               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.6.2017
            COM(2017) 540 final
            Návrh
            ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
            o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Itálii

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Souvislosti návrhu

               Předmětem tohoto rozhodnutí je uvolnění prostředků ve výši 1 196 797 579 EUR z Fondu solidarity Evropské unie (FSEU), jehož účelem je poskytnut pomoc Itálii. Tato pomoc má být poskytnuta v návaznosti na sérii zemětřesení, která v období od srpna 2016 do ledna 2017 postihla regiony Abruzzo, Lazio, Marche a Umbria. Doprovodným dokumentem k tomuto rozhodnutí je návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 4/2017
                  1
               , podle něhož by měly být do souhrnného rozpočtu na rok 2017 zapsány potřebné prostředky na závazky i platby, a to ve výši snížené o zálohu, jež byla vyplacena již v roce 2016 (30 000 000 EUR).

               2.Informace a podmínky

               Komise dne 16. listopadu 2016 obdržela původní žádost o finanční pomoc z FSEU, jež byla odůvodněna sérií zemětřesení, která postihla regiony Abruzzo, Lazio, Marche a Umbria. Tato žádost byla podána poté, co byly dne 24. srpna 2016 zaznamenány první škody. Tato původní žádost nebyla úplná, neboť koncem října 2016 došlo k další sérii zemětřesení a bylo nutno posoudit související způsobené škody. Dne 18. ledna 2017, krátce před plánovaným předložením aktualizované žádosti, došlo ke třetí sérii silných zemětřesení. Italské orgány proto dne 15. února 2017 podaly aktualizovanou žádost, jež obsahuje revidované odhady všech škod vzniklých v období 24. srpna 2016 až 18. ledna 2017.

               Komise žádost posoudila podle nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie
                  2
                (dále jen „nařízení o FSEU“), a zejména podle jeho článků 2, 3 a 4. Nejdůležitější fakta, která z tohoto posouzení vyplynula, jsou shrnuta v níže uvedených bodech.

               (1)V období 24. srpna 2016 až 18. ledna 2017 postihla rozsáhlé oblasti Apeninského pohoří ve střední Itálii, zejména v regionech Abruzzo, Lazio, Marche a Umbria, série silných zemětřesení o síle 5,9 až 6,5 stupně Richterovy škály. Po těchto zemětřeseních došlo ještě k následným otřesům.

               (2)Zemětřesení jsou přírodní katastrofou, a spadají tak do hlavní oblasti působnosti FSEU.

               (3)Původní žádost Itálie byla Komisi doručena dne 16. listopadu 2016, tedy ve lhůtě dvanácti týdnů po zaznamenání prvních škod dne 24. srpna 2016. Italské orgány v žádosti zdůraznily, že posouzení škod je dosud neúplné a že příslušné údaje jsou tedy jen prozatímní. Žádost byla finalizována dne 15. února 2017. Jejím předmětem jsou škody, k nimž došlo v období 24. srpna 2016 až 18. ledna 2017.

               (4)Itálie v této žádosti požádala o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení o FSEU. Dne 29. listopadu 2016 Komise přijala prováděcí rozhodnutí C(2016) 7861, kterým se Itálii z předpokládaného finančního příspěvku z FSEU poskytuje záloha ve výši 30 000 000 EUR (tj. částka maximální přípustná podle nařízení o FSEU). Tuto částku Komise následně zemi v plném rozsahu vyplatila.

               (5)Italské orgány odhadly, že celkové přímé škody způsobené touto katastrofou dosáhly 21 878,8 milionu EUR. Tato částka přestavuje 1,36 % italského HND a překračuje prahovou hodnotu pro uvolnění finančních prostředků z FSEU platnou pro „závažné katastrofy“. Tato prahová hodnota v případě Itálie v roce 2016 činila 3 312,2 milionu EUR (tj. 3 miliardy EUR v cenách roku 2011). Vzhledem k tomu, že celkové odhadované přímé škody překračují uvedenou prahovou hodnotu, naplňuje předmětná katastrofa znaky „závažné přírodní katastrofy“.

               (6)Pokud jde o dopad a důsledky katastrofy, v důsledku zemětřesení dne 24. srpna 2016 zemřelo 299 osob a 390 osob bylo hospitalizováno. Říjnové zemětřesení si oběti nevyžádalo. Naopak události v lednu připravily o život dalších 34 osob. Počet osob, jimž byla v měsících následujících po otřesech dne 26. a 30. října 2016 poskytnuta pomoc, dosáhl maxima dne 7. listopadu, kdy se pomoci dostalo 32 000 osob. Tisíce lidí, včetně pacientů z nemocnic v regionu Umbrie, musely být evakuovány. Dne 8. listopadu 2016 překročil počet příjemců pomoci ve všech čtyřech postižených regionech 30 000 jednotek. Z nich bylo zhruba 11 000 ubytováno v hotelích a ubytovacích zařízeních, a to jak v přímo zasažených oblastech podél pobřeží v regionu Marche, tak ve vnitrozemí regionu Umbria. Další osoby našly přístřeší ve veřejných zařízeních, jež daly k dispozici obce. Oblast, kterou silně postihly již události ze srpna a října, byla zasažena dalšími seizmickými událostmi dne 18. ledna 2017. Silné sněžení navíc odřízlo několik vesnic v regionu Abruzzo, kde závažně zhoršilo životní podmínky již tak postiženého obyvatelstva. Pátrací a záchranné operace se ukázaly být mimořádně složité.

               (7)Oblast zasažená zemětřesením z 24. srpna 2016 je charakterizována hlavně přítomností zemědělských podniků a podniků cestovního ruchu. Stavby (stodoly, sklady a haly s nářadím) mnoha zemědělských podniků byly poškozeny. V postižených oblastech reginů Marche a Umbria se oproti zbytku zasaženého území nachází výrazně více podniků ze sektoru služeb a průmyslu. V těchto oblastech tak vznikly podnikům poměrně značné škody. Seizmické události měly značně nepříznivé následky i pro sektor cestovního ruchu, který v celé oblasti dobře prospíval. Značné škody utrpěl významný počet rekreačních objektů v národních parcích. Jelikož zemětřesení postihla mnoho středověkých horských městeček, bylo značnou měrou poškozeno i kulturní dědictví. Po následných otřesech ze dne 24. srpna bylo například zničeno centrum městečka Amatrice. Ve městě Nursie zase zemětřesení z 30. října zničilo baziliku sv. Benedikta ze 14. století.

               (8)Náklady na základní záchranná opatření a opatření na obnovu, která splňují podmínky pro vyčlenění pomoci podle čl. 3 odst. 2 nařízení o FSEU, odhadly italské orgány na 2 149 363 344 EUR. Tuto částku předložily v členění podle druhu opatření. Největší část těchto nákladů připadá na obnovu funkčního stavu infrastruktury, zejména silnic. Druhou největší nákladovou položku představují záchranné práce a dočasné ubytování.

               (9)Zasažené oblasti spadají do kategorie „přechodových regionů“ a „rozvinutějších regionů“ ve smyslu klasifikace pro účely evropských strukturálních a investičních (ESI) fondů (2014–2020). Italské orgány Komisi oznámily, že mají v úmyslu přesunout z programů v rámci ESI fondů prostředky na obnovu postižených oblastí.

               (10)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není proti Itálii v současnosti vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti. Itálie uvádí, že žádný zvláštní právní předpis Unie neupravuje seizmická rizika. V rámci unijní legislativy o civilní ochraně
                  3
                jsou však členské státy povinny do 22. prosince 2015 a následně v tříletých intervalech vypracovávat na celostátní či odpovídající nižší úrovni posouzení rizik a shrnutí důležitých prvků těchto posouzení zpřístupňovat Komisi. Itálie tuto povinnost plní a Evropské komisi (GŘ ECHO) již předložila svůj národní přehled o posouzení rizik.

