title: Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce

text:
|

52010PC0539

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 30.9.2010KOM(2010) 539 v konečném znění2010/0267 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělceDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhu-  Odůvodnění a cíle návrhuPřizpůsobit prováděcí pravomoci Komise v nařízení Rady (ES) č. 73/2009[1] rozdílu mezi přenesenými a prováděcími pravomocemi Komise zavedenými články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).-  Obecné souvislostiČlánky 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) rozlišují dva různé druhy aktů Komise:-  Článek 290 SFEU umožňuje normotvůrcům přenést na Komisi pravomoc přijímat nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné. Na akty, které Komise přijme tímto způsobem, se v terminologii Smlouvy odkazuje jako na „akty v přenesené pravomoci“ (čl. 290 odst. 3).-  Článek 291 SFEU umožňuje členským státům přijmout veškerá nezbytná vnitrostátní právní opatření k provedení právně závazných aktů Unie. Tyto akty mohou svěřit prováděcí pravomoci Komisi, jsou-li pro jejich provedení nezbytné jednotné podmínky. Na právní akty, které Komise přijme tímto způsobem, se v terminologii Smlouvy odkazuje jako na „prováděcí akty“ (čl. 291 odst. 4).-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuČlánky 290 a 291 SFEU.-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNevztahuje se na tento návrh.2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů-  Konzultace zúčastněných stran-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebyly nutné konzultace se zainteresovanými stranami ani externí expertizy, neboť návrh na úpravu nařízení Rady (ES) č. 73/2009 podle Lisabonské smlouvy je interinstitucionální záležitostí, která se bude týkat všech nařízení Rady. Změny, jejichž cílem je zjednodušení, jsou omezeného rozsahu a čistě technické povahy.-  Posouzení dopadůNebylo nutné provádět posouzení dopadů, neboť návrh na úpravu nařízení Rady (ES) č. 73/2009 podle Lisabonské smlouvy je interinstitucionální záležitostí, která se bude týkat všech nařízení Rady. Změny, jejichž cílem je zjednodušení, jsou omezeného rozsahu a čistě technické povahy.3. Právní stránka návrhu-  Shrnutí navrhovaných opatřeníUrčit přenesené a prováděcí pravomoci Komise v nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a stanovit odpovídající postup pro přijímaní těchto aktů.Kromě toho se zavádějí některé zjednodušující prvky v oblasti podmíněnosti. Navíc se počítá s možností, že by členské státy nevyžadovaly od zemědělců s celkovou plochou zemědělského podniku menší než jeden hektar ohlášení všech zemědělských ploch jejich podniku.-  Právní základČlánek 43 Smlouvy o fungování Evropské unie.-  Zásada subsidiarityZemědělská politika je ve sdílené pravomoci EU a členských států. To znamená, že pokud EU nepřijme legislativní akt v této oblasti, ponechávají si členské státy svoji pravomoc. Pokud jde o přímé platby, přístup Společenství již existuje a zjednodušení stávajících pravidel je odůvodněné.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality.-  Volba nástrojůNavrhovaný nástroj: nařízení Evropského parlamentu a Rady.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: nařízení musí být pozměněno nařízením.4. Rozpočtové důsledkyOpatření nepředstavuje pro Společenství žádné dodatečné výdaje.5. Další informace-  ZjednodušeníZměny týkající se podmíněnosti představují významné zjednodušení a přispějí ke snížení administrativní zátěže členských států.Dá se předpokládat, že navrhovaná možnost, aby členské státy nevyžadovaly ohlašování pozemků od zemědělců, kteří nežádají o platby na plochu a ohlašují pouze malé plochy (méně než jeden hektar), se bude týkat hlavně chovatelů hospodářských zvířat, kteří nemají žádnou půdu, u které by mohli žádat o platby na plochu. Je obtížné předpovědět, kolika zemědělců by se to mohlo týkat, ale dá se předpokládat, že jejich počet bude vzhledem k pokračujícímu oddělování plateb na zvířata od produkce a přechodu na platby na plochu jen omezený. Tato změna však sníží administrativní zátěž v některých členských státech.2010/0267 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělceEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 42 první pododstavec a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské Komise[2],poté, co postoupily návrh legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[3],v souladu s řádným legislativním postupem[4],vzhledem k těmto důvodům:1.  Nařízení Rady (ES) č. 73/2009[5] zmocňuje Komisi k provádění některých ustanovení uvedeného nařízení.2.  Vzhledem ke vstupu Lisabonské smlouvy v platnost je třeba upravit pravomoci svěřené Komisi nařízením (ES) č. 73/2009 podle článků 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouvy).3.  Aby mohly být doplněny nebo změněny některé prvky nařízení (ES) č. 73/2009, které nejsou podstatné, mělo by být v pravomoci Komise přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy. Měly by být vymezeny prvky, u nichž může být uvedená pravomoc vykonávána, a rovněž podmínky, za jakých má k jejímu přenesení dojít.4.  Aby bylo zaručeno jednotné použití nařízení (ES) č. 73/2009 ve všech členských státech, měla by být Komise zmocněna k přijímání prováděcích aktů v souladu s článkem 291 Smlouvy. Pokud není výslovně uvedeno jinak, měla by Komise přijmout tyto prováděcí akty v souladu s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. XX/XXXX …5.  Některá ustanovení o režimech přímé podpory, která dosud Komise přijala v rámci pravomocí udělených jí na základě nařízení (ES) č. 73/2009, jsou považována za tak významná, že by měla být do uvedeného nařízení začleněna. Jedná se o některá prováděcí pravidla stanovená v nařízeních Komise (EU) č. 1120/2009[6], (EU) č. 1121/2009[7] a (EU) č. 1122/2009[8].6.  Na základě zkušeností získaných z používání nařízení (ES) č. 73/2009 by měla být některá ustanovení uvedeného nařízení zjednodušena, zejména pokud jde o požadavky podmíněnosti.7.  V zájmu právní jistoty a jasnosti je vhodné poskytnout definice pojmů „orná půda“, „trvalé kultury“, „stálé pastviny“ a „pastviny“.8.  Jelikož mají stálé pastviny kladný vliv na životní prostředí, je třeba přijmout opatření podporující zachování stávajících stálých pastvin, aby se zabránilo jejich obecně rozšířené přeměně na ornou půdu. Pro zajištění toho, aby členské státy určovaly poměr stálých pastvin a zemědělské půdy, kterou je třeba zachovat, jednotným způsobem, by Komise měla přijmout prováděcí akty o stanovení údajů nezbytných pro určení tohoto poměru.9.  Pro zajištění účinného fungování zemědělského poradenského systému podle článku 12 nařízení (ES) č. 73/2009 a toho, aby byl tento systém plně schopen provozu, může Komise přijmout pravidla prostřednictvím prováděcích aktů.10.  Pro zajištění kontroly požadavků podmíněnosti musí zemědělci ohlašovat všechny zemědělské plochy jejich podniku. To se týká i případu, kdy zemědělci nežádají o přímou podporu na plochu a mají k dispozici pouze malé plochy. V takových případech by mělo být členským státům v zájmu zjednodušení umožněno, aby nepožadovaly ohlášení uvedených ploch, pokud celková plocha dotyčného podniku není větší než jeden hektar a pokud se v žádosti o podporu odkazuje na uvedené plochy.11.  Účinné provádění podmíněnosti vyžaduje kontrolu, zda jsou dodržovány povinnosti na úrovni jednotlivých zemědělců. Komise by měla prostřednictvím prováděcích aktů přijmout pravidla o kontrolách prováděných členskými státy, aby zajistila jednotnou a dostatečně vysokou úroveň provádění těchto kontrol, zejména pokud jde o výběr zemědělských podniků, výkon kontrol a podávání zpráv o nich. Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti považovat porušení za méně závažné či neuplatnit snížení nebo vyloučení v případě, že je dotyčná částka nižší než 100 EUR, měl by příslušný kontrolní orgán v příštím roce ověřit, zda zemědělec odstranil zjištěné nedostatky v dodržování požadavků. V zájmu snížení administrativní zátěže by však mělo být zváženo zjednodušení systému následných kontrol.12.  Členské státy musí podle článku 14 nařízení (ES) č. 73/2009 zavést a provozovat integrovaný administrativní a kontrolní systém. Pro zajištění jednotnosti a dostatečně vysoké úrovně provádění různých prvků tohoto systému z technického hlediska by měla Komise přijmout prováděcí akty o základních rysech, definicích a požadavcích na kvalitu tohoto systému a jeho různých prvků.13.  Pro zajištění ucelené a účinné správy žádostí o podporu by měla Komise přijmout prováděcí akty týkající se žádostí o podporu a žádostí o přiznání platebních nároků. Tyto akty by měly zajistit dostatečný čas a předložení všech nezbytných údajů, které umožní ověření podmínek požadovaných pro poskytnutí podpory. V řádně odůvodněných případech je třeba poskytnout zemědělcům určitou míru flexibility. Pravidla pro poskytování podpory, jako např. retenční období u zvířat, by navíc neměla zemědělcům bránit převést celý jejich podnik po předložení žádosti, nicméně během tohoto období. Měly by být proto stanoveny podmínky takových převodů.14.  Ověřování podmínek pro poskytnutí podpory by se mělo provádět s ohledem na ochranu finančních prostředků EU. Aby bylo možno ověřit plnění povinností spojených s platbou zemědělců a zároveň zajistit správné rozdělování finančních prostředků oprávněným zemědělcům, měla by Komise přijmout prováděcí akty o kontrolách prováděných členskými státy. V případě potřeby by uvedené akty rovněž měly stanovovat pravidla pro situace, kdy jsou do správy plateb zapojeny i jiné útvary, subjekty či organizace, než je příslušný orgán.15.  Článek 28 nařízení (ES) č. 73/2009 stanoví minimální požadavky, které musejí být splněny, ale uplatnění čl. 28 odst. 1 písm. b) prvního pododstavce není vhodné pro zemědělce, kteří i nadále přijímají přímé platby na základě určitých vázaných režimů, ale nedisponují žádnými hektary. Tito zemědělci se nacházejí ve stejné situaci jako zemědělci se zvláštními nároky a ve snaze zajistit plnou účinnost těchto vázaných režimů je nutné s nimi pro účely čl. 28 odst. 1 uvedeného nařízení zacházet stejným způsobem. Pokud si členský stát zvolí prahovou hodnotu v hektarech podle čl. 28 odst. 1 písm. b), měla by se na zemědělce, kteří dostávají zvláštní podporu podle hlavy III kapitoly 5 a kteří mají k dispozici méně hektarů, než je prahová hodnota zvolená členským státem, vztahovat prahová hodnota v eurech zvolená členským státem podle čl. 28 odst. 1 písm. a).16.  Je třeba stanovit pravidla týkající se minimální velikosti zemědělského podniku, u nějž lze požádat o stanovení platebních nároků.17.  Pro zajištění kontinuity režimu přímých plateb v případě mimořádných okolností by měla mít Komise možnost přijmout nezbytná a odůvodněná opatření pro řešení této situace.18.  Pro zajištění účinné správy režimu jednotné platby podle hlavy III nařízení (ES) č. 73/2009 je třeba vymezit využívání zemědělských ploch k nezemědělské činnosti.19.  V zájmu zohlednění vnitřní organizace členských států je třeba umožnit správu vnitrostátní rezervy na regionální úrovni. Pro tuto správu je třeba stanovit pravidla.20.  Je třeba stanovit konkrétní pravidla pro vracení nevyužitých platebních nároků členskými státy do vnitrostátní rezervy.21.  Měla by být upravena pravidla týkající se omezení převodu platebních nároků tak, aby byly zohledněny zvláštní situace spojené s převodem.22.  Pro zajištění toho, že budou nadále plněny podmínky pro zvláštních nároky, by měla být přijata pravidla o výpočtu velkých dobytčích jednotek.23.  Pro zajištění rovného zacházení s hospodářskými subjekty by Komise měla přijmout prováděcí akty pro počáteční přiznávání platebních nároků v souvislosti s prováděním režimu jednotné platby v nových členských státech podle článku 55 nařízení (ES) č. 73/2009.24.  Pro zajištění rovného zacházení s hospodářskými subjekty by měla Komise přijmout prováděcí akty pro výpočet velkých dobytčích jednotek u zvláštních nároků podle čl. 44 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009.25.  Pro zajištění rovného zacházení s hospodářskými subjekty by měla Komise přijmout prováděcí akty pro opatření zvláštní podpory týkající se zvláštních zemědělských činností, z nichž vyplývají dodatečné agroenvironmentální výhody, oblastí podléhajících programům restrukturalizace a rozvoje, pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin podle článku 68 nařízení (ES) č. 73/2009. V případě vzájemných fondů pro nákazy zvířat a choroby rostlin a ekologické katastrofy by tato pravidla měla zahrnovat zejména minimální a maximální dobu trvání komerční půjčky, na kterou lze poskytnout finanční příspěvek, a povinnost pro členské státy předkládat Komisi výroční zprávu o provádění článku 71 nařízení (ES) č. 73/2009.26.  