               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 4.11.2021
            COM(2021) 673 final
            2021/0351(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 32 k Dohodě o EHP o finančních postupech pro provádění článku 82
            (Text s významem pro EHP)

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 32 k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Evropským hospodářským prostorem (dále jen „Dohoda o EHP“) o finančních postupech pro provádění článku 82 Dohody o EHP. Mění pravidla pro účast států ESVO EHP (Norsko, Island a Lichtenštejnsko) na programech Unie s cílem zohlednit specifika víceletého finančního rámce na období 2021–2027, pokud jde o dopad vystoupení Spojeného království z Evropské unie na finanční příspěvek států ESVO EHP do rozpočtu EU.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Dohoda o EHP

               Cílem Dohody o EHP je podpořit trvalé a vyvážené posilování hospodářských a obchodních vztahů mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem za rovných podmínek hospodářské soutěže a dodržování stejných pravidel za účelem vytvoření stejnorodého Evropského hospodářského prostoru (dále jen „EHP“). Dohoda o EHP zaručuje jednotlivcům i hospodářským subjektům v EHP stejná práva a povinnosti na vnitřním trhu. Stanoví začlenění právních předpisů EU týkajících se čtyř svobod – volného pohybu zboží, služeb, osob a kapitálu – ve všech 30 státech EHP. Dohoda o EHP se kromě toho vztahuje na spolupráci v dalších důležitých oblastech, jako je výzkum a vývoj, vzdělávání, sociální politika, životní prostředí, ochrana spotřebitele, cestovní ruch a kultura, které jsou společně označovány jako „vedlejší a horizontální“ politiky.

               Článek 82 Dohody o EHP stanoví pravidla, která by se měla vztahovat na finanční účast států ESVO EHP, pokud se účastní programů Unie. Protokol 32 k Dohodě o EHP dále stanoví pravidla, která by se měla použít, pokud jde o finanční postupy pro provádění článku 82.

               2.2.Smíšený výbor EHP

               Smíšený výbor EHP je zřízen článkem 92 Dohody o EHP. Smíšený výbor EHP se skládá ze zástupců smluvních stran a může přijímat rozhodnutí na základě dohody mezi Unií na jedné straně a jednotně vystupujícími státy ESVO EHP na straně druhé.

               Úkolem smíšeného výboru je zajistit účinné provádění a fungování dohody. Za tímto účelem zajišťuje výměnu názorů a informací a přijímá rozhodnutí v případech stanovených v Dohodě o EHP a souvisejících s jejími protokoly. Za tímto účelem může být protokol 32 na základě článku 98 dohody změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP v souladu s čl. 93 odst. 2 a články 99, 100, 102 a 103 Dohody o EHP.

               Aby byla zajištěna právní jistota a jednotnost v rámci EHP, měl by Smíšený výbor EHP přijmout rozhodnutí o změnách příloh a protokolů s cílem zohlednit vývoj právních předpisů Unie. Tyto změny by měly být použity současně se změnami zavedenými v právních předpisech Unie a s náležitým ohledem na vnitřní postupy smluvních stran.

               2.3.Zamýšlený akt Smíšeného výboru EHP

               Smíšený výbor EHP má přijmout změny protokolu 32 k Dohodě o EHP (dále jen „zamýšlený akt“).

               Účelem zamýšleného aktu je stanovit podrobné podmínky účasti států ESVO EHP na programech EU s cílem zahrnout nezbytné změny, které vyplývají z přijetí nového víceletého finančního rámce, a rozpočtové důsledky vystoupení Spojeného království z Unie.

               Cílem zamýšleného aktu je doplnit do protokolu 32 k Dohodě o EHP pět nových odstavců:

               Článek 1 se doplní tak, aby zahrnoval tato ustanovení:

               ·ustanovení o finanční účasti států ESVO EHP, pokud jde o prostředky zapsané do rozpočtu EU pro platby na položky na dokončení po vystoupení Spojeného království z Unie. Položky na dokončení zahrnují výhradně platby na závazky podepsané v rámci VFR na období 2014–2020, u kterých bude Spojené království nadále hradit svůj podíl až do uhrazení všech závazků. Dohoda o EHP nerozlišuje mezi položkami na dokončení a novými položkami pro programy EU, což by vedlo k tomu, že státy ESVO EHP by do rozpočtu EU přispěly více, než by bylo třeba. Je třeba připomenout, že v případě předchozích rozšíření EU proběhl obrácený mechanismus, a státy ESVO EHP tak do rozpočtu EU přispěly nižší částkou, než bylo třeba. Po změně protokolu č. 32 tak již tento mechanismus v případě rozšíření EU neproběhne, což by vedlo k tomu, že by se činitel úměrnosti u položek na dokončení zvýšil,

               ·ustanovení o zahrnutí kreditů „Next Generation EU“ do výpočtu příspěvku států ESVO EHP na financování programu Horizont Evropa a mechanismu civilní ochrany Unie s cílem zohlednit zvýšený rozpočet těchto programů,

               ·dvě doplňující ustanovení objasňující způsob výpočtu příspěvku států ESVO EHP v případě rozšíření EU nebo v případě vystoupení členského státu z Unie.

               Doplní se nový článek 8, který se zabývá finančními postupy pro příspěvky států ESVO EHP, pokud jde o rozpočtové záruky. Specifičnost rozpočtových záruk neumožňuje zahrnout finanční příspěvek státu ESVO EHP do standardního postupu používaného pro všechny ostatní programy EU. Tento příspěvek na rozpočtové záruky bude místo toho stanoven ve zvláštních dohodách o příspěvcích.

               Zamýšlený akt se stane pro strany závazným v souladu s článkem 104 dohody, který stanoví, že „v případech uvedených v této dohodě se rozhodnutí přijatá Smíšeným výborem EHP stávají pro smluvní strany závazná okamžikem jejich vstupu v platnost, nestanoví-li zmíněná rozhodnutí jinak; smluvní strany přijmou nezbytná opatření, aby zajistily jejich provedení a uplatňování“. Kromě toho v souladu s článkem 119 dohody „přílohy, akty, na které přílohy odkazují, ve znění přizpůsobeném pro účely této dohody, jakož i protokoly, tvoří nedílnou součást této dohody“.

               Článek 103 dohody stanoví, že „nedojde-li po uplynutí lhůty šesti měsíců od rozhodnutí Smíšeného výboru EHP k tomuto oznámení, použije se rozhodnutí Smíšeného výboru EHP prozatímně, dokud nebudou splněny ústavní požadavky, ledaže smluvní strana oznámí, že k tomuto prozatímnímu použití nemůže dojít. V takovém případě nebo oznámí-li smluvní strana, že rozhodnutí Smíšeného výboru EHP neratifikovala, nabude pozastavení uvedené v čl. 102 odst. 5 účinku jeden měsíc po tomto oznámení, ale v žádném případě přede dnem, kdy je daný akt Společenství proveden ve Společenství“.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Komise předkládá návrh rozhodnutí Smíšeného výboru EHP Radě, aby jej Rada přijala jako postoj Unie. Komise doufá, že bude moci tento postoj předložit Smíšenému výboru EHP co nejdříve.

               Obsah a povaha návrhu připojeného rozhodnutí Smíšeného výboru EHP překračují rámec úprav, které lze považovat za úpravy pouze technické povahy ve smyslu nařízení Rady č. 2894/94. Postoj Unie proto zaujme Rada.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, jimiž se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, jimiž se dotyčný orgán řídí. Tento pojem zahrnuje rovněž nástroje, jež podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  1
               .

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Smíšený výbor EHP je orgán zřízený dohodou, konkrétně Dohodou o EHP. Akt, který má Smíšený výbor EHP přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazným podle mezinárodního práva v souladu s články 103 a 104 Dohody o EHP.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody. Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               Pokud jde o zamýšlený akt, který sleduje současně několik cílů nebo který má několik složek, jež jsou nerozlučně spojeny, aniž je jedna vůči druhé vedlejší, musí hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU zahrnovat výjimečně různé odpovídající právní základy.

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Zamýšlený akt sleduje cíle a má složky v oblasti finančních pravidel a finanční pomoci. Tyto prvky zamýšleného aktu jsou nerozlučně spjaty, aniž je jeden vůči druhému vedlejší.

               Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí proto tvoří následující ustanovení: Smlouva o fungování Evropské unie, a zejména článek 122 a čl. 322 odst. 1 uvedené smlouvy.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 122 a čl. 322 odst. 1 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a čl. 1 odst. 3 nařízení Rady č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.

               5.Rozpočtové důsledky

               Zamýšlený akt mění výpočet částky účelově vázaných příjmů od států ESVO EHP přičtených k prostředkům EU a) snížením činitele úměrnosti ESVO EHP uplatňovaným na částky v položkách na dokončení, aniž by došlo k nedostatku prostředků, a b) zahrnutím kreditů „Next Generation EU“ do výpočtu příspěvku států ESVO EHP, čímž se zvýší částka příspěvku ESVO EHP na programy, jichž se státy ESVO EHP účastní a které využívají kreditů „Next Generation EU“: program Horizont Evropa a mechanismus civilní ochrany Unie.

               6.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Jelikož akt Smíšeného výboru EHP mění protokol 32 k Dohodě o EHP o finančních postupech pro provádění článku 82, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2021/0351 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 32 k Dohodě o EHP o finančních postupech pro provádění článku 82

               (Text s významem pro EHP)

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 122 a čl. 322 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru
                  2
               , a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.