               (11)Ke dni podání žádosti nebylo proti Itálii vedeno řízení o nesplnění povinnosti plynoucí z právních předpisů Unie, které se týkají charakteru předmětné katastrofy.

               (12)Orgány této země potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.

               3.Financování z přídělů z FSEU za roky 2016, 2017 a 2018

               Nařízení Rady (EU, Euratom ) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
                  4
                (dále jen „nařízení o VFR“), a zejména článek 10 uvedeného nařízení, umožňuje uvolnit z FSEU prostředky do výše ročního stropu 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011). Způsoby uvolnění prostředků z fondu jsou stanoveny v bodě 11 Interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  5
               .

               Jelikož hlavním důvodem zřízení FSEU byla solidarita, zastává Komise názor, že pomoc z fondu by měla být progresivní. To znamená, že v souladu s dosavadní praxí by na část škody, která přesahuje prahovou hodnotu částky pro uvolnění finančních prostředků FSEU v případě „závažné katastrofy“ (tj. 0,6 % HND nebo 3 miliardy EUR v cenách roku 2011, podle toho, která částka je nižší), měla být poskytnuta pomoc vypočítaná podle vyšší sazby než na část škody do výše prahové hodnoty. V minulosti se při stanovování příspěvků na závažné katastrofy používala sazba 2,5 % z objemu celkových přímých škod, jenž byl pod úrovní stropu, a 6 % z objemu škod, jenž strop převyšoval. U regionálních katastrof a katastrof uznávaných v rámci ustanovení o „sousedním státu“ se použije sazba 2,5 %.

               Příspěvek nesmí přesáhnout celkové odhadované náklady na způsobilá opatření. Metodika pro výpočet pomoci byla stanovena ve výroční zprávě FSEU (2002–2003) a schválena Radou a Evropským parlamentem.

               V reakci na žádost Itálie byla pomoc z FSEU vypočtena na základě odhadu celkových přímých škod takto:

                        Katastrofa

                        Celkové přímé škody

                        (v mil. EUR)

                        Strop pro závažnou katastrofu

                        (v mil. EUR)

                        2,5 % přímých škod do výše stropu

                        (v mil. EUR)

                        6 % přímých škod převyšujících strop
                        (v EUR)

                        Celková výše navrhované pomoci

                        (v EUR)

                        ITÁLIE

                        21 878,767

                        3 312,242

                        82 806 050

                        1 113 991 529

                        1 196 797 579

                        CELKEM

                        1 196 797 579

               Na počátku roku 2017 bylo na uvolnění prostředků z FSEU k dispozici celkem 1 115 121 612 EUR. Jedná se o součet přídělu na rok 2017 ve výši 563 081 210 EUR (tj. 500 000 000 EUR v cenách roku 2011), jejž stanoví čl. 10 odst. 1 nařízení o VFR, a celého přídělu na rok 2016 ve výši 552 040 402 (tj. 500 000 000 EUR v cenách roku 2011), jenž zůstal nevyčerpán a byl v souladu s čl. 10 odst. 2 uvedeného nařízení přenesen do roku následujícího.

               V této fázi roku 2017 lze z FSEU uvolnit částku ve výši 902 826 499 EUR. Tato částka odpovídá rozdílu i) celkové částky, kterou bylo možno z FSEU uvolnit na počátku roku 2017 (1 115 121 612 EUR), ii) dosud uvolněné částky
                  6
                (71 524 810 EUR) a iii) částky ve výši 140 770 303 EUR, jejímž zadržením v FSEU je plněna povinnost podle čl. 10 odst. 1 nařízení o VFR ponechat zde 25 % z přídělu na rok 2017 do 1. října 2017.

               Uvedená částka nestačí na to, aby byly prostředky uvolňované z FSEU ve prospěch Itálie pokryty v plné výši. Komise se však domnívá, že jsou splněny podmínky čl. 10 odst. 2 nařízení o VFR, a navrhuje proto pokrýt chybějící prostředky ve výši 293 971 080 EUR (1 196 797 579 EUR minus 902 826 499 EUR v rámci přídělu z rozpočtu na rok 2017) z roční částky, která je k dispozici na rok 2018.

                        Financování z FSEU – souhrn

                        Částka

                        EUR

                        Příděl na rok 2016 přenesený do roku 2017

                        552 040 402

                        Příděl na rok 2017

                        563 081 210

                        ----------------

                        Počátkem roku 2017 k dispozici celkem

                        1 115 121 612

                        Minus uvolněno již v roce 2017

                        –71 524 810

                        Minus zadržených 25 % z přídělu na rok 2017

                        –140 770 303

                        ----------------

                        Maximální aktuálně disponibilní částka (příděly na rok 2016 a 2017)

                        902 826 499

                        Zůstatek předsunutý z přídělu na rok 2018

                        293 971 080

                        Celková výše navrhované pomoci Itálii

                        1 196 797 579

               Návrh

               ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

               o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem poskytnutí pomoci Itálii

               EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie
                  7
               , a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,

               s ohledem na Interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
                  8
               , a zejména na bod 11 této dohody,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               1)Cílem Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „fond“) je umožnit Unii rychle, účinně a pružně reagovat na nouzové situace a projevit solidaritu s obyvatelstvem oblastí postižených přírodními katastrofami.

               2)Podle článku 10 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
                  9
                nesmí výše fondu přesáhnout maximální roční částku 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011). Příděl na rok 2016 zůstal v plném rozsahu nevyužit a byl v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení o VFR přenesen do roku následujícího. Příděl na rok 2017 dosud nebyl čerpán.

                3)V návaznosti na zemětřesení, které dne 24. srpna 2016 zasáhlo regiony Abruzzo, Lazio, Marche a Umbria, předložila Itálie dne 16. listopadu 2016 žádost o uvolnění prostředků z fondu. Uvedené postižené oblasti byly následně zasaženy dalšími zemětřeseními, v jejichž důsledku původně nahlášené škody výrazně vzrostly. Itálie následně dne 15. února 2017 předložila konečnou žádost, jež obsahuje revidované objemy všech škod, k nimž došlo v období od 24. srpna 2016 do 18. ledna 2017.

               5)Žádost Itálie splňuje požadavky pro poskytnutí finančního příspěvku z fondu, jež jsou stanoveny v článku 4 nařízení (ES) č. 2012/2002.

               7)Z fondu by proto měly být uvolněny prostředky na finanční příspěvek Itálii.

               8)Vzhledem k tomu, že částka, kterou lze za rok 2017 uvolnit, nepokrývá výši uvedeného příspěvku v plném rozsahu, měly by být chybějící prostředky v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 financovány z částky, která je k dispozici na rok 2018.

               9)K tomu, aby doba potřebná pro uvolnění prostředků z fondu byla co nejkratší, by toto rozhodnutí mělo být použitelné ode dne svého přijetí,

               PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2017 se z Fondu solidarity Evropské unie uvolňuje ve prospěch Itálie částka ve výši 1 196 797 579 EUR, a to formou prostředků na závazky a prostředků platby.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se ode dne … [datum jeho přijetí]**.

                  10V Bruselu dne

                  Za Evropský parlament
                        Za Radu

                     (1)
                  COM(2017) 541, 26.6.2017.

                     (2)
                  Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3) ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 661/2014 ze dne 15. května 2014 (Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s. 143).

                     (3)
                  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU ze dne 17. prosince 2013 o mechanismu civilní ochrany Unie (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 924), článek 6.

                     (4)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (5)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (6)
                  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/741 ze dne 5. dubna 2017 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie s cílem poskytnout pomoc Spojenému království, Kypru a Portugalsku (OJ L 111, 24.4.2017, s. 6) a související opravný rozpočet. č. 1/2017 (Úř. věst. L 136, 24.5.2017, s. 1).

                     (7)
                  Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (8)
                  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (9)
                  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (10)
                   Datum vloží Evropský parlament před zveřejněním v Úředním věstníku.