Pro zajištění účinné správy režimů podpor podle hlavy IV nařízení (ES) č. 73/2009 je třeba stanovit pravidla o přesném fungování uvedených režimů.27.  Je třeba stanovit pravidla týkající se omezení převodů práv na prémii v případě odvětví skopového a kozího masa.28.  Je třeba stanovit pravidla týkající se minimálního počtu zvířat, který je nutno ohlásit v případě zvláštní prémie a prémie na krávy bez tržní produkce mléka.29.  Je třeba stanovit pravidla týkající se omezení převodu práv na prémii na krávy bez tržní produkce mléka.30.  Pro zajištění řádné správy v případě možnosti, kterou si zvolily členské státy u plateb vázaných na produkci, by měla Komise stanovit stropy odpovídající režimu jednotné platby pro opatření vázaná na produkci v rámci zvláštní podpory, oddělené platby na cukr, oddělené platby na ovoce a zeleninu, oddělené platby na bobuloviny a finanční prostředky oznámené členskými státy v souladu s čl. 69 odst. 6 písm. a).31.  Článek 132 nařízení (ES) č. 73/2009 dává novým členským státům možnost doplňovat přímé platby vyplácené zemědělci, pokud je k tomu Komise zmocní. Doplňkové vnitrostátní přímé platby, které nebyly vyplaceny v souladu se zmocněním Komise, by měly být kvalifikovány jako protiprávní podpora.32.  Pro řádné hospodaření s finančními prostředky je zásadní výměna informací mezi Komisí a členskými státy. Komise by měla prostřednictvím prováděcích aktů přijmout jednotná pravidla o výměně informací. Ta by měla zahrnovat zejména pravidla o oznamování rozhodnutí přijatých členskými státy a o statistikách a zprávách, které mají být členskými státy zasílány.33.  Nařízení (ES) č. 73/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 73/2009 se mění takto:1) V článku 2 se vkládají nové body, které zní:„i) „ornou půdou“ rozumí půda obdělávaná za účelem produkce plodin nebo udržovaná v dobrém zemědělském a environmentálním stavu v souladu s článkem 6 bez ohledu na to, zda se nachází pod skleníky nebo pevným či mobilním krytem;j) „trvalými kulturami“ rozumějí kultury jiné než stálé pastviny, které nejsou pěstované systémem střídání plodin, jsou na dané půdě pěstovány nejméně pět let a poskytují opakované sklizně, včetně školek, a rychle rostoucí dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích;k) „stálými pastvinami“ rozumí půda využívaná k pěstování trav nebo jiných zelených pícnin na přírodních (přirozený osev) nebo uměle vytvořených (umělý osev) plochách, která nebyla zahrnuta do střídání plodin v zemědělském podniku po dobu pěti let nebo déle, s výjimkou půdy vyňaté z produkce podle nařízení Rady (EHS) č. 2078/92*, ploch vyňatých z produkce v souladu s články 22, 23 a 24 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999** a ploch vyňatých z produkce v souladu s článkem 39 nařízení (ES) č. 1698/2005; a pro tento účel se „trávami nebo jinými zelenými pícninami“ rozumí všechny byliny obvykle se vyskytující na přírodních pastvinách nebo běžně obsažené v osevných směsích pro pastviny nebo louky v členském státě (bez ohledu na to, zda jsou využity pro pastvu dobytka či nikoliv). Členské státy sem mohou zařadit plodiny na orné půdě podle definice Komise;l) „pastvinami“ rozumí orná půda používaná pro produkci trávy (seté nebo přírodní); pojem pastviny zahrnuje i stálé pastviny.*Úř. věst. L 215, 30.7.1992, s. 85.**Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 80.“2) Vkládá se nový článek 2a, který zní:„Článek 2aZměna přílohy IZa účelem přihlédnutí k novým právním předpisům, které se mohou ukázat jako nezbytné, pozmění Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci přílohu I.“3) V článku 6 se vkládají nové odstavce, které znějí:„3. V zájmu přijímání opatření pro zachování půdy využívané jako stálé pastviny na úrovni jednotlivých zemědělců přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci ustanovení zahrnující povinnosti, které musí každý zemědělec plnit, je-li zjištěno, že se snižuje podíl půdy využívané jako stálé pastviny.4. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů metody pro určování poměru stálých pastvin a zemědělské půdy, který je třeba zachovat.“4) V článku 8 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Komise přezkoumá prostřednictvím prováděcích aktů stropy stanovené v příloze IV, aby se zohlednily:a) úpravy celkové maximální výše přímých plateb, které mohou být poskytnuty;b) úpravy systému dobrovolné modulace podle nařízení (ES) č. 378/2007;c) strukturální změny zemědělských podniků;d) převody do Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) podle článku 136 tohoto nařízení.“5) Článek 9 se mění takto:a) V odst. 2 prvním pododstavci se návětí nahrazuje tímto:„Částky odpovídající jednomu procentnímu bodu jsou přiděleny členským státům, kde byly odpovídající částky vytvořeny. Částky odpovídající snížení o 4 procentní body rozdělí Komise mezi dotyčné členské státy prostřednictvím prováděcího aktu na základě těchto kritérií: “.b) V odstavci 3 se vkládá nový pododstavec, který zní:„Za účelem přihlédnutí k novým právním předpisům, které se mohou ukázat jako nezbytné, pozmění Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci přílohu V.“c) Odstavec 4 se nahrazuje tímto:„4. Zbývající částka vyplývající z použití čl. 7 odst. 1 a částky vyplývající z použití čl. 7 odst. 2 přidělí Komise prostřednictvím prováděcích aktů členskému státu, v němž byly příslušné částky vytvořeny. Použijí se v souladu s čl. 69 odst. 5a nařízení (ES) č. 1698/2005.“6) V článku 10 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Jakoukoli částku vyplývající z použití čl. 7 odst. 1 a 2 přidělí Komise prostřednictvím prováděcích aktů novému členskému státu, v němž byly odpovídající částky vytvořeny. Tyto částky se použijí v souladu s čl. 69 odst. 5a nařízení (ES) č. 1698/2005.“7) V kapitole 2 hlavy II se vkládá nový článek, který zní:„Článek 11aPřenesení pravomocí na Komisi1. Pro zajištění harmonizovaného provádění modulace a finanční kázně může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout prováděcí pravidla týkající se základu pro výpočet snížení uplatňovaného na zemědělce členskými státy v důsledku modulace a finanční kázně podle článků 9, 10 a 11.2. Pro zajištění rozdělení částek podle čl. 9 odst. 2 stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci kritéria pro přidělení částek, které jsou dostupné na základě použití modulace.“8) V článku 12 se vkládají nové odstavce, které znějí:„5. Pro zajištění řádného fungování zemědělského poradenského systému může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout ustanovení zaměřená na to, aby byl systém plně schopen provozu. Tato ustanovení se mohou mimo jiné vztahovat na oblast působnosti tohoto zemědělského poradenského systému a kritéria dostupnosti pro zemědělce.6. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout pravidla pro jednotné provádění zemědělského poradenského systému.“9) V čl. 19 odst. 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:„Každý členský stát určí minimální rozlohu zemědělských pozemků, které mohou být předmětem žádosti. Minimální rozloha však nesmí překročit 0,3 ha.Odchylně od písm. a) prvního pododstavce mohou členské státy rozhodnout, že zemědělec, který nežádá o přímou podporu na plochu, nemusí ohlašovat všechny své zemědělské pozemky v případě, že celková rozloha těchto pozemků nepřekročí jeden hektar. Zemědělec však ve své žádosti uvede, že disponuje zemědělskými pozemky, a na žádost příslušných orgánů uvede polohu těchto pozemků.“10) V článku 21 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Aniž je dotčeno jakékoli snížení a vyloučení uvedené v článku 23, pokud se zjistí, že zemědělec nesplňuje podmínky pro poskytnutí podpory stanovené tímto nařízením, je platba nebo část platby, která byla poskytnuta nebo má být poskytnuta a pro kterou byly tyto podmínky splněny, předmětem snížení a vyloučení.“11) V článku 22 se doplňuje nový odstavec, který zní:„3. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro provádění kontrol za účelem ověření dodržování povinností uvedených v kapitole 1.“12) V článku 23 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Bez ohledu na odstavec 1 a v souladu s podmínkami stanovenými v pravidlech uvedených v čl. 27a odst. 5 se mohou členské státy rozhodnout neuplatnit na zemědělce a na kalendářní rok snížení nebo vyloučení do výše maximálně 100 EUR.Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti podle prvního pododstavce, přijme příslušný orgán v následujícím roce opatření nezbytná pro ověření toho, že zemědělec odstraní zjištěné nedostatky v dodržování požadavků. Zjištěné nedostatky a povinnost učinit nápravná opatření se oznámí zemědělci.“13) Článek 24 se mění takto:a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto:„1. Při výpočtu snížení a vyloučení je třeba vzít v úvahu závažnost, rozsah, trvalost a opakování zjištěného nedodržení, jakož i kritéria stanovená v odstavcích 2, 3 a 4.“b) V odstavci 2 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:„Pokud zemědělec neučiní okamžitá nápravná opatření a nezačne opět požadavky dodržovat, přijme příslušný orgán nezbytná opatření, která mohou být v případě potřeby omezena na administrativní kontrolu, jejímž cílem je ověřit, zda zemědělec odstranil zjištěné nedostatky v dodržování požadavků. Zjištění méně závažného nedodržení požadavků a povinnost přijmout nápravná opatření se oznámí zemědělci.“14) V kapitole 4 hlavy II se vkládají nové články, který znějí:„Článek 27aPřenesení pravomocí na Komisi1. Pro zajištění správného rozdělování finančních prostředků oprávněným zemědělcům a pro zajištění účinného, uceleného a nediskriminačního provádění integrovaného administrativního a kontrolního systému uvedeného v této kapitole a chránícího finanční zájmy Unie může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout:a) konkrétní definice potřebné pro harmonizované provádění integrovaného systému;b) ustanovení nezbytná pro harmonizovanou definici základu pro výpočet podpory, včetně pravidel týkajících se některých případů, kdy plochy, na které lze poskytnout podporu, zahrnují krajinné prvky nebo stromy;c) pravidla zabezpečující práva zemědělců v případech vyšší moci nebo mimořádných okolností ve smyslu článku 31;d) pravidla pro zajištění harmonizovaného základu pro výpočet snížení v důsledku podmíněnosti zohledňující rovněž snížení v důsledku modulace a finanční kázně;e) pravidla týkající se dalších opatření přijímaných členskými státy v zájmu řádného uplatňování této kapitoly a zároveň úpravu týkající se vzájemné pomoci potřebné mezi členskými státy.2. Pro zajištění správného rozdělování finančních prostředků oprávněným zemědělcům v případě žádostí o podporu podle článku 19 a s cílem umožnit ověření, zda zemědělci dodržují povinnosti s tím spojené, Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci stanoví:a) pravidla týkající se minimální rozlohy zemědělských pozemků, které je třeba ohlašovat, s cílem snížit administrativní zátěž pro zemědělce i orgány;b) odchylku od nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71* s cílem zabezpečit práva zemědělců na platby, pokud je konečným datem pro podání žádostí nebo změn státní svátek, sobota nebo neděle;c) maximální prodlení a snížení při tomto prodlení v případě opožděné žádosti o platbu nebo o přiznání nároků.3. Pro zajištění účinného, uceleného a nediskriminačního ověřování podmínek pro poskytnutí podpory podle článku 20, kterým se ochraňují finanční zájmy Unie, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci příslušná ustanovení, zejména pro případ, že zemědělec brání provedení kontroly.4. Pro zajištění toho, aby výpočet a uplatnění snížení a vyloučení byly prováděny podle zásady stanovené v článku 21 a zároveň účinným, uceleným a nediskriminačním způsobem chránícím finanční zájmy Unie, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci:a) ustanovení o snížení a vyloučení v souvislosti se správností a úplností údajů uvedených v žádosti, jako např. ohlášení větších ploch nebo většího počtu zvířat či neohlášení ploch, a rovněž ustanovení pro zajištění harmonizovaného a přiměřeného nakládání s úmyslnými nesrovnalostmi, méně závažnými chybami, kumulací snížení a souběžným uplatňováním různých snížení a dále konkrétní ustanovení pro účely opatření prováděných podle článku 68;b) pravidla o neuplatňování snížení v určitých případech, která zajistí proporcionalitu při uplatňování snížení.5. Pro zajištění toho, aby byla podmíněnost prováděna účinným, uceleným a nediskriminačním způsobem, může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout pravidla pro výpočet a uplatňování snížení v souladu se zásadami stanovenými v článcích 23 a 24, včetně pravidel o neuplatňování snížení v určitých případech.