               (2)Právní předpisy Evropské unie byly změněny, a to zejména přijetím nařízení Rady (EU) 2020/2094 ze dne 14. prosince 2020, kterým se zřizuje Nástroj Evropské unie na podporu oživení, jehož účelem je podpořit oživení po krizi COVID-19, a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost.

               (3)Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP zřízený článkem 92 Dohody o EHP v souladu s čl. 93 odst. 2 a články 99, 100, 102 a 103 dohody přijímat rozhodnutí, kterými se mění protokol 32 o finančních postupech pro provádění článku 82 Dohody o EHP.

               (4)Ustanovení protokolu 32 k Dohodě o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (5)Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by měl vycházet z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP uvedeného v příloze tohoto rozhodnutí,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně protokolu 32 k Dohodě o EHP o finančních postupech pro provádění článku 82, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Použije se ode dne 1. ledna 2021.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (2)

                        Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 4.11.2021
            COM(2021) 673 final

            PŘÍLOHA

            návrhu ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 32 k Dohodě o EHP o finančních postupech pro provádění článku 82 on financial modalities for implementation of Article 82

               PŘÍLOHA

               NÁVRHU ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP

               č. [...]

               ze dne […],

               kterým se mění protokol 32 k Dohodě o EHP o finančních postupech pro provádění článku 82

               SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

               s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Nařízení Rady (EU) 2020/2094 ze dne 14. prosince 2020, kterým se zřizuje Nástroj Evropské unie na podporu oživení, jehož účelem je podpořit oživení po krizi COVID-19, přiděluje dodatečné vnější účelově vázané příjmy na program Horizont Evropa a mechanismus civilní ochrany Unie. Ve finančních postupech pro provádění článku 82 Dohody o EHP (protokol 32 EHP) je vhodné upřesnit, že pro účely výpočtu finančních příspěvků států ESVO v souvislosti s jejich účastí na uvedených programech by měl být základ pro výpočet navýšen o prostředky odpovídající vnějším účelově vázaným příjmům podle čl. 3 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2020/2094.

               (2)Článek 82 Dohody o EHP stanoví, že činitel úměrnosti pro příspěvky států ESVO do rozpočtu EU se každoročně vypočítá jako poměr HDP států ESVO a HDP členských států EU, a pokud Dohoda o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii ze dne 24. ledna 2020 stanoví, že Spojené království má nadále povinnost finančně přispívat do rozpočtu EU poměrně ke svému podílu prostředků na závazky v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020, je vhodné, aby se pro výpočet činitele úměrnosti, pokud jde o rozpočtové položky, jež se týkají výlučně plateb na dokončení závazků podepsaných v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020, bral v potaz i HDP Spojeného království.

               (3)Protokol 32 k Dohodě o EHP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               1.
                     V článku 1 protokolu 32 se doplňují nové odstavce, které znějí:

               „10.
                     Pro účely výpočtu operačního příspěvku podle článku 82 Dohody o EHP se prostředky na závazky a platby zapsané do rozpočtu Unie, který byl s konečnou platností přijat pro příslušné roky, pro účely financování programu Horizont Evropa (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695) a mechanismu civilní ochrany Unie (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/836) navyšují o prostředky odpovídající vnějším účelově vázaným příjmům, které byly přiděleny na tyto činnosti podle čl. 3 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2020/2094, kterým se zřizuje Nástroj Evropské unie na podporu oživení, jehož účelem je podpořit oživení po krizi COVID-19
                  1
               .

               11.
                     Pro účely výpočtu činitele úměrnosti, pokud jde o rozpočtové položky, jež se týkají výlučně plateb na dokončení závazků podepsaných v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020 a předchozího víceletého finančního rámce, se „činitelem úměrnosti“ ESVO definovaným v čl. 82 odst. 1 Dohody o EHP rozumí součet poměrů mezi hrubým domácím produktem v tržních cenách každého státu ESVO na jedné straně a mezi hrubým domácím produktem v tržních cenách členských států EU, Spojeného království a dotčeného státu ESVO na straně druhé. Tento činitel se v souladu s článkem 7 vypočítá pro každý rozpočtový rok na základě nejaktuálnějších statistik.

               12.

                     Nedohodne-li se Smíšený výbor EHP jinak, pro účely výpočtu činitele úměrnosti definovaného v čl. 82 odst. 1 Dohody o EHP, pokud jde o rozpočtový rok, během něhož vstoupí před 1. červencem uvedeného roku v platnost dohoda o přistoupení nového členského státu uvedená v článku 49 Smlouvy o Evropské unii, zahrnuje hrubý domácí produkt v tržních cenách členských států EU hrubý domácí produkt v tržních cenách nového členského státu.

               13.
                     Nedohodne-li se Smíšený výbor EHP jinak, pro účely výpočtu činitele úměrnosti definovaného v čl. 82 odst. 1 Dohody o EHP, pokud jde o rozpočtový rok, během něhož vstoupí po 1. červenci uvedeného roku v platnost dohoda o vystoupení členského státu uvedená v článku 50 Smlouvy o Evropské unii, zahrnuje hrubý domácí produkt v tržních cenách členských států EU hrubý domácí produkt v tržních cenách vystupujícího členského státu.“

               2.
                     V protokolu 32 se doplňuje nový článek, který zní:

               „Článek 8

               Zvláštní pravidla pro účast na rozpočtových zárukách

               Zvláštní finanční postupy pro příspěvky států ESVO související s účastí na rozpočtových zárukách, včetně postupu pro stanovení finanční účasti na těchto zárukách, se stanoví ve zvláštních dohodách o příspěvcích, které mohou doplňovat postupy stanovené v tomto protokolu. Příspěvek se skládá z příspěvku na částečnou tvorbu rezerv na rozpočtovou záruku a z převzetí příslušného podmíněného závazku, nebo se jedná o peněžitý příspěvek na plnou tvorbu rezerv na rozpočtovou záruku, a to na základě podmínek stanovených ve zvláštních dohodách o příspěvcích.“

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP
                  2*.

               Použije se ode dne 1. ledna 2021.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

               V Bruselu dne […].

                  Za Smíšený výbor EHP

                  předseda/předsedkyně

                  [...]

                     (1)

                        Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 23.

                     (2)
                  *
                        [Byly oznámeny ústavní požadavky.][Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.]


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.4.2022
            COM(2022) 176 final
            2022/0116(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru EPA zřízeném na základě Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, pokud jde o přijetí jednacího řádu pro řešení sporů

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru dohody o hospodářském partnerství (dále jen „Výbor EPA“), zřízeném Prozatímní dohodou o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, k přijetí jednacího řádu pro řešení sporů a kodexu chování.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé

               Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (dále jen „dohoda“) má za cíl:

               a)umožnit Ghaně do doby, než bude uzavřena komplexní dohoda o hospodářském partnerství, lepší přístup na trh, který Unie nabízí v rámci jednání o dohodě o hospodářském partnerství, a tím zamezit narušování obchodu mezi Ghanou a Unií poté, co dne 31. prosince 2007 pozbyl platnosti přechodný obchodní režim podle dohody z Cotonou;

               b)vytvořit základy pro jednání o dohodě o hospodářském partnerství, která přispěje ke snížení chudoby, podpoří regionální integraci, hospodářskou spolupráci a řádnou správu věcí veřejných v západní Africe a zlepší kapacity západní Afriky v oblasti obchodní politiky a v otázkách spojených s obchodem;

               c)podporovat harmonickou a postupnou integraci Ghany do světového hospodářství v souladu s jejími politickými rozhodnutími a rozvojovými prioritami;

               d)upevňovat stávající vztahy mezi smluvními stranami na bázi solidarity a společného zájmu;

               e)vytvořit dohodu v souladu článkem XXIV GATT 1994.

               Dohoda se prozatímně provádí mezi Ghanou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé ode dne 15. prosince 2016.

               2.2.Výbor EPA

               Článek 73 dohody zřizuje Výbor EPA a stanoví, že uvedený výbor odpovídá za správu všech oblastí, jichž se týká dohoda, a za realizaci všech úkolů uvedených v dohodě. Dohoda rovněž stanoví, že výbor určí svá pravidla organizace a fungování. Výbor proto přijal svůj jednací řád
                  1
               .

               V hlavě V (Předcházení sporům a jejich řešení) čl. 59 (Jednací řád) se stanoví, že postupy řešení sporů podle kapitoly 3 uvedené hlavy se řídí jednacím řádem, který přijme Výbor EPA do tří měsíců po svém zřízení. V čl. 64 odst. 2 se stanoví, že kodex chování je připojen k jednacímu řádu. Je vhodné, aby se kodex chování rozhodců vztahoval na mediátory.

               2.3.Zamýšlený akt Výboru EPA

               Ve druhé polovině roku 2022 má Výbor EPA přijmout rozhodnutí o jednacím řádu pro řešení sporů (dále jen „zamýšlený akt“). Účelem zamýšleného aktu je stanovit jednací řád pro řešení sporů a související kodex chování.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Tímto návrhem rozhodnutí Rady se stanoví postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru EPA zřízeném dohodou, pokud jde o jednací řád pro řešení sporů a související kodex chování. Je vhodné, aby se kodex chování rozhodců vztahoval na mediátory.

               Smluvní strany dohody projednaly zamýšlený jednací řád a kodex chování a dohodly se, že s výhradou rozhodovacích postupů Unie by měl Výbor EPA přijmout tento jednací řád a kodex chování ve druhé polovině roku 2022.

