				|

		52013PC0263

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 990/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 /* COM/2013/0263 final - 2013/0138 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 Souvislosti návrhu
   || Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“), v šetření v rámci prozatímního přezkumu týkajícího se platného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). ||
   || Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení.
   || Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízením (EHS) č. 2474/93[1] uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky ve výši 30,6 %. Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97[2] rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z ČLR. Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000[3] rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována. Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1095/2005[4] rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %. Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada prováděcím nařízením Rady (EU) č. 990/2011[5] rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
   || Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh.
 Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů
   || Konzultace zúčastněných stran
   || Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy.
   || Sběr a využití výsledků odborných konzultací
   || Nebylo třeba využít externích odborných konzultací.
   || Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny.
 Právní stránka návrhu
   || Shrnutí navrhovaných opatření Dne 9. března 2012 Komise informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR. Přezkum byl zahájen z moci úřední. V přezkumném šetření se zjistilo, že okolnosti ohledně dumpingu a újmy se podstatně nezměnily a proto bylo nezbytné pokračovat v uplatňování uložených opatření s cílem vyrovnat účinky dumpingu. Bylo také zjištěno, že pokud by antidumpingová opatření byla zrušena, mohlo by to mít za následek pokračování dumpingu a podstatnou újmu pro výrobní odvětví Unie. Dále bylo zjištěno, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie. Pokud jde o tři spolupracující vyvážející výrobce, šetření ukázalo, že došlo k trvalé změně okolností, a proto by jejich individuální dumpingová rozpětí měla být pozměněna. Proto se navrhuje, aby Rada přijala připojený návrh nařízení za účelem změny prováděcího nařízení (EU) č. 990/2011, které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději dne 5. června 2013.
   || Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství.
   || Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
   || Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:
   || Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni.
   || Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět.
   || Volba nástrojů
   || Navrhované nástroje: nařízení.
   || Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Základní nařízení nestanoví náhradní možnosti.
 Rozpočtové důsledky
   || Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie.
2013/0138 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY,
kterým se mění prováděcí
nařízení (EU) č. 990/2011 o uložení konečného
antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské
lidové republiky na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11
odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým
dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[6] (dále jen „základní
nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6
uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou
komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1.           Platná opatření
(1)                   Nařízením
(EHS) č. 2474/93[7]
uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % z dovozu jízdních
kol pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená
země“) (dále jen „původní šetření“). Na základě
šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto
clo nařízením Rady (ES) č. 71/97[8]
rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících
z ČLR. Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“
na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení.           Podrobné
údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97[9]. Aby jim bylo přiznáno
osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat
podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice
používat při montáži méně než 60 % čínských součástí
jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí
použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od
cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)                   Na
základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst.
2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000[10] rozhodla, že by výše uvedená opatření měla zůstat
zachována.
(3)                   Na základě prozatímního
přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen
„pozměňující prozatímní přezkum“) Rada nařízením (ES)
č. 1095/2005[11]
rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5.
(4)       V
návaznosti na přezkum opatření proti obcházení podle čl. 13
odst. 4 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada nařízením (ES)
č. 171/2008[12] rozhodla zachovat rozšíření antidumpingového cla uloženého na
dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz některých
součástí jízdních kol z ČLR.
(5)                   Na základě
přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního
nařízení Rada prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011[13] (dále jen „předchozí
šetření“) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být
zachována.
2.           Zahájení
šetření z moci úřední
(6)       Na základě přezkumu
před pozbytím platnosti, který skončil v říjnu 2011,
měla Komise k dispozici důkazy, které ukazovaly, že pokud
jde o dumping a újmu, okolnosti, na jejichž základě byla
stávající opatření uložena, se zřejmě změnily
a že tyto změny mohou být trvalé povahy.
(7)       Z
důkazů prima facie, které měla Komise k dispozici,
vyplývalo, že v lednu 2011 byl zrušen systém vývozních kvót, který se
vztahoval na výrobce jízdních kol v ČLR a který bránil
vyvážejícím výrobcům v tom, aby jim v rámci
pozměňujícího prozatímního přezkumu bylo přiznáno zacházení
jako v tržním hospodářství.
(8)       Navíc
došlo k určitým změnám struktury výrobního odvětví Unie.
Konkrétně několik výrobců v Unii přešlo od kompletního
výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených
dílů.
(9)       V
důsledku rozšíření Evropské unie v letech 2004 a 2007
se odvětví jízdních kol v Unii rozrostlo o značný
počet výrobců. Několik výrobců, kteří byli
součástí výrobního odvětví Unie před těmito dvěma
rozšířeními, navíc přesunulo své výrobní kapacity do nových
členských států nebo v nich zřídilo nové výrobní závody. V
důsledku toho se mohly změnit i náklady výrobního odvětví Unie.
(10)     A nakonec, při
výpočtu současné úrovně pro odstranění újmy byla brána v
úvahu jízdní kola vyrobená z oceli, zatímco většina jízdních kol se v
současné době zřejmě vyrábí ze slitin hliníku.
(11)     Všechny tyto skutečnosti
byly zřejmě dlouhodobé povahy, a proto opodstatňovaly
potřebu přehodnotit zjištění o újmě a dumpingu.
(12)     Kromě toho rychle roste
počet společností, které využívají systém osvobození od cla,
přičemž tento systém od svého zavedení v roce 1997 nedoznal žádných
úprav. Navíc systém sledování dovozu součástí osvobozených od
antidumpingových opatření se stal velmi složitým a zatěžujícím, což
by mohlo snižovat jeho efektivitu.
(13)                 Poté, co bylo po
konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy
prima facie pro zahájení šetření podle čl. 11 odst. 3 základního
nařízení, Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o
zahájení přezkumu“)[14],
zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie dne 9.
března 2012, ohlásila zahájení z moci úřední prozatímního
přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních
kol pocházejících z ČLR.
3.           Souběžné šetření
obcházení uložených opatření
(14)                 Dne
25. září 2012 nařízením Komise (EU) č. 875/2012[15] zahájila Komise šetření možného obcházení antidumpingových
opatření uložených prováděcím nařízením Rady (EU) č.
990/2011 na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR dovozem jízdních kol
zasílaných z Indonésie, Malajsie, Srí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je
u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Srí Lanky a Tuniska, a o
zavedení celní evidence tohoto dovozu („šetření obcházení opatření“).

(15)                 V květnu 2013
Rada nařízením (EU) č. XXX/2013[16] („nařízení o obcházení“)
rozšířila platná antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních
kol pocházejících z ČLR na dovoz jízdních kol dovážených z Indonésie,
Malajsie, Srí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován
původ z Indonésie, Malajsie, Srí Lanky a Tuniska, neboť bylo
zjištěno, že tento dovoz obchází opatření prostřednictvím
překládky anebo montáže ve smyslu čl. 13 odst. 1 a 2 základního
nařízení.
4.           Souběžné
antisubvenční šetření
(16)                 Dne 27. dubna 2012
Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním
věstníku Evropské unie[17]
informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu
jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie (dále jen „antisubvenční
šetření“).
(17)                 V listopadu 2012
informovala Komise oznámením v Úředním věstníku Evropské unie[18], že závěry ze
šetření obcházení lze použít v antisubvenčním šetření uvedeném v
14. a 15. bodě odůvodnění výše.
(18)                 V květnu 2013
Komise nařízením (EU) č. xxx/2013
zastavila antisubvenční šetření bez uložení opatření[19].
5.           Strany
dotčené šetřením
(19)     Komise oficiálně
informovala o zahájení šetření známé výrobce v Unii, známé
sdružení výrobců v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR
a sdružení čínských výrobců, zástupce dotčené země,
známé dovozce a sdružení dovozců, známé výrobce součástí
jízdních kol v Unii a jejich sdružení a známé sdružení
uživatelů. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost,
aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení
předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(20)     Vzhledem
ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v
Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení
počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního
nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a
bude-li tomu tak, aby mohla vzorky vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a
jejich známé sdružení, všichni výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve
spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o
zahájení řízení uvedli za období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011
základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným
výrobkem.
(21)     Vzhledem
k tomu, že zástupci dotčené země se Komisi při
zahájení řízení nepřihlásili, obrátila se Komise přibližně
na 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již
z předchozího šetření. V pozdější fázi, kdy bylo
zahájeno antisubvenční šetření uvedené výše v 16. bodu
odůvodnění, určila Komise zhruba 300 dalších čínských
vyvážejících výrobců, kteří byli také kontaktováni v souvislosti
s tímto prozatímním přezkumem.
(22)     Navzdory úsilí Komise
o navázání spolupráce se přihlásilo pouze osm čínských skupin
vyvážejících výrobců, z nichž pouze čtyři nahlásily údaje
o vývozu do Unie v období přezkumného šetření (dále jen
„období přezkumného šetření“), které je definováno v 37.
bodě odůvodnění níže, a tyto údaje představovaly méně
než 4 % celkového dovozu jízdních kol z ČLR v období
přezkumného šetření.
(23)     Na základě výše uvedených skutečností bylo
rozhodnuto, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR
nutný.
(24)     Jak je uvedeno v 63., 64.
a 131. bodě odůvodnění níže, u jedné skupiny čínských
vývozců, Giant China, bylo opodstatněné použití čl. 18 odst. 1
základního nařízení. Spolupráce čínských vyvážejících výrobců
poklesla následně ještě více.
(25)     Jak je vysvětleno
v 32. až 35. bodě odůvodnění níže, vzorek výrobců
v Unii byl vybrán.
(26)     Jak je vysvětleno v 36.
bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že u dovozců, kteří
nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
(27)     Komise rozeslala dotazníky
všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká,
a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách
stanovených v oznámení o zahájení šetření, jmenovitě
výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím
vyvážejícím výrobcům v ČLR, dovozcům, kteří nejsou
ve spojení, a kteří se sami přihlásili, jak je uvedeno
v 36. bodě odůvodnění níže, a známým výrobcům
jízdních kol v Unii.
(28)     Odpovědi
na dotazníky a další podání došly od čtyř skupin
čínských vyvážejících výrobců a jejich zástupce, osmi výrobců
v Unii zařazených do vzorku, jednoho sdružení uživatelů
a osmi sdružení výrobců v Unii, 53 výrobců součástí
jízdních kol a jednoho sdružení výrobců součástí jízdních kol.
Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení,
neposkytl odpověď na dotazník.
(29)     Komise
si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné
za účelem stanovení dumpingu, výsledné újmy, příčinné
souvislosti a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících
společností:
(a)
Výrobci jízdních kol v Unii
–
Accell Hunland, Maďarsko
–
Decathlon RGVS, Portugalsko
–
Denver srl, Itálie
–
SC Eurosport DHS, Rumunsko
–
Koninklijke Gazelle, Nizozemsko
–
Maxcom Ltd, Bulharsko
–
MIFA, Německo
–
Sprick Rowery, Polsko
(b)
Výrobci součástí jízdních kol
v Unii
–
Chimsport, Rumunsko
–
Telai Olagnero, Itálie
(c)
Vyvážející výrobci v ČLR
–
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
–
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
–
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.,
(30)     S ohledem na potřebu
stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by
nemuselo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství,
proběhla za účelem stanovení běžné hodnoty na základě
údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následujících
společností:
–
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V.,
Mexico City, Mexiko
–
Bicicletas Magistroni, Mexico City, Mexiko
–
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi,
Mexico.
(31)     Po poskytnutí základních údajů a úvah („poskytnutí
informací“) některé strany tvrdily, že nedostali dostatek času
na vyjádření. V této souvislosti je třeba uvést, že stranám
byl poskytnut dostatek času k připomínkám v souladu
s čl. 20 odst. 5 základního nařízení. Toto tvrzení se
proto zamítá.
6.           Výběr vzorku
výrobců v Unii
(32)     Komise v oznámení o zahájení
šetření uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců
v Unii. Tento vzorek sestával z osmi společností známých
ještě před zahájením šetření a vybraných z více než 380
výrobců v Unii zejména na základě největšího
reprezentativního objemu výroby a prodeje, který může být přiměřeně
přezkoumán v čase, který je k dispozici, přičemž
se zohledňuje jejich zeměpisné rozložení. Vzorek pokrýval země
s největším objemem výroby. U každé z těchto zemí
patřily společnosti zařazené do vzorku
k největším reprezentativním spolupracujícím výrobcům. Ve vzorku
figurovaly také subjekty z největších spolupracujících skupin.
Zvláštní pozornost byla v tomto případě věnována tomu, aby
ve vzorku byl stejný počet společností ze starých a nových
členských států.
(33)     Vzorek představoval kolem
25 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období
přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se
seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15
dnů od zveřejnění oznámení o zahájení šetření. Všechny
zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní
důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(34)     Některé
zúčastněné strany vznesly námitky k výběru vzorku výrobců
v Unii. Tvrdily, že: i) tento předběžný vzorek zahrnuje pouze
určité právnické osoby, které patří do skupin společností
ve spojení, a nikoli všechny právnické osoby, které tvoří úplný
hospodářský subjekt vyrábějící výrobek, který je předmětem
šetření; a ii) návrh obsahuje společnost, která byla nedávno
ve ztrátě, zatímco výrobci v Unii v tomto období prosperovali.
Mimoto tvrdily, že tyto ztráty nesouvisely s dotčeným výrobkem.
(35)     Tyto argumenty byly zamítnuty
z těchto důvodů: i) subjekty, jež patří
do větších skupin a které vykonávaly činnost nezávisle
na ostatních dceřiných společnostech téže skupiny, byly
považovány za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, a proto
nebylo nutné zkoumat celou skupinou na konsolidovaném základě; ii) dotyčná zúčastněná strana nedoložila své
tvrzení, že společnost vybraná do vzorku, která údajně
vykázala ztrátu, není reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. A konečně, ačkoli by vybraný
vzorek měl být reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, vybrané
společnosti nutně nemusí být stejnorodé. Tvrzení
této strany bylo tudíž nutno zamítnout.
7.           Výběr
vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(36)     Oznámení o zahájení
šetření se zmiňovalo také o výběru vzorku dovozců,
kteří nejsou ve spojení. Při zahájení šetření byli
kontaktováni všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení. Vzorek
nebyl vybrán vzhledem k nízkému počtu odpovědí došlých
v rámci postupu pro výběr vzorku. Všichni dovozci, kteří nejsou
ve spojení a kteří se přihlásili, byli vyzváni
ke spolupráci a obdrželi dotazník. Žádný z dovozců, kteří
nejsou ve spojení, na dotazník neopověděl ani dále
v tomto šetření nespolupracoval.
8.           Období
šetření
(37)     Šetření dumpingu a újmy
se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011
(dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů
v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do
konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ
VÝROBEK
1.           Dotčený
výrobek
(38)     Výrobkem, který je
předmětem tohoto přezkumného šetření, jsou jízdní
a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak
s výjimkou jednokolek), bez motoru (dále jen „výrobek, který je
předmětem přezkumu“) pocházející z ČLR,
v současnosti kódů KN 8712 00 30 a ex
8712 00 70.
(39)     Stejně jako v
předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto
kategorií:
–
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně
horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
–
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní
kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo
28″,
–
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská
kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
–
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou
jednokolek).
(40)     Všechny výše vymezené typy
jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na
trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních
kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce
obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a
využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry
zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují.
Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie
představují jediný výrobek.
(41)     Jedna
strana tvrdila, že různé typy jízdních kol mají značně
odlišné vlastnosti a zamýšlená použití a rovněž výrazně
odlišné ceny a z hlediska spotřebitelů nejsou tyto různé
typy jízdních kol vzájemně zaměnitelné. Kromě toho bylo
argumentováno tím, že ocelová a hliníková jízdní kola se nepovažují
za zaměnitelná a že jejich ceny se rovněž liší.
(42)     Na podporu toho argumentu
tato zúčastněná strana předložila studii o základních
fyzických a technických vlastnostech a užití pěti různých
typů výrobků, jakož i o jejich zaměnitelnosti. Je třeba poznamenat, že studie
údajně vycházela z odpovědí 36 osob, avšak není jasné, jak byly
tito respondenti vybráni. Dále se zdá,
že byla zpracována zvlášť pro účely tohoto šetření. Studie neobsahuje žádné kvantifikovatelné údaje. Konstatuje se, že obsah této studie
zjevně vychází z prohlášení zákazníků anebo výrobců jízdních
kol, a nikoli z ověřitelných důkazů. Proto je reprezentativnost výsledků této
studie diskutabilní.