Článek 27bProváděcí pravidlaPro účely jednotného provádění této kapitoly stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů:a) základní rysy, definice a požadavky na kvalitu u integrovaného systému v zájmu identifikace každého zemědělce předkládajícího žádost o podporu podle článku 15;b) základní rysy, definice a požadavky na kvalitu u počítačové databáze podle článku 16;c) základní rysy, definice a požadavky na kvalitu u systému identifikace zemědělských pozemků podle článku 17;d) základní rysy, definice a požadavky na kvalitu u systému identifikace a evidence platebních nároků podle článku 18;e) pravidla týkající se žádosti o podporu a platebních nároků podle článku 19, včetně konečného data pro podávání žádostí, požadavků na minimální údaje, které mají být v žádosti uvedeny, ustanovení o změnách nebo zpětvzetí žádostí o podporu, výjimky z požadavku předkládat žádost o podporu a ustanovení, která členskými státům umožní použít zjednodušené postupy nebo napravit zjevné chyby;f) pravidla pro provádění kontrol za účelem ověření, zda jsou dodržovány povinnosti a zda jsou údaje uvedené v žádosti o podporu správné a úplné. Pokud jde o konopí, zahrnují tato pravidla zejména prováděcí pravidla týkající se zvláštních kontrolních opatření a metod umožňujících stanovit obsah tetrahydrokanabinolu, a pokud jde o bavlnu, systém kontroly schválených mezioborových organizací;g) pokud jde o konopí, pravidla týkající se zvláštních kontrolních opatření a metod umožňujících stanovit obsah tetrahydrokannabinolu;h) pokud jde o bavlnu, systém kontroly schválených mezioborových organizací;i) pravidla týkající se zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek podpory a neoprávněně přiznaných platebních nároků;j) technické definice pro účely jednotného provádění této kapitoly;k) ustanovení týkající se převodů zemědělských podniků, kdy je třeba rovněž převést povinnosti spojené se způsobilostí k dotyčné podpoře;*Úř. věst. L 124, 8.6.1971, s. 1.“15) V čl. 28 odst. 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:„Na zemědělce se zvláštními nároky podle čl. 44 odst. 1 nebo na zemědělce, kteří dostávají prémie na ovce a kozy uvedené v hlavě IV kapitole 1 oddíle 10 či platby na hovězí a telecí maso uvedené v hlavě IV kapitole 1 oddíle 11, nebo na zemědělce, kteří dostávají zvláštní podporu podle hlavy III kapitoly 5 a kteří vlastní méně hektarů, než je prahová hodnota zvolená členským státem, pokud je uplatňováno písm. b) prvního pododstavce, se vztahuje podmínka podle prvního pododstavce písm. a) tohoto odstavce.“16) V článku 29 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„4. Odchylně od odstavce 2 může Komise prostřednictvím prováděcích aktů:a) stanovit zálohy;b) oprávnit členské státy, aby s ohledem na stav rozpočtu vyplatily před 1. prosincem zálohy v regionech, kde zemědělci z důvodu mimořádných podmínek čelí vážným finančním obtížím:i) až do výše 50 % plateb,neboii) až do výše 80 % plateb, pokud již byly zálohy stanoveny.Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout pravidla týkající se vyplácení uvedených záloh.“17) Vkládá se nový článek 31 a , který zní:„Článek 31aProváděcí pravidlaV naléhavých případech může Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijmout řádně odůvodněná opatření, která jsou nezbytná pro řešení praktických a konkrétních problémů; tato opatření se mohou odchylovat od některých částí tohoto nařízení, avšak pouze v nezbytné míře a po dobu nezbytně nutnou.“18) V článku 33 se vkládají nové odstavce, které znějí:„4. Členský stát může rozhodnout, že stanoví minimální velikost zemědělského podniku podle zemědělské plochy, na kterou je možné požadovat stanovení platebních nároků. Minimální velikost však nesmí překročit omezení stanovená v písm. b) prvního pododstavce ve spojení s čl. 28 odst. 1 druhým pododstavcem. Pro stanovení zvláštních nároků uvedených v článcích 60 a 65 se minimální velikost nestanoví.5. Za účelem přihlédnutí k novým právním předpisům, které se mohou ukázat jako nezbytné, pozmění Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci přílohu IX.6. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla týkající se žádostí o podporu v roce, kdy byly přiznány nároky, pokud ještě nemohly být stanoveny definitivně nároky a pokud je jejich přiznání ovlivněno mimořádnými okolnostmi, a rovněž strop pro režim jednotné platby podle této hlavy.“19) V čl. 34 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:„Pokud je zemědělská plocha zemědělského podniku využívána rovněž k nezemědělské činnosti podle písm. a) prvního pododstavce, je tato plocha považována za plochu využívanou převážně k zemědělské činnosti, jestliže může být zemědělská činnost uskutečňována, aniž by ji ztěžovala intenzita, povaha, doba trvání a načasování nezemědělské činnosti. Členské státy stanoví kritéria pro provádění tohoto pododstavce na svém území.“20) V článku 36 se zrušuje druhý odstavec.21) V článku 38 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:„V případě odloženého začlenění mohou členské státy rozhodnout, že povolí pěstování vedlejších plodin na hektarech, na něž lze poskytnout podporu, během období nejvýše tří měsíců, které začíná každý rok dne 15. srpna. Na žádost členského státu však toto datum může být prostřednictvím prováděcích aktů změněno pro regiony, v nichž se obiloviny z důvodů podnebných podmínek obvykle sklízejí dříve.“22) V článku 39 se zrušuje odstavec 2.23) V čl. 40 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:„V případě přiznání platebních nároků pěstitelům vína Komise upraví prostřednictvím prováděcích aktů vnitrostátní stropy uvedené v příloze VIII tohoto nařízení s přihlédnutím k nejnovějším údajům, které Komisi poskytly členské státy v souladu s článkem 103o a čl. 188a odst. 3 druhým pododstavcem nařízení (ES) č. 1234/2007. Členské státy oznámí Komisi do 1. prosince roku předcházejícího úpravě vnitrostátních stropů regionální průměr hodnoty nároků podle bodu B přílohy IX tohoto nařízení.“24) Článek 41 se mění takto:a) V odstavci 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:„Členské státy mohou spravovat svou vnitrostátní rezervu na regionální úrovni. V tom případě členské státy přiznají v celém rozsahu nebo částečně částky dostupné na celostátní úrovni pro regionální úroveň podle objektivních a nediskriminačních kritérii a způsobem, který zaručuje rovné zacházení se zemědělci a který zabraňuje narušení trhu a hospodářské soutěže.Částky přidělené na jednotlivých regionálních úrovních mohou být přiznávány pouze v daném regionu, kromě případu, kdy se použije odstavec 4 nebo v souladu s rozhodnutím členského státu odstavec 2.“b) Odstavec 4 se nahrazuje tímto:„4. Členské státy použijí vnitrostátní rezervu k přiznání platebních nároků pro zemědělce, kteří se nacházejí ve zvláštní situaci, přičemž toto přiznání proběhne podle objektivních kritérií a takovým způsobem, aby bylo zajištěno rovné zacházení mezi zemědělci a zabránilo se narušení trhu a hospodářské soutěže.“c) Doplňuje se nový odstavec, který zní:„7. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla o přiznávání platebních nároků v případě, že je zemědělec oprávněn obdržet nároky na základě konečného soudního rozhodnutí nebo na základě konečného správního aktu příslušného orgánu členského státu.“25) V článku 42 se vkládají nové odstavce, které znějí:„Zemědělec se může dobrovolně vzdát platebních nároků ve prospěch vnitrostátní rezervy.Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů opatření týkající se vracení nevyužitých platebních nároků do vnitrostátní rezervy.“26) Článek 43 se mění takto:a) V odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Omezení převodu platebních nároků podle třetího pododstavce se nevztahuje na platební nároky získané na základě dědictví nebo předpokládaného dědictví bez odpovídajícího počtu hektarů, na něž lze poskytnout podporu.“b) Odstavec 3 se nahrazuje tímto:„3. Pokud jsou platební nároky prodávány s půdou nebo bez ní, mohou členské státy v souladu s obecnými zásadami práva Unie rozhodnout, že se část prodaných platebních nároků navrátí do vnitrostátní rezervy nebo že se jejich jednotková hodnota sníží ve prospěch vnitrostátní rezervy podle kritérií, která určí Komise prostřednictvím prováděcích aktů.V případě prodeje platebních nároků s půdou nebo bez ní zemědělci, který zahajuje zemědělskou činnost, a v případě platebních nároků získaných na základě dědictví nebo předpokládaného dědictví, se žádné srážky neprovádějí.“c) Doplňuje se nový odstavec, který zní:„4. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla o zvláštních podmínkách pro převod platebních nároků a rovněž postup, jakým se budou v takovém případě řídit členské státy, a pro účely čl. 62 odst. 3 pravidla o výpočtu procentního podílu platebních nároků, které zemědělec využil, a o využívání těchto nároků. Tato pravidla se mohou rovněž vztahovat na převody nároků v případě, že si členské státy zvolí možnost uvedenou v odst. 1 třetím pododstavci, a na vrácení hodnoty platebních nároků v případě prodeje nároků podle odst. 3 druhého pododstavce.“27) V článku 44 se doplňuje nový odstavec, který zní:„4. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro výpočet velké dobytčí jednotky pro účely zvláštních nároků a jejich aktivace.“28) V kapitole 1 hlavy III se vkládá nový článek, který zní:„Článek 45aPřenesení pravomocí na Komisi1. V zájmu zajištění ochrany práv příjemců podpor stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci:a) pravidla pro způsobilost k poskytování podpory a přístup zemědělců k režimu jednotné platby, včetně případů dědictví nebo předpokládaného dědictví, dědictví, které je v pronájmu, změny právní formy nebo názvu a případů sloučení či rozdělení zemědělského podniku;b) pravidla pro výpočet jednotkové hodnoty platebních nároků a pro úpravu platebních nároků, zejména v případě částí nároků;c) zvláštní definice pro účely čl. 41 odst. 2 pro zemědělce, kteří zahajují zemědělskou činnost;d) pravidla pro stanovení a výpočet hodnoty a počtu platebních nároků nebo zvýšení hodnoty nároků získaných z vnitrostátní rezervy;e) pravidla pro přiznávaní platebních nároků z vnitrostátní rezervy zemědělcům, kteří ohlásí méně hektarů, než je počet odpovídající platebním nárokům, jež jim byly přiznány v souladu s články 43 a 59 nařízení (ES) č. 1782/2003, v případě že členský stát využije možnosti uvedené v čl. 41 odst. 3;f) pravidla pro stanovení zvláštní situace podle čl. 41 odst. 4 a pravidla pro přístup zemědělců, kteří se nacházejí v takové zvláštní situaci, k platebním nárokům z vnitrostátní rezervy.2. V zájmu zajištění řádné správy platebních nároků přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla pro ohlašování a využívání platebních nároků.3. V zájmu objasnění zvláštních situací, k nimž může dojít při uplatňování režimu jednotné platby, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci:a) pravidla pro vymezení pojmů „dědictví“ a „předpokládané dědictví“ ve vnitrostátních právních předpisech;b) pravidla pro výpočet hodnoty a počtu či zvýšení nároků v souvislosti s přiznáním nároků podle jakéhokoli ustanovení této hlavy, včetně možnosti prozatímní hodnoty a počtu či zvýšení platebních nároků přiznaných na základě žádosti zemědělce, podmínky pro stanovení prozatímní a konečné hodnoty a počtu nároků a ustanovení pro případy, kdy by mohla přiznání nároků ovlivnit smlouva o prodeji či pronájmu.4. Pro usnadnění odloženého začlenění ovoce a zeleniny do režimu jednotné platby přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla pro možné pěstování vedlejších plodin na hektarech, na něž lze poskytnout podporu, pro ty členské státy, které využijí jednu z možností podle čl. 51 odst. 1 třetího pododstavce;5. Pro vytvoření seznamu odrůd konopí, na které lze poskytnou přímé platby, a v zájmu ochrany veřejného zdraví přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla, podle nichž bude poskytnutí plateb záviset na použití certifikovaných osiv určitých odrůd a které stanoví postup při určování odrůd konopí podle článku 39.