				|

		52011PC0522

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o správní spolupráci prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu(„nařízení o systému IMI“) /* KOM/2011/0522 v konečném znění - 2011/0226 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
·
Odůvodnění a cíle návrhu
Podle práva EU jsou orgány veřejné správy
členských států odpovědné za jeho uplatňování stále více
povinny spolupracovat se svými protějšky v ostatních členských
státech. Pro poskytnutí podpory těmto orgánům při plnění
jejich úkolů Evropská komise vytvořila a navrhla systém pro
výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen „systém IMI“) jako obecnou
nastavitelnou platformu správní spolupráce, která je členským státům
bezplatně nabízena od roku 2008. Tato služba poskytuje více než šesti
tisícům registrovaných orgánů ve 27 členských státech a
třech zemích EHP rychlý a bezpečný komunikační kanál pro
přeshraniční výměnu informací s jejich protějšky, a
účinně tak překonává překážky plynoucí z používání
různých jazyků a správních struktur. Systém IMI se v současnosti
používá pro výměnu informací podle směrnice Evropského parlamentu a
Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných
kvalifikací[1]
(dále jen „směrnice o uznávání odborných kvalifikací“) a směrnice
Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na
vnitřním trhu[2]
(dále jen „směrnice o službách“). V roce 2010 se prostřednictvím
systému IMI vyměnilo přibližně 2 000 žádostí o informace.
Přeshraniční administrativní spolupráce
často zahrnuje zpracování a výměnu osobních údajů
občanů EU, jako je tomu v případě směrnice o službách
a směrnice o odborných kvalifikacích. Z právního hlediska funguje
systém IMI na základě rozhodnutí Komise, rozhodnutí o postupu projednávání
ve výborech a doporučení Komise[3].
Dalšímu rozšíření systému IMI brání skutečnost, že neexistuje
jednotný právní nástroj přijatý Evropským parlamentem a Radou, který by
byl základem pro provoz systému. V praxi systém IMI zaručuje vysokou
úroveň technické a procesní ochrany údajů. Díky mnoha procesním a
technickým prvkům zvyšujícím ochranu soukromých údajů, které byly do
systému zabudovány na základě zásady ochrany soukromí již od návrhu,
nabízí zpracování osobních údajů v systému IMI výrazně vyšší úroveň
ochrany a bezpečnosti než ostatní metody výměny informací, jako jsou
poštovní styk, telefon, fax nebo e-mail. Vedle toho se otázky ochrany
údajů řeší při každodenním používání systému a jsou zahrnuty do
vzdělávacích materiálů pro uživatele IMI.
Podle sdělení Komise „Na cestě k Aktu o
jednotném trhu“ je rozšíření systému IMI do dalších odvětví za
účelem „vytvoření skutečné elektronické komunikační
sítě evropských správních orgánů“ jedním ze zásadních prvků
při prosazování lepší správy jednotného trhu[4]. Sdělení
Komise[5]
„Lepší správa jednotného trhu prostřednictvím širší správní spolupráce:
Strategie pro rozšíření a rozvoj systému pro výměnu informací o
vnitřním trhu („IMI“)“ (dále jen „sdělení o strategii systému IMI“),
přijaté dne 21. února 2011, vytyčuje plány pro budoucí rozšíření
systému IMI do ostatních oblastí práva EU. Sdělení Komise „Akt o jednotném
trhu“ zdůraznilo význam systému IMI pro posílení spolupráce mezi
zúčastněnými stranami, a to i na místní úrovni, čímž se přispěje
k lepší správě jednotného trhu[6].
Cílem tohoto návrhu je:
(1)
vytvořit solidní právní rámec systému IMI a
soubor společných pravidel, a zajistit tak jeho efektivní fungování;
(2)
poskytnout ucelený rámec pro ochranu údajů
stanovením pravidel pro zpracování osobních údajů v systému IMI;
(3)
usnadnit případné budoucí rozšíření
systému IMI do nových oblastí práva EU a vyjasnit úlohy různých
aktérů zapojených do systému IMI.
·
Obecné souvislosti
Ve svých rozhodnutích C/2006/3606 ze dne 14. srpna
2006, C/2007/3514 ze dne 25. července 2007 a C/2008/1881 ze dne 14.
května 2008 Komise rozhodla o financování a zavedení systému pro
výměnu informací o vnitřním trhu jako projektu společného zájmu
v rámci programu o interoperabilním poskytování celoevropských služeb
elektronické správy (eGovernment) orgánům veřejné správy,
podnikům a občanům (IDABC). Další financování bylo poskytnuto na
základě rozhodnutí Komise KOM/2007/3514 ze dne 25. července 2007 o
čtvrté revizi pracovního programu IDABC.
Rozhodnutí Komise 2008/49/ES stanoví funkce, práva
a povinnosti subjektů a uživatelů IMI s přihlédnutím ke
stanovisku pracovní skupiny zřízené podle článku 29[7]. Po
přijetí rozhodnutí vydal evropský inspektor ochrany údajů (EIOÚ)
stanovisko[8],
v němž Evropský parlament a Radu vyzval k přijetí právního nástroje
v souvislosti se zamýšleným rozšířením systému IMI do dalších oblastí
právních předpisů upravujících vnitřní trh.
Bylo dohodnuto, že až do přijetí takového
právního nástroje se bude problematika řešit postupně, počínaje
přijetím pokynů k provádění pravidel pro ochranu údajů v systému
IMI vypracovaných v úzké spolupráci s EIOÚ[9]. Podle Komise se tento postupný přístup
jevil při zajištění vysoké úrovně technické a procesní ochrany
údajů v rámci systému IMI jako účinný[10].
·
Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu
Zpracováním osobních údajů v systému IMI se
zabývají rozhodnutí a doporučení Komise uvedená ve 3. poznámce pod
čarou.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
·
Konzultace zúčastněných stran
V průběhu minulého roku informovala
Komise strany zapojené do systému IMI, včetně národních
koordinátorů IMI a orgánů, které systém používají,
prostřednictvím různých fór o svých plánech pro budoucí
rozšiřování systému IMI. Z obdržených reakcí lze soudit, že
záměr Komise navrhnout horizontální právní nástroj, který by odstranil
jakékoliv pochybnosti o závazné povaze pravidel pro zpracování osobních
údajů v systému, má obecnou podporu.
EIOÚ byl v raných fázích přípravy návrhu
konzultován neformálně a během konzultace mezi útvary i formálně
a poskytl zásadní přínos.
·
Posouzení dopadů
Jak již bylo uvedeno, tento návrh konsoliduje
stávající pravidla, která upravují systém IMI, do jediného horizontálního
právně závazného nástroje. V této fázi tudíž není třeba zvážit
žádné alternativní politické varianty. Kromě toho tento návrh
nepředvídá ani nevylučuje jakákoliv budoucí rozhodnutí o možném
rozšíření systému IMI do nových oblastí práva Unie, ale pouze usnadní
případné rozšíření poskytnutím solidního právního rámce pro fungování
systému IMI a pružného postupu pro budoucí rozhodnutí o rozšíření, které
budou založeny na kritériích stanovených ve sdělení o strategii systému
IMI uvedeném výše. Z těchto důvodů nebyl návrh
předmětem analýzy posouzení dopadů. Jakékoli následné rozhodnutí
týkající se rozšiřování systému IMI nad rámec oblastí práva Unie,
v nichž se systém v současnosti používá, bude vyžadovat
přiměřené posouzení dopadů.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
·
Shrnutí navrhovaných opatření
Cílem tohoto návrhu je zlepšit podmínky fungování
vnitřního trhu poskytnutím účinného a uživatelsky
přívětivého nástroje, který by usnadnil praktické provádění
ustanovení práva Unie ukládajících povinnost správní spolupráce a výměny
informací.
Navrhované nařízení rovněž stanoví
hlavní zásady ochrany údajů prostřednictvím systému IMI, včetně
práv subjektů údajů, v jediném právním nástroji, a tím zvyšuje
transparentnost a posiluje právní jistotu. Seznam oblastí právních aktů
Unie, které jsou v současnosti podporovány systémem IMI, je uveden
v příloze I. Oblasti, jichž by se mohlo týkat případné budoucí
rozšíření systému, jsou uvedeny v příloze II. Procedurální a
rozpočtové aspekty, jejichž cílem je usnadnit budoucí rozšíření
systému IMI, jsou v souladu s výše uvedeným sdělením o strategii systému
IMI.
·
Právní základ:
Článek 114 Smlouvy o fungování EU
·
Zásada subsidiarity a proporcionality
Vzhledem k povaze systému IMI jako ústřednímu
komunikačnímu nástroji vyvinutému a hostovanému Komisí je třeba
stanovit soubor společných pravidel platných pro systém a provést je
centralizovaným způsobem. Cílů systému IMI, zejména odstranění
překážek pro přeshraniční spolupráci, jako jsou jazykové
bariéry, odlišná správní a pracovní kultura a nedostatečně zavedené
postupy pro výměnu informací, nemůže být dosaženo na úrovni
členských států a vyžadují si postup na úrovni Evropské unie. Tento
návrh nepřekračuje rámec toho, co je k dosažení těchto
cílů nezbytné.
·
Volba nástrojů
Navrhovaný nástroj: nařízení
Vzhledem k výše uvedeným cílům je nezbytné
stanovit soubor společných pravidel pro fungování systému IMI. Tohoto cíle
by nemohlo být dosaženo prostřednictvím směrnice, protože ta je díky
své povaze závazná pouze, pokud jde o výsledek, kterého se má dosáhnout, ale
volbu formy a metod ponechává na vnitrostátních orgánech. Nicméně v
případě tohoto návrhu je nutné přesně definovat formy a metody
správní spolupráce prostřednictvím systému IMI. Pokud jde o užitečné
precedenty, lze zdůraznit, že pro jiné velké IT systémy na úrovni EU se
v souvislosti s ochranou údajů a dalšími otázkami rovněž použila
nařízení[11].
Návrh aktu přijatého Komisí a nikoliv Evropským parlamentem a Radou,
např. v rozhodnutí Komise, by pouze odrazil status quo a
neřešil by obavy týkající se právní jistoty občanů, které v minulosti
vznesl EIOÚ.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Jelikož je používání systému IMI pro členské
státy povinné podle směrnice o službách a nedávno přijaté
směrnice o uplatňování práv pacientů v přeshraniční
zdravotní péči[12],
je nezbytné zajistit jeho trvalé fungování. Z tohoto důvodu a aby se
rovněž zajistila účinnější správa a lepší kontrola
rozpočtu, se navrhuje, aby výdaje vztahující se k systému IMI byly
přeorganizovány tak, že všechny náklady budou seskupeny v rámci stejné
rozpočtové linie, kterou spravuje GŘ MARKT (12.02.01 Provádění a
rozvoj vnitřního trhu), jak je uvedeno v přiloženém legislativním
finančním výkazu.
Tento návrh nemá dopad na rozpočet nad
rámec toho, co je již naplánováno v nadcházejících letech v úředních
plánech Komise a nejsou jím dotčena rozhodnutí o víceletém finančním
rámci na období po roce 2013.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
·
Evropský hospodářský prostor
Navržený právní akt se týká záležitostí EHP, a
proto by měl být rozšířen na Evropský hospodářský prostor.