               Obsah zamýšleného jednacího řádu a souvisejícího kodexu chování je podobný obsahu jednacího řádu a kodexu chování ostatních obchodních dohod Unie.

               Jednací řád má zásadní význam pro dokončení institucionálního rámce dohody, a tudíž pro zajištění hladkého provádění dohody.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody.“

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, jež podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  2
               .

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Výbor EPA je orgán zřízený dohodou, konkrétně prozatímní dohodou o hospodářském partnerství mezi EU a Ghanou.

               Akt, který má Výbor EPA přijmout, představuje akt s právními účinky, neboť stanoví závazná právní pravidla pro řešení sporů mezi stranami.

               Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dotčené dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí především na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Použití na stávající případ

               Podle článku 46 dohody se mechanismus pro předcházení sporům a jejich řešení stanovený dohodou v hlavě V nepoužije na hlavu II dohody („Partnerství pro rozvoj“). Z toho vyplývá, že mechanismus pro předcházení sporům a jejich řešení uvedený v hlavě V se použije na spory týkající se obchodních záležitostí, které z hlediska Unie spadají do společné obchodní politiky. Proto se na spory týkající se obchodních záležitostí použije rovněž jednací řád a související kodex chování, který má přijmout Výbor EPA podle článku 59 a čl. 64 odst. 2 hlavy V dohody.

               S ohledem na výše uvedené je zřejmé, že se obsah zamýšleného aktu týká společné obchodní politiky.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 207 odst. 4. první pododstavec SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Jelikož akt Výboru EPA zavede jednací řád pro řešení sporů podle dohody, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.

               2022/0116 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru EPA zřízeném na základě Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, pokud jde o přijetí jednacího řádu pro řešení sporů

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropská unie a její členské státy podepsaly prozatímní dohodu o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (dále jen „dohoda“) dne 28. července 2016
                  3
               . Dohoda se prozatímně provádí mezi EU a jejími členskými státy na jedné straně a Ghanou na straně druhé ode dne 15. prosince 2016
                  4
               .

               (2)Podle čl. 73 odst. 3 dohody odpovídá Výbor EPA za správu všech oblastí, jichž se týká zmíněná dohoda, a za realizaci všech úkolů uvedených ve zmíněné dohodě.

               (3)Podle článku 59 se postupy řešení sporů řídí jednacím řádem, který přijme Výbor EPA do tří měsíců po svém zřízení.

               (4)Podle čl. 64 odst. 2 je kodex chování připojen k jednacímu řádu. Úkolem kodexu chování je stanovit hlavní zásady, práva a povinnosti, které musí rozhodci dodržovat. Je vhodné, aby se kodex chování rozhodců vztahoval obdobně na mediátory.

               (5)Výbor EPA přijme rozhodnutí týkající se jednacího řádu pro řešení sporů ve druhé polovině roku 2022.

               (6)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru EPA, neboť připravované rozhodnutí Výboru EPA stanoví právně závazná pravidla pro řešení sporů,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie, vychází z přílohy tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Rozhodnutí výboru EPA, zřízeného podle Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, č. 1/2021 ze dne 29. července 2021 o přijetí jednacího řádu výboru EPA (Úř. věst. L 459, 22.12.2021, s. 3).

                     (2)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (3)

                        Prozatímní Dohoda o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (Úř. věst. L 287, 21.10.2016, s. 3).

                     (4)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1850 ze dne 21. listopadu 2008 o podpisu a prozatímním provádění Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 22.4.2022
            COM(2022) 176 final

            PŘÍLOHA

            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru EPA zřízeném na základě Prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé, pokud jde o přijetí jednacího řádu pro řešení sporů

               DOPLNĚK

               ROZHODNUTÍ č. …/2022 VÝBORU DOHODY O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ

               zřízeného Prozatímní dohodou o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé týkající se přijetí jednacího řádu pro řešení sporů

               VÝBOR DOHODY O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ,

               s ohledem na Prozatímní dohodu o hospodářském partnerství mezi Ghanou na jedné straně a Evropskou unií a jejími členskými státy na straně druhé
                  1
                (dále jen „dohoda“), podepsanou v Bruselu dne 28. července 2016, a zejména na článek 59 této dohody,

               vzhledem k tomu, že dohoda stanoví, že postupy pro řešení sporů se řídí jednacím řádem, který přijme Výbor dohody o hospodářském partnerství (dále jen „Výbor EPA“). Kodex chování se připojuje k tomuto jednacímu řádu,

               PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Jednací řád pro řešení sporů se přijímá tak, jak je stanoven v příloze.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V dne

               PŘÍLOHA

               JEDNACÍ ŘÁD PRO ŘEŠENÍ SPORŮ

               a. definice

               1.V kapitole 3 (Postupy pro řešení sporů) dohody a podle tohoto jednacího řádu se použijí tyto definice:

               a)„administrativními pracovníky“, pokud jde o rozhodce, se rozumí osoby pod vedením a kontrolou rozhodce, s výjimkou asistentů;

               b)„poradcem“ se rozumí osoba, kterou si strana najala, aby jí radila nebo pomáhala v souvislosti s rozhodčím řízením;

               c)„asistentem“ se rozumí osoba, která za podmínek jmenování a pod vedením a kontrolou rozhodce vykonává asistenční práci, poskytuje pomoc nebo provádí rešerše pro rozhodce;

               d)„žalující stranou“ se rozumí kterákoli strana, která požaduje ustavení rozhodčího tribunálu podle článku 49 (Zahájení rozhodčího řízení) dohody;

               e)„dnem“ se rozumí kalendářní den;

               f)„rozhodčím tribunálem“ se rozumí tribunál ustavený podle článku 50 (Ustavení rozhodčího tribunálu) dohody;

               g)„rozhodcem“ se rozumí člen rozhodčího tribunálu;

               h)„žalovanou stranou“ se rozumí strana, která údajně porušila zahrnutá ustanovení;

               i)„zástupcem strany“ se rozumí zaměstnanec nebo jiná osoba jmenovaná ústředním veřejným orgánem, agenturou nebo libovolným jiným veřejným subjektem strany, která stranu zastupuje ve sporu podle dohody.

               b. Oznámení:

               2.Jakákoliv žádost, oznámení, písemné podání nebo jiný dokument:

               a)rozhodčího tribunálu musí být současně zaslán oběma stranám;

               b)strany, určený rozhodčímu tribunálu, se současně zašle v kopii druhé straně a

               c)strany, určený druhé straně, se případně současně zašle v kopii rozhodčímu tribunálu.

               3.Jakékoli oznámení uvedené v bodě 2 se zašle e-mailem nebo případně jinými telekomunikačními prostředky, které umožňují prokázat jeho zaslání. Není-li prokázáno jinak, takové oznámení se považuje za doručené v den odeslání.

               4.Veškerá oznámení se zasílají Generálnímu ředitelství pro obchod Evropské komise a generálnímu řediteli Ministerstva obchodu a průmyslu Ghany.

               5.Drobné chyby – překlepy v žádostech, oznámeních, písemných podáních nebo jiných dokumentech vztahujících se k řízení rozhodčího tribunálu – mohou být opraveny doručením nového dokumentu s jasně vyznačenými změnami.

               6.Pokud poslední den pro doručení dokumentu připadá na nepracovní den orgánů Evropské unie nebo vlády Ghany, končí lhůta pro doručení dokumentu v první následující pracovní den.

               c. Jmenování členů rozhodčího tribunálu

               7.Pokud je člen rozhodčího tribunálu vybrán losem podle čl. 50 (Ustavení rozhodčího tribunálu) odst. 3 dohody, spolupředseda Výboru EPA žalující strany neprodleně informuje spolupředsedu žalované strany o datu, čase a místě losování. Spolupředseda Výboru EPA ze žalující smluvní strany nebo jeho zástupce je požádán o provedení losování a provede je, jak je stanoveno v čl. 50 (Ustavení rozhodčího tribunálu) odst. 3 a 4 dohody. Výběrem rozhodce losem může spolupředseda Výboru EPA ze žalující strany pověřit jinou osobu.

               8.Spolupředseda Výboru EPA ze žalující strany vybere losem rozhodce nebo předsedu do pěti dnů od uplynutí lhůty uvedené v čl. 50 (Ustavení rozhodčího tribunálu) odst. 2, pokud některý z dílčích seznamů uvedených v čl. 64 (Seznam rozhodců) odst. 1:

               a)není sestaven, z osob, které byly formálně navrženy jednou nebo oběma stranami pro sestavení tohoto konkrétního dílčího seznamu, nebo

               b)již neobsahuje alespoň pět osob, z řad osob, které zůstávají na tomto konkrétním dílčím seznamu.

               Výběrem rozhodce losem může spolupředseda Výboru EPA ze žalující strany pověřit jinou osobu.