(43)     Uvedená zúčastněná
strana nepředložila na podporu svého tvrzení žádné další důkazy.
(44)     Šetření potvrdilo, že
všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a
technické vlastnosti. Zejména bylo zjištěno, že použití různých
surovin nemělo vliv na základní vlastnosti kola. Ačkoli má ocel
a hliník některé odlišné technické vlastnosti, jako je hmotnost,
základní vlastnosti jízdních kol vyrobených z oceli a hliníku jsou
podobné.
(45)     Dotyčná strana
podobně nepodala žádný konkrétní důkaz že jízdní kola
z oceli na jedné straně a jízdní kola z hliníku
na straně druhé měla skutečně odlišné základní fyzické
a technické vlastnosti.
(46)     Pokud jde o zvláštní
uplatnění, použití a vnímání spotřebitelů, toto
šetření potvrdilo, že všechna jízdní kola mají stejné základní
uplatnění a plní v podstatě stejnou funkci. I když je
pravda, že různé kategorie jsou v zásadě určeny pro
uspokojování různých požadavků koncových uživatelů, koncoví
uživatelé obvykle využívají jízdní kolo v určité kategorii na různá
použití.
(47)     Proto neexistuje žádná
zřetelná dělicí čára mezi tím, jak koncoví uživatelé používají
různé kategorie a tím, jak je vnímají spotřebitelé.
(48)     Kromě toho sami výrobci
v Unii často nerozlišují mezi koly v různých kategoriích
z hlediska výroby, distribuce a účetnictví. Vlastně se
všechny kategorie jízdních kol často vyrábí podobně.
(49)     Různé typy jízdních kol
se prodávají na trhu Unie prostřednictvím podobných
distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci,
řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy.

(50)     Na tomto základě byl
vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(51)     Jedna strana upozornila
na skutečnost, že toto šetření zahrnuje dva kódy KN, jak je
uvedeno ve 38. bodě odůvodnění výše, zatímco předchozí
šetření uvedené v 5. bodě odůvodnění výše se týkalo
tří kódů KN, tj. ex
8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80.
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ke změně kódů došlo
kvůli změnám v kombinované nomenklatuře, jež vyplynuly z
nařízení (EU) č. 1006/2011 s účinností od 1.ledna 2012[20].
(52)     V této souvislosti stejná
strana tvrdila, že jízdní kola bez kuličkových ložisek a jízdní
kola s kuličkovými ložisky by neměla být považována za jediný
výrobek. Šetření však prokázalo, že jízdní kola
s kuličkovými ložisky a jízdní kola bez kuličkových ložisek
mají stejné technické vlastnosti a použití. Tato strana navíc nedoložila
své tvrzení žádnými důkazy, a proto se toto tvrzení zamítá.
(53)     Tato
strana mimoto tvrdila, že existuje významný rozdíl
v průměrných dovozních cenách, jak je zaznamenal Eurostat, mezi
oběma kódy KN, pod které spadá dotčený výrobek. V tomto ohledu
je třeba zdůraznit, že, jak je uvedeno v 157. bodě
odůvodnění níže, vzhledem k sortimentní skladbě může
průměrná cena zaznamenaná Eurostatem sloužit pouze jako ukazatel
cenových trendů, avšak není použitelná, když se porovnávají prodejní ceny
mezi různými zeměmi a Unií.
(54)     Po poskytnutí informací jedna
strana zopakovala své tvrzení, že různé typy jízdních kol, jichž se
týká toto šetření, nejsou obdobnými výrobky a tvrdila,
že předložila jednoznačné důkazy dokládající rozdíly
v surovinách, fyzických vlastnostech, technických vlastnostech a
konečném použití, které údajně existují mezi různými typy
jízdních kol.
(55)     V tomto ohledu je
třeba poznamenat, že jednoznačný důkaz, který tato strana
podle ní předložila, je ve skutečnosti studie, kterou Komise
zhodnotila v 42. bodě odůvodnění. Po řádném posouzení
dospěla Komise k závěru, že reprezentativnost výsledků
této studie je z důvodů uvedených v 42. bodě
odůvodnění sporná.
(56)     Strany tvrdily,
že dětská jízdní kola vymezená touto stranou jako jízdní kola
s velikostí kol menší než 16 palců včetně by měla být
vyloučena z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Tato
tvrzení byla založena na předpokladu, že zejména délka používání
a jednoduchost vlastností jasně odlišují tato kola od jiných
typů kol, která jsou předmětem tohoto šetření.
(57)     Tato tvrzení však nebyla
považována za dostatečná pro vyloučení jízdních kol s velikostí
kola menší než 16 palců včetně z definice dotčeného
výrobku, jelikož nebyla doložena dostatečnými důkazy prokazujícími,
že v tomto šetření lze vést jasnou dělicí čáru mezi
jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně
a jinými typy jízdních kol, jichž se toto šetření týká. Naopak, bylo
zjištěno, že základní fyzické a technické vlastnosti jízdních kol
s velikostí kola menší než 16 palců včetně, které jsou
běžné u dotčeného výrobku – šlapacího dopravního prostředku
poháněného lidskou silou s více než jedním kolem připojeným k
rámu – jsou mnohem důležitější než případné rozdíly
(tj. v podstatě velikost kola). Dále se zdálo, že výroba,
prodejní kanály a služby spotřebitelům se zásadně neliší
od jiných typů jízdních kol, které jsou předmětem
šetření. Pouhá skutečnost, že jízdní kola s velikostí kola
menší než 16 palců včetně tvoří zvláštní podskupinu
v rámci dotčeného výrobku, neodůvodňuje jejich
vyloučení z definice výrobku. Bylo zjištěno, že neexistuje
jasná dělicí čára mezi jízdními koly s velikostí kola menší než
16 palců včetně a dotčeným výrobkem, ale že se spíše
velmi překrývají, pokud jde o definici dotčeného výrobku,
především v tom, že se jedná o šlapací dopravní
prostředek na lidský pohon, který má více než jedno kolo a používá se
především k dopravě a sportu. V tomto ohledu šetření
ukázalo, že jeden ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců
skutečně vyvážel do Unie jízdní kola s rozměrem kol 12
palců, která nebylá nutně považována za kola pro děti, ale byla
to ve skutečnosti skládací kola pro dospělé, u nichž byla skladnost
důležitou vlastností.
(58)     Žádost o vyloučení
jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně
z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto zamítá.
2.           Obdobný výrobek
(59)     Jízdní kola vyráběná
a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, jízdní kola vyráběná
a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a jízdní kola dovážená
na trh Unie a pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické
a technické vlastnosti a stejné použití, a proto jsou považována
za obdobná ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního
nařízení.
C. DUMPING
1.           Zacházení jako v tržním
hospodářství
1.1.        Posouzení zacházení jako
v tržním hospodářství
(60)     Podle čl. 2 odst. 7 písm.
b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových
šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1
až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že
splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního
nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné
podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
–
obchodní rozhodnutí se přijímají na
základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se
zakládají na tržní hodnotě,
–
společnosti vedou jednoznačné a jasné
účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s
mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech
oblastech,
–
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným
bývalým systémem netržního hospodářství,
–
právní předpisy o úpadku a vlastnictví
zaručují právní jistotu a stabilitu a
–
měnové přepočty se provádějí
podle tržních směnných kursů.
(61)     V tomto šetření
všechny vyvážející skupiny, které původně spolupracovaly při
šetření, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle
čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení
a zaslaly vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v
tržním hospodářství ve stanovených lhůtách.
(62)     U
všech vyvážejících skupin, které původně spolupracovaly při
šetření, si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za
nezbytné, a prověřila informace uvedené v žádosti
o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách
dotčených skupin.
(63)     Navzdory
snaze Komise o získání požadovaných informací byla odpověď jedné
skupiny, společnosti Giant China, považována za velmi nedostatečnou,
neboť neobsahovala všechny požadované informace o struktuře
skupiny.
(64)     Jak vyžaduje čl. 18
odst. 1 základního nařízení, byla Giant China informována
o pravděpodobném použití dostupných údajů a byla vyzvána,
aby předložila připomínky. Giant China však odmítla poskytnout Komisi
nezbytné informace, a proto byl uplatněn čl. 18 odst. 1
základního nařízení a její žádost o zacházení jako v tržním
hospodářství byla zamítnuta.
(65)     Šetření dále prokázalo,
že žádné ze skupin čínských společností nelze přiznat zacházení
jako v tržním hospodářství, protože žádná z nich nesplnila všechna
kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to
z níže uvedených důvodů.
Kritérium 1
(66)     Žádná ze spolupracujících
vyvážejících skupin neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu
státních zásahů do rozhodování o hlavních surovinách (ocel a hliník).
Náklady na ocel a hliník představují pro spolupracující
vyvážející skupiny nejméně kolem 20 % až 25 % výrobních
nákladů dotčeného výrobku. Mnoho společností je plně
vertikálně integrovaných, což znamená, že nakupují hliníkové bloky
nebo ocel k výrobě trubek, z nichž se vyrábějí rámy/vidlice a
nakonec jízdní kola.
(67)     Z šetření vyplynulo,
že tři spolupracující čínské skupiny vyvážejících výrobců
získávaly ocel a hliník používaný pro výrobu dotčeného výrobku
na čínském domácím trhu.
(68)     Ceny se zakládají na kotaci
hliníku na státem kontrolované Šanghajské burze neželezných kovů (dále jen
„burza“ nebo „SHFE“). SHFE je uzavřená burza pro společnosti
registrované v ČLR a čínské občany a je kontrolována státní
komisí pro cenné papíry. Některá pravidla, jimiž se fungování burzy řídí,
přispívají k nízké volatilitě a k cenám, které neodrážejí tržní
hodnotu na SHFE: denní cenové výkyvy jsou
omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího dne
obchodování, k obchodování dochází s malou frekvencí (do patnáctého dne
každého měsíce), futures jsou omezeny na dobu dvanácti měsíců a
transakční poplatky účtují jak burza, tak i makléři.
(69)     Navíc, co se týče
transakcí na SHFE, fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném
skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž
případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na
světě. Kromě toho je SHFE platforma pouze pro fyzickou
směnu (neprodávají se zde žádné deriváty), což čínský trh
s hliníkem zcela izoluje. Arbitráž s celosvětovým srovnávacím
kritériem, burzou London Metals Exchange (dále jen „LME“) nebo jinými trhy je v
důsledku toho prakticky nemožná a burza funguje v izolaci od ostatních
světových trhů. Proto se nemůže konat arbitráž mezi
těmito trhy. Během období přezkumného šetření byly spotové
ceny surového hliníku na SHFE přibližně o 7 % nižší
(bez DPH) ve srovnání s LME (rovněž bez DPH).
(70)     Stát rovněž zasahuje do
mechanismů tvorby cen na SHFE, jelikož prostřednictvím Správy
státních hmotných rezerv a dalších státních orgánů prodává i nakupuje
surový hliník. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE
denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC
(Čínská komise pro cenné papíry).
(71)     ČLR podporuje zpracování
výrobků z hliníku částečným vracením DPH při vývozu
mnoha výrobků z hliníku (u jízdních kol se vrací 15 %),
v případě vývozu surového hliníku se však nevrací nic. Jde
o pobídku pro čínské výrobní odvětví, aby hliník dále
zpracovávalo a má to přímý vliv na dostupnost a cenu
surového hliníku na domácím trhu. Kromě toho bylo v rámci
šetření prokázáno, že na surový hliník určený k vývozu
se vztahuje 17% daň, zatímco na vývoz jízdních kol se uplatňuje
vývozní daň. To jen podporuje zjištění o zasahování čínského
státu na domácím trhu hliníku. Tyto nástroje snižují domácí ceny, což
vybízí domácí výrobní odvětví k výrobě hotových výrobků
s obsahem hliníku (jako je dotčený výrobek) pro domácí
a exportní trhy.
(72)     Další narušování obchodu ze
strany čínského státu má podobu zásahů na trhu prováděných
Správou státních hmotných rezerv („SRB“), která je součástí Komise pro
národní rozvoj a reformy („NDRC“). Na konci roku 2008
a na začátku roku 2009 začala Správa státních hmotných
rezerv nakupovat zásoby surového hliníku od čínských hliníkových hutí
s cílem stimulovat cenu této komodity.   Jak uvádí Bloomberg[21], Správa státních hmotných
rezerv prodávala surový hliník zpět na trh od začátku listopadu 2010.   Tisková
agentura Nová Čína informovala o hromadění zásob v prosinci 2008,
přičemž vysvětlila, že prostřednictvím opatření
zaměřeného na podporu cen je plánováno nashromáždit 300 000 tun
hliníku za ceny, které jsou o 10 % vyšší než tržní cena[22]. Plán hromadění zásob
Správy státních hmotných rezerv spočíval v nákupu od několika
čínských hutí, i když přibližně polovina měla být zakoupena
od společnosti Aluminium Corporation of China Ltd. Z výše
uvedeného vyplývá, že čínský stát má hlavní úlohu při
stanovování cen surového hliníku a že do trhu zasahuje.
(73)     To, že výše popsaný státní
zásah je jasně cílený, potvrzuje mimo jiné 12. pětiletý plán rozvoje
pro hliník (na léta 2011–2015), ve kterém vláda ČLR výslovně uvádí
svůj záměr „upravit daně a slevy z vývozní daně a ostatní
ekonomické páky a důsledně kontrolovat celkovou částku expanze a
vývozu surovin“. Tento plán je pokračováním politiky, která se projevovala
již v předchozím plánu pro hliník. Kromě toho byly tyto plány
prováděny po mnoho let a, jak bylo výše prokázáno, některá
prováděcí opatření fungovala v průběhu období
přezkumného šetření.
(74)     Četná státem vyvolaná
zkreslení čínských cen surového hliníku tak ovlivňují ceny surovin.
Kromě toho výrobcům tato zkreslení přinášejí výhodu v tom
smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů,
přičemž jako srovnávací kritérium se používají čínské ceny
krátkodobých trhů (nebo SHFE). V průběhu období přezkumného
šetření byly tyto ceny přibližně o 7 % nižší než ceny na
světovém trhu. Teoreticky mohou čínské společnosti také
nakupovat určitá množství za ceny na LME, pokud jsou ceny na čínském
trhu v důsledku státního zásahu vyšší, avšak opak není pro jiné než
čínské hospodářské subjekty možný.
(75)     Dospělo se proto
k závěru, že čínský trh s hliníkem je narušen
vinou výrazných zásahů státu.
(76)     Zásahy čínského státu v
odvětví oceli prokazuje skutečnost, že naprostou většinu velkých
čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní
kapacita a výkon jsou určovány různými pětiletými
odvětvovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem
(2011–2015) pro odvětví železa a oceli.
(77)     Stát také významně
kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro
výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve
výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je
zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(78)                 Antidumpingové
šetření, které provedla Komise[23],
potvrdilo význam státních zásahu také v specifickém odvětví trubek a
dutých profilů, které jsou hlavními surovinami pro výrobu ocelových
jízdních kol.
(79)     Dospělo se proto
k závěru, že čínský trh s ocelí je narušen
vinou výrazných zásahů státu.
(80)     Za takových okolností žádná ze
společností nebyla schopna prokázat, že jejich obchodní rozhodnutí, pokud
jde o získávání surovin, nepodléhají zásadním zásahům státu a že náklady
nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě.
Z tohoto důvodu nemohly prokázat, že splňují kritérium č. 1.
(81)     Pokud jde o další
čtyři kritéria, tři spolupracující čínští vyvážející
výrobci byli schopni prokázat, že zbývající kritéria splnili.
(82)     Vzhledem
k výše uvedeným zjištěním ohledně kritéria 1 a po konzultaci
s poradním výborem byl učiněn závěr, že třem
spolupracujícím čínským skupinám vyvážejících výrobců by mělo
být zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství.
(83)     Komise dotčeným
společnostem v ČLR a žadateli poskytla oficiálně výsledky
zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim
též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení,
mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
1.2.        Připomínky
zúčastněných stran
(84)     Po zpřístupnění
zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství jedna
společnost tvrdila, že nepřiznání zacházení jako v tržním
hospodářství je založeno na čínském výrobní odvětví
jízdních kol jako celku, nikoli na každé společnosti
individuálně. V této souvislosti je třeba poznamenat,
že ačkoliv Komise zhodnotila odvětví výroby oceli a hliníku
v Číně, existuje jednoznačná souvislost mezi trhem s ocelí
a hliníkem v ČLR a nákupem výrobků z oceli
a hliníku jako suroviny pro spolupracující společnosti.