Důležité právní upozornění

|

52006PC0202

Návrh rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady kterým se zavádí program Společenství ke zlepšení fungování systémů zdanění na vnitřním trhu (Fiscalis 2013) {SEK(2006) 566}  /* KOM/2006/0202 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 17.5.2006KOM(2006) 202 v konečném znění2006/0076 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se zavádí program Společenství ke zlepšení fungování systémů zdanění na vnitřním trhu (Fiscalis 2013)(předložená Komisí) {SEK(2006) 566}DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Podle čl. 15 odst. 4 písm. a) rozhodnutí Fiscalis 2003–2007 má Komise Evropskému parlamentu a Radě předložit sdělení o potřebnosti pokračování programu, případně doplněné vhodným návrhem. Dne 6. dubna 2005 Komise přijala sdělení[1], ve kterém vyjadřuje přání zavést dva nové programy – program Clo 2013, který by navazoval na program Clo 2007, a program Fiscalis 2013[2], který by navazoval na program Fiscalis 2003–2007. |120 | Obecné souvislosti Hlavním úkolem, který na Evropskou unii v příštích letech čeká, je zajistit růst a zaměstnanost, jak je stanoveno v obnovené lisabonské strategii[3]. Program 2013 účinně přispěje k plnění této strategie tím, že bude nadále rozvíjet spolupráci mezi daňovými správami, aby bylo zajištěno, že systémy zdanění splňují tyto cíle: společné používání daňových předpisů Společenství; ochrana finančních zájmů Společenství i jednotlivých států; zajištění hladkého fungování vnitřního trhu prostřednictvím boje proti případům vyhýbání se daňovým povinnostem a daňovým únikům, mimo jiné i na mezinárodním poli; zamezit narušování hospodářské soutěže a neustálé snižování nákladů na zajištění souladu, které zatěžují správy a osoby povinné k dani. |130 | Stávající ustanovení v oblasti návrhu Program Fiscalis 2013 je nástupcem programu Fiscalis 2003-2007. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |211 | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Všechny zúčastněné země se zúčastnily elektronického průzkumu pro hodnocení v polovině období a návštěvy v rámci případových studií proběhly v pěti z nich. Během těchto návštěv byly uspořádány podrobné rozhovory s koordinátory programu, uživateli IT systémů, účastníky akcí, vedením daňových úřadů, jakož i s osobami povinnými k dani. Účastníci akcí programu jsou pravidelně žádáni o zpětnou vazbu v rámci monitorovacího systému, který je součástí programu 2007. |212 | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Zúčastněné strany považují program Fiscalis za velmi významný s ohledem na potřeby zúčastněných zemí a shodují se na tom, že program Fiscalis napomáhá dosažení lepší spolupráce a budování důvěry mezi jejich správami a úředníky. Zúčastněné země ocenily zejména flexibilitu, kterou program nabízí, a chtějí, aby byla zachována i v budoucnu. Rovněž zdůraznily, že klíčová úloha programu spočívá v podpoře zúčastněných zemí, aby se od sebe navzájem učily, a vyhnuly se tak nákladným chybám. Hodnocení v polovině období doporučilo posílit činnosti v oblasti odborné přípravy a šíření informací. Tato doporučení byla vzata v úvahu při tvorbě nového návrhu. |Odborné konzultace |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení vlivů První politická varianta, zastavení programu Fiscalis, bude mít okamžitý a zničující účinek na vnitřní trh obecně, a zejména na fungování systémů zdanění. Druhá varianta, zavedení programu 2013 jako rozšíření programu 2007, aniž by byly poskytnuty dodatečné prostředky pro podporu nových politických iniciativ a/nebo pro reakci na změněné okolnosti, by znamenala postupné zhoršování současné situace. Ačkoli se tato varianta může jevit jako uspokojivá v krátkém období, mohly by se brzy projevit její omezení a nežádoucí účinky, protože by daňovým správám neposkytovala dostatek zdrojů na vypořádání se s nadcházejícími úkoly. Třetí politická varianta předpokládá zavedení programu 2013 jako rozšíření programu 2007 a jeho posílení o dodatečné finanční prostředky pro podporu nových politických iniciativ na jedné straně a pro předvídání nepatrného navýšení rozpočtu všech ostatních podokruhů na straně druhé. Nové politické podněty, které přispějí do široké míry k rozvoji plnoprávné elektronické daňové správy, odčerpají větší část těchto dodatečných zdrojů. Navýšení rozpočtu je rovněž nutné k modernizaci evropských IT systémů, aby se vyrovnaly s očekávaným zintenzivněním výměny informací, a malá část dodatečných prostředků se použije pro rozvoj iniciativ na podporu sdílení znalostí, v oblasti elektronického vzdělávání a na šíření informací. |231 | Komise provedla posouzení dopadů uvedené v pracovním programu a zpráva o něm je dostupná pod číslem dokumentu SEK(2006)566. |PRÁVNÍ ASPEKTY NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Zavedení programu Společenství ke zlepšení fungování systémů zdanění na vnitřním trhu (Fiscalis 2013) |310 | Právní základ Smlouva o založení Evropského společenství, a zejména článek 95 této smlouvy. |320 | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, nespadá-li návrh do výlučné působnosti Společenství. |Členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu / těchto důvodů: |321 | Jelikož cílů zamýšlených opatření stanovených v tomto rozhodnutí nelze v uspokojivé míře dosáhnout na úrovni zúčastněných zemí, a lze jich z důvodu rozsahu a účinků činnosti lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. |Opatření Společenství může lépe dosáhnout cílů návrhu z tohoto důvodu / těchto důvodů: |324 | Přestože hlavní odpovědnost za dosažení cílů tohoto programu spočívá na zúčastněných zemích, opatření Společenství je zapotřebí pro koordinaci činností v rámci tohoto programu, jakož i pro poskytování infrastruktury a nezbytných podnětů. |Návrh je proto v souladu se zásadou subsidiarity. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů: |331 | V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy o ES toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení jeho cílů nezbytné. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: jiné (program Společenství). |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: Nevztahuje se na tento návrh. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |401 | Provozní náklady, které má nést Společenství, lze rozdělit do dvou hlavních kategorií –společné akce a IT akce. Mezi společné akce patří semináře, projektové skupiny, pracovní návštěvy, mnohostranné kontroly, odborná příprava a jiné činnosti podle čl. 1 odst. 2 písm. f). Činnosti týkající se informačních technologií zahrnují fungování a vývoj stávajících transevropských systémů a vývoj nových systémů. Celková částka hrazená z rozpočtu Společenství je 156,9 milionů EUR na období 2008–2013. Program 2013 je šestiletý program, který se kryje s finančním výhledem na období 2008–2013. Komise si vyhrazuje možnost prozkoumat, zda by některé úkoly plnění tohoto programu Společenství mohly být svěřeny výkonnému orgánu nebo poskytovatelům služeb prostřednictvím smluv o technické a administrativní pomoci. |DALšÍ INFORMACE |520 | Zrušení platných právních předpisů Přijetí uvedeného návrhu povede ke zrušení stávajících právních předpisů. |570 | Podrobné vysvětlení návrhu Článek 6: Komunikační systémy a systémy výměny informací Důležitým úkolem transevropských komunikačních systémů a systémů výměny informací je podporovat fungování systémů zdanění ve Společenství, a zejména zajistit jejich účinnost a efektivitu. Program 2013 bude podporovat systémy v oblasti daní, které jsou vyvíjeny nebo které jsou v okamžiku vstupu tohoto rozhodnutí v platnost provozovány, jakož i vývoj nových systémů v oblasti daní zřízených podle právních předpisů Společenství. Od roku 2009 bude do programu 2013 začleněn systém EMCS. Předchozí programy ukázaly, že pro hladké řízení těchto transevropských IT systémů je nezbytná rozsáhlá koordinace mezi zúčastněnými stranami. Je nutné, aby se v zajišťování stávajících systémů a rozvoji budoucí transevropských