               9.Spolupředseda Výboru EPA ze žalované strany písemně informuje každou osobu, jež byla do funkce rozhodce vybrána, o jejím jmenování. Každá osoba oběma stranám do pěti dnů následujících po dni, kdy byla o svém jmenování informována, potvrdí, že je schopna funkci rozhodce vykonávat. Pro účely stanovení dne ustavení tribunálu podle čl. 50 (Ustavení rozhodčího tribunálu) odst. 5 dohody se za den, kdy jsou vybráni rozhodci, považuje den, kdy poslední ze tří vybraných rozhodců oznámil přijetí jmenování.

               d. Mandát

               10.Pokud se strany nedohodnou jinak do pěti dnů ode dne ustavení rozhodčího tribunálu, je rozhodčí tribunál zmocněn:

               „s ohledem na příslušná ustanovení této dohody uvedená stranami přezkoumat záležitosti uvedené v žádosti o ustavení rozhodčího tribunálu, učinit zjištění o souladu sporného opatření s ustanoveními dohody uvedenými v článku 46 (Oblast působnosti) a předložit zprávu v souladu s články 51 (Průběžná zpráva tribunálu) a 52 (Rozhodnutí rozhodčího tribunálu).“

               11.Pokud se strany dohodnou na jiném mandátu, oznámí rozhodčímu tribunálu dohodnutý mandát ve lhůtě uvedené v bodě 10.

               e. Funkce rozhodčího tribunálu

               12.Rozhodčí tribunál:

               a)objektivně posoudí předloženou záležitost včetně objektivního posouzení skutkových okolností daného případu a toho, zda jsou zahrnutá ustanovení použitelná a zda jsou slučitelná;

               b)ve svých rozhodnutích a zprávách uvede zjištěné skutečnosti, použitelnost příslušných ustanovení a základní odůvodnění všech zjištění a závěrů a

               c)měl by pravidelně vést se stranami konzultace a poskytovat jim vhodné příležitosti, aby mohly dosáhnout vzájemně přijatelného řešení.

               13.Rozhodčí tribunál vezme také v úvahu příslušné výklady uvedené ve zprávách panelů WTO a Odvolacího orgánu přijatých Orgánem pro řešení sporů WTO.

               f. Organizační schůze

               14.Nedohodnou-li se smluvní strany jinak, svolají schůzi s rozhodčím tribunálem do sedmi dnů od jeho zřízení, aby rozhodly o otázkách, které smluvní strany nebo rozhodčí tribunál považují na vhodné, včetně:

               a)odměn a výdajů, které mají být vyplaceny rozhodcům, není-li to dohodnuto dříve. Odměna musí být v souladu s normami WTO;

               b)odměn, které mají být vyplaceny asistentům, není-li to dohodnuto dříve. Celková výše odměny asistenta nebo asistentů každého rozhodce nepřesáhne 50 % odměny tohoto rozhodce;

               c)harmonogramu řízení a

               d)ad hoc postupů na ochranu důvěrných informací.

               15.Rozhodci a zástupci stran se tohoto jednání mohou zúčastnit prostřednictvím telefonu nebo videokonference.

               g. Písemná podání

               16.Žalující strana předloží své písemné podání do 20 dnů ode dne ustavení rozhodčího tribunálu. Žalovaná strana předloží své písemné podání do 20 dnů ode dne doručení písemného podání žalující strany.

               f. Fungování rozhodčího tribunálu

               17.Předseda rozhodčího tribunálu předsedá všem jeho jednáním. Rozhodčí tribunál může předsedu zmocnit k provádění správních a procesních rozhodnutí.

               18.Pokud není v kapitole 3 (Postupy pro řešení sporů) dohody ani v tomto jednacím řádu stanoveno jinak, rozhodčí soud může provádět své činnosti libovolnými prostředky, jako například telefonem, faxem nebo spojením prostřednictvím počítače.

               19.Porad rozhodčího tribunálu se smí účastnit pouze rozhodci, rozhodčí tribunál však může povolit svým asistentům, aby byli na těchto poradách přítomni.

               20.Návrhy rozhodnutí a zpráv může vypracovávat pouze rozhodčí tribunál, který tuto svou pravomoc nesmí delegovat.

               21.Pokud vyvstane procesní problém, který neřeší kapitola 3 (Postupy pro řešení sporů) dohody, může rozhodčí tribunál po konzultaci stran přijmout odpovídající postup, který je s těmito ustanoveními v souladu.

               22.Pokud se rozhodčí soud domnívá, že je nezbytné změnit jakoukoli lhůtu týkající se řízení, kromě lhůt stanovených v kapitole 3 (Postupy pro řešení sporů) dohody, nebo učinit jakoukoli jinou procesní nebo správní úpravu, nejprve konzultuje se stranami a poté je písemně informuje o důvodech změny nebo úpravy a o lhůtách nebo nutných úpravách.

               i. Nahrazení

               23.Pokud se některá ze stran domnívá, že rozhodce nesplňuje požadavky Kodexu chování pro rozhodce a prostředníky (příloha I tohoto jednacího řádu), a měl by být proto nahrazen, dotčená strana to oznámí druhé straně do patnácti dnů ode dne, kdy získala dostatečné důkazy o údajném porušení požadavků stanovených v uvedeném Kodexu chování rozhodcem.

               24.Strany se konzultují do patnácti dnů od oznámení uvedeného v bodě 23. Informují rozhodce o jeho údajném neplnění povinností a mohou jej požádat, aby přijal opatření k nápravě selhání. Vzájemnou dohodou mohou strany rovněž rozhodce odvolat a vybrat nového postupem stanoveným v článku 50 (Ustavení rozhodčího tribunálu) dohody.

               25.Pokud se strany neshodnou na tom, že je nutné rozhodce, jiného než je předseda rozhodčího tribunálu, nahradit, může kterákoli strana požádat, aby byla záležitost postoupena předsedovi rozhodčího tribunálu, jehož rozhodnutí je konečné.

               Pokud předseda rozhodčího tribunálu shledá, že rozhodce neplní požadavky stanovené v Kodexu chování pro rozhodce a prostředníky, je vybrán nový rozhodce postupem stanoveným v článku 50 (Ustavení rozhodčího tribunálu) dohody.

               26.Pokud se strany nedohodnou na nutnosti nahradit předsedu, může kterákoli strana požádat, aby byla záležitost postoupena jedné ze zbývajících osob, které jsou uvedeny na seznamu osob a jež mohou zastávat funkci předsedy podle článku 64 (Seznam rozhodců) dohody. Jeho jméno vylosuje spolupředseda Výboru EPA dožadující strany nebo zástupce předsedy. Rozhodnutí vybrané osoby o potřebě nahradit předsedu je konečné.

               Pokud tato osoba shledá, že předseda neplní požadavky stanovené v Kodexu chování pro rozhodce a prostředníky, je vybrán nový předseda postupem stanoveným v článku 50 (Ustavení rozhodčího tribunálu) dohody.

               27.Lhůta pro vydání zprávy nebo rozhodnutí se prodlouží o dobu nezbytnou pro jmenování nového rozhodce.

               j. Pozastavení a ukončení činnosti

               28.Na společnou žádost smluvních stran rozhodčí tribunál kdykoli pozastaví svou činnost na dobu, na které se smluvní strany dohodnou a která nepřesáhne dvanáct po sobě následujících měsíců. Rozhodčí tribunál obnoví svou činnost před koncem doby pozastavení na písemnou žádost obou stran nebo na konci doby pozastavení na písemnou žádost kterékoli ze stran. Žádající strana zašle druhé straně odpovídajícím způsobem oznámení. Pokud po uplynutí doby přerušení žádná smluvní strana nepožádá o obnovení činnosti rozhodčího tribunálu, pravomoc rozhodčího tribunálu zanikne a postup řešení sporu se ukončí. V případě pozastavení činnosti rozhodčího tribunálu se příslušné lhůty podle tohoto oddílu prodlouží o stejnou dobu, na kterou byla činnost rozhodčího tribunálu pozastavena.

               k. Slyšení

               29.Na základě harmonogramu určeného podle bodu 14 a po konzultacích se stranami a dalšími rozhodci oznámí předseda rozhodčího tribunálu stranám datum, čas a místo konání slyšení. Tyto informace strana, na jejímž území se slyšení koná, zveřejní, nejedná-li se o neveřejné slyšení.

               30.Nedohodnou-li se strany jinak, koná se slyšení v Bruselu, je-li žalující stranou Ghana, a v Akkře, je-li žalující stranou Evropská unie. Žalovaná strana nese náklady na logistické zabezpečení slyšení.

               31.Pokud s tím strany souhlasí, může rozhodčí tribunál svolat dodatečná slyšení.

               32.Všichni rozhodci jsou přítomni po celou dobu slyšení.

               33.Nedohodnou-li se strany jinak, mohou se slyšení bez ohledu na to, zda je přístupné veřejnosti, zúčastnit tyto osoby:

               a)zástupci strany;

               b)poradci;

               c)asistenti a administrativní pracovníci;

               d)tlumočníci, překladatelé a soudní zapisovatelé rozhodčího tribunálu a

               e)odborníci podle rozhodnutí rozhodčího tribunálu podle článku 60 (Obecné a technické informace) dohody.

               34.Nejpozději pět dnů před datem slyšení doručí každá strana rozhodčímu tribunálu a druhé straně jmenný seznam osob, které jejím jménem přednesou při slyšení argumenty nebo prezentace, a dalších zástupců nebo poradců, kteří se zúčastní slyšení.

               35.Rozhodčí tribunál vede slyšení níže uvedeným způsobem a přitom zajistí, aby žalující i žalovaná strana dostaly pro argumentaci i protiargumentaci stejné množství času:

               Argumentace:

               a)argumentace žalující strany;

               b)argumentace žalované strany.

               Protiargumentace:

               a)replika žalující strany;

               b)duplika žalované strany.

               36.Rozhodčí tribunál může kdykoli během slyšení klást otázky kterékoli straně.

               37.Rozhodčí tribunál zajistí vypracování přepisu slyšení a jeho doručení stranám co nejdříve po slyšení. Strany mohou k přepisu předložit připomínky a rozhodčí tribunál je zváží.