(85)     Kromě toho byla vznesena
námitka, že nákladové zvýhodnění čínských výrobců jízdních
kol týkající se ocele a hliníku je nevýznamné, neboť představuje
pouze 1,4 % až 1,75 %, pokud se bere v úvahu, že surový
hliník a ocel představuje 20 % – 25 % nákladů na výrobu
jízdních kol a že rozdíl v cenách na LME a SHFE činil
7 % během období přezkumného šetření.
(86)     V této souvislosti je
třeba zdůraznit, že rozhodujícím faktorem analýzy je podíl
surovin ve výrobních nákladech (což v tomto případě bylo
významné, jelikož na ně připadalo nejméně 20 % – 25 %
výrobních nákladů) a skutečnost, že trh surovin je
v ČLR narušen. Přesný kvantitativní dopad zkreslení nákladů
společnosti se nepovažuje za rozhodující faktor.
(87)     Kromě toho bylo
argumentováno tím, že v jiném šetření Komise provedla analýzu cen
přímých surovin používaných při výrobě dotčeného výrobku,
a nikoli ceny primární suroviny, a proto by v tomto
případě Komise měla posoudit zásahy státu do cen přímé
suroviny, tj. výlisků hliníkových slitin, spíše než surového hliníku,
což je primární surovina.
(88)     V této souvislosti je
třeba poznamenat, že každé šetření analyzuje vlastní podstatu
věci. Kromě toho skutečnost, že trh se surovým hliníkem je
pod kontrolou státu, svědčí o tom, že ani trh s hliníkovými
polotovary nefunguje v podmínkách tržního hospodářství, tj. nereaguje
na nabídku a poptávku. Toto tvrzení proto bylo odmítnuto.
(89)     Uvádělo se rovněž,
že rozdíl ceny surového hliníku mezi LME a SHFE nesmí vést
k cenovému rozdílu ceny výlisků hliníkových slitin mezi
příslušnými trhy a že je třeba zohlednit i takové faktory,
jako je efektivita výroby, zbytková kapacita a náklady
na splnění závazků v oblasti životního prostředí.
(90)     V tomto ohledu je
třeba zdůraznit, že nebyly předloženy žádné důkazy
na podporu tohoto tvrzení. Vzhledem k tomu, že nebyly
předloženy důkazy, Komise nemohla toto tvrzení analyzovat a
ověřit a proto bylo zamítnuto.
(91)     Dále bylo také tvrzeno,
že když Komise ignorovala skutečnost, že existuje řada
následných polotovarů, ignorovala tím skutečné vlastnosti
a faktory, které se podílejí na tvorbě cen jízdních kol jako
konečných výrobků. Jelikož se jízdní kolo prodává přímo
konečnému spotřebiteli (na rozdíl od surového hliníku),
cenu jízdních kol ovlivňují i jiné faktory, než je cena suroviny,
např. zvláštní technické vlastnosti jízdního kola a poptávka
spotřebitelů.
(92)     K těmto vlastnostem a
faktorům však nebyly poskytnuty žádné konkrétní podrobnosti, jež by se
měly zohlednit, a proto se k nim Komise nemůže vyjádřit.
(93)     Dále se tvrdilo,
že Komise nesprávně zhodnotila zásady, podle nichž SHFE vykonává svou
činnost. Byla vznesena námitka, že státní regulační orgán (CSRC)
reguluje funkce SHFE podobně jako Autorité des marchés financiers („AMF“)
ve Francii nebo Financial Services Autority („FSA“) ve Spojeném království
a že úloha CSRC a zvláštních regulačních či dohledových
opatření odpovídá zásadám skupiny G-20. V důsledku toho jsou
závěry o zacházení jako v tržním hospodářství, které vycházejí
z role CSRC a z působení a SHFE, neopodstatněné.
(94)                 Je třeba
poznamenat, že tato společnost nevzala v úvahu skutečnost, že zatímco
FSA[24]
a AMF[25]
jsou nezávislé nevládní orgány, CSRC je útvar na úrovni ministerstva, který je
přímo podřízen Státní radě[26].   Státní
rada je nejvyšším výkonným orgánem státní moci, jakož i nejvyšším orgánem
státní správy[27].
Jde o další příklad toho, že stát se aktivně podílí
na regulaci trhu s hliníkem v ČLR. Pokud jde
o dodržování zásad skupiny G20, společnost pouze vydala prohlášení,
aniž by ve skutečnosti vysvětlila zásady, na které se
odkazuje. Proto byl tento argument odmítnut.
(95)     Jedna společnost navíc
vyjádřila nesouhlas s hodnocením Komise, že arbitráž mezi
celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou LME, nebo jinými trhy
a cenami na SHFE je prakticky nemožná a že SHFE tudíž
funguje v izolaci od ostatních světových trhů.
(96)     Je třeba poznamenat,
že to je v rozporu s rozdílem mezi cenami SHFE a LME, který
společnost akceptovala po dobu, kdy byla cena na SHFE vyšší než ceny
na LME, a přitom tvrdila, že v té době čínští
výrobci platili za výrobky z hliníku více než výrobci v Unii.
(97)     Kromě toho tato
společnost namítala, že od roku 2010 začala SHFE povolovat
fyzické dodávky hliníku do celních skladů v zóně volného
obchodu v Šanghaji. Z toho vyplývá, že toto tvrzení není
v rozporu, nýbrž spíše potvrzuje názor Komise, že fyzické dodávky se
mohou uskutečnit pouze ve skladu v ČLR, který schválila
SHFE, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž
případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv
na světě.
(98)     Uvádělo se rovněž,
že SHFE je termínovým trhem a termínové smlouvy na hliník byly
obchodovány na SHFE od roku 1991, a proto je mylné hodnocení
Komise, že na SHFE se neprodávají žádné deriváty.
(99)     SHFE je skutečně
termínovým trhem. Nicméně termínové smlouvy (futures), s nimiž se
obchoduje na SHFE, se vypořádávají fyzickým dodáním. Derivátových produktů
bez fyzického dodání, tj. nikoli skutečně využitých, ale
obchodovaných před jejich datem dodání, je však v ČLR málo,
a SHFE je tedy jen platformou pro fyzickou směnu, která izoluje
čínský trh s hliníkem.
(100)   Uvádělo se rovněž,
že argumentace Komise týkající se účinků DPH nebo daňových
opatření na ceny jízdních kol a opatření týkající se
evidence surového hliníku je ekonomicky pochybná a nedostatečně
odůvodněná.
(101)   Jelikož však společnost
nevysvětlila, co v analýze Komise chybí, ani své tvrzení dále
nedoložila, Komise se k němu nemohla vyjádřit.
(102)   Kromě toho bylo
argumentováno tím, že existují podobnosti mezi průmyslovou politiku
v ČLR a politikami EU a že Komise neprokázala,
že průmyslová politika v ČLR má nějaký přímý nebo významný
dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě jízdních kol nebo odbytu
vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(103)   V tomto ohledu je
třeba poznamenat, že společnost neupřesnila, které politiky
EU má na mysli, a proto se Komise k tomuto tvrzení nemůže
vyjádřit. Kromě toho, pokud jde o prohlášení, že nebylo
prokázáno, že průmyslová politika v ČLR mají značný
dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě nebo odbytu vyvážejících
výrobců čínských jízdních kol, je třeba poznamenat,
že existence pětiletého plánu v odvětví hliníku
v ČLR, narušování cen hliníku, s nímž se obchoduje
na samostatné burze, když hliník představuje 20–25 % celkových
výrobních nákladů jízdního kola, svědčí o jasné souvislosti mezi
průmyslovou politiku v ČLR a rozhodnutími o vstupech,
výrobě a odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(104)   Uvádělo se rovněž,
že Komise porušila tříměsíční lhůtu stanovenou
v základním nařízení. V této souvislosti je třeba
poznamenat, že vinou velmi slabé spolupráce ze strany čínských vývozců
Komise vyvinula nadměrné úsilí o lepší spolupráci tím, že se obrátila
na velký počet dalších vývozců, o nichž se dozvěděla
v pozdějších fázích šetření. Z toho důvodu nebylo
možné učinit rozhodnutí o zacházení jako v tržním
hospodářství ve stanovené lhůtě.         Kromě toho je
třeba připomenout, že Tribunál[28]
nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství
přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v
čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě
nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření.     Rovněž
je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl
mezitím změněn s tím účinkem, že Komise rozhodne o pro zacházení
jako v tržním hospodářství pouze u podniků zařazených do vzorku
a že takové rozhodnutí se obvykle přijme do sedmi měsíců, avšak
v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení
šetření[29].
Tato změna se vztahuje na všechna nová a dosud probíhající
šetření, včetně tohoto. Rozhodnutí bylo učiněno ve
lhůtě osmi měsíců ode dne zahájení šetření.
(105)   Vzhledem k výše uvedenému
se tvrzení týkající se porušení tříměsíční lhůty zamítá.
1.3.        Žádost stran
(106)   Jedna strana požadovala, aby
byly také analyzovány žádosti výrobců v ČLR, kteří
přestali vyvážet do Unie, o zacházení jako v tržním
hospodářství. Tvrdila, že tito výrobci zastavili vývoz do Unie
pouze kvůli antidumpingovým clům platným od roku 2005.
(107)   V tomto ohledu je
třeba zdůraznit, že zjištění týkající se dumpingu
a újmy se týkají období přezkumného šetření stanoveného
v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení. To
znamená, že údaje shromážděné od vyvážejících výrobců za
účelem určení běžné hodnoty a vývozní ceny se striktně
vztahují jen k tomuto období. Zacházení jako v tržním hospodářství je
analyzováno v souvislosti s určováním běžné hodnoty
u vyvážejících výrobců v ČLR, která se pak porovnává
s vývozní cenou v témže období. Pokud vývozce během období
přezkumného šetření dotčený výrobek nevyvážel, nelze vývozní
cenu určit a nelze vypočítat dumpingové rozpětí. Není proto
důvod zkoumat splnění kritérií pro zacházení jako v tržním
hospodářství v případě výrobce, který nevyvážel
dotčený výrobek během období přezkumného šetření. Je však
třeba připomenout, že všichni vyvážející výrobci mají možnost
zažádat o „prozatímní přezkum“, aby byla jejich situace
přezkoumána podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
nebo vyvážející výrobci, kteří nevyváželi dotčený výrobek během
období šetření, na jehož základě byla opatření
přijata, mají možnost požádat o „přezkum nového vývozce“ podle
čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení.
(108)               Kromě toho
tato strana ve své žádosti rovněž zmínila rozsudek Soudního dvora
Evropských společenství ve věci Brosmann[30] a na tomto základě
zřejmě naznačovala, že výrobcům v ČLR by mělo být
umožněno podat formulář žádosti o zacházení jako v tržním
hospodářství, i když nevyváželi dotčený výrobek do Unie během
stávajícího období šetření. Je třeba poznamenat, že tento
rozsudek se netýká žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství
podaných vyvážejícími výrobci, kteří nevyváželi během období
šetření, a proto není v této souvislosti relevantní.
(109)   Tato žádost byla tedy
zamítnuta.
(110)   Uvádělo se rovněž,
že vývozní ceny společností nevyvážejících do Unie v období
přezkumného šetření by se měly určit na základě
čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. na jakémkoli
jiném přiměřeném základě.
(111)   V této souvislosti je
třeba poznamenat, že z čl. 2 odst. 9 základního
nařízení jednoznačně nevyplývá, že vývozní cena se
určuje u výrobců dotčené země v případě, že do
Unie nic nevyvezli. Naopak, čl. 2 odst. 9 základního
nařízení se vztahuje na cenu nového prodeje dováženého výrobku, která
se bere za základ pro určení vývozní ceny, a také se vztahuje na úpravy
všech nákladů vynaložených za období mezi dovozem a novým prodejem,
z čehož vyplývá, že k dovozu do Unie ve skutečnosti
došlo. Výraz „na jakémkoli jiném přiměřeném základě“
v první větě tohoto ustanovení se týká zvláštních
případů, ve kterých nelze použít předchozí v něm
uvedené metody. To nemění nic na skutečnosti, že z tohoto
článku vyplývá, že v průběhu období přezkumného
šetření se uskutečnil dovoz do Unie.
1.4.        Závěr
(112)   Na základě výše uvedených
skutečností žádná z čínských skupin, které požádaly o zacházení jako
v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria
stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se
dospělo k závěru, že všem těmto skupinám by mělo být
zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto.
2.           Individuální
zacházení
(113)               Nařízením (EU)
č. 765/2012[31],
které vstoupilo v platnost dnem 6. září 2012, Evropský parlament a Rada
pozměnily čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Článek 2
nařízení (EU) č. 765/2012 stanoví, že se tato změna
použije pouze na šetření zahájená po jeho vstupu v platnost.
V důsledku toho, jelikož současné šetření bylo zahájeno dne
9. března 2012, se tato změna na toto šetření nevztahuje.
(114)   Podle
čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající
pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s
celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti
schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich
vývozní ceny a množství a podmínky prodeje byly svobodně určeny, že
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných
kursů a že státní zásahy nejsou takové, aby umožňovaly obcházení
uložených opatření, jestliže pro vývozce platí různé celní sazby.
(115)   Tři spolupracující vývozní
skupiny, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly
též o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako tržním
hospodářství nebude přiznáno. Na základě dostupných informací se
dospělo k závěru, že všechny tři tyto skupiny v ČLR splnily
všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
3.           Běžná hodnota
3.1.        Srovnatelná země
(116)   Podle čl. 2 odst. 7 písm.
a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž
nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí
na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně
zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(117)   V oznámení o zahájení
šetření navrhla Komise pro tento účel Mexiko, které posloužilo jako
srovnatelná země i při předchozím šetření týkajícím se
ČLR.
(118)   Všechny zúčastněné
strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené
srovnatelné země.
(119)   Jedna strana tvrdila,
že Mexiko nepředstavuje nejlepší volbou srovnatelné země, ale
že Tchaj-wan je lepší alternativa, vzhledem ke tomu,
že Tchaj-wan je velkým výrobcem jízdních kol, má více společného s
ČLR než Mexiko a pravděpodobně povede
ke spolehlivějšímu výpočtu běžné hodnoty.
(120)   Komise se pokusila získat
spolupráci 15 zemí, konkrétně v Bangladéše, Kambodže, Kanady, Indie,
Indonésie, Malajsie, Mexika, Norska, Filipín, Srí Lanky, Tchaj-wanu, Thajska,
Tuniska, Turecka a Spojených států amerických.
(121)   Komise obdržela odpovědi
na dotazník jen od tří mexických výrobců jízdních kol,
kteří rovněž souhlasili s ověřením odpovědí
ve svých prostorách. Žádné jiné společnosti ze všech oslovených zemí
nespolupracovaly. Odbyt těchto tří výrobců na domácím trhu představuje
více než 30 % mexického trhu, který se odhadoval na přibližně
1,7 milionu kusů v roce 2011. Bylo zjištěno, že více než 14
výrobců několik dovozců působilo v konkurenčním
prostředí. Jízdní kola dovážená v roce 2011 pocházela hlavně
z ČLR (více než 60 %) a Tchaj-wanu (20 %). Tyto dovozy
představovaly asi 5 % domácího trhu (zdroj: výroční zpráva
ANAFABI, mexického sdružení výrobců jízdních kol).
(122)   Profil mexického trhu, pokud
jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských
subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu
potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí. Vzhledem k výše
uvedenému bylo možné mexický trh považovat za reprezentativní a
konkurenční. Proto byl učiněn závěr, že Mexiko je vhodná
srovnatelná země.
3.2.        Stanovení běžné hodnoty
ve srovnatelné zemi
(123)   Podle čl. 2 odst. 7 písm.
a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě
ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi,
jak je uvedeno níže:
(124)   Šetření prokázalo,
že dotčený výrobek se prodával na mexickém domácím trhu v reprezentativním
množství.
(125)   Bylo zkoumáno, zda lze tento
prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst.
4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na
základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým
odběratelům na domácím trhu v průběhu období
přezkumného šetření.
(126)   Pokud objem prodeje
určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu
odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší
představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu
výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním
nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na
základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena
jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na
domácím trhu uskutečněných během období přezkumného
šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(127)   Jestliže objem ziskového
prodeje určitého typu výrobku představuje 80 % nebo méně z
celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná
cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena
na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený
průměr ziskových prodejů daného typu.
