               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.9.2018
            COM(2018) 610 final
            2018/0319(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o podpisu dohody mezi Evropskou unií a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Bývalé jugoslávské republice Makedonii jménem Evropské unie

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               V čl. 54 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1624 ze dne 14. září 2016 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži
                  1
                se stanoví, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž může koordinovat operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v oblasti správy vnějších hranic. V této souvislosti může provádět činnosti na vnějších hranicích, jichž se účastní jeden či více členských států a třetí země sousedící alespoň s jedním z těchto členských států, pokud s tímto tato sousední země souhlasí, a to i na území dotčené třetí země.

               V čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624 se stanoví, že v případech, kdy je plánováno nasazení jednotek ve třetí zemi při činnostech, při nichž budou mít příslušníci těchto jednotek výkonné pravomoci, nebo v případech, kdy to jiné činnosti ve třetích zemích vyžadují, uzavře Unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek. Dohoda o postavení jednotek se bude týkat všech aspektů nezbytných pro provádění těchto činností. Zejména v ní bude vymezen rozsah operace, občanskoprávní a trestní odpovědnost a úkoly a pravomoci příslušníků jednotek. Dohoda o postavení jednotek zajistí plné dodržování základních práv během operací.

               Na základě směrnic pro jednání přijatých Radou sjednala Evropská komise s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií dohodu o postavení jednotek s cílem vytvořit právní rámec, který na základě operačních plánů umožní jednat okamžitě, jakmile bude třeba rychlé reakce. Ačkoliv migrační toky v regionu jsou mnohem nižší než v letech 2015 a 2016, sítě organizované trestné činnosti dokáží své trasy a metody převaděčství migrantů rychle přizpůsobit jakékoliv nové situaci. Po uzavření dohody o postavení jednotek budou odpovědné orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a členské státy EU koordinované Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž mnohem lépe připraveny k rychlé reakci na takový možný vývoj.

               Připojený návrh rozhodnutí Rady představuje právní nástroj pro podpis dohody o postavení jednotek mezi Evropskou unií a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií.

               Dne 21. února 2017 Komise obdržela zmocnění Rady k zahájení jednání s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o dohodě o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Bývalé jugoslávské republice Makedonii.

               Jednání o dohodě o postavení jednotek byla zahájena dne 15. září 2017. Druhé kolo jednání se uskutečnilo dne 24. listopadu 2017 a poslední kolo jednání dne 30. dubna 2018. Jednání byla úspěšně uzavřena parafováním návrhu dohody o postavení jednotek komisařem pro migraci, vnitřní věci a občanství D. Avramopoulosem a ministrem vnitra Bývalé jugoslávské republiky Makedonie O. Spasovskim v Bruselu dne 18. července 2018.

               Komise se domnívá, že cílů, které Rada stanovila ve svých směrnicích pro jednání, bylo dosaženo a že předloha dohody o postavení jednotek je pro Unii přijatelná.

               Členské státy byly informovány a konzultovány prostřednictvím příslušných pracovních skupin Rady.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Třináct členských států má nyní s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií dvoustranné dohody, které se týkají mimo jiné řady společných opatření, jako jsou hraniční kontroly, ostraha, společné hlídky, navracení atd. Existuje již také pracovní ujednání (které se právě aktualizuje) mezi ministerstvem vnitra Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, které zahrnuje zejména pravidelnou účast zástupců úseku pro pohraniční záležitosti a migraci – v roli pozorovatelů na území členských států a na základě souhlasu hostitelského členského státu – na koordinovaných společných operacích Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Evropský program pro migraci je založen na čtyřech pilířích. Jedním z nich je správa hranic: ta zahrnuje lepší správu vnějších hranic EU, zejména prostřednictvím solidarity vůči členským státům, které se nacházejí na vnějších hranicích, a účinnější správu hraničních přechodů. Posílená ochrana hranic Bývalé jugoslávské republiky Makedonie bude mít také pozitivní dopad na vnější hranice EU, zejména na vnější hranice Bulharska a Řecka, jakož i na hranice Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. Další posílení bezpečnosti na vnějších hranicích je také v souladu s Evropským programem pro bezpečnost.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právním základem tohoto návrhu rozhodnutí Rady je čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) a čl. 79 odst. 2 písm. c) SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 5 SFEU.

               Pravomoc EU uzavřít dohodu o postavení jednotek je výslovně uvedena v čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624, který stanoví, že v případech, kdy je plánováno nasazení jednotek ve třetí zemi při činnostech, při nichž budou mít příslušníci těchto jednotek výkonné pravomoci, nebo v případech, kdy to jiné činnosti ve třetích zemích vyžadují, uzavře Unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek.