               38.Každá strana může do deseti dnů od data slyšení předložit dodatečné písemné podání ohledně libovolné záležitosti, která během slyšení vyvstane.

               l. Písemné dotazy

               39.Rozhodčí tribunál může kdykoli během řízení adresovat písemné dotazy jedné nebo oběma stranám. Kopie každého dotazu položeného jedné straně se zašle straně druhé.

               40.Každá strana rovněž poskytne druhé straně kopii své odpovědi na dotazy vznesené rozhodčím tribunálem. Druhá strana má možnost předložit písemné připomínky k odpovědi první strany do pěti dnů od doručení kopie odpovědi.

               41.Rozhodčí tribunál může na žádost jedné ze stran nebo z vlastní iniciativy požádat strany o relevantní informace, které považuje za nezbytné a vhodné. Na jakoukoli žádost rozhodčího tribunálu o takové informace odpoví strany bezodkladně a v plném rozsahu.

               m. Důvěrnost

               42.Každá strana zachází se všemi informacemi, které druhá strana předložila rozhodčímu tribunálu a označila za důvěrné, jako s důvěrnými informacemi. V případě, že strana předloží rozhodčímu tribunálu písemné podání, které obsahuje důvěrné informace, poskytne do patnácti dnů rovněž podání, které důvěrné informace neobsahuje a které se zveřejní.

               43.Žádné ustanovení tohoto jednacího řádu nebrání straně zveřejnit prohlášení o svých vlastních postojích, pokud při odkazování na informace podané druhou stranou nezveřejní žádné informace, které druhá strana označila za důvěrné.

               44.Obsahují-li podání a argumenty některé strany důvěrné informace, rozhodčí tribunál projedná příslušné části na neveřejném zasedání. Strany jsou povinny zachovat důvěrnost slyšení rozhodčího tribunálu, probíhá-li slyšení na uzavřeném zasedání.

               n. Jednostranné kontakty

               45.Rozhodčí tribunál se nesmí sejít s jednou ze stran ani s ní komunikovat bez přítomnosti druhé strany.

               46.Rozhodce nesmí hovořit o žádných aspektech záležitosti, která je předmětem řízení, s jednou ze stran nebo s oběma stranami v nepřítomnosti ostatních rozhodců.

               o. Podání amicus curiae

               47.Pokud se strany do pěti dnů ode dne ustavení rozhodčího tribunálu nedohodnou jinak, může rozhodčí tribunál obdržet nevyžádaná písemná podání od fyzických nebo právnických osob usazených na území některé ze stran sporu a nezávislých na vládách stran sporu za předpokladu, že:

               a)jsou rozhodčím soudem obdržena do deseti dnů od jeho ustavení;

               b)jsou stručná a v žádném případě ne delší než patnáct stran, včetně případných příloh, s řádkováním 2;

               c)přímo souvisejí se skutkovými nebo právními otázkami, kterými se rozhodčí tribunál zabývá;

               d)obsahují popis osoby, která podání činí, v případě fyzické osoby i její státní příslušnost a v případě právnické osoby místo, kde sídlí, povahu jejích činností, právní status, obecné cíle a zdroj jejího financování;

               e)specifikují povahu zájmu, který tato osoba má na rozhodčím řízení, a

               f)jsou v jazycích vybraných stranami v souladu s body 54 a 55 tohoto jednacího řádu.

               48.Podání poskytne rozhodčí tribunál smluvním stranám k vyjádření. Smluvní strany mohou rozhodčímu tribunálu předložit své připomínky do deseti dnů od doručení podání.

               49.Rozhodčí tribunál ve své zprávě uvede seznam všech podání, která obdržel podle bodu 47. Rozhodčí tribunál není povinen se ve své zprávě vypořádat s argumenty v těchto podáních, pokud tak však bude činit, zohlední rovněž veškeré připomínky učiněné stranami podle bodu 48.

               p. Naléhavé případy

               50.V naléhavých případech podle čl. 52 (Rozhodnutí rozhodčího tribunálu) odst. 2 dohody rozhodčí tribunál po konzultaci se stranami případně upraví lhůty uvedené v tomto jednacím řádu, s výjimkou lhůt uvedených v bodě 10 (Mandát). Rozhodčí tribunál oznámí tyto úpravy stranám.

               51.Pokud o to strana požádá, rozhodčí tribunál rozhodne do deseti dnů od svého ustavení, zda se jedná o naléhavé záležitosti.

               q. Náklady

               52.Každá strana nese vlastní náklady spojené s účastí na rozhodčím řízení.

               53.Aniž je dotčeno pravidlo 30, sdílejí strany společně a rovným dílem organizační výdaje, a to i na odměny a výdaje rozhodců a jejich asistentů.

               r. Překlady a tlumočení

               54.Během konzultací podle článku 47 dohody nebo během zprostředkování podle článku 48 dohody a nejpozději na zasedání uvedeném v bodě 14 tohoto jednacího řádu usilují strany o dohodu ohledně společného pracovního jazyka pro řízení rozhodčího tribunálu.

               55.Nejsou-li strany schopny dohodnout se na společném pracovním jazyce, provádí každá strana svá písemná podání ve vybraném jazyce. Každá strana poskytne současně překlad do jazyka, který si vybere druhá strana, nejsou-li taková podání napsána některým z pracovních jazyků WTO. Žalovaná strana zajistí tlumočení ústních podání do jazyků, které si strany zvolí.

               56.Zprávy a rozhodnutí rozhodčího tribunálu se vydají v jazyce nebo jazycích, které si strany sporu zvolily. Pokud se smluvní strany nedohodly na společném pracovním jazyce, předloží se průběžná a závěrečná zpráva rozhodčího tribunálu v jednom z pracovních jazyků WTO.

               57.Kterákoli strana může předložit připomínky k přesnosti překladu jakéhokoli přeloženého dokumentu, který byl vypracován podle těchto pravidel.

               58.Každá strana nese náklady na překlad svých písemných podání. Veškeré náklady na překlad rozhodnutí rozhodčího soudu ponesou obě strany rovným dílem.

               s. Ostatní postupy

               59.Lhůty stanovené v tomto jednacím řádu se upraví v souladu se zvláštními lhůtami stanovenými pro přijetí zprávy nebo rozhodnutí rozhodčím tribunálem v řízení podle článku 54 (Přiměřená lhůta pro splnění požadavků rozhodnutí), článku 55 (Přezkum opatření přijatých za účelem splnění požadavků rozhodnutí rozhodčího tribunálu), článku 56 (Dočasná nápravná opatření v případě nesplnění požadavků rozhodnutí) a článku 57 (Přezkum opatření přijatých za účelem splnění požadavků po přijetí odpovídajících opatření) dohody.

               PŘÍLOHA

               KODEX CHOVÁNÍ

               I.
                     Definice

               1.V tomto kodexu chování se rozumí:

               a)„administrativními pracovníky“, pokud jde o rozhodce, osoby pod vedením a kontrolou rozhodce, s výjimkou asistentů;

               b)„asistentem“ osoba, která za podmínek jmenování rozhodce vykonává pro tohoto rozhodce asistenční práci, poskytuje pomoc nebo provádí rešerše;

               c)„kandidátem“ osoba, jejíž jméno je na seznamu rozhodců uvedeném v článku 64 (Seznam rozhodců) dohody a o které se uvažuje v souvislosti se jmenováním rozhodce podle článku 50 (Ustavení rozhodčího tribunálu) dohody;

               d)„prostředníkem“ osoba, která byla zvolena prostředníkem v souladu s článkem 48 (Zprostředkování) dohody;

               e)„rozhodcem“ člen rozhodčího tribunálu.

               II.
                     Hlavní zásady

               2.Za účelem zachováni nedotknutelnosti a nestrannosti mechanismu pro řešení sporů každý kandidát a rozhodce:

               a)obeznámí se s tímto kodexem chování;

               b)je nezávislý a nestranný;

               c)vyvaruje se přímého i nepřímého střetu zájmů;

               d)vyvaruje se nevhodného chování i vyvolávání dojmu nevhodného chování;

               e)dodržuje přísné normy chování a

               f)nenechá se ovlivnit vlastními zájmy, vnějším tlakem, politickými zřeteli, voláním veřejnosti a loajalitou vůči některé straně ani obavami z kritiky.

               3.Rozhodce nesmí přímo ani nepřímo přijmout jakýkoli závazek nebo výhodu, které by jakkoli narušily řádný výkon jeho povinností nebo by působily takovým dojmem.

               4.Rozhodce nevyužije svého postavení u rozhodčího tribunálu k prosazování jakýchkoli osobních nebo soukromých zájmů. Rozhodce se vyvaruje jednání, které by mohlo vytvořit dojem, že jiní lidé jsou ve zvláštním postavení, ve kterém ho mohou ovlivnit.

               5.Rozhodce nesmí umožnit, aby jeho jednání nebo úsudek ovlivňovaly dřívější či současné finanční, obchodní, profesní, osobní nebo společenské vztahy nebo odpovědnost.

               6.Rozhodce se musí vyvarovat toho, aby vstupoval do jakýchkoli vztahů nebo aby mu vznikl jakýkoli finanční zájem, u něhož je pravděpodobné, že by ovlivňoval jeho nestrannost, nebo který by mohl důvodně vyvolávat dojem nevhodného jednání nebo podjatosti.

