oblasti nedovoleného obchodu s drogami (Úř. věst. L 335, 11.11.2004, s. 8).

                     (18)

                        Od 1. ledna 2020 je následujících 12 členských států členy komise CND s hlasovacím právem: Rakousko, Belgie, Chorvatsko, Česká republika, Francie, Německo, Maďarsko, Itálie, Nizozemsko, Polsko, Španělsko a Švédsko.

                     (19)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1

                     (20)

                        Viz soubor všech otázek a odpovědi k 26. listopadu 2019 na adrese:
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/CND_Sessions/CND_63/CRPs/ECN72020_CRP4_V2000845.pdf
                  .

                     (21)

                        Analýza dopadu doporučení WHO týkajících se konopí a látek příbuzných konopí na kontrolní požadavky mezinárodního systému kontroly drog, 15. června 2020, sekretariát úřadu INCB.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.12.2020
            COM(2020) 659 final/2
            COM(2020) 659 final of 16.10.2020 downgraded on 8.12.2020.
            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na opětovně svolaném 63. zasedání Komise pro narkotika, pokud jde o zařazení látek na seznamy k Jednotné Úmluvě o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972 a k Úmluvě o psychotropních látkách z roku 1971

               PŘÍLOHA

               Postoj, který mají zaujmout členské státy, jež jsou členy Komise pro narkotika, vystupující společně v zájmu Unie, během opětovně svolaného 63. zasedání Komise pro narkotika ve dnech 3. až 4. prosince 2020, pokud jde o změny v rozsahu kontroly látek:

               (1)„konopí a konopná pryskyřice“ mají být odstraněny ze seznamu IV k Úmluvě o omamných látkách
                  1
               ;

               (2)dronabinol (delta-9-tetrahydrokanabinol) má být doplněn na seznam I k Úmluvě o omamných látkách, a pokud bude toto doporučení přijato, má být odstraněn ze seznamu II k Úmluvě o psychotropních látkách;

               (3)tetrahydrokanabinol (izomery delta-9-tetrahydrokanabinolu) má být doplněn na seznam I k Úmluvě o omamných látkách, přijme-li Komise pro narkotika (CND) doporučení, doplnit dronabinol a jeho stereoizomery (delta-9-tetrahydrokanabinol) na seznam I k Úmluvě o omamných látkách, a pokud bude toto doporučení přijato, má být odstraněn ze seznamu I k Úmluvě o psychotropních látkách;

               (4)termín „výtažky a tinktury“ má být odstraněn ze seznamu I k Úmluvě o omamných látkách;

               (5)k položce konopí a konopná pryskyřice v seznamu I Úmluvy o omamných látkách se nedoplní poznámka pod čarou ve znění „Přípravky obsahující převážně kanabidiol a ne více než 0,2 % delta-9-tetrahydrokanabinolu nepodléhají mezinárodní kontrole.; WHO se vyzývá, aby urychleně navrhla revidované doporučení s cílem rozhodnout o vhodné úrovni mezinárodní kontroly kanabidiolu, včetně možnosti jej z této kontroly vyjmout;

               (6)přípravky vyrobené chemickou syntézou nebo jako přípravek z konopí, které jsou složené jako farmaceutické přípravky z jedné nebo více dalších složek a takovým způsobem, že delta-9-tetrahydrokanabinol (dronabinol) nelze získat snadno dostupnými prostředky nebo ve výnosu, který by představoval riziko pro veřejné zdraví, se nedoplní do seznamu III Úmluvy o omamných látkách.

               Aby se zajistila soudržnost zařazení a předešlo se riziku, že by určitá látka mohla být zařazena k Úmluvě o omamných látkách, jakož i k Úmluvě o psychotropních látkách, mohou členské státy přijmout společné hlasování o doporučeních týkajících se dronabinolu a tetrahydrocannabinolu.

                     (1)

                        Jsou nadále uvedeny na seznamu I uvedené úmluvy.