               Podle čl. 3 odst. 2 SFEU je uzavření mezinárodní smlouvy, pokud je stanoveno legislativním aktem Unie, ve výlučné pravomoci Unie. Čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624 stanoví, že Evropská unie uzavře s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek. Proto připojená dohoda s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií spadá do výlučné pravomoci Evropské unie.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Proporcionalita

               Dohoda o postavení jednotek umožní Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž vyslat do Bývalé jugoslávské republiky Makedonie v případě náhlého přílivu migrantů jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže, což nahradí bilaterální vysílání jednotek členskými státy.

               Za účelem lepší správy hranic Bývalé jugoslávské republiky Makedonie je tedy třeba přijmout společný přístup.

               •Volba nástroje

                  Tento návrh je v souladu s čl. 218 odst. 5 SFEU, jenž stanoví, že rozhodnutí o mezinárodních dohodách přijímá Rada. Neexistuje žádný jiný právní nástroj, který by mohl být použit za účelem dosažení cíle vyjádřeného v tomto návrhu.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

                  Pro jednání o dohodě o postavení jednotek nebylo třeba žádné posouzení dopadů.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

               Jelikož se jedná o novou dohodu, nemohla být provedena hodnocení nebo kontroly účelnosti stávajících nástrojů.

               •Základní práva

                  Návrh dohody o postavení jednotek obsahuje ustanovení, jež zajišťují, že základní práva osob dotčených činnostmi příslušníků jednotky zapojených do činnosti koordinované Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž jsou chráněna.

                  Ustanovení týkající se základních práv jsou dále vysvětlena v bodě 5 „Ostatní prvky“.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Dohoda o postavení jednotek nemá sama o sobě žádné finanční dopady. Až skutečné vyslání jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže na základě operačního plánu a příslušné grantové dohody s sebou přinese náklady, které ponese rozpočet Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. Budoucí operace v rámci dohody o postavení jednotek budou financovány prostřednictvím vlastních zdrojů Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž.

               Podle finančního výkazu, který je připojen k návrhu nařízení o evropské pohraniční a pobřežní stráži a týká se výdajů Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, by posílená spolupráce se třetími zeměmi (včetně případných společných operací se sousedními zeměmi) mohla stát v období 2017–2020 v průměru 6 090 milionů EUR ročně.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Komise zajistí řádné monitorování provádění dohody o postavení jednotek.

               Bývalá jugoslávská republika Makedonie a Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž společně vyhodnotí každou společnou operaci či zásah rychlé reakce na hranicích.

               Zejména pak Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, Bývalá jugoslávská republika Makedonie a členské státy, které se účastní konkrétní činnosti, vypracují na konci každé činnosti zprávu o uplatňování ustanovení dohody, včetně o zpracování osobních údajů.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Oblast působnosti dohody

               Tato dohoda umožňuje Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž vysílat do Bývalé jugoslávské republiky Makedonie jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže s výkonnými pravomocemi za účelem provádění společných operací a zásahů rychlé reakce na hranicích. Ačkoli tato dohoda nerozšiřuje oblast působnosti Dohody mezi Evropským společenstvím a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob (dále jen „dohoda mezi ES a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o zpětném přebírání osob“)
                  2
               , umožňuje rovněž jednotkám Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, aby v rámci konkrétní návratové operace pomáhaly Bývalé jugoslávské republice Makedonii při identifikaci osob, které mají být v souladu s dohodou mezi ES a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o zpětném přebírání osob převzaty zpět do Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

               Jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže mohou být vyslány na území Bývalé jugoslávské republiky Makedonie pouze do regionů sousedících s vnějšími hranicemi EU a příslušníci jednotky musí mít v těchto oblastech Bývalé jugoslávské republiky Makedonie výkonné pravomoci, jak je stanoveno v operačním plánu.

               Zahájení činnosti

               Podnět k zahájení činnosti může podat agentura. Příslušné orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie mohou agenturu požádat, aby zvážila zahájení činnosti. Provedení činnosti vyžaduje souhlas příslušných orgánů Bývalé jugoslávské republiky Makedonie i agentury.

               Operační plán

               Před každou společnou operací nebo zásahem rychlé reakce na hranicích musí být mezi agenturou a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií dohodnut operační plán. S tímto operačním plánem musí rovněž souhlasit členský stát či členské státy sousedící s operační oblastí.

               Tento plán podrobně stanoví organizační a procesní prvky společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích, jako je popis a posouzení situace, operační cíl a jednotlivé cíle, operační koncepce, druh technického vybavení, jež má být použito, plán provádění, spolupráce s jinými třetími zeměmi, jinými agenturami či institucemi Unie a mezinárodními organizacemi, ustanovení týkající se základních práv včetně ochrany osobních údajů, koordinace, velení, kontrola a systém komunikace a podávání zpráv, organizačních ujednání a logistika, hodnocení a finanční aspekty společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích.