·
Podrobné vysvětlení návrhu
Výběr právního základu
Hlavním cílem návrhu je zlepšit podmínky pro
fungování vnitřního trhu poskytnutím účinného a uživatelsky
přívětivého nástroje, který usnadní praktické uplatňování
těch ustanovení aktů Unie, podle nichž musí členské státy
spolupracovat navzájem mezi sebou i s Komisí a vyměňovat si informace
(v mnoha případech včetně osobních údajů). Pro
zajištění účinného fungování systému IMI je nezbytné stanovit
některá společná pravidla týkající se jeho řízení a používání.
To zahrnuje povinnost jmenovat jednoho národního koordinátora IMI na
členský stát (článek 7), povinnost příslušných orgánů
poskytovat včas přiměřenou odpověď (čl. 8
odst. 1) a ustanovení, že informace vyměňované prostřednictvím
systému IMI lze použít pro poskytnutí důkazů stejným způsobem
jako obdobné informace získané v rámci téhož členského státu (čl. 8
odst. 2).
Zároveň by při provádění systému
IMI měla být zajištěna vysoká úroveň ochrany údajů.
Kapitola I (Obecná ustanovení)
Podle řady ustanovení aktů Unie jsou
členské státy povinny spolupracovat mezi sebou navzájem i s Komisí
prostřednictvím výměny informací. Například směrnice o odborných
kvalifikacích nařizuje správní spolupráci a výměnu některých
informací, včetně osobních údajů, mezi správními orgány
členských států. Od roku 2008 se členské státy dohodly na
používání systému IMI pro účely takové spolupráce a výměny údajů
u řady povolání, jejichž počet se postupně zvyšoval, a cílem je,
aby se výměna údajů vztahovala na všechna regulovaná povolání.
Směrnice o službách ukládá členským státům závazky vzájemné pomoci,
včetně povinnosti poskytnout informace elektronickou cestou (čl.
28 odst. 6). Rozhodnutí Komise 2009/739/ES ze dne 2. října 2009 stanoví
praktická opatření pro výměnu informací mezi členskými státy
podle směrnice o službách.
Od 16. května 2011 si mohou orgány, které se
zabývají vysíláním pracovníků, v celé EU vyměňovat
příslušné informace prostřednictvím systému IMI v rámci pilotního
projektu[13].
Vedle toho je podle nedávno přijaté směrnice o uplatňování práv
pacientů v přeshraniční zdravotní péči používání systému
IMI povinné při výměně informací o právu vykonávat činnost
zdravotnických pracovníků[14].
Průvodní dokument ke sdělení o strategii systému IMI uvádí další
oblasti, které by mohly využít výhod systému IMI. Dále by měly být
prozkoumány synergie mezi systémem IMI a jinými nástroji IT, které Komise používá,
včetně v oblasti řešení problémů.
Cílem ustanovení článků 1, 2 a 3 je
stanovit účel a oblast působnosti systému IMI.
Navrhovaný mechanismus
pro rozšíření systému IMI na další akty Unie (článek 4) se
zaměří na poskytování potřebné pružnosti v budoucnu a
zároveň zajistí vysokou úroveň právní jistoty a transparentnosti,
zejména pro subjekty údajů. Za tímto účelem jsou v příloze
I uvedeny akty Unie, které jsou v současnosti podporovány systémem IMI.
Příloha II vedle toho uvádí oblasti možného budoucího rozšíření
systému IMI. Po posouzení technické proveditelnosti, nákladové efektivnosti,
uživatelské přívětivosti a celkového dopadu na systém, jakož i
výsledků případné zkušební fáze, bude Komise zmocněna
odpovídajícím způsobem aktualizovat seznam oblastí v příloze I a
přijme akt v přenesené pravomoci.
Kapitola II (Funkce a povinnosti ve vztahu k
systému IMI)
Ustanovení této kapitoly jsou pro účinné
fungování systému (např. příslušné úlohy národního koordinátora IMI -
článek 7 a příslušných orgánů - článek 8) rozhodující.
Zejména příslušným orgánům by nemělo být dovoleno
zpochybňovat důkazní hodnotu dokumentu zaslaného od jiného
členského státu pouze z toho důvodu, že byl zaslán
prostřednictvím systému IMI, a měly by s ním zacházet stejným
způsobem jako s obdobnými dokumenty pocházejícími z jejich členského
státu. Ustanovení také odráží flexibilitu, kterou systém IMI členským
státům nabízí při přidělování různých úloh v rámci
systému v souladu s jejich vnitrostátní správní strukturou.
Článek 9 objasňuje úlohu Komise. U
typů správní spolupráce, na které se systém IMI v současnosti
vztahuje, je omezena na zajištění bezpečnosti, dostupnosti, údržby a rozvoje
softwarové infrastruktury a infrastruktury IT pro systém IMI. Komise by však
mohla mít i aktivní úlohu v pracovních postupech IMI, například u oznamovacích
postupů, na základě právních předpisů nebo jiných ujednání,
na nichž je používání systému IMI v určité oblasti vnitřního trhu
založeno.
Článek 10 týkající se přístupových práv
je pro zajištění účinné ochrany osobních údajů zpracovávaných
systémem zásadní. Upřesňuje zejména, že přístup k osobním
údajům zpracovávaným v systému IMI musí být omezen na uživatele IMI,
kteří se účastní dotyčného postupu.
Kapitola III (Zpracování údajů a
bezpečnost)
Zpracování osobních údajů
prostřednictvím systému IMI bude i nadále vycházet z předem
stanovených pracovních postupů, souborů dotazů a jiných
postupů (článek 12). To představuje dodatečnou záruku
transparentnosti pro subjekty údajů.
Osobní údaje zpracovávané systémem IMI by
neměly zůstat přístupné déle, než je nezbytné. Je proto
důležité stanovit maximální lhůty uchovávání údajů, po jejichž
uplynutí by údaje měly být zablokovány, tj. přístup
prostřednictvím běžných rozhraní by měl být uživatelům IMI
zamezen a údaje by měly být ze systému automaticky vymazány po pěti
letech po skončení postupu správní spolupráce (článek 13). Spíše než
okamžité vymazání údajů se upřednostňuje možnost jejich
zablokování po uplynutí 18 měsíců, aby bylo zaručeno, že
subjekty údajů jsou schopny účinně uplatňovat svá práva,
například získáním důkazů, že výměna informací
prostřednictvím systému IMI byla provedena za účelem podání odvolání
proti rozhodnutí, které bylo na takové výměně založeno. Tento
přístup je rovněž v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve věci
C-553/07 Rijkeboer.
Zpracování osobních údajů uživatelů IMI
(např. zaměstnanců státní správy používajících systém IMI) by
mělo být možné pro účely související s fungováním systému IMI, jako
např. zajištění řádného fungování systému koordinátory IMI a Komisí
nebo shromažďování informací souvisejících se správní spoluprací na
vnitřním trhu prostřednictvím průzkumů veřejného
mínění (článek 14).
Článek 15 odráží skutečnost, že podle
směrnice o odborných kvalifikacích a směrnice o službách se
systém IMI již nyní používá k výměně údajů citlivé povahy,
včetně např. informací o disciplinárních nebo trestních
postizích.
Je důležité uvést, že vzhledem k tomu,
že systém IMI je vyvinut, spravován a hostován centrálně Komisí, jsou
příslušná pravidla o bezpečnosti údajů uvedena v nařízení
(ES) č. 45/2001 (článek 16).
Kapitola IV (Práva subjektů údajů
a dohled)
Vzhledem k rozmanitosti příslušných
orgánů, které systém IMI používají (k březnu 2011 to bylo více než 6
000 orgánů), jakož i k různorodosti situací a souvislostí, v nichž
lze systém IMI v budoucnu použít, není možné stanovit v navrhovaném
nařízení jedno univerzální řešení pro výkon práv subjektů
údajů. Povinnosti příslušných orgánů jsou v zásadě upraveny
ve vnitrostátních předpisech o ochraně údajů, zatímco
články 15 a 16 upravují záležitosti, které jsou specifické pro systém IMI
(např. zablokované údaje), jakož i povinnosti Komise. Je rovněž
důležité zajistit pro subjekty údajů transparentnost vždy, když je
výkon jejich práv v rámci systému IMI omezen vnitrostátními právními
předpisy (článek 19).
Ustanovení pro koordinovaný dohled vychází z
modelu stanoveného v nařízeních o VIS a SIS II[15]
(článek 20).
Kapitola V (Zeměpisná působnost
systému IMI)
Právní nástroj pro systém IMI by měl zajistit
dostatečnou pružnost pro zohlednění budoucího vývoje u použití
systému, včetně případného zapojení třetích zemí do
výměny informací v některých oblastech (článek 22) nebo použití
systému v čistě domácích podmínkách (článek 21), o což již
některé členské státy vyjádřily zájem. Ve všech takových
případech by záruky pro ochranu osobních údajů měly platit i nadále.
Kapitola VI (Závěrečná ustanovení)
Aby bylo možné rozšířit systém IMI na další
akty Unie, bude mít Komise pravomoc k aktualizaci seznamu ustanovení, na
něž se systém IMI již vztahuje a která jsou uvedena v příloze I,
přičemž další ustanovení jsou zahrnuta v příloze II.
Komise se zavazuje, že bude pravidelně
předkládat zprávy o fungování systému IMI, mimo jiné na základě
statistických informací získaných ze systému a případně poskytnutých
členskými státy na požádání (článek 26).
2011/0226 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
o správní spolupráci prostřednictvím
systému pro výměnu informací o vnitřním trhu
(„nařízení o systému IMI“)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA
EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
poté, co postoupily návrh legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[16],
s ohledem na stanovisko evropského inspektora
ochrany údajů,
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Použití některých aktů Unie upravujících
volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu na vnitřním trhu vyžaduje, aby
členské státy spolupracovaly a vyměňovaly si informace navzájem
mezi sebou i s Komisí. Vzhledem k tomu, že praktické prostředky pro
takovou výměnu informací nejsou v těchto aktech často
uvedeny, je třeba učinit vhodná praktická opatření.
(2)
Systém pro výměnu informací o vnitřním
trhu (dále jen „systém IMI“) je softwarová aplikace přístupná
prostřednictvím internetu, kterou vyvinula Evropská komise ve spolupráci s
členskými státy, s cílem pomoci členským státům při
praktickém provádění požadavků na výměnu informací stanovených v
předpisech Unie, a to vytvořením centralizovaného komunikačního
mechanismu, který by usnadnil přeshraniční výměnu informací a
vzájemnou pomoc. Systém IMI příslušným orgánům zejména umožňuje
určit jejich partnerský subjekt v jiném členském státu, řídit
výměnu informací, včetně osobních údajů, na základě
jednoduchých a jednotných postupů a překonat jazykové bariéry na
základě předem definovaných a předem přeložených pracovních
postupů.
(3)
Účelem systému IMI by mělo být lepší
fungování vnitřního trhu díky zavedení účinného, uživatelsky
přívětivého nástroje pro provádění správní spolupráce mezi
členskými státy a Komisí, což usnadní uplatňování aktů Unie