aplikací v oblasti své působnosti angažovala jak Komise, tak zúčastněné země. Návrh stanoví jasné rozdělení odpovědností mezi Komisi a zúčastněné země. Komise může rozhodnout, že komunikační systémy a systémy výměny informací zpřístupní jiným veřejným službám k daňovým či nedaňovým účelům za předpokladu, že bude do rozpočtu programu poskytnut finanční příspěvek. Článek 7: Mnohostranné kontroly Organizace přeshraničních kontrol v oblasti daní je z právního hlediska komplexní záležitostí a vyžaduje úzké kontakty mezi dotyčnými auditory. Mnohostranné kontroly Fiscalis auditorům poskytují rámec pro organizaci těchto kontrol. V prvních dvou letech programu 2007 auditoři mnohostranné kontroly intenzívně využívali. Tyto činnosti se staly významným a efektivním nástrojem přeshraničního boje proti podvodům. Program 2013 bude členské státy dále podněcovat k tomu, aby tento druh činností využívaly, zvyšovaly počet těchto kontrol a zlepšovaly jejich kvalitu. Článek 8: Semináře a projektové skupiny Semináře dávají osobám vysoce kvalifikovaným v určité oblasti prostor pro vzájemná setkání a umožňují jim, aby společně s Komisí diskutovaly o společných problémech, zkušenostech a možných řešeních. Semináře jsou užitečným nástrojem pro rozvíjení a šíření osvědčených správních postupů, ale též pro stimulaci a rozvíjení spolupráce nebo jako nástroj odborné přípravy. Členské státy často uvádějí, že dvoustranné kontakty mezi úředníky v rámci seminářů jsou velmi užitečným prostředkem posilování spolupráce, který mezi vnitrostátními daňovými správami vytváří prostředí důvěry. Příležitostně byly na semináře zváni zástupci podniků, osoby povinné k dani a jiné osoby se zvláštní odbornou kvalifikací. Účastníci ze správ si přítomnosti odborníků vždy velmi cenili. V rámci programu 2007 byly vytvořeny projektové skupiny a pořádána setkání malého rozsahu věnované specifickým tématům. Při hodnocení programu 2007 v polovině období byly členské státy i Komise s prací projektových skupin nesmírně spokojeny. Skupiny zejména významně pomáhají s analýzou různých přístupů používaných daňovými správami a předkládají návrhy týkající se osvědčených správních postupů. Projektové skupiny budou proto do programu 2013 zahrnuty jako explicitní druh činnosti. Článek 9: Pracovní návštěvy Cílem pracovních návštěv je zabývat se určitým správním postupem jiné správy nebo najít řešení problému strategického nebo praktického charakteru. Pracovní návštěvy mohou být organizovány ve spolupráci s finančními úřady členských států EU i s finančními úřady třetích zemí. Článek 10: Činnosti odborné přípravy Hodnocení programu 2007 v polovině období potvrdilo, že je třeba pokračovat v rozvíjení společné odborné přípravy. V první polovině programu 2007 byla zahájena celá řada ad hoc činností odborné přípravy. Ustanovení čl. 1 odst. 2 písm. f): Jiné činnosti Možnost rozvíjet kromě standardních činností i jiné činnosti, v rámci kterých je možné řešit konkrétní potřeby opatřeními šitými na míru, se v programu 2007 ukázala jako obzvláště užitečná. V rámci programu 2007 tímto postupem vznikly projektové skupiny. Proto bude tato možnost v programu 2013 zachována. Článek 3: Účast v programu Zúčastněnými zeměmi jsou členské státy Evropské unie, jakož i kandidátské země, potenciální kandidátské země a některé partnerské země evropské politiky sousedství, pokud byla dohodnuta nezbytná ujednání. Článek 11: Účast na činnostech v rámci programu Zástupci mezinárodních organizací, správ třetích zemí, osob povinných k daní a jejich organizací se mohou účastnit na činnostech organizovaných v rámci programu kdykoli je to nezbytné pro splnění cílů programu. Článek 12: Sdílení informací Hodnocení programu 2007 v polovině období potvrdilo potřebu strukturovanějšího sdílení informací a výměny znalostí mezi správami samotnými, mezi správami a Komisí, jakož i upevňování znalostí získaných během akcí v rámci programu. Proto bude program 2013 věnovat zvláštní pozornost sdílení informací a správě znalostí. |1.  2006/0076 (COD)NávrhROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se zavádí program Společenství ke zlepšení fungování systémů zdanění na vnitřním trhu (Fiscalis 2013)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[4],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[5],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:(1) Hlavními cíly Společenství v příštích letech je zajistit růst a zaměstnanost, jak je stanoveno v obnoveném lisabonské strategii. K dosažení výše uvedených cílů v období let 1998 až 2002 a 2003 až 2007 významně přispělo rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 888/98/ES ze dne 30. března 1998 o zřízení programu činnosti Společenství ke zdokonalení systémů nepřímého zdanění na vnitřním trhu (Program Fiscalis)[6] (dále jen "program 2002“) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2235/2002/ES ze dne 3. prosince 2002, kterým se přijímá program Společenství ke zlepšení fungování systémů zdanění na vnitřním trhu (Program Fiscalis 2003–2007)[7] (dále jen „program 2007“). Je proto vhodné pokračovat v činnostech zahájených v rámci uvedených programů. Program by měl být zaveden na období šesti let, aby se doba jeho trvání kryla s dobou trvání víceletého finančního rámce obsaženého v Interinstitucionální dohodě ze dne ( vložit datum ) mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[8].(2) Pro fungování systémů zdanění a boj proti podvodům je důležitá účinná, efektivní a rozsáhlá spolupráce mezi současnými a možnými budoucími členskými státy a mezi těmito státy a Komisí. Vzhledem k tomu, že daňoví podvodníci své aktivity neomezují pouze na území Společenství, umožní tento program, aby byla rozvíjena spolupráce se třetími zeměmi a aby jim mohla být poskytována pomoc. S jeho pomocí by rovněž měly být určeny právní a administrativní postupy, které mohou bránit ve spolupráci, a možné prostředky k nápravě překážek bránících této spolupráci.(3) Za účelem podpory procesu přistoupení kandidátských zemí by měly být poskytnuty praktické prostředky, s jejichž pomocí budou daňové správy těchto zemí schopny plnit od data přistoupení celou řadu úkolů požadovaných podle právních předpisů Společenství. Proto by měl být tento program otevřený pro kandidátské země. Stejný přístup je třeba zaujmout i vůči potenciálním kandidátským zemím.(4) Za účelem podpory daňových reforem v zemích zapojených do evropské politiky sousedství je vhodné umožnit za určitých podmínek jejich účast ve vybraných činnostech programu.(5) Bezpečné transevropské počítačové komunikační systémy a systémy výměny informací financované programem 2007 mají zásadní význam pro posílení systémů zdanění ve Společenství a měly by být proto i nadále financovány. Kromě toho by mělo být možné začlenit do programu další systémy výměny informací v oblasti daní, jako je např. systém pro kontrolu přepravy zboží podléhajícího spotřebním daním (EMCS) zřízený podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1152/2003/ES ze dne 16. června 2003 o zavedení elektronického systému pro přepravu a sledování výrobků podléhajících spotřební dani[9] a každý systém požadovaný pro účely směrnice Rady 2003/48/ES ze dne 3. června 2003 o zdanění příjmů z úspor v podobě úrokových plateb[10].(6) Zkušenosti, které Společenství získalo v rámci programů 2002 a 2007 ukazují, že zapojení úředníků ze správ různých členských států do společných profesních činností, jakými jsou pracovní návštěvy, semináře, projektové skupiny a mnohostranné kontroly, přispívá k dosažení cílů programu. V těchto činnostech by se tudíž mělo pokračovat. Aby bylo možné efektivněji reagovat na potřeby, mělo by být možné rozvíjet i nové druhy činností.(7) Zkušenosti získané v rámci programů 2002 a 2007 ukazují, že koordinovaná příprava a provádění společného programu odborné přípravy značným způsobem napomáhají při plnění cílů tohoto programu, zejména v případě dosahování vyšší společné úrovně znalosti právních předpisů Společenství. V budoucnosti by měly plně využít možnosti, jež skýtá vzdělávání elektronickou cestou.