               III.
                     Oznamovací povinnosti

               7.Před přijetím svého jmenování rozhodcem podle článku 50 (Ustavení rozhodčího tribunálu) dohody, zveřejní kandidát, který má vystupovat jako rozhodce, jakýkoli zájem, vztah nebo záležitost, které by mohly ovlivňovat jeho nezávislost nebo nestrannost nebo které by mohly důvodně vytvořit zdání nevhodného jednání nebo podjatosti během řízení. Kandidát proto vynaloží veškeré rozumné úsilí, aby si byl všech takových zájmů, vztahů nebo záležitostí, jako například finančních, profesních, pracovních či rodinných zájmů, vědom.

               8.Oznamovací povinnost podle odstavce 7 je trvalou povinností, která vyžaduje, aby rozhodce poskytoval informace o všech takových zájmech, vztazích nebo záležitostech, které mohou vzniknout v průběhu kterékoli fáze řízení.

               9.Kandidát nebo rozhodce sdělí záležitosti týkající se skutečného nebo potenciálního porušení tohoto kodexu chování Výboru EPA, aby je mohl tento výbor zvážit, a to co nejdříve poté, co se o nich dozví.

               IV.
                     Povinnosti rozhodců

               10.Rozhodce je po potvrzení svého jmenování k dispozici pro výkon svých povinností a vykonává je v průběhu řízení řádně a včas, spravedlivě a poctivě.

               11.Rozhodce zvažuje pouze ty otázky, které byly vzneseny v rámci řízení a jsou nezbytné pro rozhodnutí, a tuto povinnost nesmí delegovat na žádnou jinou osobu.

               12.Rozhodce podnikne všechny vhodné kroky k tomu, aby zajistil, že jeho asistenti a administrativní pracovníci jsou si vědomi povinností plynoucích rozhodci podle částí II, III, IV a VI tohoto kodexu chování a dodržují je.

               V.
                     Povinnosti bývalých rozhodců

               13.Všichni bývalí rozhodci se vyvarují jednání, které by mohlo vyvolat dojem, že byli podjatí při plnění svých povinností, nebo které by jim mohlo přinášet výhody z rozhodnutí rozhodčího tribunálu.

               14.Každý bývalý rozhodce musí dodržovat povinnosti stanovené v části VI tohoto kodexu chování.

               VI.
                     Ochrana důvěrných informací

               15.Rozhodce nikdy nezpřístupní neveřejné informace týkající se řízení nebo zjištěné v průběhu řízení, pro něž byl jmenován rozhodcem. Rozhodce v žádném případě nezpřístupní ani nevyužije takové informace k získání osobních výhod nebo výhod pro jiné osoby ani k nepříznivému ovlivnění zájmů jiných osob.

               16.Rozhodce nezpřístupní rozhodnutí rozhodčího tribunálu nebo jeho části před jejich zveřejněním v souladu s kapitolou 3 (Postupy řešení sporů) dohody.

               17.Rozhodce nikdy nezpřístupní informace o jednání rozhodčího tribunálu ani o jakýchkoli jeho stanoviscích, ani neučiní žádná prohlášení o řízení, pro něž byl jmenován rozhodcem, nebo o sporných otázkách v řízení.

               VII.
                     Výdaje

               18.Každý rozhodce si vede záznamy a předloží konečnou zprávu o tom, kolik času řízení věnoval, a o svých výdajích, jakož i o vynaloženém čase a výdajích svých asistentů a administrativních pracovníků.

               VIII.
                     Prostředníci

               19.Tento kodex chování se na prostředníky použije obdobně.

               ****

                     (1)

                        Úř. věst. L 287, 21.10.2016, s. 3.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 17.2.2021
            COM(2021) 63 final
            2021/0033(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na čtvrtém zasedání konference smluvních stran Minamatské úmluvy o rtuti, pokud jde o přijetí rozhodnutí, kterými se mění přílohy A a B uvedené úmluvy týkající se výrobků s přidanou rtutí a výrobních procesů, v nichž se používá rtuť nebo sloučeniny rtuti, v souladu s čl. 4 odst. 8 a čl. 5 odst. 10 uvedené úmluvy

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie na čtvrtém zasedání konference smluvních stran Minamatské úmluvy o rtuti (dále jen „úmluva“), pokud jde o zamýšlené přijetí rozhodnutí, kterými se změní přílohy A a B uvedené úmluvy. Tyto přílohy stanoví seznamy výrobků s přidanou rtutí a výrobních procesů využívajících rtuť nebo sloučeniny rtuti (dále jen „procesy využívající rtuť“), na něž se vztahují buď data ukončení, nebo ustanovení upravující použití rtuti
                  1
               .

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Minamatská úmluva o rtuti (dále jen „úmluva“)

               Tato úmluva je hlavním mezinárodním právním rámcem, jehož cílem je chránit lidské zdraví a životní prostředí před antropogenními emisemi a uvolňováním rtuti a jejích sloučenin do ovzduší, vody a půdy. Úmluva podchycuje celý životní cyklus rtuti od primární těžby rtuti až po odstraňování odpadů obsahujících rtuť.

               V platnost vstoupila dne 16. srpna 2017.

               Evropská unie (dále jen „Unie“) je smluvní stranou úmluvy
                  2
                stejně jako většina členských států
                  3
               .

               Podle čl. 4 odst. 1 úmluvy nemohou být výrobky s přidanou rtutí uvedené v části I přílohy A (např. některé kompaktní zářivky) vyráběny, dováženy a vyváženy po datech ukončení uvedených v dané příloze.

               V souladu s čl. 4 odst. 3 přijmou smluvní strany opatření upravující používání rtuti u výrobků s přidanou rtutí uvedených v části II přílohy A.

               V souladu s čl. 5 odst. 2 se musí v procesech využívajících rtuť uvedených v části I přílohy B (např. výroba chloru a alkalických hydroxidů) do dat ukončení stanovených v uvedené příloze přestat používat rtuť nebo její sloučeniny.

               Na základě čl. 5 odst. 3 přijmou smluvní strany opatření upravující používání rtuti v procesech využívajících rtuť uvedených v části II přílohy B, a to i pokud jde o přechod na bezrtuťové procesy, je-li to ekonomicky a technicky proveditelné.

               Podle čl. 4 odst. 4, 7 a 8 a čl. 5 odst. 5, 9 a 10 budou do 16. srpna 2022 přezkoumány přílohy A a B, přičemž budou zohledněny pozměňovací návrhy smluvních stran
                  4
                a zaslané informace o výrobcích s přidanou rtutí a o technicky a ekonomicky dostupných bezrtuťových alternativách s přihlédnutím k rizikům a přínosům pro životní prostředí a lidské zdraví.

               Články 26 a 27 stanoví základní pravidla týkající se mimo jiné předkládání návrhů smluvních stran na změny příloh dohody, jakož i na přijetí pozměněných příloh a jejich vstup v platnost. Návrhy na změny příloh musí sekretariát úmluvy oznámit všem smluvním stranám nejméně šest měsíců před konferencí smluvních stran úmluvy, na které mají být přijaty – v tomto případě tedy nejpozději dne 1. května 2021. Navrhované pozměněné přílohy se přijímají v souladu s pravidly hlasování stanovenými v čl. 26 odst. 3 a v rozhodnutí MC-1/1 o jednacím řádu přijatém konferencí smluvních stran na jejím prvním zasedání (24.–29. září 2017)
                  5
               .

               Změna přílohy vstoupí v platnost pro všechny smluvní strany jeden rok poté, co depozitář dohody oznámí její přijetí, s výjimkou pro ty strany, které učinily příslušné prohlášení v souladu s čl. 30 odst. 5. Vzhledem k tomu, že Unie takové prohlášení neučinila, vztahuje se na ni obecné pravidlo o vstupu v platnost pozměněných nebo nových příloh.

               2.2.Konference smluvních stran

               Konference smluvních stran úmluvy vykonává funkce, které jsou jí úmluvou uloženy. Za tímto účelem mimo jiné zvažuje a provádí jakákoli opatření, která mohou být požadována pro dosažení cílů úmluvy, včetně přijetí příslušných pokynů.

               Podle článku 28 úmluvy a výše uvedeného rozhodnutí MC-1/1 má každá smluvní strana jeden hlas. Unie však jakožto organizace regionální hospodářské integrace uplatňuje své právo hlasovat ve věcech spadajících do její působnosti počtem hlasů, který se rovná počtu jejích členských států, jež jsou smluvními stranami této úmluvy. Unie neuplatňuje své hlasovací právo, jestliže některý z jejích členských států uplatní své hlasovací právo, a naopak.

               2.3.Zamýšlené akty konference smluvních stran

               Konference smluvních stran na svém třetím zasedání (25.–29. listopadu 2019) přijala rozhodnutí MC-3/1
                  6
               , kterým se zřizuje ad hoc skupina technických odborníků, jež má v období mezi zasedáními před čtvrtým zasedáním projednat výrobky s přidanou rtutí a procesy využívající rtuť. Mandát této skupiny vyzýval zejména ke zlepšení a organizaci informací předkládaných smluvními stranami v souladu s čl. 4 odst. 4 a 7 a čl. 5 odst. 4 a 9 úmluvy, které se týkají dostupnosti a technické a ekonomické proveditelnosti bezrtuťových alternativ těchto výrobků a procesů a jejich rizik a přínosů pro životní prostředí a lidské zdraví.

               Na základě výsledků práce odborníků by se na čtvrtém zasedání mělo v této věci přijmout jedno nebo více rozhodnutí (zamýšlené akty).