uvedených v přílohách tohoto nařízení.
(4)
Sdělení Komise[17] „Lepší
správa jednotného trhu prostřednictvím širší správní spolupráce: Strategie
pro rozšíření a rozvoj systému pro výměnu informací o vnitřním
trhu („IMI“)“ stanoví plány pro možné rozšíření systému IMI na jiné akty
Unie. Sdělení Komise „Akt o jednotném trhu“ zdůraznilo význam systému
IMI pro posílení spolupráce mezi zúčastněnými stranami, a to i na
místní úrovni, čímž se přispěje k lepší správě
jednotného trhu[18].
Je proto nezbytné vytvořit solidní právní rámec systému IMI a soubor
společných pravidel, které zajistí efektivní fungování systému.
(5)
Pokud použití ustanovení Unie aktu vyžaduje, aby si
členské státy vyměňovaly osobní údaje, a stanoví účel
tohoto zpracování, mělo by být takové ustanovení považováno za
odpovídající právní základ pro zpracování osobních údajů, s výhradou
podmínek stanovených v článcích 8 a 52 Listiny základních práv Evropské
unie. Na systém IMI by se mělo nahlížet především jako na nástroj pro
výměnu informací (včetně osobních údajů), ke které by jinak
došlo prostřednictvím jiných prostředků, včetně
běžného poštovního styku, faxu nebo elektronické pošty, na základě
právního závazku uloženého orgánům a subjektům členských
států v aktech Unie.
(6)
Systém IMI vychází ze zásady ochrany soukromí již
od návrhu a byl vytvořen s přihlédnutím k požadavkům
právních předpisů na ochranu údajů. Systém nabízí dobrou
úroveň ochrany údajů, zejména z důvodu omezení uložených na
přístup k osobním údajům, které se v rámci systému
vyměňují. Systém IMI proto nabízí výrazně vyšší úroveň
ochrany a bezpečnosti než ostatní metody výměny informací, jako je
poštovní styk, telefon, fax nebo e-mail.
(7)
Správní spolupráce za použití elektronických
prostředků mezi členskými státy navzájem a mezi členskými
státy a Komisí by měla být v souladu s pravidly pro ochranu osobních
údajů stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES
ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se
zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů[19] a v
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18.
prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se
zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném
pohybu těchto údajů[20].
(8)
V zájmu zajištění transparentnosti, zejména
pro subjekty údajů, by měly být akty Unie, pro něž se používá
systém IMI, uvedeny v příloze I tohoto nařízení. Oblasti dalšího
možného rozšíření by měly být uvedeny v příloze II. Je
vhodné určit v příloze II soubor aktů Unie, u nichž je nutné
vyhodnotit technickou proveditelnost, nákladovou efektivnost, uživatelskou
přívětivost a celkový dopad na systém předtím, než se rozhodne o
používání systému IMI u těchto aktů.
(9)
Žádné ustanovení tohoto nařízení by
nemělo bránit členským státům a Komisi při rozhodování o
použití systému IMI pro výměnu informací, která nezahrnuje zpracování
osobních údajů.
(10)
Toto nařízení by mělo stanovit pravidla
pro používání systému IMI pro účely správní spolupráce, která se mohou
vztahovat mj. na individuální výměnu informací, oznamovací postupy,
výstražné mechanismy, ujednání o vzájemné pomoci a řešení problémů.
(11)
Členské státy by měly být schopny
přizpůsobit funkce a povinnosti týkající se systému IMI svým interním
správním strukturám nebo vzít v úvahu konkrétní potřeby specifického
pracovního postupu systému IMI. Úkoly, které plní koordinátoři IMI,
může provádět jeden nebo více pověřených koordinátorů
IMI, sám nebo společně s jinými, pro určité oblasti
vnitřního trhu, pro určitou správní či zeměpisnou oblast
nebo podle jiného kritéria.
(12)
Ačkoliv je systém IMI v podstatě
komunikačním nástrojem pro orgány veřejné správy, který není
přístupný široké veřejnosti, je možné, že bude nutné vyvinout
technické prostředky, které by vnějším subjektům, jako jsou
například občané, podniky a organizace, umožnily komunikovat s
příslušnými orgány za účelem poskytnutí informací a získávání dat,
nebo by jim umožnily vykonávat jejich práva jako subjekty údajů. Tyto
technické prostředky by měly zahrnovat vhodná ochranná opatření
pro ochranu údajů.
(13)
Výměna informací prostřednictvím systému
IMI vychází z právního závazku, který orgánům členských
států ukládá povinnost poskytovat si vzájemnou pomoc. Pro zajištění
řádného fungování vnitřního trhu by v případě informací
zaslaných příslušným orgánem prostřednictvím systému IMI z jiného
členského státu neměla být zpochybněna jejich hodnota jako
důkazu ve správním řízení pouze z toho důvodu, že pochází z
jiného členského státu, nebo proto, že byly zaslány elektronicky, a orgán
by s takovými informacemi měl nakládat stejným způsobem jako s
obdobnými dokumenty pocházejícími z jeho členského státu.
(14)
Pro zajištění vysoké úrovně ochrany
údajů musí být v systému IMI stanoveny maximální lhůty pro
uchovávání osobních údajů. Tyto lhůty však musí být
dostatečně dlouhé, aby subjekty údajů mohly plně uplatňovat
svá práva, například získáním důkazů o tom, že k
výměně informací došlo z důvodu podání odvolání proti
rozhodnutí.
(15)
Pro účely slučitelné s cíli tohoto
nařízení by mělo být možné zpracovat jmenné a kontaktní údaje
uživatelů systému IMI, včetně sledování používání systému
koordinátory IMI a Komisí, komunikace, vzdělávacích a osvětových
iniciativ a shromažďování informací o správní spolupráci a vzájemné
pomoci na vnitřním trhu.
(16)
Evropský inspektor ochrany údajů by měl
sledovat a zajišťovat uplatňování ustanovení tohoto nařízení,
včetně příslušných ustanovení o bezpečnosti údajů.
(17)
Subjekty údajů by měly být informovány o
zpracování svých osobních údajů v systému IMI a o tom, že mají právo
na přístup k údajům, které se jich týkají, a právo na opravu
nesprávných údajů a vymazání neoprávněně zpracovaných
údajů, v souladu s vnitrostátními právními předpisy, kterými se
provádí směrnice 95/46/ES.
(18)
Postupy správní spolupráce stanovené v systému IMI
by měly být usnadněny předem definovanými pracovními postupy,
soubory otázek a formulářů, které pro tento účel vypracovala
Komise, případně doplněnými o přiložené spisy a poznámky.
Pro zajištění dostatečné transparentnosti pro subjekty údajů by
měly být zveřejněny předem stanovené pracovní postupy a
formuláře a jiná ujednání o postupech správní spolupráce v systému IMI.
(19)
Pokud členské státy v souladu s článkem
13 směrnice 95/46/ES uplatňují u práv subjektů údajů
omezení nebo výjimky, měly by být informace o takových omezeních nebo
výjimkách zveřejněny, aby se zajistila úplná transparentnost pro
subjekty údajů. Takové výjimky nebo omezení by měly být nezbytné a
přiměřené pro zamýšlený účel a měly by se na ně
vztahovat přiměřené bezpečnostní záruky.
(20)
Rozhodnutí Komise 2008/49/ES ze dne 12. prosince
2007 týkající se provádění systému pro výměnu informací o vnitřním
trhu (IMI), pokud jde o ochranu osobních údajů, by mělo být zrušeno[21].
Rozhodnutí Komise 2009/739/ES ze dne 2. října 2009 o praktických
opatřeních pro výměnu informací elektronickými prostředky mezi
členskými státy podle kapitoly VI směrnice Evropského parlamentu a
Rady 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu[22] by se
mělo i nadále vztahovat na otázky týkající se výměny informací podle
směrnice 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu[23].
(21)
Komise by měla být zmocněna k
přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem
290 Smlouvy v souvislosti s těmi akty Unie (mj. i akty uvedenými
v příloze II), jejichž ustanovení o správní spolupráci a výměně
informací mohou být prováděna prostřednictvím systému IMI,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Kapitola I
OBECNÁ
USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
nařízení
Toto nařízení stanoví pravidla pro
používání systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen
„systém IMI“) při správní spolupráci, včetně zpracování osobních
údajů, mezi příslušnými orgány členských států a Komisí.
Článek 2
Zřízení
systému pro výměnu informací o vnitřním trhu
Tímto se zřizuje systém pro výměnu
informací o vnitřním trhu.
Článek 3
Oblast
působnosti
Systém IMI se používá pro výměnu
informací mezi příslušnými orgány členských států a Komisí
nezbytnou k provedení aktů o vnitřním trhu, které stanoví správní
spolupráci, včetně výměny osobních údajů, mezi
členskými státy navzájem nebo mezi členskými státy a Komisí. Akty
upravující vnitřní trh jsou uvedeny v příloze I.
Článek 4
Vývoj
systému IMI
1.
Komise může rozhodnout, že u aktů
uvedených v příloze II tohoto nařízení lze použít systém IMI,
přičemž se bere v úvahu technická proveditelnost, nákladová
efektivnost, uživatelská přívětivost a celkový dopad na systém. V
takových případech je Komise oprávněna zahrnout tyto akty do
přílohy I postupem podle článku 23.
2.
Přijetí aktu v přenesené pravomoci
může předcházet zkušební fáze (pilotní projekt) omezeného trvání, do
níž je zapojeno několik členských států nebo všechny
členské státy.
Článek 5
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí
definice uvedené ve směrnici 95/46/ES a v nařízení (ES) č.
45/2001.
Dále se použijí také následující
definice:
(a)
„systémem pro výměnu informací o vnitřním
trhu“ („sytém IMI“) se rozumí elektronický nástroj, který Evropská komise
poskytuje k usnadnění správní spolupráce mezi státními správami
v členských státech a Komisí;
(b)
„správní spoluprací“ se rozumí úzká spolupráce
příslušných orgánů členských států a Komise
prostřednictvím výměny informací, včetně
prostřednictvím oznámení, nebo poskytováním vzájemné pomoci,
včetně pomoci při řešení problémů, pro účely
lepšího uplatňování práva Unie;
(c)
„oblastí vnitřního trhu“ se rozumí právní
či funkční oblast vnitřního trhu ve smyslu čl. 26 odst. 2
Smlouvy, v níž se systém IMI používá v souladu s výše uvedeným článkem 3;
(d)
„postupem správní spolupráce“ se rozumí předem
definovaný pracovní postup stanovený pro systém IMI, který subjektům IMI
umožňuje navzájem komunikovat a jednat strukturovaným způsobem;
(e)
„příslušným orgánem“ se rozumí jakýkoliv orgán
zřízený na národní, regionální nebo místní úrovni, který má specifické
povinnosti týkající se uplatňování vnitrostátního práva nebo práva Unie v
jedné nebo více oblastech vnitřního trhu a jehož registrace v systému
IMI byla schválena koordinátorem IMI;
(f)
„koordinátorem IMI“ se rozumí orgán jmenovaný