(8) Daňoví úředníci potřebují dostatečné jazykové znalosti, aby mohli spolupracovat a účastnit se tohoto programu. Za zajištění nezbytné jazykové přípravy úředníků odpovídají země zapojené do programu.(9) Je vhodné umožnit organizování určitých činností, kterých se budou účastnit správy třetích zemí, zástupci mezinárodních organizací a osoby povinné k dani nebo jejich organizace.(10) Hodnocení programu 2007 v polovině období[11] potvrdilo potřebu strukturovanějšího sdílení informací a výměny znalostí mezi správami samotnými, mezi správami a Komisí a upevňování znalostí získaných během akcí v rámci programu. Zvláštní pozornost by proto měla být věnována sdílení informací a správě znalostí.(11) Ačkoli hlavní odpovědnost za dosažení cílů programů 2013 spočívá na zúčastněných zemích, je zapotřebí akce Společenství na koordinaci těchto činností, jakož i na zajištění infrastruktury a potřebného podnětu. Jelikož cílů opatření stanovených v tomto rozhodnutí nelze v uspokojivé míře dosáhnout na úrovni zúčastněných zemí, a lze jich z důvodu rozsahu a účinků činnosti lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality podle uvedeného článku nepřekročí toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.(12) Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční rámec, který představuje pro rozpočtový orgán prvotní referenci ve smyslu bodu 33 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu[12].(13) Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[13],PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:Kapitola IObecná ustanoveníČlánek 1Program Fiscalis 20131. Na dobu od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2013 se zavádí víceletý akční program Společenství (Fiscalis 2013) (dále jen „program“), jehož cílem je zlepšit fungování systémů zdanění na vnitřním trhu.2. Mezi činnosti programu patří:a) komunikační systémy a systémy výměny informací;b) mnohostranné kontroly;c) semináře a projektové skupiny;d) pracovní návštěvy;e) činnosti odborné přípravy;f) jakékoli jiné činnosti, jež jsou pro splnění cílů programu nezbytné.Článek 2DefinicePro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:(1) „daněmi“ se rozumějí tyto daně uplatňované v zemích zapojených do programu:a) daň z přidané hodnoty;b) spotřební daně z alkoholu, tabákových výrobků a energetických produktů;c) daně z příjmu a majetku podle čl. 1 odst. 2 směrnice Rady 77/799/EHS[14];d) daně z pojistného podle článku 3 směrnice Rady 76/308/EHS[15].(2) „správou“ se rozumějí veřejné orgány v zemích zapojených do programu, které jsou odpovědné za správu daní nebo činnosti v oblasti daní;(3) „úředníkem“ se rozumí člen správy.Článek 3Účast v programu1. Zúčastněnými zeměmi jsou členské státy a země uvedené v odstavci 2.2. Účast v programu je otevřena:a) kandidátským zemím, na něž se vztahuje předvstupní strategie, v souladu se všeobecnými zásadami a všeobecnými podmínkami pro účast těchto zemí na programech Společenství stanovených v příslušné rámcové dohodě a v rozhodnutích Rady přidružení;b) potenciálním kandidátským zemím, v souladu s ustanoveními, jež je s takovýmito zeměmi po vytvoření rámcových dohod týkajících se jejich účasti na programech Společenství zapotřebí stanovit.3. Účast v programu může být rovněž otevřena pro některé partnerské země evropské politiky sousedství, pokud tyto země dosáhly dostatečné úrovně sblížení příslušných právních předpisů a správních postupů s právními předpisy a správními postupy Společenství a v souladu s ustanoveními, jež je s takovýmito zeměmi po vytvoření rámcových dohod týkajících se jejich účasti na programech Společenství zapotřebí stanovit.4. Zúčastněné země jsou zastupovány členy příslušné správy.Článek 4Cíle1. Obecným cílem programu je zlepšit řádné fungování systémů zdanění na vnitřním trhu zvýšením spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi, jejich správami a jinými orgány.2. Cílem programu je:a) pokud jde o daň z přidané hodnoty, spotřební daně a daně z příjmu a majetku:i) zajistit účinnou, efektivní a rozsáhlou výměnu informací a správní spolupráci;ii) umožnit úředníkům, aby dosáhli vysoké společné úrovně znalosti v oblasti právních předpisů Společenství a jeho provádění v členských státech;iii) zajistit, aby se správní postupy stále zlepšovaly a zohledňovaly potřeby správ a osob povinných k dani, a to prostřednictvím rozvoje a šíření osvědčených správních postupů.b) pokud jde o daně z pojistného zlepšit spolupráci mezi správami, zajistit lepší používání stávajících pravidel;c) pokud jde o kandidátské země nebo potenciální kandidátské země, vyhovět zvláštním potřebám těchto zemí v oblasti daňových předpisů a správní kapacity;d) pokud jde o třetí země, zejména ty, které jsou partnerskými zeměmi evropské politiky sousedství, zlepšit spolupráci s daňovými správami těchto zemí.Článek 5Pracovní programKomise zavádí každoročně pracovní program postupem podle čl. 16 odst. 2.Kapitola IIČinnosti programuČlánek 6Komunikační systémy a systémy výměny informací1. Komise a zúčastněné země zajistí, aby byly komunikační systémy a systémy výměny informací stanovené v odstavci 2 provozuschopné.2. Komunikační systémy a systémy výměny informací zahrnují:a) společnou komunikační síť / společné systémové rozhraní (CCN/CSI);b) systém výměny informací o DPH (VIES);c) systémy spotřební daně;d) systém pro kontrolu přepravy zboží podléhajícího spotřebním daním (EMCS);e) jakékoli nové komunikační systémy a systémy výměny informací v oblastí daní zřízené podle právních předpisů Společenství a stanovený v pracovním programu uvedeném v článku 5.3. Prvky komunikačních systémů a systémů výměny informací, které náležejí Společenství, jsou technické vybavení, programové vybavení a síťová propojení, jež jsou společné všem zúčastněným zemím.Komise uzavře jménem Společenství nezbytné smlouvy k zajištění provozuschopnosti těchto prvků.4. Prvky komunikačních systémů a systémů výměny informací, které nenáležejí Společenství, zahrnují vnitrostátní databáze tvořící součást těchto systémů, síťová propojení mezi prvky náležejícími Společenství a prvky nenáležejícími Společenství, jakož i takové technické a programové vybavení, které každá ze zúčastněných zemí pokládá za vhodné pro plný provoz uvedených systémů v rámci své správy.Zúčastněné země zajistí provozuschopnost prvků, které nenáležejí Společenství, a interoperabilitu těchto prvků s prvky náležejícími Společenství.5. Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi koordinuje takové aspekty zavádění a fungování prvků systémů a infrastruktur uvedených v odstavci 2, náležejících i nenáležejících Společenství, které jsou nezbytné k zajištění provozuschopnosti, vzájemného propojení a neustálého zlepšování těchto prvků. Zúčastněné země dodržují časové harmonogramy a lhůty stanovené pro tyto účely.6. Komise může zpřístupnit systémy komunikace a výměny informací jiným veřejným službám k daňovým či nedaňovým účelům za předpokladu, že je do rozpočtu programu poskytnut finanční příspěvek.Článek 7Mnohostranné kontrolyČlenské státy a ty země, které mají uzavřené dvoustranné nebo mnohostranné dohody o správní spolupráci a výměně informací buď mezi sebou nebo se členskými státy, které umožňují takové činnosti, organizují a vedou mnohostranné kontroly ve formě koordinovaných kontrol daňové povinnosti jedné nebo více souvisejících osob povinných k dani usazených v různých zúčastněných zemích.Země zapojené do těchto mnohostranných kontrol mohou mít společné nebo doplňující se zájmy a podávají Komisi zprávy o závěrech těchto kontrol.Článek 8Semináře a projektové skupinyKomise společně se zúčastněnými zeměmi organizuje semináře a projektové skupiny a zajišťuje šíření výsledků z těchto seminářů a projektových skupin.