               Zamýšlené akty pozmění přílohu A úmluvy přidáním dalších výrobků s přidanou rtutí, pro něž jsou k dispozici ekonomicky a technicky proveditelné bezrtuťové alternativy, které jsou přínosné pro lidské zdraví a životní prostředí, a na něž se bude vztahovat zákaz výroby, dovozu a vývozu od stanovených dat ukončení nebo opatření upravující používání rtuti.

               Zamýšlené akty rovněž pozmění přílohu B úmluvy doplněním její části I o procesy využívající rtuť, pro něž jsou k dispozici ekonomicky a technicky proveditelné bezrtuťové alternativy, které jsou přínosné pro lidské zdraví a životní prostředí, a v nichž se proto do stanoveného data ukončení přestane používat rtuť.

               Zamýšlené akty pozmění část II přílohy B úmluvy zpřísněním jejích ustanovení upravujících používání rtuti při výrobě monomeru vinylchloridu (VCM), methylátu nebo ethylátu sodného nebo draselného (alkoholáty) a polyuretanu a/nebo přidáním dalších procesů využívajících rtuť se souvisejícími požadavky na používání rtuti.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Cílem Unie je co nejrychlejší a co nejúplnější ukončení používání rtuti na úrovni Unie a na celosvětové úrovni v případech, kdy existují přijatelné alternativy
                  7
               . Dosažení tohoto cíle vyžaduje zejména postupné vyřazování výrobků s přidanou rtutí a přeměnu procesů využívajících rtuť na procesy bezrtuťové v případech, ve kterých je to realizovatelné, technicky proveditelné a přínosné pro lidské zdraví a životní prostředí.

               Pokrok při plnění tohoto cíle na celosvětové úrovni by přispěl k cíli nulového znečištění pro netoxické životní prostředí stanovenému v Zelené dohodě pro Evropu
                  8
               . Zároveň by přispěl k provádění strategie EU z roku 2020 pro udržitelnost v oblasti chemických látek
                  9
               , v níž se Evropská komise zavázala zachovat si svou vedoucí úlohu na mezinárodní úrovni, pokud jde o řádné nakládání s chemickými látkami, mimo jiné prosazováním norem EU na celosvětové úrovni.

               Přezkum přílohy A úmluvy, kterou se stanoví seznam výrobků s přidanou rtutí, na něž se vztahuje zákaz výroby, dovozu a vývozu nebo požadavky na používání rtuti.

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie, vychází z následujících faktů:

               Příloha II nařízení (EU) 2017/852 o rtuti („nařízení o rtuti“)
                  10
               , kterou se provádí příloha A (část I) úmluvy, má širší oblast působnosti než úmluva, neboť se vztahuje na více výrobků s přidanou rtutí (např. knoflíkové baterie).

               V dokumentu předloženém Unií (v březnu 2020) v souladu s rozhodnutím MC-3/1
                  11
                je uvedena řada dalších výrobků s přidanou rtutí, pro které jsou k dispozici proveditelné a prospěšné bezrtuťové alternativy, včetně výrobků, jejichž uvádění na vnitřní trh a dovoz jsou již zakázány
                  12
               /
                  13
               , např. v souladu se směrnicí 2011/65/EU („RoHS“)
                  14
                a nařízením (ES) č. 1907/2006 („REACH“)
                  15
               , ale dosud se na ně nevztahuje zákaz výroby a vývozu.

               Přezkum přílohy A na celosvětové úrovni proto nabízí vícero příležitostí pro zlepšení rovných podmínek na celém světě a pro snížení dalšího používání rtuti a souvisejícího znečištění:

               1)Zmenšení rozdílů mezi stávajícím, pokročilejším právem Unie a úmluvou doplněním výrobků uvedených v příloze II nařízení Unie o rtuti do části I přílohy A úmluvy.

               2)Doplnění výrobků, na které se dosud nevztahuje zákaz výroby a vývozu podle nařízení Unie o rtuti, ale které již nesmějí být uváděny na trh Unie nebo jsou předmětem vznikajících legislativních předpisů zaměřených na stanovení podobného zákazu na úrovni Unie, do části I přílohy A úmluvy. Pokud by se smluvní strany rozhodly přidat jeden nebo více výrobků do části II přílohy A úmluvy, tj. bez stanovených dat ukončení jejich používání, Unie by stále považovala tuto možnost politiky jako příležitost ke zmenšení rozdílů mezi úmluvou a právem Unie za předpokladu, že pro tyto výrobky budou stanovena jasná opatření upravující používání rtuti.

               Pokud by se smluvní strany na čtvrtém zasedání konference smluvních stran dohodly na těchto dodatcích a Unie by je podpořila, Komise by v souladu s článkem 20 nařízení o rtuti přijala akt v přenesené pravomoci s cílem uvést přílohu II uvedeného nařízení do souladu s pozměněnou přílohou A úmluvy.

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie na čtvrtém zasedání konference smluvních stran, spočívá tedy v podpoře přijetí aktů, jejichž cílem je rozšířit oblast působnosti přílohy A úmluvy na výrobky s přidanou rtutí, které již nesmějí být vyráběny a se kterými se již nesmí obchodovat v souladu s přílohou II nařízení Unie o rtuti nebo které již nesmějí být uváděny na trh Unie nebo které jsou předmětem vznikajících legislativních předpisů zaměřených na stanovení podobného zákazu na úrovni Unie, a které lze nahradit bezrtuťovými alternativami, jež jsou z ekonomického a technického hlediska prokazatelně proveditelné a jsou přínosné pro životní prostředí a lidské zdraví.

               Přezkum přílohy B úmluvy, kterou se stanoví seznam procesů využívajících rtuť podléhajících datu „ukončení“ nebo požadavkům na používání rtuti.

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie, vychází z následujících faktů:

               Právo Unie, zejména čl. 7 odst. 1 a 3 a příloha III nařízení o rtuti, provádí čl. 5 odst. 2 a 3 a přílohu B úmluvy přísnějším způsobem.

               Zaprvé, zatímco příloha B úmluvy zahrnuje pět konkrétních procesů využívajících rtuť (výrobu chloru a alkalických hydroxidů, acetaldehydu, VCM, alkoholátů a polyuretanu), příloha III nařízení o rtuti obsahuje univerzální ustanovení zakazující od stanovených dat ukončení používání rtuti nebo sloučenin rtuti ve všech výrobních procesech v Unii, tj. při použití jako katalyzátor (od 1. ledna 2018) nebo jako elektroda (od 1. ledna 2022). Oblast působnosti tohoto zákazu je tedy podle práva Unie neomezená.

               Zadruhé, ačkoli příloha III nařízení o rtuti stanovuje několik odchylujících se dat ukončení pro výrobu VCM, alkoholátů a polyuretanu, tato ustanovení jsou ve srovnání s přílohou B úmluvy přísnější: nařízení o rtuti zakazuje používání rtuti jako elektrody pro výrobu chloru a alkalických hydroxidů od 11. prosince 2017, zatímco úmluva stanovuje datum ukončení na rok 2025. Navíc zatímco nařízení o rtuti zakazuje používání rtuti jako katalyzátoru pro výrobu polyuretanu od 1. ledna 2018, pro výrobu VCM od 1. ledna 2022 a jako elektrodu pro výrobu alkoholátů od 1. ledna 2028, úmluva stanovuje pouze omezení pro používání rtuti a je v ní uvedeno, že strany buď mají usilovat o postupné ukončení používání této látky do 16. srpna 2027 (v případě polyuretanu), nebo používání ukončit pět let poté, co konference smluvních stran rozhodne, že bezrtuťové alternativy jsou již technicky a ekonomicky proveditelné (v případě VCM a alkoholátů). Nařízení o rtuti stanovuje, že stávající výrobní kapacity alkoholátů využívající rtuť jako elektrody nesmí být před datem ukončení (1. ledna 2028) zvýšeny, zatímco úmluva nestanovuje ani povinnost zachování stávajícího stavu pro žádný ze tří procesů využívajících rtuť (VCM, polyuretan a alkoholáty), ani závazné datum ukončení.

               Podobně jako přezkum přílohy A úmluvy nabízí přezkum přílohy B několik příležitostí pro zlepšení rovných podmínek na celém světě a omezení průmyslového používání rtuti:

               1)Zmenšení rozdílu mezi stávajícím, pokročilejším právem Unie a úmluvou doplněním dat ukončení výroby VCM, alkoholátů a polyuretanu za použití rtuti do přílohy B úmluvy, a to v souladu s acquis Unie a s ohledem na stávající dostupné technicky a ekonomicky proveditelné alternativní bezrtuťové procesy, jak je uvedeno v dokumentu předloženém Unií (v březnu 2020) v souladu s rozhodnutím MC-3/1.

               2)Vložení univerzálního ustanovení zahrnujícího všechny stávající procesy využívající rtuť spolu s daty jejich ukončení do přílohy B úmluvy.

               3)Vložení ustanovení zakazujícího jakékoli zvýšení výrobních kapacit procesů využívajících rtuť do dat ukončení, které stanoví smluvní strany, do přílohy B úmluvy.

               Postoj, který má být zaujat jménem Unie na čtvrtém zasedání konference smluvních stran, spočívá tedy v podpoře přijetí aktů, jejichž cílem je zavést datum ukončení pro všechny procesy využívající rtuť a posílit ustanovení upravující používání rtuti, a to zejména doplněním povinnosti nezvyšovat výrobní kapacity do příslušného data ukončení výroby.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) upravuje rozhodnutí, jimiž se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, jimiž se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“.
                  16

               4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Konference smluvních stran je orgánem zřízeným úmluvou, konkrétně Minamatskou úmluvou o rtuti.