členskými státy k výkonu podpůrných úkolů, které jsou nezbytné
pro účinné fungování systému IMI v souladu s tímto nařízením;
(g)
„uživatelem IMI“ se rozumí fyzická osoba, která
pracuje pod kontrolou příslušného orgánu, koordinátora IMI nebo Komise a
která je v systému IMI zaregistrována jejich jménem;
(h)
„subjektem IMI“ se rozumí příslušné orgány,
koordinátoři IMI a Komise;
(i)
„vnějšími subjekty“ se rozumí fyzické nebo
právnické osoby jiné než uživatelé IMI, které mohou systém IMI používat za
použití technických prostředků a v souladu se specifickým předem
stanoveným pracovním postupem zavedeným pro tento účel;
(j)
„zablokováním“ se rozumí použití technických
prostředků tak, aby uživatelé IMI nemohli mít prostřednictvím
běžného rozhraní aplikace přístup k osobním údajům.
Kapitola
II
FUNKCE
A POVINNOSTI TÝKAJÍCÍ SE SYSTÉMU IMI
Článek 6
Všeobecný
účel
Subjekty IMI si budou vyměňovat a
zpracovávat osobní údaje pouze pro účely vymezené v příslušném
právním základu uvedeném v příloze I.
Článek 7
Koordinátoři
IMI
1.
Každý členský stát jmenuje jednoho národního
koordinátora IMI, k jehož úkolům patří:
(a)
registrovat nebo ověřovat registraci
koordinátorů IMI a příslušných orgánů;
(b)
působit jako hlavní kontaktní osoba v
záležitostech týkajících se systému IMI a jako partner Komise, včetně
hledisek souvisejících s ochranou osobních údajů;
(c)
poskytovat příslušným orgánům a
uživatelům IMI znalosti, odbornou přípravu a podporu,
včetně technické podpory;
(d)
zajišťovat účinné fungování systému,
včetně včasné a přiměřené odpovědi
příslušných orgánů na žádosti o správní spolupráci.
2.
Vedle toho může každý členský stát
jmenovat jednoho nebo více koordinátorů IMI, kteří budou
provádět jeden nebo více z výše uvedených úkolů, v souladu se svou
vnitřní správní strukturou.
3.
Členské státy uvědomí Komisi o
koordinátorech IMI jmenovaných v souladu s odstavci 1 a 2 a o úkolech, za
které jsou odpovědní. Komise tyto informace zpřístupní ostatním
členským státům.
4.
Členské státy zajistí, aby koordinátoři
IMI měli dostatečné zdroje k plnění svých povinností v souladu s
tímto nařízením.
5.
Všichni koordinátoři IMI mohou působit
jako příslušné orgány. V takových případech bude mít koordinátor IMI
stejná přístupová práva jako příslušný orgán. Každý koordinátor IMI
působí jako správce v rámci svých vlastních činností zpracování
údajů, které vykonal jako subjekt IMI.
Článek 8
Příslušné
orgány
1.
Při spolupráci prostřednictvím systému
IMI příslušné orgány zajistí, aby v co nejkratší době nebo ve
lhůtě stanovené v příslušném aktu Unie byla uživateli IMI
poskytnuta přiměřená odpověď v souladu s postupy
správní spolupráce.
2.
Příslušné orgány mohou jako důkazy použít
veškeré informace, dokumenty, závěry, prohlášení, ověřené kopie
nebo zprávy sdělené prostřednictvím systému IMI, a to na stejném
základě jako obdobné dokumenty získané v jejich vlastní zemi pro
účely slučitelné s účelem, pro který byly údaje
původně shromážděny.
3.
Každý příslušný orgán působí jako správce
v rámci svých vlastních činností zpracování údajů vykonávaných
uživatelem IMI spadajícím pod jeho pravomoc a zajistí, že subjekty
údajů mohou případně vykonávat svá práva v souladu s kapitolami
III a IV.
4.
Členské státy zajistí, aby příslušné
orgány měly dostatečné zdroje k plnění svých povinností v
souladu s tímto nařízením.
Článek 9
Komise
1.
Komise zajistí bezpečnost, dostupnost, údržbu
a rozvoj softwaru a infrastruktury IT pro systém IMI. Poskytne
mnohojazyčný systém, odbornou přípravu ve spolupráci s členskými
státy a asistenční službu, která členským státům poskytne pomoc
při používání systému IMI.
2.
Komise se může podílet na postupech správní
spolupráce, které se týkají zpracování osobních údajů, pokud to vyžaduje
akt Unie uvedený v příloze I.
3.
Komise provádí registraci národních
koordinátorů IMI a uděluje jim přístup k systému IMI.
4.
Komise v systému IMI zpracovává osobní údaje,
pokud je tak stanoveno v tomto nařízení.
5.
Pro účely plnění svých úkolů podle
tohoto článku a pro sestavování zpráv a statistik musí mít Komise
přístup k nezbytným informacím, které se týkají zpracování údajů
prováděného v systému IMI.
Článek 10
Přístupová práva subjektů a uživatelů IMI
1.
Přístup k systému IMI mají pouze
uživatelé IMI, kteří byli řádně pověřeni subjektem IMI
a jednají jeho jménem.
2.
Členské státy ve spolupráci s Komisí jmenují
koordinátory IMI a příslušné orgány i oblasti vnitřního trhu, za
které odpovídají.
3.
Každý subjekt IMI udělí a
v případě potřeby zruší příslušná přístupová
práva svým uživatelům IMI v oblasti vnitřního trhu, za který
odpovídá.
4.
Zavedou se vhodné technické prostředky,
kterými se zajistí, že uživatelé IMI mají přístup pouze k těm
osobním údajům zpracovaným v systému IMI, které potřebují, a že
mají přístup pouze k těm oblastem vnitřního trhu, pro které
jim byla udělena přístupová práva v souladu s odstavcem 3.
5.
Používání osobních údajů, které jsou
zpracovány v systému IMI, pro zvláštní účely způsobem
neslučitelným s původním účelem se zakazuje, není-li
výslovně stanoveno zákonem.
6.
Pokud postup správní spolupráce zahrnuje zpracování
osobních údajů, mají k takovým údajům přístup pouze
uživatelé IMI zapojení do tohoto postupu.
7.
Vnější subjekty smějí používat systém IMI
s technickými prostředky poskytnutými pro tento účel, pokud je to
nezbytné k usnadnění správní spolupráce mezi příslušnými orgány v
členských státech, nebo aby mohly vykonávat svá práva jako subjekty údajů,
nebo pokud je tak stanoveno aktem Unie.
Článek 11
Důvěrnost
informací
1.
Každý členský stát použije v souladu se svými
vnitrostátními právními předpisy svá pravidla služebního tajemství nebo
jiné srovnatelné povinnosti zachování důvěrnosti pro své subjekty a
uživatele IMI.
2.
Subjekty IMI zajistí, aby uživatelé IMI spadající
pod jejich kontrolu respektovali žádosti od jiných subjektů IMI o
zachování důvěrnosti informací vyměňovaných
prostřednictvím systému IMI.
Článek 12
Postupy
správní spolupráce
Systém IMI je
založen na postupech správní spolupráce, které pro tento účel vypracovává
a aktualizuje Komise v úzké spolupráci s členskými státy.
Kapitola
III
ZPRACOVÁNÍ
DAT A BEZPEČNOST
Článek 13
Uchování
osobních údajů
1.
Osobní údaje zpracovávané v systému IMI jsou
zablokovány nejpozději osmnáct měsíců po formálním ukončení
postupu správní spolupráce, pokud v jednotlivých případech
příslušný orgán výslovně nepožádá o zablokování před uplynutím
uvedené lhůty.
2.
Pokud je v postupu správní spolupráce v systému IMI
stanoveno úložiště informací pro účely jejich budoucího použití
subjekty IMI, mohou být osobní údaje uložené v těchto úložištích
zpracovávány po dobu nezbytnou pro tyto účely, a to buď se souhlasem
subjektu údajů, nebo je-li to nutné pro dodržení aktu Unie.
3.
Osobní údaje zablokované podle tohoto článku
jsou s výjimkou jejich uložení zpracovávány pouze jako důkaz o
výměně informací prostřednictvím systému IMI, nebo se souhlasem
subjektu údajů.
4.
Zablokované údaje jsou automaticky vymazány po
uplynutí pěti let od ukončení postupu správní spolupráce.
5.
Komise pomocí technických prostředků
zajistí zablokování a vymazání osobních údajů a jejich vyhledávání v
souladu s odstavcem 3.
Článek 14
Uchovávání
osobních údajů uživatelů IMI
1.
Odchylně od článku 13 se pro uchovávání
osobních údajů uživatelů IMI použijí odstavce 2 a 3.
2.
Osobní údaje týkající se uživatelů IMI budou
v systému IMI uloženy tak dlouho, dokud jsou tyto osoby uživateli IMI, a
mohou být zpracovány pro účely slučitelné s cíli tohoto
nařízení.
K těmto osobním údajům patří
jméno a příjmení a veškeré údaje o elektronickém či jiném kontaktu
nezbytné pro účely tohoto nařízení.
3.
Pokud fyzická osoba přestane být uživatelem
IMI, jsou její osobní údaje pomocí technických prostředků zablokovány
na dobu pěti let. S výjimkou uložení jsou tyto údaje zpracovávány
pouze jako důkaz o výměně informací prostřednictvím systému
IMI a na konci pětiletého období musí být vymazány.
Článek 15
Zpracování
zvláštních kategorií údajů
1.
Zpracování zvláštních kategorií údajů
uvedených v čl. 8 odst. 1 směrnice 95/46/ES a čl. 10 odst.
1 nařízení (ES) č. 45/2001 prostřednictvím systému IMI je možné
pouze na základě konkrétního důvodu uvedeného v čl. 8 odst. 2
uvedené směrnice a čl. 10 odst. 2 uvedeného nařízení a za
použití příslušných záruk zajišťujících práva jednotlivců,
jejichž osobní údaje jsou zpracovány.
2.
Systém IMI lze použít pro zpracování údajů
týkajících se protiprávního jednání, rozsudků v trestních věcech
nebo bezpečnostních opatření uvedených v čl. 8 odst. 5
směrnice 95/46/ES a čl. 10 odst. 5 nařízení (ES) č.
45/2001, včetně informací o disciplinárních, správních nebo
trestněprávních postizích či jiných informací nezbytných k prokázání
bezúhonnosti fyzické nebo právnické osoby, pokud je zpracování těchto
údajů stanoveno v aktu Unie, který je základem pro zpracování, nebo s
výslovným souhlasem subjektu údajů, s výhradou přiměřených
zvláštních ochranných opatření.
Článek 16
Bezpečnost
1.
Při zpracování osobních údajů podle
tohoto nařízení je třeba dodržet pravidla pro ochranu údajů
přijatá Komisí podle článku 22 nařízení (ES) č. 45/2001.
2.
Komise zavede nezbytná opatření k
zajištění bezpečnosti osobních údajů zpracovávaných v systému
IMI, včetně vhodné kontroly přístupu k údajům a bezpečnostního
plánu, který musí být průběžně aktualizován.
3.
Komise zajistí, aby v případě
mimořádné bezpečnostní události bylo možné ověřit, které
údaje byly v systému IMI zpracovány, kdy, kým a pro jaký účel.
Kapitola
IV
PRÁVA
SUBJEKTŮ ÚDAJŮ A DOHLED
Článek 17
Informace
poskytované subjektům údajů a transparentnost
1.
Subjekty IMI zajistí, že subjekty údajů jsou
informovány o zpracování svých osobních údajů v systému IMI a že mají
přístup k oznámení o ochraně osobních údajů uvádějící
jejich práva a jak je vykonávat, v souladu s články 10 a 11 směrnice
1995/46/ES a s vnitrostátními právními předpisy, které jsou v souladu s
uvedenou směrnicí.
2.
Komise zpřístupní:
(a)
ucelené oznámení o ochraně osobních údajů
týkající se systému IMI v souladu s články 10 a 11 nařízení (ES)
č. 45/2001 v jasné a srozumitelné formě;
(b)
informace týkající se aspektů ochrany
údajů u postupů správní spolupráce v systému IMI podle v
článku 12;
(c)