“29) V čl. 51 odst. 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:„Komise na základě volby každého členského státu stanoví prostřednictvím prováděcích aktů strop pro každou z přímých plateb uvedených v článcích 52, 53 a 54.“30) V kapitole 2 hlavy III se vkládá nový článek, který zní:„Článek 54aPřenesení pravomocí na KomisiV zájmu zohlednění zvláštností dotčených odvětví přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla o stanovení a výpočtu platebních nároků a možnostech uvedených v této kapitole.“31) V článku 57 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Nové členské státy použijí vnitrostátní rezervu k přiznání platebních nároků zemědělcům, kteří se ocitli ve zvláštní situaci, a toto přiznání proběhne podle objektivních kritérií a tak, aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci a zabránilo se narušení trhu a hospodářské soutěže.“32) V článku 59 se doplňuje nový odstavec, který zní:„4. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se podmínek zjišťování zemědělců, kteří mohou obdržet platební nároky, prozatímního stanovení počtu hektarů a předběžného ověření podmínek pro podání žádosti.“33) V článku 60 se doplňuje nový odstavec, který zní:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro výpočet zemědělské činnosti vyjádřené ve velkých dobytčích jednotkách podle čl. 44 odst. 2 písm. a) a kontrolu/ověření minimální zemědělské činnosti v nových členských státech podle čl. 44 odst. 2 písm. b).“34) V čl. 62 odst. 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se výpočtu procentního podílu platebních nároků využitých zemědělcem.“35) V kapitole 3 hlavy III se vkládá nový článek, který zní:„Článek 62aPřenesení pravomocí na Komisi1. V zájmu účinné správy nároků členskými státy přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla pro počáteční přiznání platebních nároků v případě provádění režimu jednotné platby v nových členských státech, které používají režim jednotné platby na plochu.2. S cílem přizpůsobit se změně situace v zemědělském odvětví přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla pro reprezentativní období pro účely čl. 57 odst. 3 a čl. 59 odst. 3.3. Pro zajištění účinné správy platebních nároků přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla pro stanovení a výpočet hodnoty a počtu platebních nároků nebo zvýšení hodnoty nároků získaných z vnitrostátní rezervy podle této kapitoly a v ní uvedených možností.4. V zájmu zajištění ochrany práv příjemců podpor přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci:a) pravidla pro přiznávaní platebních nároků z vnitrostátní rezervy zemědělcům, kteří ohlásí méně hektarů, než je počet odpovídající platebním nárokům, jež jim byly přiznány v souladu s články 43 a 59 nařízení (ES) č. 1782/2003, v případě, že členský stát využije možnosti uvedené v čl. 57 odst. 5 tohoto nařízení;b) pravidla pro stanovení zvláštní situace podle čl. 57 odst. 2 a pravidla pro přístup zemědělců, kteří se nacházejí v takové zvláštní situaci, k platebním nárokům z vnitrostátní rezervy podle této kapitoly.“36) V článku 67 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Členské státy mohou do 1. srpna 2009 rozhodnout, že v roce 2010 nebo 2011 začlení podporu pro osivo podle oddílu 5 hlavy IV a režimy uvedené v bodě 1 přílohy XI do režimu jednotné platby, s výjimkou zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou. Komise pak prostřednictvím prováděcích aktů upraví vnitrostátní stropy uvedené v článku 40 tak, že pro příslušný režim podpory přičte částky z přílohy XII.“37) V kapitole 4 hlavy III se vkládá nový článek, který zní:„Článek 67aPřenesení pravomocí na KomisiV zájmu začlenění plateb vázaných na produkci uvedených v příloze XI a převodu programů podpory pro víno uvedených v příloze IX do režimu jednotné platby může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout pravidla pro přístup k platbám, pro stanovení částky a počtu nebo zvýšení hodnoty nároků, které mají být přiznány.“38) Článek 68 se mění takto:a) V odst. 2 písm. a) se bod ii) nahrazuje tímto:„ii) byla schválena Komisí prostřednictvím prováděcího aktu bez zapojení výboru podle článku 141c;“b) Odstavec 7 se nahrazuje tímto:„7. Za účelem účinného a cíleného využívání finančních prostředků Unie a za účelem zabránění dvojímu financování pomocí jiných podobných nástrojů podpory přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podmínky pro souhlas Komise uvedený v odst. 2 písm. a) bodě ii) a podmínky pro poskytnutí podpory uvedené v této kapitole, pravidla pro soudržnost s jinými opatřeními Unie, pro kumulaci podpor a rovněž pro definici jednotlivých opatření podpory uvedených v odstavci 1.“c) V odstavci 8 se zrušuje druhý pododstavec.d) Doplňují se nové odstavce, které znějí:„9. Komise přijímá prostřednictvím prováděcích aktů:a) pravidla pro výpočet hodnoty jednotlivých platebních nároků získaných zemědělcem, který nevlastní žádný platební nárok a žádá o podporu podle odst. 1 písm. c), včetně pravidel pro výpočet zvýšení částek poskytnutých na hektar v rámci režimu jednotné platby na plochu podle čl. 131 odst. 2;b) pravidla o výpočtu zničení průměrné roční produkce zemědělce v souladu s čl. 70 odst. 2 u podpory uvedené v odst. 1 písm. d) tohoto článku, včetně pravidel o povinnosti zemědělců informovat členský stát o své pojistné smlouvě;c) postup při posuzování a schvalování opatření přijatých podle odst. 1 písm. a) bodu v).10. Podle rozhodnutí přijatého jednotlivými členskými státy podle odst. 8 prvního pododstavce stanoví Komise prostřednictvím prováděcího aktu odpovídající strop pro uvedenou podporu.“39) Článek 69 se mění takto:a) V odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:„Podle rozhodnutí přijatého jednotlivými členskými státy podle odstavce 1 ohledně částky vnitrostátního stropu, která bude využita, stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů odpovídající strop pro uvedenou podporu.“b) V odstavci 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Komise na základě volby každého členského státu stanoví prostřednictvím prováděcích aktů odpovídající celkový strop pro podporu uvedenou v tomto odstavci.“c) Odstavec 6 se mění takto:i) písmeno a) se nahrazuje tímto:„a) čl. 68 odst. 1 využitím částky, kterou vypočte Komise v souladu s odstavcem 7 tohoto článku a stanoví prostřednictvím prováděcího aktu, a/nebo“;ii) doplňuje se nový pododstavec, který zní:„Komise na základě volby každého členského státu stanoví prostřednictvím prováděcích aktů odpovídající částku finančních prostředků uvedenou v písm. a) prvního pododstavce.“d) V odstavci 7 se čtvrtý pododstavec nahrazuje tímto:„Komise na žádost členského státu přezkoumá stanovené částky prostřednictvím prováděcího aktu a na základě pravidel stanovených Komisí prostřednictvím stejného typu aktu.“40) Článek 71 se mění takto:a) V odstavci 6 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:„Minimální a maximální dobu trvání komerční půjčky, na kterou lze poskytnout finanční příspěvek, a rovněž její zdroj stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů. Uvedené akty mohou obsahovat pravidla pro informace zemědělských společenství.“b) Odstavec 10 se nahrazuje tímto:„10. Členské státy předloží Komisi výroční zprávu o provádění tohoto článku. Formu, obsah, harmonogram a lhůty týkající se zprávy stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů.“41) V článku 76 se doplňuje nový odstavec, který zní:„3. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla týkající se koeficientů snížení, včetně metody výpočtu a data stanovení uvedených koeficientů.“42) V oddílu 1 kapitoly 1 hlavy IV se doplňuje nový článek, který zní:„Článek 76aPřenesení pravomocí na KomisiPro zajištění účinného a cíleného využívání finančních prostředků Unie a pro účinnou správu režimů zvláštních podpor pro jednotlivé plodiny může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout pravidla pro minimální plochy a zvláštní pravidla týkající se osiva a pěstování plodin podle tohoto oddílu.“43) V článku 77 se vkládají nové odstavce, které znějí:„Aby bylo možné uplatňovat režimy zvláštní podpory pro jednotlivé plodiny, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla týkající se podmínek poskytování podpory pro pěstitele brambor určených pro výrobu škrobu, včetně pravidel o způsobilosti k poskytování podpory, minimální ceně a platbách.Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná pravidla týkající se vyplácení podpory.“44) V článku 80 se doplňuje nový odstavec, který zní:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná pravidla týkající se výpočtu obsahu hořkých semen u sladkého vlčího bobu.“45) V článku 81 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:„2. Pokud plocha, pro kterou je žádáno o prémii na bílkovinné plodiny, je větší než maximální zaručená plocha, sníží Komise prostřednictvím prováděcích aktů pro příslušný rok poměrně plochu na zemědělce, pro kterou je žádáno o prémii na bílkovinné plodiny.Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná pravidla týkající se koeficientů snížení, včetně metody výpočtu a data stanovení uvedených koeficientů.3. Pokud se podle článku 67 některý členský stát rozhodne začlenit prémii na bílkovinné plodiny podle tohoto oddílu do režimu jednotné platby, sníží Komise prostřednictvím prováděcích aktů maximální zaručenou plochu podle odstavce 1 tohoto článku poměrně k částce na bílkovinné plodiny uvedené pro daný členský stát v příloze XII.Pro zajištění účinného a cíleného využívání finančních prostředků Unie a pro účinnou správu režimů zvláštních podpor pro jednotlivé plodiny přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci:a) pravidla týkající se minimálních ploch a zvláštní pravidla týkající se osevu a pěstování plodin uvedených v tomto oddíle;b) pravidla pro podmínky poskytování podpory na bílkovinné plodiny, včetně pravidel týkajících se definice sladkého vlčího bobu a toho, kdy lze poskytnout podporu na směs obilovin a bílkovinných plodin.“46) V článku 84 se doplňuje nový odstavec, který zní:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná pravidla týkající se koeficientů snížení, včetně metody výpočtu a data stanovení uvedených koeficientů.“47) V článku 85 se vkládají nové odstavce, které znějí:„4. Pro zajištění účinného a cíleného využívání finančních prostředků Unie a pro účinnou správu režimů zvláštních podpor pro jednotlivé plodiny přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla pro minimální plochy a zvláštní pravidla týkající se osiva a pěstování plodin uvedených v tomto oddíle.5. Pro zajištění účinné správy režimů zvláštních podpor pro jednotlivé plodiny přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla stanovující podmínky způsobilosti k poskytování podpory na zemědělské pozemky osázené stromy/keři nesoucími skořápkové ovoce, pravidla vymezující minimální velikost pozemku a minimální hustotu výsadby a pravidla týkající se způsobilosti k poskytování vnitrostátní podpory na skořápkové ovoce podle článků 86 a 120.“48) Článek 87 se mění takto:a) V odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:„Výše požadované podpory pro osivo nepřesáhne strop, který stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů a který odpovídá složce podpory pro osivo pro dotyčné odrůdy ve vnitrostátním stropu uvedeném v článku 40 tohoto nařízení, stanoveném v souladu s čl. 64 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003 („strop podpory pro osivo“). V případě nových členských států však tento strop podpory pro osivo odpovídá částkám uvedeným v příloze XIV tohoto nařízení.“b) Odstavec 4 se nahrazuje tímto:„4. V zájmu ochrany veřejného zdraví stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci odrůdy konopí ( Cannabis sativa L .), na něž lze poskytnout podporu pro osivo stanovenou v tomto článku.