               Úkoly a pravomoci příslušníků jednotky

               Obecně platí, že jednotky mají oprávnění plnit úkoly a vykonávat výkonné pravomoci nezbytné pro ochranu hranic a návratové operace. Příslušníci jednotky dodržují právní předpisy Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

               Jednotky působí na území Bývalé jugoslávské republiky Makedonie pouze pod velením a za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo dalších příslušných pracovníků Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

               Příslušníci jednotky používají podle potřeby své vlastní uniformy, na nichž nosí viditelné identifikační osobní údaje a na rukávě modrou pásku se znakem Evropské unie a agentury. Rovněž u sebe nosí úřední doklad, aby mohli být jasně identifikováni vnitrostátními orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

               Příslušníci jednotky s sebou mohou nosit služební zbraně, střelivo a vybavení, které jsou povoleny v souladu s vnitrostátním právem jejich vlastního státu a právními předpisy Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. Orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie předem informují agenturu o přípustných služebních zbraních, střelivu a vybavení, jakož i o příslušném právním rámci a podmínkách pro jejich použití.

               Příslušníci jednotky mohou se souhlasem svého vlastního státu a orgánů Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže či dalších příslušných pracovníků Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a v souladu s právními předpisy Bývalé jugoslávské republiky Makedonie použít sílu, včetně služebních zbraní, střeliva a vybavení. Orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie mohou povolit příslušníkům jednotky, aby použili sílu i v nepřítomnosti jejich příslušníků pohraniční stráže. Orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie předem informují agenturu o přípustném použití fyzické síly a donucovacích prostředků, jakož i o podmínkách pro jejich použití.

               Bývalá jugoslávská republika Makedonie před vysláním příslušníků jednotky informuje agenturu o vnitrostátních databázích, do kterých lze v souladu s vnitrostátními právními předpisy Bývalé jugoslávské republiky Makedonie nahlížet. Vnitrostátní databáze jsou přístupné pouze oprávněným osobám z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a pokud je to nutné, údaje mohou být s příslušníky jednotky pouze sdíleny.

               Pozastavení a ukončení činnosti

               Agentura i orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie mohou pozastavit či ukončit činnost, pokud se domnívají, že druhá strana nedodržuje ustanovení dohody či operačního plánu.

               Výsady a imunity příslušníků jednotky

               Příslušníci jednotky jsou vyňati z trestní pravomoci Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, pokud jde o veškeré jejich jednání při výkonu služebních povinností, avšak nejsou vyňati z trestní pravomoci Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, pokud jde o veškeré jejich jednání mimo výkon služebních povinností.

               V operačním plánu jsou uvedeny konkrétní činnosti vyňaté z trestní pravomoci Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

               Pokud existuje podezření, že se příslušník jednotky dopustil trestného činu, výkonný ředitel agentury před zahájením řízení před příslušnými soudními orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie dosvědčí, zda se příslušník jednotky daného jednání dopustil při výkonu svých služebních povinností, či nikoli. Výkonný ředitel agentury přijme své rozhodnutí po důkladném zvážení všech prohlášení příslušného orgánu členského státu, který dotčeného příslušníka pohraniční stráže nebo dalšího příslušného pracovníka vyslal, a příslušných orgánů Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. Prohlášení výkonného ředitele agentury je pro soudy Bývalé jugoslávské republiky Makedonie závazné.

               Výsady poskytnuté příslušníkům jednotky a vynětí z trestní pravomoci Bývalé jugoslávské republiky Makedonie neznamenají, že jsou tito příslušníci vyňati z pravomoci domovského členského státu.

               Podobný režim se vztahuje na občanskoprávní a správní odpovědnost příslušníků jednotky.

               Členský stát, který dotčeného příslušníka pohraniční stráže nebo dalšího příslušného pracovníka vyslal, se může vzdát vynětí příslušníků jednotky z trestní, občanskoprávní a správní pravomoci Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. Toto vzdání se vynětí musí být vždy výslovné.

               Dohoda stanoví mechanismus pro kompenzaci škod. Kompenzační mechanismus je založen na článku 42 nařízení (EU) 2016/1624 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži. Za škodu způsobenou příslušníkem jednotky při výkonu služebních povinností odpovídá Bývalá jugoslávská republika Makedonie. Pokud příslušník jednotky ze zúčastněného členského státu způsobil škodu při výkonu služebních povinností hrubou nedbalostí nebo úmyslným jednáním, nebo pokud se příslušník jednotky ze zúčastněného členského státu nedopustil jednání při výkonu služebních povinností, Bývalá jugoslávská republika Makedonie může prostřednictvím výkonného ředitele požádat agenturu, aby kompenzaci zaplatil dotčený zúčastněný členský stát. Pokud škodu způsobil pracovník agentury, Bývalá jugoslávská republika Makedonie může požádat o zaplacení kompenzace agenturu.