informace o výjimkách nebo omezení práv
subjektů údajů uvedených v článku 19.
Článek 18
Právo
na přístup, opravu a vymazání
1.
Subjekty IMI zajistí, aby subjekt údajů mohl
účinně uplatňovat právo na přístup k údajům,
které se ho týkají, a právo na opravu nepřesných či neúplných
údajů a vymazání neoprávněně zpracovávaných údajů, v
souladu s vnitrostátními právními předpisy. Opravu a vymazání provádí
odpovědný subjekt IMI do 60 dnů.
2.
Osobní údaje zablokované podle čl. 13 odst. 1
nesmí být opraveny nebo vymazány, pokud nelze jednoznačně prokázat,
že taková oprava či vymazání jsou nezbytné pro ochranu práv subjektu
údajů a nesníží jejich hodnotu jako důkazu o výměně
informací prostřednictvím systému IMI.
3.
Pokud subjekt údajů napadne správnost či
zákonnost údajů zablokovaných podle čl. 13 odst. 1, je
třeba tuto skutečnost zaznamenat a uvést i přesné, opravené
informace.
Článek 19
Výjimky
a omezení
Pokud členské státy v souladu
s článkem 13 směrnice 95/46/ES ve vnitrostátních právních
předpisech stanoví výjimky nebo omezení práv, jež pro subjekty údajů
stanoví tato kapitola, informují o tom Komisi.
Článek 20
Dohled
1.
Vnitrostátní orgán či orgány dozoru jmenované
v každém členském státě a pověřené pravomocemi uvedenými v
článku 28 směrnice 95/46/ES („vnitrostátní orgán dozoru“) kontrolují
zákonnost zpracování osobních údajů příslušnými orgány na jejich
území, a zejména zajistí, aby byla dodržována práva subjektů údajů
stanovená v této kapitole.
2.
Evropský inspektor ochrany údajů zajistí, aby
činnosti, které Komise ve své úloze jako subjekt IMI provádí při
zpracování osobních údajů, byly prováděny v souladu s tímto
nařízením. Odpovídajícím způsobem se použijí povinnosti
a pravomoci uvedené v článku 46 a 47 nařízení (ES) č.
45/2001.
3.
Vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor
ochrany údajů, z nichž každý jedná v rozsahu svých příslušných
pravomocí, zajistí koordinovaný dohled nad systémem IMI a jeho používáním
příslušnými orgány v členských státech. Evropský inspektor ochrany
údajů může vnitrostátní orgány dohledu vyzvat, aby se za tímto
účelem sešly, je-li to nezbytné. Náklady na tato setkání nese evropský
inspektor ochrany údajů. Pro tento účel mohou být společně
dle potřeby zavedeny další pracovní metody, včetně jednacího
řádu. Evropskému parlamentu, Radě a Komisi se alespoň jednou za
tři roky zasílá společná zpráva o činnostech.
Kapitola
V
ZEMĚPISNÁ
OBLAST PŮSOBNOSTI SYSTÉMU IMI
Článek 21
Vnitrostátní
používání systému IMI
1.
Členský stát může používat systém IMI pro
účely správní spolupráce mezi příslušnými orgány na svém území v
souladu s vnitrostátními právními předpisy za podmínky, že:
(a)
nejsou vyžadovány žádné podstatné změny
stávajících postupů správní spolupráce a
(b)
vnitrostátnímu orgánu dohledu bylo předloženo
oznámení předpokládaného použití systému IMI a
(c)
používání systému IMI nemá žádný významný dopad na
jeho účinné fungování.
2.
Pokud je pravděpodobné, že vnitrostátní
používání systému IMI bude mít významný dopad na jeho účinné fungování,
oznámí členský stát takové použití Komisi a vyžádá si její předchozí
souhlas. Je-li to nezbytné, uzavřou členské státy s Komisí
dohodu, která mimo jiné stanoví technická, finanční a organizační
ujednání, včetně závazků subjektů IMI.
Článek 22
Výměna
informací s třetími zeměmi
1.
Subjekty IMI si mohou v rámci Unie a ve
třetí zemi vyměňovat osobní údaje v systému IMI
v souladu s tímto nařízením, pouze pokud jsou splněny tyto
podmínky:
(a)
údaje jsou zpracovávány podle ustanovení uvedených
v příloze I a odpovídajících ustanovení právních předpisů
třetí země;
(b)
údaje jsou vyměňovány nebo
zpřístupňovány v souladu s mezinárodní dohodou o použití
ustanovení, jež jsou uvedena v příloze I, třetí zemí a
(c)
Komise přijala rozhodnutí, v němž
shledala, že dotyčná třetí země zajišťuje odpovídající
ochranu osobních údajů v souladu s čl. 25 odst. 6 směrnice
95/46/ES, nebo že platí ustanovení článku 26 směrnice 95/46/ES,
včetně přiměřených záruk, že údaje zpracovávané v
systému IMI se použijí pouze pro účely, pro které byly původně
vyměňovány.
2.
Pokud je Komise subjektem IMI, platí pro jakoukoli
výměnu osobních údajů, které jsou zpracovávány v systému IMI, se
subjekty IMI ve třetí zemi čl. 9 odst. 1 a čl. 9 odst. 7
nařízení (ES) č. 45/2001.
3.
Komise zveřejní v Úředním
věstníku Evropské unie aktualizovaný seznam třetích zemí, jichž
se výměna informací v souladu s tímto článkem týká.
Kapitola
VI
ZÁVĚREČNÁ
USTANOVENÍ
Článek 23
Výkon
přenesené pravomoci
1.
Pravomoc přijímat akty v přenesené
pravomoci uvedené v článku 4 je svěřena Komisi na dobu
neurčitou.
2.
Přijetí aktu v přenesené pravomoci
Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu
a Radě.
3.
Pravomoc přijímat akty v přenesené
pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích
24 a 25.
Článek 24
Zrušení
přenesení pravomoci
1.
Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení
pravomoci uvedené v článku 3 zrušit.
2.
Orgán, který zahájil interní postup s cílem
rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí nejpozději
jeden měsíc před přijetím konečného rozhodnutí druhého
zákonodárce a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být
zrušeno, a důvody tohoto zrušení.
3.
Rozhodnutím o zrušení se ukončuje
přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá
účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je
upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů
v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním
věstníku Evropské unie.
Článek 25
Námitky
proti aktům v přenesené pravomoci
1.
Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v
přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou
měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo
Rady se tato lhůta prodlouží o jeden měsíc.
2.
Pokud Evropský parlament ani Rada v této
lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví nebo
pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada
uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit, vstupuje akt v přenesené
pravomoci v platnost dnem v něm stanoveným.
3.
Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v
platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky.
Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je
odůvodní.
Článek 26
Sledování
a podávání zpráv
1.
Komise každoročně Evropskému parlamentu a
Radě předloží zprávu o fungování systému IMI.
2.
Každé tři roky podá Komise evropskému
inspektoru ochrany údajů zprávu o aspektech, které se týkají ochrany
osobních údajů v systému IMI, včetně bezpečnosti
údajů.
3.
Pro účel vypracování zpráv uvedených v
odstavcích 1 a 2 poskytnou členské státy Komisi na požádání veškeré
informace týkající se používání tohoto nařízení, včetně
informací o praktickém uplatňování požadavků na ochranu údajů,
které jsou stanoveny v tomto nařízení.
Článek 27
Náklady
1.
Náklady na vývoj, provoz a údržbu systému IMI se
hradí ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, aniž jsou dotčena
ujednání podle čl. 21 odst. 2.
2.
Pokud není stanoveno jinak v aktu Unie, hradí
náklady na provoz systému IMI na úrovni členských států,
včetně lidských zdrojů nezbytných pro poskytování odborné
přípravy, propagaci a technickou pomoc (asistenční služba), jakož i
náklady na správu systému na vnitrostátní úrovni, jednotlivé členské
státy.
Článek 28
Vstup
v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
[…] den po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné
v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských
státech.
V […] dne […].
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda/předsedkyně                                   předseda/předsedkyně
Příloha I, na niž se odkazuje v
článku 3, uvádějící ustanovení o správní spolupráci v aktech
Unie, která jsou prováděna prostřednictvím systému IMI
1.         Směrnice Evropského parlamentu
a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na
vnitřním trhu: kapitola VI
2.         Směrnice Evropského parlamentu
a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných
kvalifikací: články 8, 50, 51 a 56
3.         Směrnice Evropského parlamentu
a Rady 2011/24/EU ze dne 9. března 2011 o uplatňování
práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči:
článek 10[24]
Příloha II, na niž se odkazuje v
článku 4, uvádějící možné oblasti, v nichž lze prostřednictvím
systému IMI provádět ustanovení o správní spolupráci
I.          Vnitřní trh a volný pohyb
zboží
(2)
Doporučení Komise ze dne 7. prosince 2001
o zásadách využívání sítě SOLVIT – sítě pro řešení
problémů vnitřního trhu: kapitoly I a II[25]
II.        Svoboda usazování a poskytování
služeb
(3)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady
2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním
trhu: čl. 15 odst. 7 a čl. 39 odst. 5
(4)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES
ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování
služeb: článek 4[26]
(5)
Směrnice Evropského
parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000
o některých právních aspektech služeb informační
společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu
(směrnice o elektronickém obchodu): článek 3[27]
[4.       Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se
mění směrnice 89/666/EHS, 2005/56/ES a 2009/101/ES, pokud jde o
propojení ústředních, obchodních a podnikových rejstříků
(COD/2011/0038)]
III.       Volný pohyb osob
(6)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU
ze dne 9. března 2011 o uplatňování práv pacientů
v přeshraniční zdravotní péči: článek 6
IV.       Volný pohyb kapitálu a plateb
[1.       Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o profesionální
přeshraniční silniční přepravě eurohotovosti mezi
členskými státy eurozóny (COD/2010/0204)]
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ
VÝKAZ PRO NÁVRHY
[přiložený
ke všem návrhům nebo podnětům předkládaným legislativnímu
orgánu
(článek
28 finančního nařízení a článek 22 prováděcích pravidel)]
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové
linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Nařízení
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. xxx o správní spolupráci
prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu
(dále jen „nařízení o systému IMI“)