(128)   Šetření navíc neodhalilo
žádný typ výrobku, při jehož prodeji nebylo dosaženo zisku.
4.           Vývozní cena
(129)   Ve všech případech, kdy
byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla
vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy
na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo
které je třeba zaplatit.
(130)   V
případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím
dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2
odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na
základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další
prodej prvním nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u
všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně
prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové
rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku /
obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť
skutečný zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl
považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a
příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
(131)   Jak je uvedeno v 63.
a 64. bodě odůvodnění, skupina Giant China odmítla
poskytnout útvarům Komise nezbytné informace o struktuře skupiny
a základní informace (výroba, objem vývozu a ceny dotčeného výrobku
do Unie) týkající se společností, které jsou součásti skupiny Jinshan
Development and Construction Ltd group („Jinshan Group“) v období
přezkumného šetření, jež se podílely na výrobě
a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, a proto byl
v souvislosti s vývozní cenou použit čl. 18 odst. 1
základního nařízení.
(132)   Giant China zpochybnila použití
čl. 18 odst. 1 základního nařízení, a to jak
v souvislosti s odmítnutím zacházení jako v tržním
hospodářství, tak v souvislosti s použitím dostupných údajů
pro výpočet vývozní ceny. Argumentovala tím, že informace požadované
Komisí nejsou nutné pro výpočet dumpingového rozpětí. V tomto
ohledu Giant China tvrdila, že informace požadované od Jinshan Group
se sídlem v ČLR nejsou relevantní pro posouzení zacházení jako
v tržním hospodářství nebo pro výpočet vývozní ceny, protože jen
velmi nepřímo souvisí se skupinou Giant China a se společnostmi,
které jsou s ní ve spojení (dále jen „Giant Group“).
(133)   Šetřením se však
potvrdilo, že jedna z dceřiných společností Giant Group,
která aktivně vyráběla a vyvážela dotčený výrobek
do Unie v průběhu období přezkumného šetření,
jmenovitě Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (dále jen „GP“),
byla ve spojení s Jinshan Group prostřednictvím podílového
spoluvlastnictví, strukturálních a manažerských vazeb a že se tato skupina
podílela na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. Vzhledem k
tomu, že od společností, které jsou součástmi Jinshan Group, a které
se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, nedošly
odpovědi na formulář žádosti o zacházení jako v tržním
hospodářství ani vyplněný antidumpingový dotazník, nebylo možné
posoudit, do jaké míry měla výroba a prodej dotčeného
výrobku skupinou Jinshan Group vliv na stanovení vývozní ceny pokud jde o
GP a následně o Giant jako celou skupinu. Nebylo možné dále
prošetřit, zda byly splněny podmínky z čl. 2 odst. 7 písm. c)
základního nařízení. Jelikož Giant China v tomto ohledu nespolupracovala,
její tvrzení bylo nutno zamítnout.
(134)   Kromě toho skupina Giant
China tvrdila, že při výpočtu individuálního dumpingového
rozpětí vyvážejícího výrobce není třeba brát v úvahu cenové
informace týkající se jiných vyvážejících výrobců, pokud skupiny Giant
Group a Jinshan Group netvoří jeden subjekt z hlediska
existujících těsných finančních, obchodních a řídicích
vazeb.
(135)   Důkazy obsažené
ve spisu podporují závěr, že GP a Jinshan Group jsou ve
spojení a mají těsné vlastnické, strukturální a manažerské vazby.
Dokud nebudou k dispozici úplné informace o všech stranách, které
jsou ve spojení s GP, zejména o čínských vyvážejících výrobcích
jízdních kol, kteří jsou dceřinými podniky skupiny Jinshan Group,
není možné provést úplné a spolehlivé výpočty vývozní ceny,
a tím určit individuální rozpětí pro GP a koneckonců
ani pro Giant Group jako celek.
(136)   Bylo vzneseno tvrzení,
že požadované informace znamenaly pro skupinu Giant China
nepřiměřenou zátěž, a ta proto v šetření
vystupovala, jak nejlépe uměla. V tomto ohledu je třeba uvést,
že do připomínek ke konečným informacím nebyly předloženy
žádné důkazy, které by prokazovaly, že skupina Giant China vyvinula
jakékoliv úsilí o shromáždění informací požadovaných v žádosti
o zacházení jako v tržním hospodářství a v antidumpingovém
dotazníku o společnostech ve skupině Jinshan Group, které se podílely
na výrobě a prodeji dotčeného výrobku.
V průběhu šetření skupina Giant China tvrdila, že není
potřebné poskytnout požadované informace, avšak netvrdila, že získání
těchto informací znamená nepřiměřenou zátěž. Giant
China předložila důkazy o údajném úsilí pouze po poskytnutí
konečných informací ve fázi, kdy už tyto informace byly
neověřitelné. Nebylo je tedy již možno vzít v úvahu.
(137)   Giant China tvrdila,
že v žádném případě neexistuje jakékoli riziko obcházení
případných antidumpingových opatření, například přesouváním
výroby mezi těmito dvěma skupinami, jelikož GP, jediné to spojení
mezi oběma skupinami, ukončila v září 2011 veškerou
činnost. V tomto ohledu je třeba uvést, že na konci
období přezkumného šetření GP stále existovala jako právnická
osoba/účetní jednotka, což rovněž potvrzuje Giant China. Proto mohla
být výrobní činnost kdykoli v budoucnu obnovena, a tudíž není
relevantní, že GP údajně ukončila veškerou činnost
v září 2011. Kromě toho skupina Giant China tvrdila,
že riziko obcházení bylo možné řešit jiným způsobem,
tj. doložkou o monitorování uvedenou v 276. a 277. bodě
odůvodnění níže. V tomto ohledu je třeba poznamenat,
že doložka o monitorování se vztahuje pouze na společnosti,
které nejsou ve spojení, takže související rizika nejsou podobné povahy
a nebylo možné použít stejné prostředky nápravy.
(138)   Kromě toho Giant China
tvrdila, že se měla provést kontrola na místě v prostorách
GP v ČLR za účelem kontroly výroby a prodeje GP po
září 2011. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo
považováno za relevantní, zda GP ukončila svoji činnost po září
2011. I kdyby tomu tak skutečně bylo, GP mohla znovu obnovit
výrobu a prodej jízdních kol kdykoli a kontrola na místě by toto
riziko nesnížila.
(139)   Kromě toho skupina Giant
China poskytla určité důkazy o tom, že podíly skupiny Giant
China ve společnosti GP byly prodány dne 30. března 2013. Je
však třeba poznamenat, že k této transakci došlo po uplynutí období
přezkumného šetření a ve spojitosti s pokročilým
stádiem šetření, a tuto informaci nelze ověřit ani není v rámci
tohoto šetření relevantní. Kdyby skupina Giant požádala
o přezkum své situace po prodeji podílů, bylo možné to zvážit
v příhodném čase v souladu s ustanoveními základního
nařízení.
(140)   Ve stejném podání poskytla
skupina Giant China další vysvětlení týkající se hodnocení Komise
zdůvodňujícího použití čl. 18 odst. 1 základního
nařízení. Nebylo však takové, aby změnilo původní hodnocení
Komise.
(141)   Závěry týkající se použití
čl. 18 odst. 1 základního nařízení v souvislosti se
skupinou Giant se proto potvrzují.
5.           Srovnání
(142)   Běžná hodnota a vývozní
cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem
zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly
podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o
rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Případně byly
provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, slevy, úroveň
obchodu, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady,
jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi
ve všech případech, kdy se tyto úpravy ukázaly jako odůvodněné,
správné a podložené důkazy.
6.           Dumpingové rozpětí
6.1.        U
spolupracujících vyvážejících výrobců
(143)   U třech
spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí stanovena
na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty
určené pro spolupracující mexické výrobce s váženým
průměrem vývozních cen každé společnosti při vývozu
do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 a odst. 12
základního nařízení.
(144)   Dumpingová rozpětí
vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před
proclením činí:
             Společnost ||             Dumpingové rozpětí
             Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. ||             19,2 %
             Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. ||             20,9 %
              Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd. ||             0 %
6.2.        Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(145)   Vzhledem k tomu,
že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno
v 22. a 24. bodě odůvodnění výše, nelze zjištění
u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou
zemi. Proto není možné revidovat celostátní dumpingové rozpětí platné pro
všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR.
(146)   Proto celostátní dumpingové
rozpětí zůstává nezměněno, tak jak bylo stanoveno
nařízením Rady (ES) č. 1095/2005, tzn. 48,5 %.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ
UNIE
1.           Výroba
v Unii a výrobní odvětví Unie
(147)   Odhaduje se, že obdobný
výrobek vyrábí přibližně 380 známých výrobců v Unii.
Kromě toho se přihlásilo šest vnitrostátních sdružení výrobců
v Unii.
(148)   Ke stanovení celkové
výroby v Unii, která v období přezkumného šetření činila
přibližně 11 milionů jízdních kol, byly použity veškeré dostupné
informace, včetně údajů získaných od výrobců
v Unii a vnitrostátních sdružení, jakož i statistiky o
výrobě, které má Komise k dispozici.
(149)   Výrobci v Unii, kteří
představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie
ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a
budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
(150)   Jak je uvedeno výše, vzhledem
k velkému počtu spolupracujících výrobců v Unii byl vybrán
vzorek osmi výrobců v Unii, který představuje
přibližně 25 % celkové výroby a prodeje obdobného výrobku
výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření.
Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku měli
prospěch z režimu osvobození od cla, popsaného výše v 1.
bodě odůvodnění.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1.           Spotřeba
v Unii
(151)   Prodej výrobního odvětví
Unie byl určen na základě údajů získaných
od výrobců v odpovědích na formuláře pro
výběr vzorku a informací od různých sdružení výrobců
jízdních kol v Unii.
(152)   Spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje
uskutečněného celým výrobním odvětvím v Unii na trhu Unie podle
odhadu uvedeného v 151. bodě odůvodnění
s připočtením dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(153)   Celková spotřeba Unie
klesla z 22 459 062 kusů v roce 2008 na 20 116
602 kusů v období přezkumného šetření,
tj. o 10 % během posuzovaného období. Je to hlavně
výsledek poklesu o 8 % mezi roky 2008 a 2009, zatímco poté
spotřeba zůstala stabilní a pouze v období přezkumného
šetření se mírně snížila (o 2 %). V roce 2009 byl trh
ovlivněn zejména dopadem hospodářské krize a od té doby nebylo
zaznamenáno jeho oživení. Další pokles v roce 2011 byl způsoben
zejména stále opatrnými spotřebitelskými výdaji v současné
hospodářské situaci.
 Tabulka 1
 Spotřeba
   || 2008 || 2009 || 2010 || 2011
 Objem (počet kusů) ||   ||   ||   ||
 + Celkový dovoz || 10 017 616 || 8 974 906 || 9 734 143 || 8 840 362
 + Výroba v Unie prodaná na trhu Unie || 12 441 446 || 11 604 072 || 10 946 875 || 11 276 240
 = Spotřeba || 22 459 062 || 20 578 978 || 20 681 018 || 20 116 602
 Index (2008 = 100) || 100 || 92 || 92 || 90
 Zdroj: Eurostat, odpovědi na dotazník
2.           Dovoz z ČLR
2.1.        Objem
dumpingového dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR
na trhu
(154)   Objem
dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR byl zjištěn na
základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dovozu
z ČLR prudce poklesl mezi roky 2008 a 2009 z 941 522
kusů na 597 339 kusů, tj. o 37 %. V roce
2010 se dovoz zvýšil, ale v období přezkumného šetření se
opět snížil na 581 459 kusů. Výrazný pokles čínského dovozu
se časově shodoval s hospodářskou krizí a od té doby
nedošlo k jeho oživení. Během posuzovaného období poklesl čínský
dovoz celkem o 38 %.
(155)   Čínský
podíl na trhu se tedy snížil z 4,2 % v roce 2008
na 2,9 % v období přezkumného šetření. Pokles podílu
na trhu byl částečně vyrovnán snížením spotřeby Unie.
(156)   Je však nutno zdůraznit,
že na relativně nízký a klesající tržní podíl čínského
dovozu je třeba nahlížet v souvislosti se zjištěními
souběžně probíhajícího šetření namířeného proti obcházení
předpisů, jak je uvedeno v 14. a 15. bodě
odůvodnění výše (viz 223. a 224. bod odůvodnění níže).
 Tabulka 2
 Dovoz z ČLR
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
 Objem dovozu z dotčené země (v kusech) || 941 522 || 597 339 || 627 120 || 581 459
 Index (2008 = 100) || 100 || 63 || 67 || 62
 Podíl dovozu z dotčené země na trhu || 4,2 % || 2,9 % || 3,0 % || 2,9 %
 Zdroj: Eurostat
3.           Ceny dotčeného dovozu
3.1.        Vývoj
cen
(157)               Jak stanoví
nařízení Rady (ES) č. 1095/2005[32],
údaje Eurostatu lze použít pouze v omezeném rozsahu pro stanovení cenových
trendů u dumpingových dovozů za období mezi rokem 2008 a obdobím
přezkumného šetření, a to z těchto důvodů:
(158)   Dovozní ceny založené na
údajích Eurostatu nezohledňují různé typy výrobku a podstatné
cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku.
Průměrné ceny v jednotlivých zemích jsou výrazně ovlivněny
skladbou sortimentu každé země. Když byl dovoz od spolupracujících
vývozců porovnáván model po modelu, ukázalo se, že i v rámci stejného typu
výrobku a stejného modelu existují podstatné cenové rozdíly, a to v závislosti
na použitých součástech jízdních kol. Proto ceny zjištěné ve
statistikách Eurostatu jsou i nadále nepřesvědčivé pro
účely tohoto šetření. Dovozní ceny uváděné Eurostatem pro
ČLR (níže uvedené ve formě indexu) mohou sloužit pouze jako
ukazatel cenových trendů, nelze je však použít k porovnání prodejních
cen mezi různými zeměmi a Unií.
(159)   Podle údajů Eurostatu
vážený průměr dovozních cen (níže uvedený ve formě indexu)
z ČLR během posuzovaného období významně vzrostl, jak
ukazuje tabulka 3. Bez znalosti toho, který druh jízdních kol byl dovezen
z ČLR a zda došlo ke změně ve skladbě
sortimentu z jednoho roku na druhý, však nelze učinit žádné
závěry.
 Tabulka 3
 Ceny dovozu z ČLR
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
 Ceny dovozu z ČLR ||   ||   ||   ||
 Index (2008 = 100) || 100 || 173 || 217 || 214
 Zdroj: Eurostat
3.2.        Cenové podbízení
(160)   Cenové
podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž
byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich
skutečné ověřené vývozní ceny (CIF na hranici Unie),
a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj. Příslušnými
prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované
nezávislým odběratelům v Unii, které byly v případě potřeby
upraveny na úroveň ze závodu. Během období přezkumného
šetření bylo na základě různých typů výrobků
definovaných v dotazníku zjištěno podbízení pouze u jednoho
vyvážejícího výrobce, a dosahovalo 61 % bez antidumpingového cla
a 44 % s antidumpingovým clem.
(161)   Vzhledem k tomu,
že spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi
slabá a zjištění u spolupracujících společností nebylo možné
považovat za reprezentativní pro celou zemi, jakož i vzhledem k tomu,
že průměrnou cenu ve statistikách Eurostatu nelze považovat za
průkaznou, se mělo za to, že úrovně cenového podbízení, jak
byly stanoveny během posledního přezkumu před pozbytím platnosti
završeného nařízením Rady (ES) č. 1095/2005 a uvedeného
v 3. bodě odůvodnění, by se měly brát jako
referenční při stanovení celostátního podbízení pro ČLR,
neboť nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější informace,
tj. 53 % po odečtení antidumpingového cla a 39 %
s antidumpingovým clem.