“c) Doplňují se nové odstavce, které znějí:„5. S cílem umožnit uplatňování režimů zvláštní podpory pro jednotlivé plodiny stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci definici základního a certifikovaného osiva.6. Za účelem účinného a cíleného využívání finančních prostředků Unie u podpory pro osivo stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podmínky produkce osiva, územní způsobilosti a jeho uvádění na trh.7. Pro zajištění účinného a cíleného využívání finančních prostředků Unie a pro účinnou správu režimů zvláštních podpor pro jednotlivé plodiny může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout pravidla pro minimální plochy a zvláštní pravidla týkající se výsevu a pěstování plodin uvedených v tomto oddíle.8. Pro vytvoření seznamu odrůd konopí, na které lze poskytnou přímé platby, a v zájmu ochrany veřejného zdraví přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla, jež podmiňují poskytnutí plateb použitím certifikovaných osiv určitých odrůd a které stanoví postup při určování odrůd konopí podle čl. 87 odst. 4.9. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se informací, které mají předkládat semenářské podniky nebo množitelé pro kontrolu nároků na podporu.“49) Článek 89 se mění takto:a) Odstavec 2 se nahrazuje tímto:„2. Členské státy schvalují půdu a povolují odrůdy uvedené v odstavci 1 v souladu s pravidly a podmínkami uvedenými v odstavci 3.b) Doplňují se nové odstavce, které znějí:„3. Pro zajištění účinné správy režimů zvláštních podpor pro jednotlivé plodiny přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla a podmínky schválení půdy a povolení odrůd pro účely zvláštní podpory pro bavlnu.4. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro schvalovací postupy a pro sdělování informací producentům v souvislosti s tímto schválením.“50) V článku 90 se odstavec 5 nahrazuje tímto:„5. Aby bylo možné uplatňovat režimy zvláštní podpory pro jednotlivé plodiny, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla týkající se podmínek poskytování podpory pro bavlnu, podmínek způsobilosti k poskytování podpory a agronomických postupů.Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit pravidla pro výpočet snížení podle odstavce 4.“51) Článek 91 se mění takto:a) Odstavec 2 se nahrazuje tímto:„2. Členský stát, v němž jsou vyzrňovací stanice umístěny, schválí meziodvětvové organizace, které splňují kritéria uvedená v odstavci 3.“b) doplňuje se nový odstavec 3, který zní:„3. S cílem umožnit účinné uplatňování režimů zvláštní podpory pro jednotlivé plodiny přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci kritéria pro schvalování meziodvětvových organizací a povinností producentů. Komise kromě toho stanoví pravidla pro situaci, kdy schválená meziodvětvová organizace uvedená kritéria nesplňuje.“52) V článku 97 se vkládají nové odstavce, které znějí:„5. V zájmu zajištění ochrany práv zemědělců může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout pro účely tohoto oddílu zvláštní definice.6. Pro zajištění účinného a cíleného využívání finančních prostředků Unie a pro účinnou správu přechodných plateb na ovoce a zeleninu může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout:a) požadavky na smlouvu o zpracování uvedenou v odstavci 3;b) pravidla pro sankce, pokud se zjistí, že schválený první zpracovatel nebo subjekt provádějící výkup suroviny nedodržuje povinnosti stanovené v této kapitole nebo ve vnitrostátních předpisech přijatých na základě této kapitoly, nebo pokud schválený první zpracovatel nebo subjekt provádějící výkup suroviny neakceptuje kontroly prováděné příslušnými orgány nebo při těchto kontrolách dostatečně nespolupracuje.7. Pro zajištění účinné správy režimů zvláštních podpor pro jednotlivé plodiny může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout pravidla pro minimální plochy a zvláštní pravidla týkající se výsevu a pěstování plodin uvedených v tomto oddíle.8. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se schvalování a kontroly prvních zpracovatelů a subjektů provádějících výkup suroviny a zveřejnění seznamu schválených prvních zpracovatelů a subjektů provádějících výkup suroviny ze strany členských států, orientační částky podpory, kterou mají stanovit členské státy, a základu pro výpočet výše podpory.“53) V článku 98 se vkládají nové odstavce, které znějí:„7. V zájmu zajištění ochrany práv zemědělců může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout pro účely tohoto oddílu zvláštní definice.8. Pro zajištění účinného a cíleného využívání finančních prostředků Unie a pro účinnou správu přechodných plateb na ovoce a zeleninu může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout:a) požadavky na smlouvu o zpracování uvedenou v odstavci 2;b) pravidla pro sankce, pokud se zjistí, že schválený první zpracovatel nebo subjekt provádějící výkup suroviny nedodržuje povinnosti stanovené v této kapitole nebo ve vnitrostátních předpisech přijatých na základě této kapitoly, nebo pokud schválený první zpracovatel nebo subjekt provádějící výkup suroviny neakceptuje kontroly prováděné příslušnými orgány nebo při těchto kontrolách dostatečně nespolupracuje;c) pravidla týkající se minimálních ploch a zvláštní pravidla týkající se výsevu a pěstování plodin uvedených v tomto oddíle.9. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se schvalování a kontroly prvních zpracovatelů a subjektů provádějících výkup suroviny a zveřejnění seznamu schválených prvních zpracovatelů a subjektů provádějících výkup suroviny ze strany členských států, orientační částky podpory, kterou mají stanovit členské státy, a základu pro výpočet částky podpory.“54) V čl. 101 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:„Seznam těchto oblastí stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů.Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro ověřování a oznamování oblastí, které splňují kritéria uvedená v prvním pododstavci.“55) Článek 103 se mění takto:a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto:„1. Prémie se vyplácejí oprávněným zemědělcům na základě počtu bahnic nebo koz, které chovají ve svém zemědělském podniku po minimální dobu, kterou stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů.Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla týkající se žádostí a ohlášení a dalších dokumentů, které musí zemědělci předložit, podmínek, které musí zvířata splňovat, aby mohly být vyplaceny platby, a povinnosti vypracovat seznam zemědělců dodávajících na trh ovčí mléko nebo výrobky z ovčího mléka.“b) Doplňuje se nový odstavec, který zní:„3. V zájmu zajištění řádné správy vnitrostátní rezervy a ochrany práv příjemců podpor přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci:a) pravidla týkající se využívání, převodu a dočasného postoupení práv vztahujících se na platby na skopové a kozí maso uvedené v článku 52;b) pravidla o přístupu k platbám v odvětví skopového a kozího masa uvedeným v článku 52 v případě, že zemědělci nejsou vlastníky půdy, na které hospodaří.“56) V článku 104 se doplňuje nový odstavec, který zní:„5. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se výpočtu individuálních omezení a zaokrouhlování v případě práv.“57) Článek 105 se mění takto:a) V odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Kromě výjimečných a odůvodněných případů, kdy zemědělec získá bezplatně práva na prémii z vnitrostátní rezervy, není oprávněn svá práva převést nebo je dočasně postoupit po dobu tří let od data, kdy práva získal.“b) Doplňují se nové odstavce, které znějí:„5. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se oznámení převodu a/nebo postoupení práv zemědělcem příslušnému orgánu, stanovení individuálního stropu, oznámení zemědělců v případě převodu nebo dočasného postoupení práv na prémii a převodu a dočasného postoupení práv prostřednictvím vnitrostátní rezervy.6. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout nezbytná opatření týkající se odejmutí a nového přerozdělení nevyužitých práv na prémii stanovených v tomto oddíle.“58) Článek 110 se mění takto:a) V odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Členské státy mohou z administrativních důvodů rozhodnout, že žádosti o přímé platby uvedené v článku 19, co se týče zvláštní prémie, budou podávány pro minimální počet zvířat s tím, že tento počet nepřekročí číslo tři.“b) V odstavci 3 se písmeno a) nahrazuje tímto:„a) každé zvíře, které je předmětem žádosti o prémii, je chováno zemědělcem na výkrm během doby, kterou stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů;“.c) V odstavci 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se výše prémie, která se má poskytnout v případě, že po uplatnění poměrného snížení uvedeného v prvním pododstavci nevyjde u počtu zvířat, na která se vztahuje poskytnutí prémie, celé číslo.“d) V odstavci 5 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla týkající se sdělení, kterými členské státy informují Komisi o opatřeních přijatých podle prvního pododstavce.“e) V odstavci 6 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se poskytnutí prémie v době porážky, včetně ustanovení o věkových třídách, žádostech o podporu a doprovodných dokumentech, požadovaného retenčního období v takovém případě a stanovení hmotnosti jatečně upraveného těla.“f) Doplňuje se nový odstavec, který zní:„9. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se žádostí, poskytování prémie na zvířata, která nemají nárok v důsledku uplatnění poměrného snížení podle odstavce 4, zvířecích pasů uvedených v článku 6 nařízení (ES) č. 1760/2000, vnitrostátních správních dokumentů uvedených v odst. 3 písm. b) tohoto článku a oznámení Komise v případě, že se členský stát rozhodne vytvořit v rámci svých území jiné regiony nebo změnit stávající regiony ve smyslu čl. 109 písm. a) tohoto nařízení.“59) Článek 111 se mění takto:a) V odstavci 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:„Členské státy mohou z administrativních důvodů stanovit, že žádosti o přímé platby uvedené v článku 19, co se týče prémie na krávy bez tržní produkce mléka, se podávají pro minimální počet zvířat s tím, že tento počet nepřekročí číslo tři.Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se žádostí o podporu.“b) Odstavec 2 se mění takto:i) Za druhý pododstavec se vkládá nový pododstavec, který zní:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů:a) nezbytná opatření týkající se šestiměsíčního retenčního období uvedeného ve druhém pododstavci a povinnosti členských států informovat Komisi v případě, že změní množstevní omezení nebo se od něj odchýlí;b) pravidla týkající se data, které je třeba zohlednit při stanovování individuální kvóty pro mléko, na kterou může být poskytnuta prémie na krávy bez tržní produkce mléka.“ii) Doplňuje se nový pododstavec, který zní:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se výpočtu průměrné dojivosti.“c) Odstavec 5 se mění takto:i) Za první pododstavec se vkládá nový pododstavec, který zní:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se informování Komise o dalších podmínkách pro poskytnutí prémie.“ii) Doplňuje se nový pododstavec, který zní:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se:a) informací členských států o dalších podmínkách pro poskytnutí dodatečné vnitrostátní prémie na krávu bez tržní produkce mléka ab) rozhodnutí, které přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu bez zapojení výboru uvedeného v článku 141 c , o členských státech, které splňují podmínky stanovené ve čtvrtém pododstavci.“d) Doplňují se nové odstavce, které znějí:„7. V zájmu zajištění řádné správy režimu a ochrany práv příjemců podpor přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci:a) pravidla týkající se způsobilosti k poskytnutí prémie na krávu bez tržní produkce mléka podle čl. 53 odst. 1 u krav masného plemene;b) pravidla týkající se využívání, převodu a dočasného postoupení práv na prémii na krávu bez tržní produkce mléka podle čl. 53 odst. 1;c) pravidla týkající se přístupu k prémii na krávu bez tržní produkce mléka podle čl. 53 odst. 1 v případě, že zemědělci nejsou vlastníky půdy, na které hospodaří;d) pravidla týkající se způsobilosti k poskytnutí dodatečné vnitrostátní prémie na krávy bez tržní produkce mléka podle odstavce 5 tohoto článku.8. Pro zajištění dodržování povinností příjemců podpor přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla o přístupu k právům na prémii u prémie na krávy bez tržní produkce mléka podle čl. 53 odst. 1, k nimž částečná práva opravňují.“60) Článek 112 se mění takto:a) V odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření týkající se stanovení individuálních stropů na zemědělce.“b) Doplňuje se nový odstavec, který zní:„6. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů veškerá nezbytná opatření týkající se zaokrouhlování částečných práv.