Článek 9Pracovní návštěvy1. Zúčastněné země organizují pro úředníky pracovní návštěvy. Délka pracovních návštěv nesmí přesáhnout jeden měsíc. Každá pracovní návštěva je zaměřena na konkrétní profesní činnost a je dotčenými úředníky a správami náležitě připravena a následně zhodnocena.2. Zúčastněné země umožní hostujícím úředníkům aktivní účast na činnostech hostitelské správy. Za tímto účelem jsou hostující úředníci zmocněni vykonávat úkoly týkající se povinností jim svěřených hostitelskou správou v souladu s jejím právním systémem.3. Během pracovní návštěvy podléhá hostující úředník při výkonu svých povinností stejným předpisům o občanskoprávní odpovědnosti jako úředníci hostitelské správy. Na hostující úředníky se vztahují stejná pravidla o služebním tajemství jako na vnitrostátní úředníky.Článek 10Činnosti odborné přípravy1. Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi usnadňuje strukturovanou spolupráci mezi vnitrostátními subjekty pro odbornou přípravu a úředníky odpovědnými za odbornou přípravu v daňových správách, a zejména:a) rozvíjí stávající programy odborné přípravy a případně vytváří nové programy, které zajistí společný základ odborné přípravy úředníků a umožní těmto úředníkům získat nezbytné profesní dovednosti a znalosti;b) případně koordinuje otevírání kurzů odborné přípravy v oblasti daní, které zúčastněná země zajišťuje pro vlastní úředníky, i pro úředníky ze všech zúčastněných zemí;c) případně rozvíjí infrastrukturu a nástroje nezbytné pro společnou odbornou přípravu a správu v oblasti daní.2. Zúčastněné země zajistí plnou integraci společných programů odborné přípravy a společné infrastruktury pro odbornou přípravu v daňové oblasti uvedených v odst. 1 písm. c) do svých vnitrostátních programů odborné přípravy.Zúčastněné země rovněž zajistí, aby jejich úředníci v souladu s programy odborné přípravy absolvovali počáteční a průběžnou odbornou přípravu, která je nezbytná k získání společných profesních dovedností a znalostí, a dále jazykovou přípravu, která je pro tyto úředníky nezbytná k dosažení dostatečné úrovně jazykových znalostí pro účast na programu.Článek 11Účast na činnostech v rámci programuZástupci mezinárodních organizací, správ třetích zemí, osob povinných k daní a jejich organizací se mohou zapojit do činností organizovaných v rámci programu kdykoli je to nezbytné pro splnění cílů uvedených v článku 4.Článek 12Sdílení informacíKomise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi rozvíjí systematické a strukturované sdílení informací, jež jsou výsledkem činností programu.Kapitola IIIFinanční ustanoveníČlánek 13Finanční rámec1. Finanční rámec pro provádění programu v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2013 se stanoví na 156,9 milionu EUR.2. Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích víceletého finančního výhledu.Článek 14Výdaje1. Na výdajích nezbytných pro provádění programu se podílí Společenství a zúčastněné země v souladu s odstavci 2 až 6.2. Společenství nese tyto náklady:a) náklady na pořízení, vývoj, instalaci, údržbu a každodenní provoz prvků komunikačních systémů a systémů výměny informací náležejících Společenství, které jsou uvedeny v čl. 6 odst. 3;b) cestovní výdaje a diety úředníků ze zúčastněných zemí vzniklé při mnohostranných kontrolách, pracovních návštěvách, seminářích, projektových skupinách;c) náklady související se organizací seminářů, cestovní výdaje a diety vzniklé účastí externích odborníků a účastníků podle článku 11;d) náklady na pořízení, vývoj, instalaci, údržbu systémů a modulů odborné přípravy, jsou-li společné pro všechny zúčastněné země;e) náklady na jiné činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. f).3. Zúčastněné země spolupracují s Komisí tak, aby byly položky využívány v souladu se zásadou řádného finančního řízení.Komise v souladu s finančním nařízením stanoví pravidla pro proplácení výdajů a sdělí je zúčastněným zemím.4. Komise přijme postupem podle čl. 16 odst. 2 všechna nezbytná opatření pro rozpočtové řízení programu.5. Z finančních příspěvků programu lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, monitorování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou přímo potřebné pro řízení programu a dosažení jeho cílů, zejména výdaje na studie, schůze, informační a publikační činnosti, výdaje spojené s informačními sítěmi zaměřenými na výměnu informací, jakož i veškeré jiné výdaje na technickou a správní pomoc, kterou Komise využije pro účely řízení programu.6. Zúčastněné země nesou tyto náklady:a) náklady na vývoj, pořízení, instalaci, údržbu a každodenní provoz prvků komunikačních systémů a systémů výměny informací nenáležejících Společenství, které jsou stanoveny v čl. 6 odst. 4;b) náklady související s počáteční a průběžnou odbornou přípravou včetně jazykové přípravy svých úředníků.Článek 15Finanční kontrolaFinanční rozhodnutí a veškeré dohody a smlouvy uzavřené na základě tohoto rozhodnutí podléhají finanční kontrole a případně i ověření Komisí na místě, včetně kontroly Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), a Evropským účetním dvorem. Všechny granty udělené podle tohoto rozhodnutí musí jejich příjemci předem písemně schválit. Toto schválení musí obsahovat ustanovení o tom, že příjemci souhlasí s provedením kontroly použití poskytnutých finančních prostředků Účetním dvorem.Kapitola IVJiná ustanoveníČlánek 16Výbor1. Komisi je nápomocen „výbor Fiscalis“ (dále jen „výbor“).2. Odkazujeli se na tento odstavec, použije se postup podle článku 4 rozhodnutí 1999/468/ES v souladu s články 7 a 8 uvedeného rozhodnutí.Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.3. Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 17Průběžná kontrolaProgram společně průběžně kontrolují zúčastněné země a Komise.Článek 18Hodnocení v polovině období a závěrečné hodnocení1. Za hodnocení v polovině období a závěrečné hodnocení programu je odpovědná Komise a toto hodnocení se provádí na základě zpráv, které vypracovaly zúčastněné země a které jsou uvedeny v odstavci 2 tohoto článku, a jiných důležitých informací. Program se hodnotí s ohledem na cíle stanovené v článku 4.V rámci hodnocení v polovině období se přezkoumají výsledky dosažené za první polovinu období programu ve smyslu jeho účinnosti a efektivity, zda jsou původní cíle programu stále platné, a dopad činností programu. Rovněž se posoudí využití finančních prostředků a pokrok při průběžné kontrole a provádění.Závěrečné hodnocení se zaměří na účinnost a efektivitu činností programu.2. Zúčastněné země podávají Komisi tyto hodnotící zprávy:a) nejpozději do 31. března 2011 hodnotící zprávu v polovině období týkající se významu programu;b) nejpozději do 31. března 2014 závěrečnou hodnotící zprávu zaměřenou na účinnost a efektivitu programu.3. Komise na základě zpráv uvedených v odstavci 2 a veškerých dalších důležitých informací podá Evropskému parlamentu a Radě tyto zprávy:a) nejpozději do 30. září 2011 hodnotící zprávu za polovinu období a sdělení o potřebnosti dalšího pokračování programu, případně doplněné příslušným návrhem;b) nejpozději do 30. září 2014 závěrečnou hodnotící zprávu.Tyto zprávy se rovněž pro informaci zasílají Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.Článek 19ZrušeníRozhodnutí č. 2235/2002 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2008.Finanční závazky související s činnostmi prováděnými podle uvedeného rozhodnutí se však až do svého dokončení nadále řídí uvedeným rozhodnutím.Článek 20Vstup v platnostToto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne 1. ledna 2008.Článek 21UrčeníToto rozhodnutí je určeno členským státům.V BruseluZa Evropský parlament Za RaduPředseda předseda / předsedkyněLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o programu Společenství s názvem Fiscalis 20132. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:1405 Daňová politika3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie BA) včetně okruhů:-  140504 program Fiscalis 2013-  14010404 program Fiscalis 2013 – Výdaje na správu a řízení-  O konečné struktuře rozpočtu programu Fiscalis 2013 bude rozhodnuto později.3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:-  Doba platnosti právního základu trvá od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2013.