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[28]

Vnitřní
trh – služby

1.3.
Povaha návrhu/podnětu

þNávrh/podnět se týká prodloužení stávající akce

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Ve
svém sdělení „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný
růst podporující začlenění“ (KOM(2010) 2020) Komise navrhla, aby
se překážky na jednotném trhu řešily mj. posílením struktur „pro
včasné a přesné provádění opatření na jednotném trhu (mimo
jiné … směrnice o službách …)“, jejich účinným prosazováním a rychlým
řešením případných problémů.
Systém
pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen „systém IMI“) je
internetový komunikační nástroj vyvinutý Evropskou komisí, který je
členským státům nabízen bezplatně od roku 2008. Systém IMI se v
současnosti používá pro výměnu informací podle směrnice
Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání
odborných kvalifikací[29]
(dále jen „směrnice o uznávání odborných kvalifikací“) a směrnice
Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na
vnitřním trhu[30]
(dále jen „směrnice o službách“).
Systém
IMI umožňuje vnitrostátním, regionálním a místním orgánům, snadno a
rychle komunikovat se svými protějšky přes hranice států,
přičemž se posupuje podle jednotných pracovních metod dohodnutých
všemi členskými státy.Systém IMI pomáhá uživatelům i) najít
příslušný orgán, který je třeba kontaktovat, ii) komunikovat
s takovým orgánem pomocí souboru předem přeložených otázek a
odpovědí a iii) sledovat postup své žádosti o informace pomocí
mechanismu sledování. Například orgán v Irsku, který potřebuje
informace od orgánu v Maďarsku, může zvolit otázku v
angličtině. Maďarskému orgánu se otázky a příslušné
možnosti odpovědí zobrazují maďarsky; jeho odpověď obdrží
irský orgán v angličtině.
Podle
sdělení Komise „Na cestě k Aktu o jednotném trhu“ je rozšíření
systému IMI do dalších odvětví za účelem „vytvoření
skutečné elektronické komunikační sítě evropských správních
orgánů“ jedním ze zásadních prvků při prosazování lepší správy
jednotného trhu[31].
Sdělení Komise „Akt o jednotném trhu“ zdůraznilo význam systému IMI
pro posílení spolupráce mezi zúčastněnými stranami, a to i na místní
úrovni, čímž se přispěje k lepší správě jednotného trhu[32].