“61) Článek 113 se mění takto:a) V odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Kromě řádně odůvodněných výjimečných případů platí, že pokud zemědělec získal nároky na prémii bezplatně z vnitrostátní rezervy, není oprávněn během tří následujících kalendářních let svá práva převádět a/nebo dočasně postupovat.“b) Doplňuje se nový odstavec, který zní:„5. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla týkající se:a) oznámení zemědělce převádějícího a/nebo postupujícího práva a zemědělce přijímající tato práva příslušným orgánům členského státu o tom, že dochází k převodu a/nebo k dočasnému postoupení práv na prémii;b) stanovení nového individuálního stropu členským státem v případě převodu nebo dočasného postoupení práv na prémie a jejich oznámení zemědělci;c) převodu a/nebo dočasného postoupení práv prostřednictvím vnitrostátní rezervy.“62) V článku 115 se vkládají nové odstavce, které znějí:„3. V zájmu zajištění ochrany práv příjemců podpor přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla pro přístup zemědělců, jejichž stádo jalovic je určeno k obnově stád, ke zvláštnímu režimu pro jalovice uvedenému v odstavci 1.4. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla týkající se:a) oznámení členských států Komisi, že využily možnosti uvedené v odstavci 1, s uvedením údajů, na jejichž základě je možno stanovit, že byly splněny podmínky stanové v uvedeném odstavci, zvláštního stropu, který určily, úpravě tohoto stropu a kritérií přijatých pro zajištění toho, aby byla prémie vyplacena zemědělcům, jejichž stádo jalovic je určeno k obnově stád;b) rozhodnutí Komise o členských státech, které splňují podmínky stanovené v odstavci 1;c) výše poskytované prémie v případě, že po uplatnění poměrného snížení uvedeného v odstavci 1 nevyjde u počtu zvířat, na která se vztahuje poskytnutí prémie, celé číslo;d) minimálního počtu zvířat, která mají být chována;e) zaokrouhlení počtu zvířat v případě, že je výsledkem výpočtu maximálního počtu jalovic vyjádřeného jako procentní podíl, jak je uvedeno v čl. 111 odst. 2 druhém pododstavci jiná hodnota než celé číslo;“.63) Článek 116 se mění takto:a) Odstavec 1 se mění takto:i) První pododstavec se nahrazuje tímto:„Zemědělci, který chová ve svém zemědělském podniku skot, může být na základě žádosti poskytnuta porážková prémie. Tato prémie se poskytuje při porážce zvířat, na která lze poskytnout prémii, nebo při jejich vývozu do třetí země, a to v rámci vnitrostátních stropů, které stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů.“ii) Třetí pododstavec se nahrazuje tímto:„Na zvířata uvedená v druhém pododstavci písmenech a) a b) lze poskytnout porážkovou prémii, pokud je zemědělec choval v období, které stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů.“b) V odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů vnitrostátní stropy uvedené v odstavci 1. Uvedené stropy se stanoví pro každý členský stát a odděleně pro obě dvě skupiny zvířat podle písm. a) a b) druhého pododstavce uvedeného odstavce. Každý strop se rovná počtu zvířat v každé z těchto dvou skupin, která byla v dotyčném členském státě poražena v roce 1995. Ke každému stropu se přičte počet zvířat vyvezených do třetích zemí podle údajů Eurostatu nebo podle jakýchkoli jiných oficiálních statistických informací pro uvedený rok, které přijala Komise.“c) Doplňují se nové odstavce, které znějí:„5. Za účelem účinného a cíleného využívání finančních prostředků Unie přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla týkající se povinnosti předložit prohlášení o účasti, aby mohla být porážková prémie podle tohoto článku poskytnuta.6. Aby bylo možno poskytnout porážkovou prémii podle tohoto článku, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla o způsobilosti jatečně upravených těl.7. V zájmu zajištění ochrany práv příjemců podpor přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla týkající se výše porážkové prémie uvedené v tomto článku, k níž opravňuje počet způsobilých zvířat, který je menší než celé číslo.“64) Článek 117 se mění takto:a) Druhý odstavec se nahrazuje tímto:„Pokud však byly příslušnému orgánu nahlášeny údaje stanovené v čl. 7 odst. 1 druhé odrážce nařízení (ES) č. 1760/2000 v první den retenčního období zvířete, jak stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů, lze platbu také poskytnout na toto zvíře.“b) Doplňují se nové odstavce, které znějí:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla týkající se:-  žádostí o prémie a dokumentů, které musí zemědělci předložit, stanovení retenčních období a platného postupu při identifikaci a evidenci zvířat,-  rozhodné skutečnosti pro stanovení roku, do nějž jsou zvířata, u nichž je stanovována příslušná výše prémie a uplatňována sazba podpory a výpočet poměrného snížení, započítávána,-  odejmutí a nového přerozdělení nevyužitých práv na prémie stanovených podle tohoto oddílu.“65) V čl. 119 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout pravidla týkající se délky vyloučení z poskytování plateb.“66) V článku 124 se vkládají nové odstavce, které znějí:„9. „Aby bylo možno uplatňovat režim jednotné platby na plochu podle této hlavy, určí Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci zemědělské plochy v režimu jednotné platby na plochu uvedené v odstavci 1 a minimální rozlohu plochy zemědělského podniku, pro niž je možno žádat o platbu, když je tato plocha větší než 0,3 ha, jak je uvedeno v odst. 2 třetím pododstavci.10. Pro vytvoření seznamu odrůd konopí, na které lze poskytnout přímé platby, a v zájmu ochrany veřejného zdraví přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla, jež podmiňují poskytnutí plateb použitím certifikovaných osiv určitých odrůd a které stanoví postup při určování odrůd konopí podle článku 39.“67) V článku 126 se doplňuje nový odstavec, který zní:„4. Komise na základě volby každého členského státu stanoví prostřednictvím prováděcích aktů odpovídající strop pro podporu uvedenou v tomto článku.“68) V článku 127 se doplňuje nový odstavec, který zní:„3. Komise na základě volby každého členského státu stanoví prostřednictvím prováděcího aktu odpovídající strop pro podporu uvedenou v tomto článku.“69) Článek 128 se mění takto:a) V odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:„V tom případě a v mezích stropu stanoveného Komisí prostřednictvím prováděcích aktů vyplácí dotyčný členský stát dodatečnou platbu zemědělcům na ročním základě.“b) V odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:„V tom případě a v mezích stropu stanoveného Komisí prostřednictvím prováděcích aktů vyplácí dotyčný členský stát dodatečnou platbu zemědělcům na ročním základě.“70) V článku 129 se doplňuje nový odstavec, který zní:„4. Komise na základě volby každého členského státu stanoví prostřednictvím prováděcího aktu odpovídající strop pro podporu uvedenou v tomto článku.“71) V čl. 131 odst. 4 se první pododstavec nahrazuje tímto:„Částky uvedené v odstavci 1 stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů.“72) Článek 132 se mění takto:a) V odstavci 2 se úvodní věta nahrazuje tímto:„Nové členské státy mají na základě zmocnění, které Komise udělí prostřednictvím prováděcího aktu bez zapojení výboru uvedeného v článku 141 c , možnost doplňovat všechny přímé platby:“.b) Doplňují se nové odstavce, které znějí:„9. Aby bylo možno uplatňovat doplňkové vnitrostátní přímé platby, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla pro účely odst. 7 písm. b) týkající se podmínek pro poskytnutí uvedené podpory.10. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů nezbytná opatření:-  pro případy, že by byly doplňkové vnitrostátní přímé platby vyšší než maximální výše povolená Komisí,-  týkající se kontrol.“73) V článku 139 se doplňuje nový odstavec, který zní:„Doplňkové vnitrostátní přímé platby uvedené v článku 132, jež nejsou vyplaceny v souladu se zmocněním Komise, se však považují za protiprávní státní podporu ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 659/1999.** Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.“74) V článku 140 se doplňuje nový odstavec, který zní:„Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla týkající se informací, dokumentů, statistických údajů a zpráv, které předávají členské státy Komisi, a rovněž lhůt a metod pro jejich předávání.“75) Články 141 a 142 se zrušují.76) V kapitole 1 hlavy VII se vkládají nové články, který znějí:„Článek 141aPravomoci KomiseJsou-li Komisi svěřeny pravomoci, jedná postupem podle článku 141b v případě aktů v přenesené pravomoci a postupem podle článku 141c v případě prováděcích aktů, pokud toto nařízení výslovně nestanoví jinak.Článek 141bAkty v přenesené pravomoci1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle tohoto nařízení je svěřena Komisi na dobu neurčitou.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.2. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v odstavci 1 zrušit.Orgán, který zahájil interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se před přijetím konečného rozhodnutí snaží informovat v přiměřené lhůtě druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a důvody tohoto zrušení.Rozhodnutí o zrušení ukončuje přenesení pravomocí vyjmenovaných v daném rozhodnutí. Nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Neovlivní platnost již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.3. Evropský parlament a Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o jeden měsíc.Pokud Evropský parlament ani Rada v této lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost v případě, že proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.Článek 141cProváděcí akty – výbor[Bude doplněno po přijetí nařízení o pravidlech a obecných zásadách týkajících se kontrolních mechanismů podle čl. 291 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, které se nyní projednávají v Evropském parlamentu a Radě.]Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Použije se ode dne [1. ledna 2012].Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V … dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyněFINANČNÍ VÝKAZ | AGRI/I.1-D/440787_rev 1(MB/tm) 6.15.2010.1 |DATUM: 27/07/2010 |1. | ROZPOČTOVÝ OKRUH: 05 03 Přímé podpory | POLOŽKY |2. | NÁZEV: Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 |3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: Článek 43 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). |4. | CÍLE: Přizpůsobit prováděcí pravomoci Komise v nařízení Rady (ES) č. 73/2009 rozdílu mezi přenesenými a prováděcími pravomocemi podle článků 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). |5. | FINANČNÍ DOPADY | OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK 2010 (v milionech EUR) | NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK 2011 (v milionech EUR) |5.0 | VÝDAJE - FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY/INTERVENCE) - VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ - JINÝCH SUBJEKTŮ | - | - | - |5.1 | PŘÍJMY - VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY/CLA) - VNITROSTÁTNÍ | - | - | - |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE | - | - | - | - |5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY | - | - | - | - |5.2 | METODA VÝPOČTU: - |6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z POLOŽEK ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE |6.2 | BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? | ANO NE |6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT POLOŽKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | ANO NE |POZNÁMKY: Cílem návrhu je přizpůsobit pravomoci Komise dané nařízením Rady (ES) č. 73/2009 rozdílu mezi přenesenými a prováděcími pravomocemi zavedenými články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Tento návrh nepředstavuje pro rozpočet Společenství žádné dodatečné výdaje. Tento návrh rovněž přináší zjednodušení v oblasti podmíněnosti, neboť umožňuje členským státům nevyžadovat od zemědělců s celkovou plochou zemědělského podniku menší než jeden hektar ohlášení všech zemědělských ploch. Finanční dopady tohoto návrhu nejsou měřitelné. |[1] Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16.[2] Úř. věst. C […], […], s. […].[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Úř. věst. C […], […], s. […].[5] Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16.[6] Úř. věst. L 316, 2.12.2009, s. 1.[7] Úř. věst. L 316, 2.12.2009, s. 27.[8] Úř. věst. L 316, 2.12.2009, s. 65.