4.           Hospodářská situace
výrobního odvětví Unie
(162)   Jak je uvedeno v 8., 9. a 10.
bodě odůvodnění výše, toto šetření analyzovalo, zda došlo k
takové změně situace výrobního odvětví Unie, která by
opodstatňovala potřebu přehodnotit zjištění o újmě
z pozměňujícího prozatímního přezkumu. Šetření potvrdilo,
že: i) v souladu s celosvětovým trendem sestává výroba jízdních kol
v Unii hlavně z vysokého podílu lidské práce při montáži
součástí jízdních kol, navržených podle specifikací odběratelů a
pocházejících z různých míst původu. ii) Šetření ukázalo,
že aby snížilo náklady na výrobu, usiluje výrobní odvětví Unie o
automatizaci a zefektivnění procesu montáže. Kromě toho
někteří výrobci v Unii těží z relativně nižších
nákladů na pracovní sílu ve střední a východní
Evropě v porovnání s obdobím šetření v rámci
pozměňujícího prozatímního šetření. Tento trend potvrzují
statistiky, které má Komise k dispozici. iii) Šetření potvrdilo, že
preferovanou surovinou je slitina hliníku, zatímco ocel zůstává hlavní
surovinou pro levnější modely a dětská jízdní kola. Na pozadí
těchto změn byla analyzována hospodářská situace výrobního
odvětví Unie a výsledky jsou uvedeny dále.
(163)   V souladu s čl. 3 odst. 5
základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské
činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví
Unie.
(164)   Za účelem analýzy újmy
byly ukazatele újmy zjištěny takto:
·
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní
kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu,
zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí
a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny
na úrovni celé výroby v Unii u všech výrobců v Unii,
a to na základě informací získaných od vnitrostátních
sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých výrobců v Unii.
Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi
získanými z příslušných oficiálních statistik.
·
Mikroekonomické ukazatele (zásoby, jednotkové
prodejní ceny, výrobní náklady, peněžní tok, ziskovost, návratnost
investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byly posouzeny u
výrobců z Unie zařazených do vzorku na základě
informací, které předložili.
Makroekonomické ukazatele
(a)
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(165)   Během posuzovaného období
se výroba výrobního odvětví Unie neustále snižovala a to rychlejším
tempem než spotřeba v Unii, jak vyplývá z tabulky č. 1
v 153. bodě odůvodnění. Výroba tak poklesla ze 13 541
244 kusů v roce 2008 na 11 026 646 kusů v období
přezkumného šetření, což znamenalo pokles o 19 %.
 Tabulka 4
 Celková výroba v Unii
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
 Objem (počet kusů) ||   ||   ||   ||
 Výroba ||  13 541 244 ||  12 778 305 ||  11 682 329 ||  11 026 646
 Index (2008 = 100) || 100 || 94 || 86 || 81
 Zdroj: odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
(166)   Výrobní
kapacita se snížila o 5 % mezi rokem 2008 a obdobím
přezkumného šetření, což částečně zmírnilo účinky
19% poklesu výroby na míru využití kapacit. Ta poklesla ve stejném
období o 14 procentních bodů a v období přezkumného
šetření dosahovala 74 %.
 Tabulka 5
 Výrobní kapacita a využití kapacity
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
 Objem (počet kusů) ||   ||   ||   ||
 Výrobní kapacita ||  15 804 000 ||  15 660 000 ||  15 150 000 ||  15 000 000
 Index (2008 = 100) || 100 || 99 || 96 || 95
 Využití kapacity || 86 % || 82 % || 77 % || 74 %
 Index (2008 = 100) || 100 || 95 || 90 || 86
 Zdroj: odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
(b)
Objem prodeje
(167)   Objem prodeje výrobního
odvětví Unie na trhu Unie klesal podobně jako spotřeba
v Unii a vykázal pokles o 9 % za posuzované období
z 12 441 446 kusů v roce 2008 na 11 276 240
kusů v období přezkumného šetření. Mezi lety 2009
a 2010 však prodej i nadále klesá, zatímco spotřeba zůstává
stabilní, což se odráží ve ztrátě podílu výrobního odvětví Unie
na trhu v roce 2010, jak je patrno z tabulky 7 v 168. bodě
odůvodnění níže. Objem prodeje v období přezkumného
šetření se opět zvýšil, ale nedosáhl úroveň roku 2008.
 Tabulka 6
 Prodej výrobního odvětví Unie v Unii
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
 Objem (počet kusů) ||  12 441 446 ||  11 604 072 ||  10 946 875 ||  11 276 240
 Index (2008 = 100) || 100 || 93 || 88 || 91
 Zdroj: odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
(c)
Podíl na trhu
(168)   Podíl výrobního odvětví
Unie na trhu se zvýšil z 55,4 % v roce 2008
na 56,1 % v období přezkumného šetření, což
představuje zvýšení o 0,7 procentního bodu během období
přezkumného šetření. Toto mírné zlepšení o 0,7 procentního bodu
za posuzované období zahrnovalo značný pokles z 56,4 %
v roce 2009 na 52,9 % v roce 2010. Celkový nárůst
podílu výrobního odvětví Unie na trhu, a to na
pozadí poklesu objemu prodeje (viz 167. bod odůvodnění výše),
lze vysvětlit celkovým poklesem spotřeby (viz. 153. bod odůvodnění
výše).
 Tabulka 7
 Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
 Podíl na trhu Unie || 55,4 % || 56,4 % || 52,9 % || 56,1 %
 Index (2008 = 100) || 100 || 102 || 96 || 101
 Zdroj: odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
(d)
Zaměstnanost a produktivita
(169)   Přímá zaměstnanost se
snížila o 17 % z 14 197 zaměstnanců v roce
2008 na 11 783 během období přezkumného šetření. Tento
pokles následoval po snížení objemu výroby.
(170)   V posuzovaném období
poklesla produktivita celkem o 2 %. Pokles výroby v letech 2008
a 2009 v kombinaci se stálou zaměstnaností ve stejném
období způsobil pokles produktivity v letech 2008 až 2009. Poté
následoval růst produktivity mezi lety 2009 a 2010, což lze
vysvětlit restrukturalizací odvětví a investicemi
do účinnějších výrobních procesů ve stejném období. Další
pokles objemu výroby v období přezkumného šetření doprovázený
méně prudkým poklesem zaměstnanosti vyústil v další pokles
produktivity v období přezkumného šetření.
 Tabulka 8
 Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
 Počet zaměstnanců ||  14 197 ||  14 147 ||  12 067 ||  11 783
 Index (2008 = 100) || 100 || 100 || 85 || 83
 Produktivita (v ks/rok) || 954 || 903 || 968 || 936
 Index (2008 = 100) ||  100 || 95 || 102 || 98
 Zdroj: odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
(e)
Růst
(171)   V posuzovaném období se
spotřeba snížila o 10 %. Podíl výrobního odvětví Unie
na trhu zůstal relativně stálý (rostl pouze mírně,
tj. o +0,7 procentního bodu v posuzovaném období, jak je uvedeno
v 168. bodu odůvodnění výše. Smršťující se trh Unie
svědčí o tom, že výrobci v Unii neměli
příležitost těžit z případného růstu.
(f)
Velikost dumpingového rozpětí
(172)   Dumping z ČLR
v období přezkumného šetření přetrvával, jak bylo
vysvětleno výše v 143. až 145. bodě odůvodnění.
Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě v ČLR (viz níže 203. bod
odůvodnění) a zjištěnému obcházení předpisů (viz
223. a 224. bod odůvodnění níže), nelze považovat dopad
skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za
zanedbatelný.
(g)
Překonání účinků
dřívějšího dumpingu
(173)   Bylo analyzováno, zda se
výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého
dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání
účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo, jak ukazuje
zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity. Ozdravení
výrobního odvětví Unie bránilo rovněž zjištěné obcházení
opatření (viz 123. a 224. bod odůvodnění níže).
Mikroekonomické ukazatele
(h)
Zásoby
(174)   Ke konci období
přezkumného šetření měli výrobci v Unii v zásobách
517 977 jízdních kol, což je zhruba stejná úroveň jako v roce
2008, navzdory 25% poklesu mezi rokem 2008 a 2009.
(175)   Někteří výrobci
v Unii mají velmi omezené zásoby, jelikož prodali spřízněným
společnostem v rámci své skupiny celou svou produkci. Kromě toho
se zjistilo, že výrobci v Unii vyrábějí převážně
na zakázku odběratelů. Vývoj zásob během posuzovaného
období zkreslovaly všechny tyto faktory, a proto by tento ukazatel nelze
považovat za významný.
 Tabulka 9
 Zásoby
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
 Objem (počet kusů) ||   ||   ||   ||
 Konečné zásoby ||  519 832 ||  390 398 ||  522 779 ||  517 977
 Index (2008 = 100) || 100 || 75 || 101 || 100
 Zdroj: odpovědi na dotazník
(i)
Prodejní ceny a náklady
(176)   Průměrné prodejní
ceny ze závodu v Unii zůstaly během posuzovaného období
stabilní, a to i přes zvýšení o 3 % v letech 2008
až 2009. Prodejní ceny v období přezkumného šetření opět klesly
na úroveň roku 2008.
 Tabulka 10
 Jednotková prodejní cena v Unii
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
 Jednotková prodejní cena v EU (v EUR) || 144 || 149 || 146 || 144
 Index (2008 = 100) || 100 || 103 || 102 || 100
 Zdroj: odpovědi na dotazník
(177)   Výrobní náklady byly
vypočteny na základě váženého průměru všech typů
obdobného výrobku vyráběného výrobci v Unii. Výrobní náklady se
mírně zvýšily o 2 % během posuzovaného období, jak vyplývá
z následující tabulky 11.
 Tabulka 11
 Jednotkové výrobní náklady
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
 Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks) || 141 || 147 || 146 || 145
 Index (2008 = 100) || 100 || 104 || 103 || 102
 Zdroj: odpovědi na dotazník
(j)
Ziskovost
(178)   Úroveň ziskovosti byla
stanovena na základě prodeje nezávislým odběratelům.
Výrobní odvětví Unie dosáhlo mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného
šetření téměř prahu rentability. V posuzovaném období se
ziskovost celkově zhoršovala z 1,9 % v roce 2008 na –0,1 % v
období přezkumného šetření.
 Tabulka 12
 Ziskovost
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
 Ziskovost prodeje Unie || 1,9 % || 1,6 % || 0,3 % || -0,1 %
 Index (2008 = 100) || 100 || 100 || 98 || 98
 Zdroj: odpovědi na dotazník
(k)
Investice a návratnost investic
(179)   Během posuzovaného období
investice výrazně vzrostly o 16 % z 7 952 150 EUR
v roce 2008 na 9 263 184 EUR během období přezkumného
šetření. Je to odraz pokračujícího úsilí výrobního odvětví Unie
o vyšší účinnost výrobního procesu a udržení konkurenceschopnosti.
(180)   Návratnost investic sledovala
stejný trend jako ziskovost. V roce 2008 byla návratnost investic kladná
(14 %), ale poklesla na –1 % během období přezkumného
šetření.
 Tabulka 13
 Investice a návratnost investic
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
 Investice (v tis. EUR) ||  7 952 150 ||  9 421 745 ||  19 288 284 ||  9 263 184
 Index (2008 = 100) || 100 || 118 || 243 || 116
 Návratnost investic || 14 % || 11 % || 2 % || -1 %
 Zdroj: odpovědi na dotazník
(l)
Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(181)   Peněžní toky se pohybovaly
podobně jako ziskovost, ale během posuzovaného období zůstaly
v kladných číslech. V tabulce č. 14 níže je to vyjádřeno
jako procento obratu.
(182)   Pouze výrobci v Unii,
kteří byli součástí větších skupin, nehlásili žádné zvláštní
problémy se získáváním kapitálu. Výrobci v Unii, kteří nebyli
součástí větší skupiny, uváděli zvýšený tlak na svou likviditu
spojený s nízkou ziskovostí a zhoršením obchodních podmínek jak ve
vztazích s dodavateli, tak s odběrateli. Schopnost získat
kapitál se dále zhoršovala neochotou bank financovat trh s jízdními koly
v současných hospodářských podmínkách.
 Tabulka 14
 Peněžní tok
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
 Peněžní tok || 3,2 % || 3,1 % || 1,8 % || 1,3 %
 Index (2008 = 100) || 100 || 97 || 99 || 98
 Zdroj: odpovědi na dotazník
(m)
Mzdy
(183)   V posuzovaném období se
mzdové náklady na jednoho zaměstnance udržely v zásadě na
stejné úrovni, protože k nárůstu došlo pouze v roce 2009.
Důvodem je především snížení počtu zaměstnanců na
výplatních listinách podniků, které si ponechaly vyškolené
zaměstnance, aby udržely efektivitu a kvalitu.
 Tabulka 15
 Mzdy
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
 Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR) || 15 747 || 17 393 || 17 383 || 16 581
 Index (2008 = 100) || 100 || 110 || 110 || 105
 Zdroj: odpovědi na dotazník
5.           Závěr
ohledně újmy
(184)   I přes platná
opatření se většina ukazatelů újmy týkajících se výkonnosti
výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Zejména
makroekonomické ukazatele, jako je objem výroby (–19 %), výrobní kapacita
(–5 %), míra využití kapacity (–14 %) a zaměstnanost
(–17 %), se výrazně snížily. Kromě toho se v posuzovaném období
zhoršily mikroekonomické ukazatele související se ziskem, přičemž
ziskovost zaznamenala v období přezkumného šetření –0,1 %.
(185)   Z výše uvedeného vyplývá,
že výrobní odvětví Unie je i nadále nestabilní, vykazuje
klesající zisky a v letech 2010 a v období přezkumného šetření se
blížilo prahu rentability. Kromě toho veškeré možnosti dalšího růstu
a dosahování zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu
z ČLR a dovozem, který obcházel opatření (viz 223. a 224.
bod odůvodnění níže).
(186)   Výrobnímu
odvětví Unie se nicméně podařilo udržet a dokonce
o něco zvýšit svůj podíl na smršťujícím se trhu. Zvýšené
investice během posuzovaného období (+16 %) svědčí o úsilí
výrobního odvětví Unie udržet si konkurenceschopnost. To, spolu
s nejnovějšími inovacemi výrobního odvětví Unie, popsané
v 248. bodě odůvodnění níže, ukazuje na jeho nosnou
vitalitu a ekonomickou životaschopnost.
(187)   Na tomto základě byl
učiněn závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla nadále
působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního
nařízení a zůstalo ve zranitelném stavu.
(188)               Po poskytnutí
informací strany s odkazem na případ konzervovaných mandarinek[33] tvrdily, že Komise byla
povinna podniknout kroky k nápravě nedostatku určitých informací
způsobeném slabou spoluprací ze strany čínských vyvážejících
výrobců, a jelikož tak neučinila, Komise porušila své procesní
závazky vyplývající ze základního nařízení. Dále tyto strany navrhly
použít čínské statistiky vývozu, kde jsou, na rozdíl
od statistik Eurostatu, rozepsány hlavní druhy jízdních kol vyvážených
na trh EU, anebo požádat vnitrostátní celní orgány největších
dovážejících členských států, aby ve smyslu čl. 6
odst. 3 nebo 4 základního nařízení provedly analýzu různých
druhů jízdních kol dovážených z ČLR.
(189)   Jak je uvedeno v 19. a 21.
bodě odůvodnění výše, Komise oficiálně informovala o
zahájení šetření známé vyvážející výrobce v ČLR, jedno sdružení
čínských výrobců a zástupce dotčené země. Komise se
obrátila na přibližně 70 čínských společností, které byly
útvarům Komise známy již z předchozího šetření, a v
pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené
v 16. bodě odůvodnění výše, Komise určila zhruba 300
dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni
také v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem. Zástupci
dotčené země byli navíc vyrozuměni při zahájení
šetření, že v případě nedostatečné spolupráce ze
strany vyvážejících výrobců může Komise založit svá zjištění
na dostupných skutečnostech v souladu s článkem 18
základního nařízení. Bylo zdůrazněno, že zjištění
založené na dostupných skutečnostech může být pro dotčenou
stranu méně příznivé.
(190)   V kauze konzervovaných
mandarinek soud analyzoval míru úsilí, které Komise měla vyvinout při
získávání příslušných informací pro výpočet běžné hodnoty na
základě ceny nebo podle početně zjištěné hodnoty od domácích
výrobců ve třetí zemi s tržním hospodářstvím cestou
spolupráce se subjekty na zjištěných potenciálních srovnatelných trzích.
(191)   V tomto šetření je
nedostatek informací způsoben rozsáhlou nedostatečnou spoluprací
stran, které jsou ve skutečnosti předmětem šetření.
Jak je uvedeno v 186. bodě odůvodnění výše, strany byly
opakovaně vyzývány ke spolupráci, avšak marně. Proto, na rozdíl
od kauzy konzervovaných mandarinek, Komise aktivně a opakovaně
usilovala o spolupráci zúčastněných stran. Paralela mezi
případem konzervovaných mandarinek a tímto šetřením tedy není
podložená.