1.4.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity
ABM/ABB

Specifický cíl č. 12: Rozvinout plný
potenciál systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI) za
účelem podpory lepšího provádění právních předpisů
upravujících jednotný trh.
Použití
systému IMI je podle směrnice o službách povinné.
Ve
svém sdělení „Lepší správa jednotného trhu prostřednictvím širší
správní spolupráce: Strategie pro rozšíření a rozvoj systému pro
výměnu informací o vnitřním trhu („IMI“)“ (KOM(2011) 75
v konečném znění) (sdělení o strategii systému IMI)
naplánovala Komise budoucí rozšíření systému IMI do dalších oblastí práva
Unie.
Cílem
tohoto návrhu je:
-        vytvořit
solidní právní rámec systému IMI a soubor společných pravidel a zajistit
jeho efektivní fungování;
-        zajistit
ucelený rámec ochrany údajů, a to stanovením pravidel pro ochranu osobních
údajů, která se vztahují na systému IMI, v jednotném horizontálním právním
nástroji;
-        usnadnit
případné budoucí rozšíření systému IMI do nových oblastí práva Unie;
-        vyjasnit
úlohy různých subjektů zapojených do systému IMI.
Pro
dosažení těchto cílů bude Komise i nadále provádět tyto
činnosti:
1.       údržbu,
tj. prevenci selhání a jeho nápravu, drobná zlepšení stávajících funkcí,
zajištění provozní kontinuity systému;
2.       hostování
infrastruktury systému;
3.       vývoj,
tj. provádění nových systémových požadavků, a
4.       komunikační
a osvětové činnosti, včetně konferencí, školení a
přípravy propagačních a vzdělávacích materiálů.
Příslušné aktivity ABM/ABB
12/03
4: Vnitřní trh služeb
Rozšiřování
systému do jiných oblastí práva Unie se může dotknout i jiných
činností ABM/ABB.

1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
1.       vysoká
úroveň právní jistoty, pokud jde o zpracování osobních údajů
občanů EU v systému IMI, a tím odstranění právních
překážek rozšíření systému IMI do dalších oblastí práva Unie;
2.       pružný
rámec pro případné budoucí rozšíření systému IMI do nových oblastí
práva Unie;
3.       vyjasnění
příslušných úloh a povinností Komise, členských států,
vnitrostátních orgánů a evropského inspektora ochrany údajů, pokud
jde o výměnu informací prostřednictvím systému IMI;
4.       úspory
nákladů, jichž se dosáhne tím, že namísto vývoje nových
jednoúčelových nástrojů se v nových oblastech znovu použijí
stávající nástroje IT;
5.       zajištění
budoucí udržitelnosti financování systému IMI vzhledem k jeho závazné povaze
podle směrnice o službách a možné budoucí rozšíření v souladu se
sdělením o strategii systému IMI.

1.4.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
Návrh
přispěje k účinnějšímu uplatňování právních
předpisů Unie v oblastech, v nichž se systém IMI používá, a
ušetří náklady na vývoj IT a náklady na údržbu.
Jeho
přímý dopad by mohl být měřen pomocí těchto ukazatelů:
-        počtu
legislativních oblastí, v nichž se systém IMI používá (ve srovnání s rokem
2011, kdy se jednalo pouze o dvě oblasti, dojde ke zvýšení);
-        ročního
počtu výměn informací prostřednictvím systému IMI;
-        počtu
příslušných orgánů aktivně používajících systém (tj. nikoli
pouze orgánů zaregistrovaných jako uživatelé);
-        odhadovaných
úspor nákladů v každé nově přidané oblasti politiky.

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny
v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Návrh
bude poskytovat vysokou úroveň právní jistoty, pokud jde o zpracování
osobních údajů v systému IMI, v souladu s návrhy evropského inspektora
ochrany údajů. V dlouhodobém horizontu návrh usnadní případné budoucí
rozšíření systému IMI do nových oblastí práva Unie tím, že poskytne pružný
rámec pro takové rozšíření.

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Vzhledem
k povaze systému IMI jako ústřednímu komunikačnímu nástroji
vyvinutému a hostovanému Komisí je třeba stanovit soubor
společných pravidel platných pro systém a provést je centralizovaným
způsobem. Komise nabízí systém IMI členským státům jako
bezplatnou službu, přičemž rovněž poskytuje údržbu a vývojové
služby, asistenční službu a hostování počítačové
infrastruktury. Tyto úkoly by nebylo možné provádět decentralizovaně.
Systém
IMI překonává překážky přeshraniční spolupráce, jako jsou
jazykové bariéry, odlišné struktury státní správy, odlišná pracovní kultura a
nedostatečně zavedené postupy pro výměnu informací. Jelikož byly
do navrhování systému IMI zapojeny i členské státy, nabízí tento systém
jednotné pracovní metody dohodnuté všemi členskými státy.

1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností
v minulosti

Systém
IMI byl zaveden v roce 2008. V současné době je v systému
zaregistrováno více než 5 700 příslušných orgánů a 11 000
uživatelů. V roce 2010 se uskutečnilo přibližně 2 000
výměn informací.
Z
právního hlediska funguje systém IMI na základě rozhodnutí Komise,
rozhodnutí o postupu projednávání ve výborech a doporučení Komise[33]. Dalšímu
rozšíření systému IMI brání skutečnost, že neexistuje jednotný právní
nástroj přijatý Evropským parlamentem a Radou.
Počáteční
náklady na vytvoření systému IMI byly financovány z programu IDABC
(interoperabilní poskytování celoevropských služeb elektronické správy
(eGovernment) orgánům veřejné správy, podnikům a
občanům), a to až do roku 2009, kdy byl program ukončen. Do
července 2010 hradilo náklady spojené s údržbou, podporou druhé
úrovně, správou systému, hostováním, školením, komunikací a
informační kampaní GŘ MARKT. V červenci roku 2010 se náklady
přenesly na program ISA (řešení interoperability pro evropské orgány
veřejné správy) (2010–2015)[34],
ze kterého bylo financováno fungování a zlepšování aplikace v roce 2010.
Předpokládá se, že program ISA bude i nadále poskytovat finanční
prostředky pro systém IMI alespoň do roku 2012. Náklady na hostování,
školení, komunikaci a informační kampaň však i nadále hradí GŘ
MARKT.
Jelikož
je použití systému povinné pro směrnici o službách a vzhledem k
plánům pro budoucí rozšíření systému IMI do dalších oblastí právních
předpisů Unie, bude potřeba vyjasnit finanční aspekty a
zajistit stabilní a udržitelné financování pro období po roce 2012.

1.5.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími
relevantními nástroji

Sdělení
Komise „Lepší správa jednotného trhu prostřednictvím širší správní
spolupráce: Strategie pro rozšíření a rozvoj systému pro výměnu
informací o vnitřním trhu („IMI“)“ (KOM(2011) 75 v konečném
znění) stanoví plány pro možné budoucí rozšíření systému IMI na jiné
oblasti práva EU.
Sdělení
Komise „Akt o jednotném trhu“ zdůraznilo význam systému IMI pro posílení
spolupráce mezi zúčastněnými stranami, a to i na místní úrovni,
čímž se přispěje k lepší správě jednotného trhu[35].

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

þ Časově neomezený návrh/podnět
Očekává se, že návrh vstoupí v platnost
v roce 2013.

1.7.
Předpokládaný způsob řízení[36]

þ Přímé centralizované řízení Komisí

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Upřesněte
četnost a podmínky.
Komise
vypracuje výroční zprávu o vývoji a fungování systému IMI. Vedle toho se
evropskému inspektoru ochrany údajů bude pravidelně předkládat
zpráva o otázkách ochrany údajů systému IMI, včetně
bezpečnosti.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

Komise
je „vlastníkem“ systému IMI a je zodpovědná za jeho každodenní provoz,
údržbu a vývoj. Systém vyvíjí a hostuje vnitřní dodavatel,
konkrétně GŘ Komise (GŘ DIGIT), které zajišťuje vysokou
úroveň kontinuity činností.
S
rozšířením systému IMI do dalších legislativních oblastí může být
správa věcí veřejných složitější, neboť skupina
zúčastněných stran se bude zvětšovat a bude zapotřebí
sladit různé požadavky. Tento proces je třeba pečlivě
řídit.

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

Údržbu
a vývoj informačních technologií systému IMI upravuje memorandum o
porozumění mezi GŘ MARKT a GŘ DIGIT, které stanoví pravidla a
postupy a příslušné povinnosti a závazky vlastníka systému (MARKT) a
dodavatele systému (DIGIT). Pravidelná zasedání a nástroje pro podávání
zpráv usnadňují podrobné sledování údržby a vývoje IT.
Řídicí
výbor pro systém IMI, včetně zástupců všech stran zapojených do
projektu IMI (vlastník systému, dodavatel systému, poradní výbor pro
vnitřní trh a uživatelé IMI) je zodpovědný mj. za sledování a
kontrolu na vysoké úrovni. Pracovní skupina IMAC IMI byla zřízena jako
podskupina Poradního výboru pro vnitřní trh (IMAC), aby pomáhala Komisi
s horizontálními otázkami spojenými s vývojem systému IMI.
Evropský
inspektor ochrany údajů vedle toho v souladu s článkem 19 návrhu
zajistí, aby Komise zpracovávala osobní údaje v systému IMI v souladu s
platnými předpisy. Vnitrostátní orgány pro ochranu údajů budou
sledovat zpracovávání osobních údajů příslušnými orgány na úrovni
členského státu.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů
a nesrovnalostí

Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Pro
účely boje proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené
činnosti se na systém IMI bez omezení vztahují ustanovení běžně
platná pro činnosti Komise, včetně nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května
1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj
proti podvodům (OLAF).