-  Platby budou pokračovat po 31. prosinci 2013.3.3. Rozpočtové charakteristiky ( v případě potřeby doplňte řádky ):Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |140504 | Nepov. | Rozl.[16] | ANO | NE | ANO | 1a |14010404 | Nepov. | Nerozl.[17] | ANO | NE | ANO | 1a |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1. Finanční zdroje4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | A+c+d+e | 22,529 | 24,029 | 27,979 | 29,729 | 31,329 | 32,879 | 168,474 |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 10,159 | 19,346 | 25,086 | 28,142 | 29,942 | 32,059 | 23,740 | 168,474 |SpoluúčastNepoužije se.4.1.2. Soulad s finančním plánemx Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.Rozhodnutí je slučitelné s víceletým finančním rámcem připojeným k Interinstitucionální dohodě mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení. Spadá do podokruhu 1a – Konkurenceschopnost pro hospodářský růst a zaměstnanost.4.1.3. Finanční dopady na straně příjmůx Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy, nicméně zdokonalení daňové správy by měla zvýšit účinnost a snížit náklady, pokud jde o výběr vlastních zdrojů (DPH).4.2. Lidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných zaměstnanců a externích pracovníků) – viz podrobnosti v bodě 8.2.1.Roční potřeba | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Celkový objem lidských zdrojů | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuPodrobnější analýza viz odstavec 4 posouzení dopadů programu Fiscalis 2013.Cílem programu Fiscalis je reagovat na stávající a budoucí úkoly v oblasti zdanění. Proto bude kladen důraz na zvyšování znalostí právních předpisů Společenství v oblasti daní, zvýšení objasňování podvodů a boje proti nim posílením správní spolupráce a zdokonalením organizace daňových kontrol, snížení správní zátěže osob povinných k dani, přizpůsobení zdanění měnícím se podmínkám v oblasti zdaňování. V hodnocení v polovině období programu Fiscalis 2003 – 2007 naznačili zúčastněné strany, že považují cíle programu za velmi významné z hlediska jejich potřeb .Flexibilita programu Fiscalis umožnila, že sehrál důležitou roli v boji proti daňovým podvodům, jejichž celková výše se u DPH a spotřebních daní může blížit 1 % HDP. Programu Fiscalis má značný vliv na obchod Společenství, protože asi 50 milionů osob povinných k dani využívají systému výměny informací o DPH (VIES), stěžejního systému transevropské informatizované infrastruktury daňové správy. Program stejnou měrou podporuje iniciativy na snížení nákladů na dodržení předpisů pro osoby povinné k dani. Údaje poskytnuté podniky dokazují, že náklady na dodržení předpisů jsou podstatně vyšší než 30,9 % daní a 2,6 % prodejů pro malé a střední podniky a 1,9 % daní a 0,02 % prodejů pro velké společnosti. Program hraje přímou úlohu v práci daňových auditorů, kteří se při své kontrolní práci spoléhají na údaje z VIES. Fiscalis rovněž velkou měrou přispívá k tomu, že si daňoví úředníci uvědomují evropský rozměr své práce.5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergiePodrobnější analýza viz odstavec 6 posouzení dopadů programu Fiscalis 2013.Nebude-li v daňové oblasti pokračovat nástroj Společenství, bude veškerý předtím uskutečněný vliv předchozího programu Fiscalis ukončen. Například by to znamenalo, že by mezi 25 členskými státy neexistovala zabezpečená síť a systémy výměny informací a že by nebyla možná interoperabilita a vzájemné propojení IT systémů. Nenásledoval-li by další program Fiscalis, oslabila by se správní spolupráce z důvodu ubývání výměny informací, znalostí a poznatků mezi daňovými správami. Navíc by ustavení správní spolupráce bez programu Společenství bylo mnohem nákladnější z rozpočtového i personálního hlediska, její výsledky by byly méně kvalitní a především by byla jeji organizace méně účinná, protože by ji každá správa musela organizovat na úrovni členského státu. Ani jedna z kandidátských zemí, potenciálních kandidátských zemí a partnerských zemí evropské sousedské politiky by nemohla využívat pomoci. Hodnocení v polovině období ukázalo, že všechny strany zúčastněné na programu společně chápou, že program Společenství je nezbytný pro zdokonalení spolupráci mezi daňovými správami. Posouzení dopadů uvádí jaký by byl dopad, kdyby program Fiscalis přestal existovat.Program Fiscalis zřídil struktury pro organizované sdílení znalostí a poznatků mezi daňovými úředníky. Díky těmto strukturám se program Fiscalis stal referenčním programem v oblasti spolupráce mezi systémy zdanění Evropské unie. Programu je vlastní flexibilita, která správám členských států dává příležitost vytvořit řešení přizpůsobené jejich konkrétním potřebám. K tomuto účelu má každá správa kontaktní místo programu Fiscalis, které pomáhá Komisi s prováděním programu Fiscalis. Bez programu 2013 by nebylo možné systematicky organizovat sdílení informací a znalostí mezi všemi daňovými správami a ve všech oblastech daňové politiky. Pokud by byl program Fiscalis zastaven, vytvořené struktury a kontakty by se rozpadly, neboť by se odstranila síla, která mezi nimi udržuje vazby. Daňové správy by se v důsledku toho mohly více uzavřít, namísto toho, aby podporovaly sdílení znalostí a učení se od sebe navzájem.5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMCíle a očekávané výsledkyJak již bylo zmíněno výše je celkovým cílem program Fiscalis 2013 zdokonalit fungování systémů zdanění na vnitřním trhu zvýšením spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi, jejich správami, úředníky a jinými orgány, a určit a dát do pořádku oblasti, jako jsou právní a správní postupy, které tuto spolupráci znesnadňují. Tento celkový cíl je dále rozvinut prostřednictvím specifických cílů, jež jsou stanoveny pro jednotlivé klíčové prvky či oblasti činnosti programu. Specifickými cíli jsou:a) pokud jde o daň z přidané hodnoty, spotřební daně a daně z příjmu a majetku:i) zajistit účinnou, efektivní a rozsáhlou výměnu informací a správní spolupráci;ii) umožnit úředníkům, aby dosáhli vysoké společné úrovně znalosti v oblasti právních předpisů Společenství a jeho provádění v členských státech;iii) zajistit, aby se správní postupy stále zlepšovaly a zohledňovaly potřeby správ a osob povinných k dani, a to prostřednictvím rozvoje a šíření osvědčených správních postupů.b) pokud jde o daně z pojistného:zlepšit spolupráci mezi správami, a zajistit tak lepší používání stávajících pravidel;c) pokud jde o kandidátské země a potenciální kandidátské země:vyhovět zvláštním potřebám těchto zemí v oblasti daňových předpisů a správní kapacity.d) pokud jde o třetí země, zejména ty, které jsou partnerskými zeměmi evropské politiky sousedství,zlepšit spolupráci s daňovými správami těchto zemí.Komise každoročně přijme pracovní program.UkazateleUkazatele budou vypracovány před zahájením programu 2013.5.4. Způsob provádění (orientační)X Centralizované řízeníPřímo ze strany Komise6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1. Monitorovací systémUkazatele budou vypracovány tak, aby bylo umožněno pravidelné monitorování dosaženého pokroku.6.2. Hodnocení6.2.1. Posouzení vlivůBylo vypracováno posouzení dopadů, které bude připojeno k návrhu.6.2.2. Hodnocení ex anteHodnocení ex-ante bylo nahrazeno posouzením dopadů.6.2.3. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)6.2.4. Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníZ hodnotící zprávy v polovině období si bude možné učinit obrázek o výsledcích dosažených v prvním období působení programu ve smyslu účinnosti a efektivity. Rovněž bude hodnocena relevance původních cílů programu za účelem kontroly, zda je ve druhé fázi provádění programu třeba počítat se změnami nebo úpravami. Předběžná zpráva bude vycházet ze zpráv, které předloží zúčastněné země, a z jiných dostupných údajů. Vypracuje ji Komise.Závěrečná hodnotící zpráva bude vycházet z předběžné hodnotící zprávy v polovině období, závěrečných zpráv zúčastněných zemí a z jiných dostupných údajů. Prostřednictvím porovnání dosažených výsledků s cíli programu umožní celkově zhodnotit účinnost a efektivitu programu. Lze počítat i s jinými hodnotícími kritérii, jako je např. užitečnost a udržitelnost.1. Za hodnocení v polovině období a závěrečné hodnocení programu je odpovědná Komise a provádí se na základě zpráv, které vypracovaly zúčastněné země a které jsou uvedeny v odstavci 2, a jiných důležitých informací. Program se hodnotí s ohledem na cíle stanovené v článku 3.