				|

		52012PC0544

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se upřesňuje působnost konečného antidumpingového cla uloženého nařízením Rady (ES) č. 383/2009 na dovoz některých předpínacích drátů a lan pocházejících z Čínské lidové republiky /* COM/2012/0544 final - 2012/0256 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
   || Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), v řízení o přezkumu omezeném na rozsah definice výrobků, na něž se vztahují opatření použitelná na dovoz určitých drátů a drátěných lan z nelegované oceli pro předpínání předem a dodatečně (předpínací dráty a lana) pocházejících z Čínské lidové republiky.
   || Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení.
   || Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Konečné antidumpingové clo na dovoz určitých drátů a drátěných lan z nelegované oceli pro předpínání předem a dodatečně (předpínací dráty a lana) pocházejících z Čínské lidové republiky uložené nařízením Rady (ES) č. 383/2009[2] .
   || Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh.
 2.           KONZULTACE SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
   || Konzultace se zúčastněnými stranami
   || Zúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy.
   || Sběr a využití výsledků odborných konzultací
   || Nebylo třeba využít externích odborných konzultací.
   || Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny.
 3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
   || Shrnutí navrhovaných opatření Komise dne 4. října 2011 zahájila šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz předpínacích drátů a lan pocházejících z Číny, které se omezuje na posouzení rozsahu definice výrobku. Žadatel tvrdil, že konkrétní typ výrobku, jímž je galvanizované drátěné lano sestávající ze sedmi drátů, by měl být vyňat z rozsahu definice výrobku, na nějž se vztahují opatření, z důvodu, že tento typ výrobku má základní fyzikální a technické vlastnosti odlišné od fyzikálních a technických vlastností rozsahu definice výrobku, na nějž se vztahují stávající opatření. Šetření ukázalo, že typ výrobku, o jehož vyjmutí z oblasti působnosti opatření bylo žádáno, skutečně plně nespadá do definice dotčeného výrobku, neboť –                         vykazuje fyzikální rozdíly, pokud jde o průměr drátů, –                         má jasně odlišné použití než dotčený výrobek a –                         používá se v jiném odvětví, jímž se šetření v rámci původního antidumpingového řízení nezabývalo. Proto by galvanizované drátěné lano sestávající ze sedmi drátů, jež odpovídá mezinárodní normě IEC 61089 nebo evropské normě / normě Cenelec UNE-50182, mělo být vyňato z oblasti působnosti opatření. Proto se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie.
   || Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství.
   || Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
   || Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, neboť podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni.
   || Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět.
   || Volba nástrojů
   || Navrhovaný nástroj: nařízení Rady.
   || Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti.
 4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
   || Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie.
2012/0256 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY,
kterým se upřesňuje působnost
konečného antidumpingového cla uloženého nařízením Rady (ES) č. 383/2009
na dovoz některých předpínacích drátů a lan pocházejících z Čínské
lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES)
č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně
před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského
společenství[3] (dále
jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3
uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále
jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A.
POSTUP
1.           Platná opatření
(1)       Rada nařízením (ES)
č. 383/2009[4]
(dále jen „konečné nařízení“) uložila konečné antidumpingové clo
na dovoz předpínacích drátů a lan pocházejících z Čínské
lidové republiky (dále jen „platná opatření“).
2.           Žádost o prozatímní
přezkum
(2)       Komise obdržela od
společnosti ECN Cable Group S.L., španělského výrobce kabelů
(dále jen „žadatel“) žádost o částečný prozatímní přezkum podle
čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(3)       Žadatel požadoval vyjmutí
některých drátů a lan z oblasti působnosti stávajících
antidumpingových opatření na dovoz určitých drátů a
drátěných lan z nelegované oceli pro předpínání předem a
dodatečně (předpínací dráty a lana) pocházejících z Čínské
lidové republiky. Výrobkem, jehož vyjmutí z oblasti působnosti opatření
je požadováno, je drátěné lano sestávající ze sedmi drátů z
nelegované oceli, pokovené nebo potažené zinkem, obsahující 0,6 % hmotnostních
uhlíku nebo více, s největším průřezem převyšujícím 3 mm,
který odpovídá mezinárodní normě IEC 60888 nebo evropské normě /
normě Cenelec UNE-EN 50189 („lana používaná jako ocelové jádro pro
vodiče“).
(4)       Žadatel předložil
důkazy prima facie o tom, že se základní fyzikální a technické
vlastnosti výrobku, jenž má být vyňat z působnosti opatření,
významně liší od fyzikálních a technických vlastností dotčeného
výrobku, na nějž se vztahují platná opatření.
3.           Zahájení přezkumu
(5)       Komise rozhodla, že existují
dostatečné důkazy odůvodňující zahájení
částečného prozatímního přezkumu, a po konzultaci s poradním
výborem zveřejněním oznámení dne 4. října 2011 v Úředním
věstníku Evropské unie[5]
(dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila v souladu
s ustanoveními čl. 11 odst. 3 základního nařízení
částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání rozsahu
definice výrobku.
4.           Přezkumné šetření
(6)       Komise o zahájení šetření
v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně
vyrozuměla orgány Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená
země“) a všechny ostatní strany, o nichž je známo, že se jich záležitost
týká, tj. známé vyvážející výrobce v dotčené zemi, uživatele a dovozce
v Unii a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost
písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve
lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)       Komise rozeslala dotazníky
všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a všem dalším
stranám, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení
o zahájení přezkumu.
(8)       Odpovědi na dotazník
přišly od žadatele, dvou čínských vyvážejících výrobců, dvanácti
výrobců předpínacích drátů a lan v Unii, dvou výrobců
vodičů pro elektrická vedení v Unii, šesti uživatelů a dvou
dovozců v Unii. Nebylo stanoveno žádné období šetření pro účely
tohoto částečného přezkumu s ohledem na rozsah
částečného přezkumu.
(9)       Komise si vyžádala a
ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné pro posouzení,
zda je třeba změnit oblast působnosti stávajících
antidumpingových opatření, a provedla inspekce na místě v prostorách
těchto společností:
–
ECN Cable Group S.L. Vitoria Gasteiz,
Španělsko
–
Tycsa – Trenzas y Cables de Acero PSC, S.L.,
Santander, Španělsko
–
DWK Drahtwerk Koln GmbH, Köln, Německo
–
Nedri Spanstaal, B.V.,Venlo, Nizozemsko
–
Gongyi Hengxing Hardware co., Ltd, Provincie Henan,
Čína
–
Solidal Condutores Eléctricos S.A, Esposende,
Portugalsko
–
Tele-fonika Kable Sp. z o.o. S.K.A, Krakow, Polsko.
B.
DOTČENÝ VÝROBEK
1.           Dotčený výrobek
(10)     Dotčený
výrobek je totožný s výrobkem vymezeným v článku 1 konečného
nařízení, tj. nepokovené nebo nepotažené dráty z nelegované oceli, dráty z
nelegované oceli pokovené nebo potažené zinkem a drátěná lana z nelegované
oceli, též pokovená nebo potažená, s nejvýše 18 dráty, obsahující 0,6 %
hmotnostních uhlíku nebo více, s největším průřezem
převyšujícím 3 mm, v současnosti kódů KN ex 7217 10 90, ex 7217
20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 a ex 7312 10 69 a pocházející z Čínské
lidové republiky.
C.
VÝSLEDKY PŘEZKUMNÉHO ŠETŘENÍ
1.           Souvislosti
(11)     Dráty nebo lana pro
předpínání předem nebo dodatečně se vyrábí z oceli s
vysokým obsahem uhlíku a používají se většinou v odvětví stavebnictví
do betonových výztuží, nosných prvků a kotvených lanových mostů.
Předpínací dráty a lana se vyrábí z válcovaných ocelových drátů.

(12)     Existují dva hlavní typy
předpínacích drátů a lan: dráty a lana prvního typu používané
v betonových aplikacích, jež nejsou galvanizované, a dráty a lana druhého
typu používané u kotvených lanových mostů nebo závěsných mostů,
jež jsou galvanizované. Galvanizovaná lana používaná u závěsných
mostů představují pouze asi 1 % celkového trhu Unie s
předpínacími dráty a lany. Hlavními uživateli předpínacích drátů
a lan jsou tudíž podniky působící ve stavebnictví.
(13)     Žadatelem je španělský
výrobce vodičů venkovního elektrického vedení. Typem výrobku, o jehož
vyjmutí z definice výrobků, na něž se vztahují opatření, žadatel
žádá, jsou galvanizovaná drátěná lana sestávající ze sedmi drátů
používaná jako ocelové jádro pro vodiče venkovního elektrického vedení.
2.           Metodika
(14)     S cílem posoudit, zda se
na lana používaná jako ocelová jádra pro vodiče venkovního elektrického
vedení vztahuje definice výrobku podle článku 1 konečného
nařízení, bylo zkoumáno, zda mají lana používaná jako ocelová jádra pro
vodiče a jiné předpínací dráty a lana stejné fyzikální a technické
vlastnosti a druhy konečného použití. V této souvislosti byla
rovněž posuzována zaměnitelnost mezi lany používanými jako ocelová
jádra pro vodiče venkovního elektrického vedení a jiných předpínacích
drátů a lan, na něž se vztahují dotčená opatření v Unii.
(15)     Žadatel navrhl, aby se tyto
dva výrobky odlišily používáním norem. Podle žadatele předpínací dráty a
lana používané ve stavebnictví nesplňují požadavky mezinárodní normy IEC
60888 ani evropské normy / normy Cenelec UNE-EN 50189. Obě
tyto normy se vztahují na pozinkované ocelové dráty určené k použití ve
splétaných elektrických vodičích.