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce
a dotčené výdajové rozpočtové linie

·      Stávající rozpočtové linie výdajů
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [Název …………………………………] || RP/NRP ([37]) || Zemí ESVO[38] || kandidátských zemí[39] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1A || 12.02.01 Provádění a rozvoj vnitřního trhu || RP || ANO || NE || NE || NE
 1A || 12.01.04 Provádění a rozvoj vnitřního trhu – výdaje na správu a řízení. || NRP || ANO || NE || NE || NE
 1A || 26.03.01.01 Řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA) || RP || ANO || ANO || NE || NE

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || 1B || Provádění a rozvoj vnitřního trhu
 GŘ: MARKT ||   ||   || Rok 2013 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 12.02.01 || Závazky || (1) || 1.440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1.440
 Platby || (2) || 1.440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1.440
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky pro GŘ MARKT || Závazky || =1+1a +3 || 1.440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1.440
 Platby || =2+2a +3 || 1.440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1.440
Očekává se, že stávající návrh vstoupí v
platnost v roce 2013, a poté nebude mít dopad na rozpočet nad rámec toho,
co je již naplánována na nadcházející roky v úředních plánech Komise.
Návrhem nejsou dotčena ani rozhodnutí o víceletém finančním rámci na
období po roce 2013.
V roce 2010 bylo financování systému IMI
pokryto z následujících zdrojů: programu ISA (500 000 EUR – rozpočtová
linie 26.03.01.01) a rozpočtových linií pro vnitřní trh (925 000
EUR). Plánované finanční prostředky na období 2011–2012 budou
činit přibližně 1 150 000 EUR za rok. Financování z programu ISA
je nicméně podmíněno výročním přezkumem celkových priorit
programu a dostupným rozpočtem. Předpokládá se, že program ISA bude i
nadále poskytovat finanční prostředky pro systém IMI alespoň do
roku 2012.
Aby se zajistilo, že systém IMI lze
členským státům i nadále trvale nabízet, a pro účinnější
řízení a lepší kontrola rozpočtu posoudí Komise možnost seskupit
všechny náklady v rámci jediné rozpočtové linie, kterou spravuje GŘ
MARKT (12.02.01 Provádění a rozvoj vnitřního trhu). Tím by v této
rozpočtové linii v roce 2013 došlo k čistému nárůstu
přerozdělením z jiných rozpočtových linií.
V každém případě se očekává, že
celkové náklady na systém IMI začnou počínaje rokem 2012 klesat
vzhledem k předpokládaným nižším potřebám pro vývoj nových funkcí,
které by tou dobou již měly fungovat.
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 1.440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1.440
 Platby || (5) || 1.440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1.440
  Prostředky správní povahy financované z rozpočtu na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1A víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 1.440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1.440
 Platby || =5+ 6 || 1.440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1.440
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
   ||   ||   || Rok 2013 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || CELKEM
 GŘ: MARKT ||
  Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ostatní správní výdaje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 GŘ MARKT CELKEM || Prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || Závazky celkem = platby celkem) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
   ||   ||   || Rok 2013[40]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1.440
 Platby ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační
prostředky

–
þ  Návrh/podnět vyžaduje využití provozních prostředků,
jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2013 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[41] || Prům nákl. výstupu || Počet Počet výstupů || Náklady ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || Celkový počet výstupů || Celkem celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[42]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Údržba A« || 0.4 ||   || 0.4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0.4
 Hostování   || 0.24 ||   || 0.24 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0.24
 Rozvoj C || 0.3 ||   || 0.6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0.6
 Komunikace a osvětová činnost D || 0.2 ||   || 0.2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0.2
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   || 1.440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1.440
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY CELKEM ||   || 1.440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1.440

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

–
þ  Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
jak je vysvětleno dále:

3.2.3.2.
Odhadované potřeby v oblasti lidských
zdrojů

–
þ  Návrh/podnět nevyžaduje využití dodatečných lidských
zdrojů
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále: soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
–
þ  Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním
rámcem.

3.2.4.
Příspěvky třetích stran

–
þ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích
stran.

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

–
þ  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
[1]               Úř.
věst. L 255, 30.9.2005, s. 22.
[2]               Úř.
věst. L 376, 27.12.2006, s. 36.
[3]               Rozhodnutí
Komise 2008/49/ES ze dne 12. prosince 2007 týkající se provádění systému
pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), pokud jde o ochranu
osobních údajů (Úř. věst. L 13, 16.1.2008, s. 18), rozhodnutí
Komise 2009/739/ES ze dne 2. října 2009 o praktických opatřeních pro
výměnu informací elektronickými prostředky mezi členskými státy
podle kapitoly VI směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES o
službách na vnitřním trhu (Úř. věst. L 263, 7.10.2009, s. 32),
doporučení Komise ze dne 26. března 2009 o pokynech k ochraně
údajů v rámci systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI)
(Úř. věst. L 100, 18.4.2009, s. 12).
[4]               Sdělení
Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a
sociálnímu výboru a Výboru regionů „Na cestě k Aktu o
jednotném trhu. Pro vysoce konkurenceschopné sociálně tržní
hospodářství. 50 návrhů pro lepší společnou práci, podnikání a
obchod.“ KOM(2010) 608 v konečném znění, návrh č. 45, s.
31.
[5]               KOM(2011) 75.
[6]               KOM(2011) 206.
[7]               Stanovisko 01911/07/EN, WP 140.
[8]               Stanovisko
evropského inspektora ochrany údajů (EIOÚ) ze dne 22. února 2008 k
rozhodnutí Komise ze dne 12. prosince 2007 týkající se zavedení systému
pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), pokud jde o ochranu
osobních údajů, Úř. věst. C 270, 25.10.2008, s 1.
[9]               Doporučení
Komise ze dne 26. března 2009 o pokynech k ochraně údajů v rámci
systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), Úř.
věst. L 100, 18.4.2009, s. 12.
[10]             Zpráva
Komise ze dne 22. dubna 2010 o stavu ochrany údajů v systému pro
výměnu informací o vnitřním trhu, KOM (2010) 170 v konečném
znění.
[11]             Viz
např. nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze
dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního
systému druhé generace (SIS II) (Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4) a
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9.
července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o
výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení
o VIS) (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60).
[12]             Směrnice
Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EC ze dne 9. března 2011
o uplatňování práv pacientů v přeshraniční
zdravotní péči (Úř. věst. L 88/45, 4.4.2011, s. 45).
[13]             Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne
16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb
(Úř. věst. L 18, 21.1.1997, s. 1). Viz také závěry Rady ze dne
7. března 2011, které jsou k dispozici na adrese: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119621.pdf
[14]             Viz výše
12. poznámka pod čarou, čl. 10 odst. 4.
[15]             Závěry
Rady ze dne 10. listopadu 2010.
[16]             Úř. věst C. , , s. .
[17]             KOM(2011) 75.
[18]             KOM(2011) 206.
[19]             Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.
[20]             Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.
[21]             Úř. věst. L 13, 16.1.2008, s. 18.
[22]             Úř. věst. L 263, 7.10.209, s. 32.
[23]             Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36.
[24]             Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 45
[25]             Úř. věst. L 331, 15.12.2001, s. 79.
[26]             Úř. věst. L 18, 21.1.1997, s. 1.
[27]             Úř. věst. L 178, 17.7.2000, s. 1.
[28]             ABM:
řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování
rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
[29]             Úř.
věst. L 255, 30.9.2005, s. 22.
[30]             Úř.
věst. L 376, 27.12.2006, s. 36.
[31]             Sdělení
Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a
sociálnímu výboru a Výboru regionů „Na cestě k Aktu o jednotném
trhu. Pro vysoce konkurenceschopné sociálně tržní hospodářství. 50
návrhů pro lepší společnou práci, podnikání a obchod.“ KOM(2010) 608
v konečném znění, návrh č. 45, s. 31.
[32]             Viz 6.
poznámka pod čarou.
[33]             Rozhodnutí
Komise 2008/49/ES ze dne 12. prosince 2007 týkající se provádění systému
pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), pokud jde o ochranu
osobních údajů (Úř. věst. L 13, 16.1.2008, s. 18), rozhodnutí
Komise 2009/739/ES ze dne 2. října 2009 o praktických opatřeních pro
výměnu informací elektronickými prostředky mezi členskými státy
podle kapitoly VI směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES o
službách na vnitřním trhu (Úř. věst. L 263, 7.10.2009, s. 32),
doporučení Komise ze dne 26. března 2009 o pokynech k ochraně
údajů v rámci systému pro výměnu informací o vnitřním trhu
(IMI) (Úř. věst. L 100, 18.4.2009, s. 12).
[34]             Rozhodnutí
č. 922/2009/ES, Úř. věst. L 260, 3.10.2009, s. 20.
[35]             Viz 6.
poznámka pod čarou.
[36]             Vysvětlení
způsobů řízení spolu s odkazem na finanční
nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[37]             RP =
rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
[38]             ESVO:
Evropské sdružení volného obchodu.
[39]             Kandidátské
země a případně potenciální kandidátské země západního
Balkánu.
[40]             Rokem N se
rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
[41]             Výstupy se
rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet
financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
silnic atd.).
[42]             Popsaný v
části 1.4.2. „Specifické cíle…“.