               Akty, které má konference smluvních stran přijmout, představují akt s právními účinky, jelikož strany úmluvy by musely přijmout opatření pro zajištění jejich provádění a dodržování.

               Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec dohody.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšlených aktů se týká ochrany životního prostředí a lidského zdraví.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 192 odst. 1 SFEU.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 192 odst. 1 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2021/0033 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie na čtvrtém zasedání konference smluvních stran Minamatské úmluvy o rtuti, pokud jde o přijetí rozhodnutí, kterými se mění přílohy A a B uvedené úmluvy týkající se výrobků s přidanou rtutí a výrobních procesů, v nichž se používá rtuť nebo sloučeniny rtuti, v souladu s čl. 4 odst. 8 a čl. 5 odst. 10 uvedené úmluvy

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               1)Rozhodnutím Rady (EU) 2017/939
                  17
                uzavřela Unie Minamatskou úmluvu o rtuti
                  18
                (dále jen „úmluva“), která vstoupila v platnost dne 16. srpna 2017.

               2)Podle rozhodnutí MC-1/1 o jednacím řádu, který konference smluvních stran této úmluvy přijala na svém prvním zasedání, vynaloží smluvní strany veškeré úsilí, aby se na základě konsensu dohodly na všech podstatných záležitostech.

               3)Očekává se, že konference smluvních stran úmluvy na svém čtvrtém zasedání ve dnech 1. až 5. listopadu 2021 přijme jedno nebo více rozhodnutí (dále jen „navrhovaná rozhodnutí“), kterými se změní příloha A úmluvy obsahující seznam výrobků s přidanou rtutí, na které se vztahuje buď zákaz výroby, dovozu a vývozu od určitého data, nebo opatření upravující používání rtuti, a/nebo příloha B úmluvy obsahující seznam výrobních procesů využívajících rtuť nebo sloučeniny rtuti (dále jen „procesy využívající rtuť“), na které se vztahuje povinnost ukončit používání rtuti k určitému datu nebo opatření upravující používání rtuti.

               4)Navrhovaná rozhodnutí by rozšířila oblast působnosti přílohy A úmluvy na další výrobky s přidanou rtutí se souvisejícími daty ukončení nebo opatřeními upravujícími používání rtuti.

               5) Příloha II nařízení (EU) 2017/852
                  19
               , kterou se v právních předpisech Unie provádí příloha A úmluvy, již zahrnuje více výrobků s přidanou rtutí a na další výrobky s přidanou rtutí se buď vztahuje zákaz uvádění na vnitřní trh podle právních předpisů Unie, nebo vznikající legislativní předpisy na úrovni Unie, jejichž cílem je stanovení podobného zákazu.

               6)Navrhovaná rozhodnutí by rozšířila oblast působnosti přílohy B úmluvy zavedením dat ukončení pro procesy využívající rtuť, na něž se příloha vztahuje, a/nebo přidáním dalších procesů využívajících rtuť v kombinaci s daty ukončení a/nebo zpřísněním požadavků na úpravu použití rtuti v dotčených procesech.

               7) Příloha III nařízení (EU) 2017/852, kterou se v právních předpisech EU provádí příloha B úmluvy, zahrnuje více procesů využívajících rtuť a stanovuje data ukončení všech dotčených procesů.

               8)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie na konferenci smluvních stran úmluvy, neboť navrhovaná rozhodnutí, pokud budou schválena, budou mít právní účinky, jelikož smluvní strany úmluvy budou muset přijmout opatření k jejich provedení na vnitrostátní a/nebo regionální úrovni.

               9)Unie významně přispěla k vypracování ustanovení úmluvy o výrobcích s přidanou rtutí a procesech využívajících rtuť a k odborné činnosti mezi zasedáními zahájené rozhodnutím MC-3/1
                  20
                přijatým konferencí smluvních stran úmluvy na jejím třetím zasedání, jejímž výsledkem jsou navrhovaná rozhodnutí.

               10)Unie by měla podpořit přijetí rozhodnutí konference smluvních stran úmluvy, která umožní zmenšit rozdíly mezi právem Unie a úmluvou a jejichž cílem je rozšířit oblast působnosti úmluvy na výrobky s přidanou rtutí, jejichž uvádění na trh Unie již bylo zakázáno nebo které jsou předmětem vznikajících legislativních předpisů zaměřených na stanovení podobného zákazu na úrovni Unie, v souladu s cílem Unie ukončit používání rtuti a jejích sloučenin vždy, když to bude možné.

               11)Unie by měla rovněž podpořit přijetí rozhodnutí konference smluvních stran úmluvy, která umožní zmenšit rozdíly mezi právem Unie a úmluvou tím, že zajistí, aby procesy využívající rtuť, na které se již vztahuje nařízení (EU) 2017/852, podléhaly stanoveným datům ukončení nebo přísnějším požadavkům upravujícím používání rtuti,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má být jménem Unie zaujat na čtvrtém zasedání konference smluvních stran úmluvy, spočívá v podpoře i) přijetí rozhodnutí, kterými se mění přílohy A a B úmluvy a která by zmenšila rozdíl mezi právem Unie a úmluvou, a ii) přijetí rozhodnutí, kterými se mění příloha A stanovením celosvětového zákazu výroby výrobků s přidanou rtutí, pro které již bylo nebo brzy bude zakázáno uvádění na trh Unie, a obchodu s nimi a stanovením dat ukončení nebo přísnějších požadavků pro procesy využívající rtuť.

               Článek 2

               Zástupci Unie v konzultaci s členskými státy se mohou s ohledem na vývoj jednání během čtvrtého zasedání konference smluvních stran úmluvy dohodnout na drobných úpravách postoje uvedeného v článku 1 během koordinačních schůzek na místě bez dalšího rozhodnutí Rady.

               Článek 3

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                        Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Pro účely tohoto dokumentu se výraz „upravující používání rtuti“ vztahuje všeobecně na všechny požadavky, jako jsou požadavky stanovené v částech II příloh A a B Minamatské úmluvy o rtuti.

                     (2)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2017/939 ze dne 11. května 2017 o uzavření Minamatské úmluvy o rtuti jménem Evropské unie (Úř. věst. L 142, 2.6.2017, s. 4).

                     (3)

                        Dne 16. listopadu 2020 ratifikovalo Minamatskou úmluvu o rtuti dvacet čtyři členských států, a to Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Chorvatsko, Irsko, Kypr, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Německo, Nizozemsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Slovensko, Slovinsko a Švédsko.

                     (4)

                        Pro účely tohoto dokumentu se „smluvními stranami“ rozumí smluvní strany úmluvy o rtuti.

                     (5)

                        Rozhodnutí MC-1/1 Jednací řád, UNEP/MC/COP1/Dec. 1, dostupné na adrese:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP1/Decisions/tabid/8648/language/en-US/Default.aspx

                     (6)

                        Rozhodnutí MC-3/1 Přezkum příloh A a B, UNEP/MC/COP3/Dec. 1, dostupné na adrese:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx

                     (7)

                        Viz
                     závěry Rady ohledně přezkumu strategie Společenství týkající se rtuti ze dne 14. března 2011
                     .

                     (8)

                        Sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019, Zelená dohoda pro Evropu, COM(2019) 640 final.

                     (9)

                        Sdělení Komise „Strategie pro udržitelnost v oblasti chemických látek – K životnímu prostředí bez toxických látek“ (COM(2020) 667 final, 14. 10. 2020).

                     (10)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/852 ze dne 17. května 2017 o rtuti a o zrušení nařízení (ES) č. 1102/2008 (Úř. věst. L 137, 24.5.2017, s. 1).

                     (11)

                        Dokument předložený EU týkající se výrobků s přidanou rtutí a výrobních procesů využívajících rtuť nebo sloučeniny rtuti (březen 2020), k dispozici na adrese:
                     http://www.mercuryconvention.org/Portals/11/documents/meetings/COP4/submissions/EU_AnnexAB.pdf

                     (12)

                        Pojem „uvádění na vnitřní trh“ zahrnuje „dovoz“ podle právních předpisů EU upravujících uvádění výrobků s přidanou rtutí na trh.

                     (13)

                        Úplný seznam příslušných právních předpisů EU je k dispozici v pracovním dokumentu útvarů Komise s názvem „Impact Assessment: Ratification and Implementation by the EU of the Minamata Convention on Mercury Accompanying the document Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on mercury, and repealing Regulation (EC) No 1102/2008“ (SWD(2016) 17 final, 2. 2. 2016).

                     (14)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/65/EU ze dne 8. června 2011 o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 88).

                     (15)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

                     (16)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (17)

                        Rozhodnutí Rady (EU) 2017/939 ze dne 11. května 2017 o uzavření Minamatské úmluvy o rtuti jménem Evropské unie (Úř. věst. L 142, 2.6.2017, s. 4).

                     (18)

                        Ověřená kopie Minamatské úmluvy o rtuti je k dispozici na adrese:
                  https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf

                     (19)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/852 ze dne 17. května 2017 o rtuti a o zrušení nařízení (ES) č. 1102/2008 (Úř. věst. L 137, 24.5.2017, s. 1).

                     (20)

                        Rozhodnutí MC-3/1 Přezkum příloh A a B, UNEP/MC/COP3/Dec. 1, dostupné na adrese:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx
                  £