-  V rámci hodnocení v polovině období se přezkoumají výsledky dosažené za první polovinu období programu ve smyslu jeho účinnosti a efektivity, zda jsou původní cíle programu stále platné, a dopad činností programu. Rovněž se posoudí využití finančních prostředků a pokrok při průběžné kontrole a provádění.-  Závěrečné hodnocení se mimo jiné zaměří na účinnost a efektivitu činností programu.2. Zúčastněné země zašlou Komisi:a) nejpozději do 31. března 2011 hodnotící zprávu v polovině období týkající se významu programu;b) nejpozději do 31. března 2014 závěrečnou hodnotící zprávu zaměřenou na účinnost a efektivitu programu.3. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:a) nejpozději do 30. září 2011 hodnotící zprávu v polovině období uvedenou v odstavci 1 a sdělení o potřebnosti dalšího pokračování programu, případně doplněné příslušným návrhem;b) nejpozději do 30. září 2014 závěrečnou hodnotící zprávu uvedenou v odstavci 1.7. Opatření proti podvodůmNáklady na vývoj zabezpečené transevropské informatizované infrastruktury a další činnosti prováděné v rámci programu se realizují na základě smluv po ověření zavedeným postupem ze strany útvarů Komise před vyplacením, přičemž se zohledňuj smluvní závazky a řádné finanční i obecné řízení. Opatření proti podvodům (kontroly, zprávy, atd.) budou obsažena ve všech smlouvách uzavřených mezi Komisí a příjemci.Společné akce (nástroje související s lidskými zdroji) jsou placeny z rozpočtu na společné akce programu Fiscalis 2013. Úředníkům jsou náklady propláceny takto:Každý členský stát má kontaktní místo pro program Fiscalis, které obdrží zálohu na proplácení cestovních výdajů a diet úředníkům, kteří se účastní činnosti programu Fiscalis, v souladu s finančními předpisy stanovenými pro programy. Toto kontaktní místo rovněž proplácí soubor organizačních nákladů, které jsou jasně vymezeny ve finančních pokynech k programu. Zúčastněné země musí hlásit tyto výdaje prostřednictvím nástroje pro vykazování činností a musí uchovávat příslušné doklady v místních archivech alespoň po dobu pěti let po skončení rozpočtového roku, v němž byl výdaj uskutečněn.Účastníkům ze třetích zemí, mezinárodním organizacím a soukromému sektoru proplácí náklady přímo Komise v souladu se zavedenými postupy.Finanční útvary Komise provádějí kontrolní návštěvy v členských státech, aby zajistily soulad s finančními předpisy použitelnými pro řízení programu.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiPoložky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)(Je třeba uvést cílové okruhy, akce a výstupy) | Druh výstupu | Prům. nákl. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Rok 2013 | CELKEM |Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[22] (14 01 01) | A*/AD | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |B*, C*/AST | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |Zaměstnanci financovaní[23] podle čl. 14 01 02 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Ostatní zaměstnanci[24] financovaní podle čl. 14 01 04/05* | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |CELKEM | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 |* Lidské zdroje zahrnují zaměstnance příslušných jednotek pro řízení programu and IT systémů financovaných prostřednictvím programu.8.2.2. Popis úkolů vyplývajících z opatření8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)(V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst podle původu)X : Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen.( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (14 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a okruh) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |- interní (intra muros) | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |- externí (extra muros) | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |Technická a administrativní pomoc celkem | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Typ lidských zdrojů | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | CELKEM |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (14 01 01) | 1,620 | 1,620 | 1,620 | 1,620 | 1,620 | 1,620 | 9,720 |Zaměstnanci financovaní podle čl. 14 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,282 |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 1,667 | 1,667 | 1,667 | 1,667 | 1,667 | 1,667 | 10,002 |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanciPřípadně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1108 000 EUR ročně na úředníka / dočasného zaměstnance.Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku 14 01 02Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.147 000 EUR ročně na zaměstnance financovaného podle článku 14 01 02.Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku 14 01 04/05Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1167 000 EUR ročně na zaměstnance financovaného podle článku 14 01 04/058.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | CELKEM |14 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,500 |14 01 02 11 02 – Schůze a konference | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |14 01 02 11 03 – Výbory[26] | 0,012 | 0,012 | 0,012 | 0,012 | 0,012 | 0,012 | 0,072 |14 01 02 11 04 – Studie a konzultace | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |14 01 02 11 05 - Informační systémy | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (14 01 02 11) | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 1,572 |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 0,262 | 1,572 |Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky1 000 EUR na služební cestu, 250 služebních cest za rokVýbory: Výbor komitologie: Výbor Fiscalis, jedna schůze ročně, cestovní náklady pro 27 odborníků[1] KOM/2005/111 ze dne 6. dubna 2005 (Posouzení dopadů – SEK 2005/423).[2] Programem Fiscalis se rozumí program Fiscalis jako takový bez ohledu na to, zda se jedná o Fiscalis, Fiscalis 2003–2007 nebo o Fiscalis 2013. Pokud máme na mysli konkrétní program, odkazujeme na něj jako na program 2002, 2007 nebo program 2013.[3] KOM (2005) 330 v konečném znění ze dne 20. července 2005 a SEK (2005) 622/3 ze dne 2. května 2005.[4] Úř. věst. C […], […], s. […].[5] Úř. věst. C […], […], s. […].[6] Úř. věst. C 126, 28.4.1998, s. 1.[7] Úř. věst. L 341, 17.12.2002, s. 1.[8] Vloží se v průběhu jednání.[9] Úř. věst. C 162, 1.7.2003, s. 5.[10] Úř. věst. L 157, 26.5.2003, s. 38, směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/66/ES (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 35).[11] SEK(2005) 1045, 29.7.2005.[12] Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 1, dohoda naposledy pozměněna rozhodnutím 2003/429/ES (Úř. věst. L 147, 14.6.2003, s. 25).[13] Úř. věst. C 184, 17.7.1999, s. 23.[14] Úř. věst. L 336, 27.12.1977.[15] Úř. věst. C 73, 19.3.1976, s. 18.[16] Rozlišené položky.[17] Nerozlišené položky.[18] Výdaje, které nespadají pod kapitolu 14 01 příslušné hlavy 14.[19] Výdaje v rámci článku 14 01 04 hlavy 14.[20] Linie administrativních výdajů předjímá možnou externalizaci činností v rámci programu. Rozpočtové údaje budou k dispozici až po dokončení studie proveditelnosti k tomuto tématu v roce 2006.[21] Výdaje v rámci kapitoly 14 01 jiné než články 14 01 04 a 14 01 05.[22] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[23] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[24] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[25] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[26] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.