(192)   Komise
vyhodnotila užitečnost jiných zdrojů, včetně čínských
vývozních statistik. Byl učiněn závěr, že jiné zdroje
nejsou vhodné pro účely tohoto šetření s ohledem
na skutečnost, že míra podrobností neumožnila výpočet
nových rozpětí. Kromě toho bylo zjištěno, že čínské
statistiky nejsou souladné se statistikami Eurostatu, protože například
vykazují mnohem vyšší úroveň dovozu než údaje Eurostatu. Navrhované jiné
zdroje proto nemohly být použity. Některé strany rovněž navrhovaly,
aby Komise spolupracovala s vnitrostátními celními orgány největších
dovážejících členských států, které měly provést analýzu
různých kategorií výrobků dovážených z ČLR.
V odpovědi na tento návrh se Komise domnívá, že, ačkoli je
to prakticky nemožné, i kdyby byly takové údaje shromážděny, nemohly by
zaplnit informační mezeru způsobenou nedostatečnou spoluprací.
Důvodem je to, že zejména hloubka požadované analýzy by nemohla
vycházet jednoduše jen z faktur, kde chybí relevantní popis typu výrobku
s takovými podrobnostmi, které jsou nezbytné pro smysluplné srovnávání
druhů výrobku.
(193)   Několik stran rovněž
tvrdilo, že Komise neprovedla analýzu sortimentu dovážených výrobků
z ČLR, aby získala objektivní srovnání dovozu s jízdními koly
vyrobenými v Unii pro účely objektivního a spravedlivého
srovnání při určování újmy způsobené Unii a cenového
podbízení. Kromě toho strany uvedly, že Komise odkazovala na údaj o cenovém
podbízení zjištěný v předchozím šetření uvedeném v 5.
bodu odůvodnění výše, který byl vypočten na základě
průměrných cen od Eurostatu bez znalosti skutečné skladby
dovozu. Dále se uvádělo, že Komise se vůbec nesnažila stanovit,
zda dovážené výrobky byly skutečně srovnatelné s jízdními koly
vyrobenými v Unii, a proto je její analýza cenového podbízení
u nespolupracujících výrobců chybná. Z těchto
důvodů strany tvrdily, že je nutno učinit závěr,
že Komise objektivně neposoudila a nepodala odpovídající
vysvětlení svého zjištění, že výrobnímu odvětví Unie je nadále
působena podstatná újma.
(194)   V této souvislosti je
třeba poznamenat, že, jak je uvedeno v 160. bodě
odůvodnění výše, cenové podbízení ze strany spolupracujících
vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo
vypočteno na základě jejich skutečné ověřené
vývozní ceny (CIF s dodáním na hranice Unie), a to jak s
antidumpingovým clem, tak bez něj, s přihlédnutím
k sortimentní skladbě jejich vývozu během období
přezkumného šetření. Avšak vzhledem k tomu, že spolupráce
čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá
a v důsledku toho, jak je uvedeno v 145. bodě
odůvodnění výše, nemohla být zjištění týkající se
spolupracujících čínských vyvážejících výrobců považována za
reprezentativní pro ČLR jako celek, a úrovně cenového podbízení
zjištěné v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu,
jak je uveden 3. bodě odůvodnění výše, nebylo možné změnit.

(195)   Vzhledem k rozsáhlé
nedostatečné spolupráci se Komise musela při stanovení celostátního
dumpingu, cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy spolehnout
na dostupné údaje. V této souvislosti Komise zvážila jiné zdroje
informací, které však z důvodů uvedených v 192. až 194.
bodě odůvodnění výše nebylo možné použít. Proto, jelikož
neexistuje zjištění v opačném smyslu, celostátní dumping, cenové
podbízení a úrovně pro odstranění újmy stanovené v rámci
pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden v 3.
bodě odůvodnění výše, byly použity jako referenční pro
účely tohoto šetření.
(196)   Potvrzuje se,
že v rozporu s tvrzením stran byly jako referenční
úrovně použity ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před
pozbytím platnosti ukončeném nařízením Rady (ES)
č. 1095/2005 uvedeném v 3. bodě odůvodnění výše,
a nikoli ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před
pozbytím platnosti uzavřeném prováděcím nařízením Rady (EU)
č. 990/2011 uvedeném v 5. bodu odůvodnění výše.
(197)   Kromě toho bylo
argumentováno tím, že Komise neprovedla analýzu údajných chyb
vnitrostátních celních orgánů, což zmařilo objektivní srovnání
čínských dovozních cen. Je třeba připomenout,
že v současném šetření nemohlo být provedeno žádné
smysluplné srovnání cen kvůli rozsáhlé nedostatečné spolupráci,
a proto se za těchto okolností považuje toto tvrzení za
bezpředmětné.
F. TRVALÝ CHARAKTER ZMĚNY
OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU A ÚJMY
1.           Dumping
(198)   V souladu s čl. 11 odst. 3
základního nařízení se také zjišťovalo, zda došlo k podstatné
změně okolností ohledně dumpingu a újmy a zda lze tyto
změny odůvodněně považovat za změny trvalého
charakteru.
(199)   Na tři spolupracující
čínské vyvážející výrobce se v předchozím šetření
vztahovalo zbytkové clo, zatímco v současném šetření jim byly
vypočítány individuální celní sazby. Jak je uvedeno výše v 113.
a 115. bodě odůvodnění, všichni tři vyvážející výrobci
v ČLR splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního
zacházení. Neexistují žádné informace ve spisu, které by
nasvědčovaly, že situace spolupracujících vyvážejících
výrobců by se mohla v dohledné době změnit.
(200)   Šetření kromě toho
ukázalo, že čínský systém vývozních kvót, který se používal
během pozměňujícího prozatímního přezkumu, vláda ČLR
zrušila a jeho opětovné zavedené je nepravděpodobné, zejména
také s ohledem na proexportní vládní politiku v odvětví jízdních
kol, o níž se pojednává níže v 203. bodě odůvodnění.
Šetření navíc neodhalilo žádný důkaz, že chování těchto
tří společností v oblasti vývozních cen se v dohledné
době zásadním způsobem změní.
(201)   Proto se má za to,
že změněné okolnosti, na jejichž základě byla
vypočtena dumpingová rozpětí pro tři spolupracující čínské
vyvážející výrobce, mají trvalou povahu.
(202)   Pokud
jde o celostátní clo pro ČLR, šetřením nebyly zjištěny
žádné změny okolností a navrhuje se zachovat stejnou úroveň cla,
jaká byla stanovena v rámci pozměňujícího prozatímního
přezkumu.
(203)   Také se zkoumalo, zda již není
zapotřebí zachovávat opatření za účelem vyrovnání
účinků dumpingu. Podle sdružení čínských výrobců jízdních
kol dosáhla celková výroba jízdních kol v ČLR v roce 2011 83 450
000 kusů a vykázala nárůst o 2,3 % ve srovnání
s rokem 2010. Kromě toho je čínské výrobní odvětví jízdních
kol nadále orientováno na vývoz. V roce 2011 tak ČLR vyvezla
55 720 000 jízdních kol neboli 67 % celkové výroby, což
představuje pokles o 4,2 % proti roku 2010. Na domácím
trhu se v roce 2011 prodalo přibližně 23 730 000
kusů. Nejdůležitějším výrobním regionem v ČLR je
Tianjin, kde se v roce 2011 vyrobila asi polovina celkové produkce. Podle 12.
pětiletého plánu rozvoje lehkého a textilního průmyslu
v provincii Tianjin jsou nyní v tomto regionu ve výstavbě
nové průmyslové parky se specializací na výrobu jízdních kol. Z toho
vyplývá, že do roku 2015 by výrobní kapacita jízdních kol
v oblasti Tianjin měla odhadem dosáhnout 55 milionů jízdních
kol, což představuje zvýšení o 44 % ve srovnání s rokem
2011, přičemž přibližně polovina produkce půjde na
vývoz (více než celková spotřeba jízdních kol v Unii v období
přezkumného šetření).
(204)   Všechny tři spolupracující
společnosti navíc vykázaly míru využití kapacity v období
přezkumného šetření od 72 % až 81 %. Extrapolací
můžeme odhadnout volnou kapacitou čínského výrobního odvětví na
více než 25 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek celkové
výroby výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření
a o 24 % více než celková spotřeba Unie. Kromě toho,
jelikož výroba jízdních kol je náročná na pracovní sílu, zdá se,
že v důsledku velmi levné pracovní síly, která je
v ČLR k dispozici, jsou čínští výrobci schopni vybudovat
nové kapacity poměrně rychle.
(205)   V objemovém vyjádření
je trh Unie druhým největším na světě, hned po čínském
trhu, díky čemuž je Unie velmi atraktivní, pokud jde o potenciální
poptávku.
(206)   Závěry ze šetření
zaměřeného na obcházení uložených opatření (viz 13. a 14. bod
odůvodnění výše) potvrzují, že trh Unie je i nadále
atraktivním trhem pro čínské vyvážející výrobce a že při
neexistenci opatření by s velkou pravděpodobností
přesměrovali významný objem do Unie.
(207)               Kromě toho i
další potenciální vývozní trhy důležité pro ČLR zavedly
antidumpingová opatření (Kanada[34]),
a tím se snižuje potenciál trhů třetích zemí, které jsou dostupné pro
čínský dovoz bez cla.
(208)   Je třeba připomenout,
že USA měly v minulosti domácí výrobu jízdních kol a měly
zavedena antidumpingová cla vůči ČLR. Avšak po zrušení
antidumpingových cel koncem devadesátých let se na trh USA masivně navalil
čínský dovoz. Domácí produkce v následujících letech téměř
vymizela. V roce 2011 se odhadovalo, že 99 % jízdních kol
prodaných v USA bylo z dovozu; 93 % z ČLR
a 6 % z Tchaj-wanu. Domácí výroba jízdních kol v USA se
odhaduje přibližně na 56 000 kusů ročně
při roční spotřebě přibližně 16 milionů
jízdních kol. Celkový trh jízdních kol v USA (včetně prodeje jejich
součástí a příslušenství) byl v roce 2011 oceňován
na 6 miliard USD.
(209)   Závěrem lze konstatovat,
že čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz a
preferuje nekalé cenové praktiky na mnoha trzích na celém
světě. Kromě toho závěry šetření zaměřeného
na obcházení opatření potvrdily trvalý zájem čínských vývozců
o trh Unie. Toto chování navíc naznačuje, že pokud by byla
opatření zrušena, stal by se trh Unie velmi pravděpodobně cílem
levného čínského dovozu za účelem převzetí domácího trhu pod
kontrolu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření
je nadále nezbytné k vyrovnání dumpingu.
(210)   Po poskytnutí informací se
objevilo tvrzení, že analýza přehlédla to, že růst výroby
v ČLR je omezen dostupností pracovních sil a že ČLR
přichází o svou výhodu levnějších nákladů práce ve prospěch
jiných jihoasijských zemí, které mají uzavřeny preferenční obchodní
dohody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné toto tvrzení
ověřit a proto k němu nebylo přihlédnuto.
2.           Újma
(211)   Pokud jde o důvody
pro zahájení prozatímního přezkumu z moci úřední, šetření
zkoumalo následující změny ve struktuře výrobní odvětví
jízdních kol EU: i) přechod od kompletního výrobního cyklu
k (částečnému) montování s použitím dovážených
součástí; ii) změna výše nákladů v důsledku
rozšíření, přemisťování a zřizování nových
výrobních zařízení ve střední a východní Evropě; iii)
spotřebitelským trendům odpovídající změna ve využití suroviny,
tj. odklon od ocele a příklon k hliníkovým slitinám.
V důsledku zjištění uvedených v 162. bodě
odůvodnění výše popsaný vývoj stále probíhá a má globální
charakter, a není proto pravděpodobné, že by se v dohledné
době změnil.
(212)   Pokud jde o posouzení
pravděpodobnosti pokračování újmy, vzhledem k již tak nestabilní
situaci výrobního odvětví Unie, která je popsána v 184. až 187.
bodě odůvodnění, je rovněž pravděpodobné, že výrobci
v Unii nebudou moci odolat dalšímu cenovému tlaku, který by vyvíjel
čínský dumpingový dovoz, a v důsledku toho budou nuceni opustit
trh Unie, což povede ke ztrátě zaměstnanosti, investic,
technologií a know-how (viz 247. a 248. bod odůvodnění
níže). Lze proto vyvodit závěr, že je pravděpodobné,
že újma potrvá i nadále, pokud by byla v tomto případě
opatření zrušena.
Připomínky zúčastněných stran
(213)   Některé strany tvrdily,
že výrobnímu odvětví Unie není způsobována významná újma,
neboť z veřejně dostupných informací vyplývá, že jeho
finanční situace je dobrá. Je třeba poznamenat, že finanční
situace výrobního odvětví Unie je posuzována na základě
informací shromážděných a ověřených během šetření
od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. Toto hodnocení
nemůže být nahrazeno veřejně dostupnými informacemi o
některých výrobcích v Unii ani v případě, že mají
údajně velkou výrobu a hodnotu odbytu. Závěry šetření
analyzované v 162. až 187. bodě odůvodnění výše jsou proto
v rozporu s informacemi, které dotyčné strany předložily. Proto
byla jejich tvrzení shledána neopodstatněnými.
(214)   Uvádělo se rovněž,
že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by
bylo diskriminační, jelikož dovoz z dalších třetích zemí,
zejména ze Srí Lanky, je údajně dumpingový a způsobuje újmu, a
přitom na dovoz z těchto zemí nejsou uplatňována
antidumpingová opatření. V důsledku šetření
zaměřeného proti obcházení uložených opatření byla
antidumpingová opatření rozšířena na dovoz jízdních kol mimo
jiné ze Srí Lanky. Kromě toho nebyly předloženy důkazy
o tom, že skuteční výrobci v dotčené zemi by se
dopouštěli dumpingu. Proto bylo tvrzení této zúčastněné strany
shledáno neopodstatněným a zamítnuto.
G. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1.           Úvod
(215)   V souladu s čl. 3 odst. 6
a 7 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda byla podstatná újma, kterou
utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena
dotčenými dumpingovými dovozy. Byly rovněž prošetřeny jiné známé
činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době
způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že
případná újma způsobená těmito činiteli nebude
přičítána dumpingovému dovozu. Zejména byly analyzovány výsledky
šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření.
2.           Účinek dumpingového čínského dovozu
(216)   Čínský dovoz klesl
v posuzovaném období a představoval v období přezkumného
šetření 2,9% podíl na trhu. Tento relativně nízký
a snižující se podíl na trhu je třeba vnímat v kontextu
obcházejícího dovozu z Indonésie, Malajsie, Srí Lanky a Tuniska (viz
223. a 224. bod odůvodnění níže).
(217)   Jak je uvedeno v 160.
bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz
z ČLR se nadále významně cenově podbízí prodejním cenám
výrobního odvětví Unie na trhu Unie, čímž vytváří významný
tlak na úroveň cen na trhu Unie.
(218)   Ve stejné době
vykazovala většina ukazatelů újmy klesající tendenci, zejména pokud
jde o výrobu (–19 %) a objem prodeje (–9 %), kapacitu
(–5 %) a využití kapacity (–14 %).
(219)   Ziskovost
výrobního odvětví Unie během posuzovaného období klesala a vinou
čínského cenového tlaku se výrobní odvětví Unie přiblížilo
prahové hodnotě rentability. V důsledku tohoto výrobní
odvětví Unie nemohlo zvýšit ceny na ziskovou úroveň, aniž by
přišlo o významný tržní podíl.
(220)   Proto byl učiněn
závěr, že tlak vyvíjený dovozem jízdních kol za dumpingové ceny
měl rozhodující vliv na současnou nestabilní hospodářskou
situaci výrobního odvětví Unie.
(221)   Po poskytnutí informací se
objevilo tvrzení, že význam klesající úrovně výroby a využití
kapacity nebyl dostatečně zdůvodněn, zejména s ohledem
na skutečnost, že pokles výroby prý nemá žádný vliv
na ziskovost. Je třeba poznamenat, že všechny prvky újmy jsou
pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie
důležité, bez ohledu na to, zda mají v konkrétním případě
vliv na úroveň ziskovosti. Jak je vysvětleno v 237.
bodě odůvodnění níže, pokles ziskovosti a dalších
ukazatelů zisku nebyl způsoben smršťujícím se trhem, ale lze je
přičíst pokračujícímu tlaku čínského dumpingového dovozu.
Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(222)   Tatáž strana také tvrdila, že vývoj
podílu čínského dovozu na trhu nebyl dostatečně analyzován,
jelikož analýza nevysvětlila prudký pokles dovozu během posuzovaného
období. Rovněž bylo namítáno, že analýza příčinných
souvislostí nepřihlížela k rostoucím cenovým trendům tohoto
vývozu. V reakci na tuto námitku je třeba připomenout,
že na klesající objem dovozu z Číny je třeba nahlížet
v kontextu závěrů souběžného šetření namířeného
proti obcházení předpisů (viz 216. bod odůvodnění výše).
Vývoj cen čínského dovozu zjištěný na základě údajů
Eurostatu nemá smysl, protože nebere v úvahu vývoj cen dovozu
čínských jízdních kol prostřednictvím obcházejících zemí.
Z těchto důvodů bylo proto toto tvrzení zamítnuto.
3.           Účinek dovozu obcházejícího uložená opatření
(223)   Jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění
výše, šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření
zjistilo obcházení platných opatření vůči ČLR cestou
montáže a překládky přes Indonésii, Malajsii, Srí Lanku a
Tunisko. Na základě těchto zjištění byl rozdíl mezi objemem
dovozu z dotyčných zemí uváděným Eurostatem a objemem
vývozu známých skutečných výrobců, tj. těch, kteří
splnili podmínky pro osvobození od rozšířených opatření
z důvodů uvedených v nařízení (EU) č. XX/2013, považován za dovoz, který obchází
platná opatření („obcházející dovoz“).
(224)   V rámci analýzy
příčinných souvislostí byl tento dovoz považován za
skutečně pocházející z Číny, a proto by měl být
zvažován společně s přímým dovozem z Číny.
Na tomto základě dosáhl tedy takto zjištěný objem čínského
dovozu 1 904 761 kusů v období přezkumného šetření.
V roce 2008 činil dovoz 2 321 240 kusů. V roce 2009
klesl na 1 802 101 kusů, tj. o 22 % méně
a v roce 2010 vzrostl na takřka stejnou úroveň jako
v roce 2008 a dosáhl 10,6% podíl na trhu. Nakonec došlo v období
přezkumného šetření k poklesu dovozu o 13 %, který tak
dosáhl podílu na trhu ve výši 9,5 %. V průběhu
posuzovaného období se objem dovozu snížil o 18 %. V souvislosti
se smršťujícím se trhem (viz 153. bod odůvodnění výše) nevedl
popsaný pokles objemu dovozu ke značné ztrátě podílu
na trhu, neboť tento podíl se během posuzovaného období snížil
pouze o 0,8 %. Jelikož není známa sortimentní skladba dovozu
z ČLR a obcházejícího dovozu, nemá smysl porovnávat ceny tohoto
dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
 Tabulka 16
 Dovoz z ČLR spolu s obcházejícím dovozem z Indonésie, Malajsie, Srí Lanky a Tuniska
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
 Objem dovozu (v kusech) || 2 321 240 || 1 802 101 || 2 194 354 || 1 904 761
 Index (2008 = 100) || 100 || 78 || 95 || 82
 Podíl na trhu || 10.3 % || 8.8 % || 10.6 % || 9.5 %
 Zdroj: Eurostat
(225)   Po poskytnutí informací
některé strany tvrdily, že analýza dopadu obcházejícího dovozu byla
nedostatečná, protože vycházela výhradně z účinku na objem
a proto opomenula jakékoli srovnání cen na základě analýzy
sortimentu výrobků. Tvrdilo se, že tato chybějící analýza je
důsledkem procesní chyby, protože analýza sortimentu výrobků byla
opomenuta navzdory spolupráci vyvážejících výrobců z dotčených
zemí. Kromě toho se uvádělo, že dovoz z těchto zemí
do Unie se týkal levných dětských či jiných jízdních kol, která
nekonkurují jízdním kolům vyráběným v Unii. V reakci
na tento argument je třeba poznamenat, že analýza sortimentní
skladby nemohla být provedena z důvodů uvedených v 192. bodě
odůvodnění výše. Obcházející dovoz tvořily většinou překládky
a v těchto případech nebyly dostupné žádné informace
o sortimentní skladbě výrobků. A konečně je
třeba poznamenat, že podle zjištění výrobci v Unii
produkovali výrobky ve všech segmentech; proto bylo tvrzení o údajném
nekonkurujícím dovozu dětských a levných jízdních kol shledáno
nepodloženým.
4.           Účinek jiných
činitelů
4.1.        Dovoz
z dalších třetích zemí
(226)   Celkový objem dovozu
z jiných třetích zemí dosáhl 6 931 333 kusů v období
přezkumného šetření. Tato úroveň dovozu odráží malý nárůst
o 1 % v průběhu posuzovaného období.
(227)   Vzhledem k poklesu
spotřeby v Unii si dovoz z jiných třetích zemí
v podstatě zachoval podíl na trhu, který v období
přezkumného šetření činil 34 %.
(228)   Tchaj-wan zůstal hlavní
vyvážející zemí do Evropské unie s relativně konstantním podílem
na trhu během posuzovaného období, který představoval 14 %
spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(229)   Thajsko je druhým
největším dovozcem do Unie. Jeho podíl na trhu se snížil
o 2 procentní body během posuzovaného období, tj. klesl ze
7 % v roce 2008 na 5 % v období přezkumného
šetření.
(230)   Jak je
ovšem konstatováno v 157. bodě odůvodnění, ceny sledované
Eurostatem nezohledňují rozdíly ve skladbě sortimentu mezi
jednotlivými zeměmi, a proto uvádíme jen indexy udávající cenové trendy.
Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa,
nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví
Unie na trhu Unie.
(231)   Je však třeba poznamenat,
že pouze dovoz z Tchaj-wanu převyšuje objem čínského dovozu
(se zahrnutím obcházejícího dovozu). V tomto ohledu je třeba
poznamenat, že dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je obvykle určen
pro dražší segment trhu a že o opaku nebyly předloženy žádné
důkazy. Proto byl učiněn závěr, že tento dovoz nelze
považovat za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

(232)   Některé
zúčastněné strany tvrdily, že dovoz z ostatních
třetích zemí se uskutečňoval za nižší ceny než čínský
dovoz, a proto čínský dovoz nezpůsobil výrobnímu odvětví
Unie podstatnou újmu. Toto tvrzení nemohlo být přijato, protože
průměrné dovozní ceny nemohly být stanoveny podle údajů
Eurostatu z důvodů uvedených v 157. bodě
odůvodnění výše, a proto na tomto základě nemohly být
učiněny žádné závěry.
(233)   Další zúčastněná
strana tvrdila, že dovoz ze třetích zemí, na který se od 1.
ledna 2011 vztahuje systém všeobecných celních preferencí (GSP), se podle
očekávání zvýší (Kambodža a Bangladéš). Dopad na dovozní
ceny a množství a účinek na trh Unie však nelze hodnotit
předem. Kromě toho nebyly k dispozici žádné informace
o schopnosti těchto zemí zvýšit výrobní kapacitu a objem prodeje
na trhu Unie. Proto na tomto základě nelze vyvodit žádný spolehlivý
závěr a toto tvrzení muselo být odmítnuto.
(234)   Po poskytnutí informací strany
tvrdily, že nebyla věnována dostatečná pozornost analýze dopadu
dovozu z třetích zemí, které mají uzavřené preferenční
obchodní dohody, neboť objem dovozu z těchto zemí byl
údajně významný v porovnání s čínským dovozem
a někdy také za výrazně nižší ceny. V této souvislosti je třeba
připomenout, že ČLR je druhým největším dovozcem
do Unie. Dovoz z jiných třetích zemí byl ve všech
případech nižší než objem dovozu čínských jízdních kol. Proti
těmto zemím rovněž nebylo vzneseno obvinění z dumpingu. Proto se
dospělo k závěru, že dovoz z těchto zemí nemohl
mít tak velký vliv, aby přerušil prokázanou příčinnou souvislost
mezi velkým objemem dumpingového dovozu z ČLR, který se
časově shodoval s přetrvávající podstatnou újmou výrobního
odvětví Unie. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
 Tabulka 17
 Dovoz z jiných třetích zemí*
   || 2008 || 2009 || 2010 || OPŠ
   || Kusy || Podíl na trhu || Cena v EUR/ks || Kusy || Podíl na trhu || Cena v EUR/ks || Kusy || Podíl na trhu || Cena v EUR/ks || Kusy || Podíl na trhu || Cena v EUR/ks
 Tchaj-wan || 3 428 043 || 15 % ||   || 2 949 433 || 14 % ||   || 3 458 448 || 17 % ||   || 2 864 114 || 14 % ||
 Index || 100 || 100 || 100 || 86 || 94 || 126 || 101 || 110 || 125 || 84 || 93 || 151
 Thajsko || 1 522 209 || 7 % ||   || 1 384 410 || 7 % ||   || 1 234 123 || 6 % ||   || 993 952 || 5 % ||
 Index || 100 || 100 || 100 || 91 || 99 || 118 || 81 || 88 || 114 || 65 || 73 || 113
 Ostatní || 2 746 124 || 12 % || 66 || 2 838 962 || 14 % || 73 || 2 847 164 || 14 % || 80 || 3 077 535 || 15 % || 80
 Index || 100 || 100 || 100 || 103 || 113 || 111 || 104 || 113 || 122 || 112 || 125 || 121
 Celkem || 7 696 376 || 34 % || 99 || 7 172 805 || 35 % || 116 || 7 539 735 || 36 % || 122 || 6 935 601 || 34 % || 132
 Index || 100 || 100 || 100 || 93 || 102 || 118 || 98 || 106 || 124 || 90 || 101 || 134
 * obcházející dovoz z Indonésie, Malajsie, Srí Lanky a Tuniska vyloučen Zdroj: Eurostat
4.2.        Vývoj
spotřeby
(235)   Jak je uvedeno v 153.
bodě odůvodnění výše, od roku 2008 do období
přezkumného šetření se spotřeba snížila o 10 %.
Výrobní odvětví Unie si však udrželo, ba dokonce mírně zvýšilo svůj
podíl na trhu (viz 168. bod odůvodnění výše). Proto
smršťující se trh nemůže být příčinou újmy.
4.3.        Hospodářská krize
a klimatické podmínky
(236)   Některé strany tvrdily,
že na nákupním chování spotřebitelů se
v průběhu posuzovaného období negativně podepsaly
převažující nepříznivé ekonomické podmínky v Unii. Uvádělo
se rovněž, že špatné povětrnostní podmínky v Unii
v roce 2011 měly přinejmenším částečný vliv
na situaci výrobního odvětví Unie. Tyto faktory údajně
způsobily celkový pokles spotřeby jízdních kol v Unii.
(237)   Šetření
skutečně odhalilo pokles spotřeby Unie během posuzovaného
období. Jak je však uvedeno v 234. bodě odůvodnění výše,
smršťování trhu nelze považovat za zdroj újmy.
(238)   Tyto zúčastněné
strany také tvrdily, že výroba a zaměstnanost poklesly pouze
v reakci na vývoj spotřeby, a nikoli v důsledku
dumpingového dovozu. Jelikož však odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní
náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost výrobního odvětví
jízdních kol v Unii. Pokud jde o zaměstnanost, je to důsledek
restrukturalizace výrobního odvětví Unie. V každém případě
tento vývoj nevysvětluje negativní trendy ostatních ukazatelů
újmy.
4.4.        Nedumpingový dovoz
(239)   Nedumpingový dovoz jednoho
spolupracujícího vyvážejícího výrobce představoval zanedbatelné množství,
tj. téměř 0 % celkového dovozu z ČLR,
a tudíž nemohl mít zřetelný účinek na situaci výrobního
odvětví Unie.
4.5.        Elektrická jízdní kola
(240)   Bylo namítáno, že újmu,
kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil vývoj elektrických
jízdních kol, která údajně nahrazovala dotčený výrobek. Vývoj
elektrokol je však velmi nový a během období přezkumného
šetření měl objem jejich prodeje jen marginální význam. Proto nemohla
mít žádný vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4.6.        Účinek strukturálních změn
(241)   Po poskytnutí informací jedna
strana namítala, že Komise v rámci své analýzy újmy
a příčinných souvislostí neprovedla analýzu dopadu uznaných
strukturálních změn trhu a výrobního odvětví Unie. Například
bylo tvrzeno, že Komise se ve své analýze výrobních nákladů
nezabývala dopadem přesunu výroby do východoevropských zemí. V reakci
na toto tvrzení je třeba poznamenat, že analýza trvalé povahy
změn byla provedena (viz 162. bod odůvodnění) a byl učiněn
závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy (viz 211. bod
odůvodnění). Z tohoto důvodu byla provedena nová analýza
újmy na základě vzorku výrobců v Unii, kteří byli
vybráni tak, aby odráželi strukturální změny. Má se proto za to,
že dopad těchto změn byl v rámci analýzy újmy
a příčinných souvislostí řádně zohledněn. Toto
tvrzení bylo proto zamítnuto.
4.7.        Závěr
(242)   Navzdory klesající
spotřebě Unie bylo zjištěno, že na trh Unie se dostává
značný objem přímého nebo obcházejícího dumpingového dovozu
čínských jízdních kol. Poměrně stabilní a významný tržní podíl
tohoto dovozu v posuzovaném období se časově shodoval
s obdobím přetrvávající hospodářské zranitelnosti výrobního
odvětví Unie (viz 184. až 187. bod odůvodnění výše). Dochází se
proto k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi
dovozem z ČLR (přímý a obcházející) a podstatnou újmou
způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(243)   Byly zváženy další faktory,
jako je dopad dovozu z ostatních třetích zemí, vývoj spotřeby,
hospodářská krize a klimatické podmínky, nedumpingový dovoz, rozvoj
elektrických jízdních kol. Žádný z těchto faktorů nebyl shledán
dostatečně významný k tomu, aby přerušil zjištěnou
příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny
a způsobenou podstatnou újmou.
(244)   Na základě výše provedené
analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na
situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od
účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje
závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví
Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
H. ZÁJEM UNIE
1.           Úvod
(245)   V souladu
s článkem 21 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda,
a to i přes závěr o dumpingu působícím újmu,
neexistují přesvědčivé důvody pro jednoznačný
závěr, že by nebylo v zájmu Unie uložit antidumpingová
opatření vůči dovozu z ČLR v sazbách stanovených
níže (viz 279. bod odůvodnění).
(246)   Je nutno připomenout, že v
původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v
rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že současné šetření je
prozatímním přezkumem podle čl. 11 odst. 3 základního
nařízení, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová
opatření již zavedena, umožňuje navíc zhodnocení jakéhokoli
nežádoucího dopadu na strany dotčené současnými antidumpingovými
opatřeními.
(247)   Určení zájmu Unie
vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů
výrobního odvětví Unie, výrobců součástí jízdních kol,
dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů.
2.           Zájem
výrobního odvětví Unie
(248)   Šetření
ukázalo, že výrobní odvětví je stále nestabilní. Vzhledem ke značnému
objemu dumpingového dovozu z ČLR a pravděpodobnému
pokračování dumpingu a újmy, je velmi pravděpodobné, že by
výroba v Unii zanikla, pokud by byla opatření zrušena.
(249)   Výrobní odvětví Unie
významně přispívá k technologickým inovacím a produkuje „spin-off“
výrobky, jako jsou např. nedávno vyvinuté motorizované dvoukolové
vozítka (Segway) a elektrokola, které by bez výrobního odvětví v Unii
nebyly ekonomicky rentabilní. Výrobní odvětví Unie navíc přispívá
k plnění cílů v oblasti životního prostředí, jako je
ekologizace dopravy a snižování emisí uhlíku.
(250)   Výrobní odvětví Unie je
rovněž hybnou silou pro související odvětví, jako je výroba
součástí jízdních kol, příslušenství jízdních kol a související
služby. Celkově výrobní odvětví Unie vytváří na trhu Unie
přímo i nepřímo 60 000 až 70 000 pracovních míst.
(251)   Výrobní odvětví Unie se
pustilo do restrukturalizace, investovalo do inovací a tyto investice
by se ztratily, pokud by výrobní odvětví Unie zaniklo. Naopak při
zavedených opatřeních by bylo výrobní odvětví Unie schopno udržet
nebo dokonce zvýšit objem prodeje a tím dosáhnout potřebné
návratnosti investic, která by mu umožnila nadále investovat do nových
technologií a inovací.