3.           Zjištění
3.1.        Fyzikální a technické
vlastnosti
(16)     Normy uvedené v žádosti a v
15. bodě odůvodnění výše se používají pouze s ohledem na
vodiče pro elektrická vedení. Výrobci v EU vyrábějící předpínací
dráty a lana určené k použití ve stavebnictví s těmito normami tudíž
nebyli obeznámeni, a jejich odpovědi na dotazník tedy obsahovaly rozdílná
stanoviska ohledně skutečnosti, zda jsou tyto normy splněny,
pokud jde o galvanizované drátěné lano sestávající ze sedmi drátů
používané u závěsných mostů.
(17)     Šetření ukázalo, že
většina fyzikálních vlastností / standardních specifikací obou
dotčených výrobků je alespoň částečně
srovnatelná, avšak při porovnání norem používaných pro vodiče
venkovního elektrického vedení s normou pro předpínací ocel používanou ve
stavebnictví se rovněž ukázalo, že existuje jeden identifikovatelný
specifický fyzikální rozdíl, který umožňuje jasné rozlišení obou
výrobků.
(18)     Podle normy EN 10337 pro
předpínací ocel, která se používá ve stavebnictví, „musí být
průměr středového drátu nejméně o 3 % větší než
průměr drátů ve vnější poloze“ (bod 7.1.3 uvedené normy),
zatímco podle normy pro vodiče venkovního elektrického vedení (EN 50182)
musí mít všechny dráty, jež tvoří galvanizované drátěné lano
sestávající ze sedmi drátů používané jako ocelové jádro pro vodiče, stejný
průměr.
(19)     Rozdíly v tloušťce
středového drátu lze ověřit pomocí zařízení, které je
schopné měřit tloušťku drátů. Proto je možné tento typ
výrobku odlišit od ostatních typů patřících do vymezení
dotčeného výrobku.
(20)     Byly konzultovány
zúčastněné strany a celkově se shodly na tom, že oba výše
popsané typy výrobků je možné rozlišit.
3.2.        Základní konečné použití
a zaměnitelnost
(21)     Šetření dále ukázalo, že
oba typy výrobků mají různá, rozdílná využití a používají se ve dvou
různých odvětvích. Předpínací dráty a lana se používají ve
stavebnictví, zatímco lana, jejichž vyjmutí z oblasti působnosti
opatření je požadováno, se používají jako podpůrné jádro
vodičů venkovního elektrického vedení v kabelovém odvětví.
(22)     Kromě toho díky odlišným
specifikacím každého typu výrobku není možná zaměnitelnost v použitích
předpínacích drátů a lan a lan používaných jako ocelová jádra pro
vodiče.
(23)     Na tomto základě se má za
to, že existují podstatné základní fyzikální a technické rozdíly mezi
předpínacími dráty a lany a lany používanými jako ocelová jádra pro
vodiče venkovního elektrického vedení, které lze určit.
3.3.        Výrobek, který byl
předmětem původního šetření
(24)     Žádná ze společností,
které spolupracovaly při původním šetření (sedm výrobců v
EU, sedm vyvážejících výrobců v ČLR, čtyři dovozci v EU,
kteří nejsou ve spojení, a sedm uživatelů) nebyla zapojená do výroby
lan používaných jako ocelová jádra pro vodiče a/nebo do obchodu
s nimi. Z původního šetření je patrné, že příslušné informace
shromážděné v té době se netýkaly lan používaných jako ocelová jádra
pro vodiče.
(25)     Z toho tedy vyplývá, že
ačkoli lana používaná jako ocelová jádra pro vodiče nebyla
výslovně vyňata z působnosti opatření, šetření v té
době nemělo za cíl je zahrnout jako dotčený výrobek.
4.           Tvrzení o možném obcházení
platných opatření
(26)     Některé
zúčastněné strany vyjádřily obavy, pokud jde o možné obcházení
platných opatření, pokud by lana používaná jako ocelová jádra pro
vodiče byla vyňata z rozsahu působnosti těchto
opatření.
(27)     Nicméně galvanizované drátěné
lano sestávající ze sedmi drátů používané u vodičů venkovního
elektrického vedení se prodává bez pokrytí další vrstvou, zatímco galvanizované
drátěné lano sestávající ze sedmi drátů používané při
stavbě mostů, do nosných prvků a větrných generátorů
je většinou dále potažené vrstvou polyethylenu a navoskované nebo
opatřené mazivem, přičemž jeho předpokládaná doba použití
dosahuje 50 let nebo i více.
(28)     Během šetření bylo
zjištěno pouze jedno použití galvanizovaných předpínacích drátů
a lan bez pokrytí další vrstvou – jako dočasné podpůrné prvky
mostů během procesu jejich výstavby. Toto použití však
představuje pouze zlomek již tak malého trhu se všemi galvanizovanými
předpínacími dráty a lany (viz 12. bod odůvodnění).
(29)     Různé druhy lan se proto
v převážné většině případů dají rozlišit na –
galvanizované a negalvanizované a v rámci skupiny galvanizovaných na potažené
další vrstvou a bez potažení další vrstvou – a kontrola je tak proveditelná.
(30)     Kromě toho velká
většina členských států EU vyžaduje pro standardní/tradiční
„použití předpínacích drátů a lan“ vnitrostátní homologaci k využití
předpínacích drátů a lan za účelem zajištění kvality
výrobku. Homologační proces je velmi podrobný a je povinné uvést údaje o
kvalitě válcovaného drátu a o dodavateli, výrobních zařízeních,
používaném strojním zařízení, laboratorních testech atd.
(31)     V některých
případech může být vnitrostátní homologační proces – v souladu s
platnými postupy ve většině členských států EU – nahrazen
„recepcí kvality“ nebo „homologací týkající se konkrétního projektu“.
(32)     V obou případech však
potvrzuje nezávislý technický odborník, že výrobky určené k použití jsou v
souladu se standardními specifikacemi předpínacích drátů a lan. Tyto
postupy poskytují dodatečnou záruku, pokud jde o případné pokusy o
obcházení opatření.
(33)     Navíc v případech, kdy
galvanizovaná lana bez potažení další vrstvou by měla být celně
propuštěna do volného oběhu, je možné různé typy výrobku odlišit
v případě potřeby pomocí zvláštních měřicích
přístrojů a zařízení.
(34)     Z výše uvedených
skutečností lze dospět k závěru, že riziko obcházení je
minimální.
D.        ZÁVĚRY
TÝKAJÍCÍ SE ROZSAHU DEFINICE VÝROBKU
(35)     Z výše uvedených zjištění
vyplývá, že lana používaná jako ocelová jádra pro vodiče a ostatní
předpínací dráty a lana, na něž se vztahují dotčená
opatření, nemají stejné základní fyzikální ani technické vlastnosti a
druhy konečného použití. Oba výrobky se liší v druzích konečného
použití, cílí na různé trhy a nelze je zaměnit. Kromě toho
lana používaná jako ocelová jádra pro vodiče nebyla v rámci původního
šetření zkoumána. Na tomto základě byl učiněn závěr,
že lana používaná jako ocelová jádra pro vodiče a ostatní předpínací
dráty a lana jsou dva rozdílné výrobky.
(36)     S ohledem na výše uvedené a
vzhledem k tomu, že bylo možné stanovit, že lana používaná jako ocelová
jádra pro vodiče lze odlišit od dotčeného výrobku, měla by být
vyňata z rozsahu definice výrobku, na který se vztahují platná
opatření.
(37)     Všechny zúčastněné
strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž
základě byly vyvozeny výše uvedené závěry. Byla jim také poskytnuta
lhůta, ve které se po tomto oznámení mohly vyjádřit. Nebyla obdržena
žádná podání, která by vedla k jinému závěru.
E.         ZPĚTNÁ
PŮSOBNOST
(38)     Protože se současné
řízení omezuje na objasnění rozsahu definice výrobku a protože
se na lana používaná jako ocelová jádra pro vodiče nevztahovalo
původní šetření ani následná antidumpingová opatření, považuje
se za vhodné, aby tato zjištění platila od data vstupu konečného
nařízení v platnost, a to i pokud jde o veškerý dovoz podléhající
prozatímnímu clu v období od 16. listopadu 2008 do 13. května 2009.
Komise neshledala žádný naléhavý důvod, který by uplatnění tohoto
retroaktivního opatření bránil.
(39)     Proto by
v případě zboží, na které se nevztahuje čl. 1 odst. 1
nařízení Rady (ES) č. 383/2009 ve znění tohoto nařízení,
konečné antidumpingové clo, které bylo zaplaceno nebo zaúčtováno
podle čl. 1 odst.1 nařízení (ES) č. 383/2009, a prozatímní
antidumpingové clo vybrané s konečnou platností podle článku 2
téhož nařízení, mělo být vráceno nebo prominuto. Žádost
o vrácení nebo prominutí se podává u vnitrostátních celních
orgánů v souladu s příslušnými celními předpisy.
V případech, kdy lhůty stanovené v čl. 236 odst. 2
nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se
vydává celní kodex Společenství, uplynuly před dnem vyhlášení tohoto
nařízení nebo v den tohoto vyhlášení, nebo pokud uplynou během šesti
měsíců po tomto dni vyhlášení, měly by být tyto lhůty
prodlouženy tak, aby uplynuly šest měsíců po dni vyhlášení tohoto
nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V nařízení Rady (ES) č. 383/2009 se
v článku 1 nahrazuje odstavec 1 tímto:
Ukládá se konečné antidumpingové clo z
dovozu nepokovených nebo nepotažených drátů z nelegované oceli, pokovených
nebo zinkem potažených drátů z nelegované oceli a drátěných lan z
nelegované oceli, též pokovených nebo potažených, s nejvýše 18 dráty,
obsahující 0,6 % hmotnostních uhlíku nebo více, s největším
průřezem převyšujícím 3 mm, v současnosti kódů KN ex
7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 a ex 7312 10 69 (kódy
TARIC 7217 10 90 10, 7217 20 90 10, 7312 10 61 11, 7312 10 61 91, 7312 10 65
11, 7312 10 65 91, 7312 10 69 11 a 7312 10 69 91) a pocházející z Čínské
lidové republiky. Na galvanizovaná drátěná lana sestávající ze sedmi
drátů (avšak nepokrytá žádným dalším materiálem), u nichž je
průměr středového drátu stejný nebo méně než o 3 %
větší než průměr jakéhokoli ze šesti ostatních drátů, se
konečné antidumpingové clo nevztahuje.
Článek 2
V případě zboží, na které se
nevztahuje čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 383/2009 ve
znění tohoto nařízení, se vrátí nebo promine konečné
antidumpingové clo zaplacené nebo zaúčtované podle čl. 1 odst. 1
nařízení Rady (ES) č. 383/2009 v původním znění a
prozatímní antidumpingové clo vybrané s konečnou platností podle
článku 2 téhož nařízení. O vrácení nebo prominutí je nutno požádat
vnitrostátní celní orgány v souladu s příslušnými celními předpisy. V
případě, že lhůty stanovené v čl. 236
odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne
12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství[6], uplynuly před dnem vyhlášení
nařízení nebo v den tohoto vyhlášení, nebo pokud uplynou během šesti
měsíců po tomto dni vyhlášení, se tyto lhůty prodlužují tak, aby
uplynuly šest měsíců po dni vyhlášení tohoto nařízení.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije
se ode dne 14. května 2009.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda/předsedkyně
[1]               Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.
[2]               Úř. věst. L 118, 13.5.2009, s. 1.
[3]               Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.
[4]               Úř. věst. L 118, 13.5.2009, s. 1.
[5]               Úř. věst. C 291, 4.10.2011, s. 6.
[6]               Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.