(252)   Vzhledem
k závěrům o situaci výrobního odvětví Unie, které jsou
uvedeny v 184. až 187. bodě odůvodnění výše, lze
očekávat, že bez opatření by se finanční situace výrobního
odvětví Unie pravděpodobně výrazně zhoršila a v
konečném důsledku by hrozilo riziko ukončení výroby. Proto jsou
antidumpingová opatření v zájmu výrobního odvětví Unie.
3.           Zájem výrobců
součástí jízdních kol
(253)   Během šetření se
přihlásila evropská asociace výrobců součástí a
příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED poskytla
informace, že v Unii existuje přibližně 370 společností,
které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají
přibližně 16 000 osob. Dodavatelské odvětví je závislé
na zachování výroby jízdních kol v Unii.
(254)   Pro opatření se vyslovilo
53 výrobců součástí jízdních kol. Tito výrobci představují 39 %
z 1,2 miliardy EUR celkového odhadovaného obratu výrobního odvětví
součástí jízdních kol. Výrobci součástí pro jízdní kola těží
z rozšíření stávajících opatření na základní součásti
jízdních kol (viz 1. bod odůvodnění výše). Stávající osvobození
od cla (viz 1. bod odůvodnění výše) podněcuje místní výrobu
součástí jízdních kol, a to omezením obsahu použitých čínských
dílů jízdních kol na méně než 60 % celkové hodnoty.
V důsledku zavedených opatření bylo výrobní odvětví Unie
schopno rozvinout a investovat do nových projektů
zaměřených na obnovení výroby některých základních
součástí v Unii.
(255)   V tomto ohledu bylo
zjištěno, že bez opatření a po očekávaném
uzavření výroby jízdních kol v Unii by negativní důsledky
pocítilo i výrobní odvětví součástí jízdních kol v Unii, protože
by přišlo o své odběratele. Vyvozuje se proto závěr, že uložení
antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví
součástí jízdních kol.
4.           Zájem uživatelů a spotřebitelů
(256)   Evropská cyklistická federace
(ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení
v Evropě, podpořila pokračování platných antidumpingových
opatření. ECF tvrdí, že místní výroba je v zájmu
spotřebitelů, neboť zajišťuje jakost a bezpečnost,
jakož i specializované služby zákazníkům.
(257)   ECF
tvrdí, že zvýšení dovozu z ČLR by mělo negativní dopad
na vysoce kvalitní bezpečnostní normy v Unii na úkor
spotřebitele.
(258)   Dopad antidumpingových cel
na ceny účtované spotřebitelům se odhaduje jako nevýznamný,
jelikož většina výrobců jízdních kol v Unii působí v režimu
osvobození vzhledem k tomu, že základní součásti jízdních kol
lze dovážet z ČLR bezcelně až do výše 60 % celkové
hodnoty použitých součástí.
(259)   Je třeba připomenout,
že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad opatření
na uživatele není významný. Jízdní kola z ČLR, stejně jako ze
zemí bez opatření jsou dodávána navzdory existenci opatření. Proto se
dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají
významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(260)   Po poskytnutí informací jedna
ze stran namítala, že analýza nebere v úvahu negativní dopad
opatření na uživatele v podobě dodatečných
nákladů vznikajících v důsledku opatření. Je třeba
poznamenat, že ECF, která zastupuje spotřebitele, se vyslovila pro
podporu opatření z důvodu kvality a bezpečnosti (viz
255. bod odůvodnění výše). Také díky systému osvobození již
spotřebitelé využívají snížené ceny některých součástí jízdních
kol (viz 257. bod odůvodnění výše). Toto tvrzení bylo proto shledáno
nepodloženým.
5.           Zájem dovozců, kteří
nejsou ve spojení
(261)   Žádný z dovozců,
kteří nejsou ve spojení, v šetření nespolupracoval. Proto nebylo
možné posoudit dopad opatření v průběhu období
přezkumného šetření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem
antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý
obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny
způsobující újmu.
(262)   Je
třeba připomenout, že existují další zdroje dovozu
a přibližně 45 % spotřeby jízdních kol jsou
vlastně dovezená jízdní kola.
(263)   Jelikož dovoz se spravedlivými
cenami bude mít nadále přístup na trh Unie a dovoz z třetích zemí
bude rovněž pokračovat, je pravděpodobné, že tradiční
předmět podnikání dovozců bude pokračovat, i kdyby byla
zachována antidumpingová opatření vůči ČLR. Pozměněná
antidumpingová opatření u třech spolupracujících vyvážejících
výrobců by zvýšila možnosti dovozu z ČLR v 0 % nebo
snížené sazbě. Proto se dospělo k závěru,
že antidumpingová opatření nemají významný dopad na dovozce
v Unii, kteří nejsou ve spojení.
6.           Účinnost opatření
(264)   Jedna strana tvrdila,
že opatření by nebyla účinná vzhledem k tomu, že újma
pro výrobní odvětví Unie nadále přetrvává i po téměř 20
letech platnosti antidumpingových opatření. Je třeba poznamenat, že navzdory
platným opatřením bylo potvrzeno, že čínští vyvážející výrobci
obcházeli opatření prostřednictvím jiných třetích zemí, což
zčásti vysvětluje situaci výrobního odvětví Unie v období
přezkumného šetření. Tento argument se proto zamítá.
(265)   Po poskytnutí informací
některé strany uvedly, že opatření, která existují již více než
dvacet tři let, nejsou odůvodněná právními ani
obchodněpolitickými důvody. V reakci na toto tvrzení je
třeba uvést, že doba trvání opatření není nijak omezena,
jestliže jsou splněny podmínky pro jejich uložení nebo zachování. Také
v daném případě jsou opatření oprávněná, jelikož
zjištění potvrdila existenci dumpingu působícího újmu. Kromě
toho situaci výrobního odvětví Unie dále zhoršuje obcházení. Proto bylo uvedené
tvrzení zamítnuto.
7.           Závěr
(266)   Zachování opatření
na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by
jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie
a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožní výrobnímu
odvětví Unie růst a zlepšit svou finanční situaci
způsobenou dumpingovým dovozem. Dovozci by navíc nebyli významně
postiženi, protože jízdní kola z ČLR a ostatních třetích
zemí za přiměřené ceny by byla i nadále dostupná
na trhu. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie široce využívá
stávající režim osvobození, byl vyvozen závěr, že stávající
opatření nemají významný negativní dopad
na uživatele/spotřebitele. Naproti tomu, pokud by opatření byla
zrušena, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně
zavřeli výrobu, což by ohrozilo rovněž existenci výrobců
součástí jízdních kol v Unii.
(267)   S ohledem na výše
uvedené byl učiněn závěr, že na základě
dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé
důvody proti uložení opatření v níže uvedených sazbách (279)
na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
I. NAVRHOVANÁ CLA
1.           Úroveň pro odstranění
újmy
(268)   S ohledem
na závěry ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie,
platná opatření, která byla uložena nařízením Rady (ES)
č. 990/2011, by měla být zachována s výjimkou
případů uvedených níže.
(269)   Pro účely stanovení
úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná
dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy
způsobené výrobcům v Unii.
(270)   Úroveň uložených
opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu
způsobenou tímto dovozem bez překročení zjištěného dumpingového
rozpětí. Při výpočtu hodnoty cla potřebné k odstranění
účinků dumpingu působícího újmu bylo vzato v úvahu, že jakékoli
opatření by mělo umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své
výrobní náklady a celkově získalo zisk před zdaněním, jehož by
výrobní odvětví tohoto typu přiměřeně dosáhlo v
odvětví s běžnými podmínkami hospodářské soutěže, tj. bez
dumpingového dovozu, prodejem obdobného výrobku v Unii. Ziskové
rozpětí před zdaněním použité k tomuto výpočtu činilo
8 % obratu z prodeje jízdních kol. Jde o stejné rozpětí jako při
předchozím šetření, protože nebylo zjištěno nic, co by
nasvědčovalo potřebě tento podíl změnit.
(271)   Vzhledem k tomu,
že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno
v 22. a 24. bodě odůvodnění výše, nelze zjištění
u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou
zemi. V důsledku toho se celostátní rozpětí újmy beze změny
zachovává tak, jak je stanoveno nařízením Rady (ES) č. 1095/2005[35].
(272)   Pro dva spolupracující vývozce,
u nichž byl zjištěn dumping, byla rozpětí újmy stanovena
na základě jejich vlastních vývozních cen ve srovnání, na stejné
úrovni obchodu, s neškodnými cenami odpovídajícího druhu výrobku výrobního
odvětví Unie. Pro třetí společnost nebylo vypočteno
rozpětí újmy, protože u ní dumping zjištěn nebyl. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co.
Ltd. nebylo zjištěno rozpětí újmy. U společnosti
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. však bylo zjištěno rozpětí újmy
mnohem vyšší než dumpingové rozpětí.
(273)   Po poskytnutí informací jedna
ze stran namítala, že 8% cílový zisk byla stanoven v tržních podmínkách,
které neodpovídají současné situaci a že Komise nebyla schopna
poskytnout odpovídající odůvodnění toho, proč je i nadále
opodstatněný cílový zisk stanovený v předchozím šetření uvedeném
výše v 5. bodu odůvodnění. Je třeba poznamenat, že
v rámci stávajícího přezkumu nebylo zjištěno, že by se míra
cílového zisku měla změnit. Dotyčná strana neposkytla žádný
podložený výpočet alternativní úrovně cílového zisku, který se má
použít. Tento argument se proto zamítá.
2.           Konečná opatření
(274)   Co se týká tří
spolupracujících čínských vyvážejících skupin, byly stanoveny individuální
sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto
nařízení na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí
tedy stav týkající se těchto skupin zjištěný během šetření.
Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní
společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz
výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených
uvedenými skupinami, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na
dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou skupinou, která není konkrétně
uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně
subjektů ve spojení se skupinami konkrétně uvedenými, se tyto sazby
nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny
ostatní společnosti“.
(275)               Všechny žádosti o
uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé
společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po
zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být
adresovány Komisi[36]
bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o
jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou,
prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu
nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude
nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace
seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(276)   Aby
bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se
zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale
rovněž na výrobce, kteří v období přezkumného šetření
neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(277)   V zájmu
co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu
celních sazeb se považuje za potřebné přijmout v tomto
případě zvláštní opatření s cílem zajistit řádné
použití těchto antidumpingových cel. Mezi tato zvláštní opatření
patří: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje
požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním
orgánům členských států. Dovozy, k nimž není přiložena
taková faktura, podléhají zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro
všechny ostatní vývozce.
(278)   Pokud by se po uložení
dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze
společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto
zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v
důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1
základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou
splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření
zaměřené proti obcházení uložených opatření. V rámci tohoto
šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální
celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(279)   V souladu
s čl. 7 odst. 2 základního nařízení jsou celní sazby
pro spolupracující vývozce stanoveny na úrovni dostatečné
k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Pro
společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd a Ideal (Dongguan) Bike
Co., Ltd vycházejí celní sazby z dumpingových rozpětí zjištěných
při šetření, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Pro
společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. bylo rozpětí újmy nižší
než dumpingové rozpětí, a proto je clo stanovené na úrovni
rozpětí újmy.
(280)   Individuální celní sazby
vypočtené pro období přezkumného šetření by měly být
stanoveny takto:
             Společnost ||             Konečné clo
             Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. ||             19.2 %
             Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. ||             0 %
              Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd. ||             0 %
             Všechny ostatní společnosti ||             48,5 %
(281)   Je třeba poznamenat,
že podle čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (ES)
č. 71/97 se antidumpingové clo ve výši 48,5 % uložené tímto
nařízením pro všechny ostatní společnosti (viz 279. bod
odůvodnění výše) vztahuje rovněž na dovoz podstatných
součástí jízdních kol pocházejících z ČLR podle jejich definice
v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo
na dovoz jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek,
avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN
ex 8712 00 30 a ex 8712 00 70 (kódy TARIC 8712
00 70 91 a 8712 00 70 99), pocházejících z Čínské lidové
republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla,
která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před
proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými
společnostmi činí:
 Společnost || Konečné clo || Doplňkový kód TARIC
 Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. || 19,2 % || B772
 Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. || 0 % || B773
  Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd. || 0 % || B774
 Všechny ostatní společnosti || 48,5 % || B999
3. Použití individuálních celních sazeb
stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno
předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky
stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V
případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba
vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné
předpisy týkající se cel.
Článek 2
Rozšíření antidumpingového cla uloženého
na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky
na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících
z Čínské lidové republiky na základě nařízení (ES)
č. 71/97 se zachovává.
Konečné antidumpingové clo uvedené
v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 71/97 je
antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“ uložené výše v
čl. 1 odst. 2.
Toto nařízení vstupuje v platnost
prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu
a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
Za Radu
předseda/předsedkyně
PŘÍLOHA
Platná obchodní faktura zmíněná v
čl. 1 odst. 3 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným
pracovníkem subjektu, který fakturu vystavil, v tomto formátu:
1) jméno a funkce odpovědného pracovníka
subjektu, který obchodní fakturu vystavil;
2) Toto prohlášení:
„Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že
(objem) jízdních kol prodávaných na vývoz do Evropské unie, jichž se týká tato
faktura, bylo vyrobeno společností (obchodní firma a zapsané sídlo)
(doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje
uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.
Datum a podpis“.
[1]               Úř. věst.
L 228, 9.9.1993, s. 1.
[2]               Úř. věst. L 16,
18.1.1997, s. 55.
[3]               Úř. věst.
L 175, 14.7.2000, s. 39.
[4]               Úř. věst.
L 183, 14.7.2005, s. 1.
[5]               Úř. věst.
L 261, 6.10.2011, s. 2.
[6]               Úř. věst. L 343,
22.12.2009, s. 51.
[7]               Úř. věst.
L 228, 9.9.1993, s. 1.
[8]               Úř. věst. L 16,
18.1.1997, s. 55.
[9]               Úř. věst. L 17,
21.1.1997, s. 17.
[10]             Úř. věst. L 175,
14.7.2000, s. 39.
[11]             Úř. věst. L 183,
14.7.2005, s. 1.
[12]             Úř. věst. L 55, 28.2.2008, s. 1.
[13]             Úř. věst. L 261,
6.10.2011, s. 2.
[14]             Úř. věst. C 71, 9.3.2012, s. 10.
[15]             Úř. věst L 258, 26.9.2012, s. 21.
[16]             Úř. věst. L XXX,
datum, strana
[17]             Úř. věst. C 122, 27.4.2012,
s. 9.
[18]             Úř. věst. C 346,
14.11.2012, s. 7.
[19]             Úř. věst. L
XXX, datum, strana
[20]             Úř. věst. L 282, 28.10.2011, s. 1.
[21]             www.bloomberg.com
[22]             http://news.xinhuanet.com/english/2008-12/26/content_10564812.
htm
[23]             Nařízení Komise (EU) č. 627/2011 o uložení
prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých bezešvých trubek a
dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské
lidové republiky a prováděcí nařízení Rady č. 1331/2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností
vybírá prozatímní clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých
profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové
republiky
[24]             http://www.fsa.gov.uk/about/who
[25]             http://www.amf-france.org/affiche_page.asp?urldoc=lesmissionsamf.htm&lang=en&Id_Tab=0
[26]             http://www.csrc.gov.cn/pub/csrc_en/about/
[27]             http://english.gov.cn/links/statecouncil.htm
[28]             Rozsudek Tribunálu ze dne 18. září 2012
ve věci T-156/11, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd v. Rada, bod
167 (dosud nezveřejněný) a rozsudek Tribunálu ze dne 10.
října 2012 ve věci T-150/09 Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd
v. Rada, bod 53 (dosud nezveřejněný)
[29]             Nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady
č. 1168/2012, kterým se mění nařízení Rady (ES)
č. 1225/2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze
zemí, které nejsou členy Evropského společenství
(Úř. věst. L 344, , 14.12.2012, s. 1.
[30]             Věc C-249/10 P.
[31]             Úř. věst. L 237, 3.9.2012, s. 1.
[32]             Úř. věst. L 193, 14.7.2005, s. 1.
[33]             Věc C-338/10 ze dne 22. března 2012
[34]             SIMA – oznámení o uzavření opětovného
šetření – jízdní kola – 2011
[35]             Úř. věst. L183, 14.7.2005, s. 1.
[36]             Evropská komise, Generální ředitelství pro obchod,
Ředitelství H, 1049 Brusel, Belgie.