               Proti příslušníkům jednotky nemohou být provedena žádná exekuční opatření, s výjimkou případů, kdy je proti nim zahájeno občanskoprávní řízení nesouvisející s jejich služebními povinnostmi.

               Majetek příslušníků jednotky, jenž je nezbytný pro plnění jejich služebních povinností, je chráněn před zabavením. Příslušníci jednotky nepodléhají v občanskoprávním řízení žádným omezením osobní svobody ani jiným omezujícím opatřením.

               Na příslušníky jednotky se v souvislosti se službami poskytovanými agentuře nevztahují předpisy o sociálním zabezpečení platné v Bývalé jugoslávské republice Makedonii. Příslušníci jednotky jsou v Bývalé jugoslávské republice Makedonii také osvobozeni od všech forem zdanění platu a služebních požitků, které jim vyplácí agentura nebo jejich členské státy, a všech příjmů pocházejících odjinud než z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

               Orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie povolí vstup a výstup předmětů určených pro osobní potřebu příslušníků jednotky a osvobodí je od veškerých cel, daní a souvisejících poplatků, kromě poplatků za skladování, přepravu a podobné služby týkající se těchto předmětů.

               Osobní zavazadla příslušníků jednotky jsou osvobozena od prohlídek, ledaže existují vážné důvody se domnívat, že obsahují předměty, které nejsou určeny pro osobní potřebu příslušníků jednotky, nebo předměty, jejichž dovoz nebo vývoz je zakázán zákonem nebo upraven karanténními předpisy Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. V takovém případě je prohlídka osobních zavazadel prováděna pouze v přítomnosti dotčeného příslušníka či dotčených příslušníků jednotky nebo zplnomocněného zástupce agentury.

               Doklady, korespondence a majetek příslušníků jednotky jsou nedotknutelné, s výjimkou exekučních opatření. Příslušníci jednotky nemají povinnost vypovídat jako svědci.

               Úřední doklad

               Agentura vydá ve spolupráci s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií každému příslušníku jednotky úřední doklad pro účely prokázání jeho totožnosti vůči orgánům Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a jako důkaz o tom, že má právo plnit úkoly a vykonávat pravomoci stanovené podle této dohody a v operačním plánu. Úřední doklad ve spojení s platným cestovním dokladem opravňuje příslušníka jednotky ke vstupu do Bývalé jugoslávské republiky Makedonie bez víza či předchozího povolení.

               Základní práva

               Příslušníci jednotky při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí plně ctí základní práva a svobody, a to i pokud jde o přístup k azylovému řízení, lidskou důstojnost, zákaz mučení, nelidského a ponižujícího zacházení, právo na svobodu, zásadu nenavracení a zákaz hromadného vyhošťování, práva dítěte a právo na respektování soukromého a rodinného života. Nesmějí svévolně diskriminovat osoby z žádných důvodů, například na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku, sexuální orientace či genderové identity. Veškerá opatření zasahující do těchto základních práv a svobod musí být přiměřená cílům, jež uvedená opatření sledují, a respektovat podstatu těchto základních práv a svobod.

               Každá strana zřídí mechanismus pro podávání a vyřizování stížností na údajné porušení základních práv, jehož se měli dopustit její pracovníci. Agentura vytvořila mechanismus pro podávání a vyřizování stížností uvedený v článku 72 nařízení (EU) 2016/1624 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži, a tuto povinnost tedy splnila. Pokud se orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie rozhodnou nezřídit mechanismus, jehož konkrétním úkolem by bylo řešit stížnosti podané podle této dohody, mohl by se stížnostmi na údajné porušení základních práv zabývat veřejný ochránce práv Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

               Zpracování osobních údajů

               Zpracování osobních údajů příslušníky jednotky se provádí pouze tehdy, je-li to nezbytné, a v souladu s pravidly platnými pro agenturu a členské státy EU. Zpracování osobních údajů Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií se řídí vnitrostátními právními předpisy této země.

               Agentura, zúčastněné členské státy a orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie vypracují na konci každé činnosti společnou zprávu o zpracování osobních údajů příslušníky jednotky. Tato zpráva se zašle úředníkovi agentury pro otázky základních práv a pověřenci agentury pro ochranu osobních údajů, jakož i příslušném orgánu pro ochranu osobních údajů v Bývalé jugoslávské republice Makedonii. Úředník agentury pro otázky základních práv i pověřenec agentury pro ochranu osobních údajů informují výkonného ředitele agentury.

               Spory a výklad dohody

               Veškeré otázky vzniklé v souvislosti s uplatňováním této dohody jsou posuzovány společně příslušnými orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a zástupci agentury, která konzultuje členský stát či členské státy sousedící s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií.

               Neexistuje-li předchozí ujednání, řeší se spory ohledně výkladu nebo uplatňování této dohody výhradně cestou jednání mezi Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií a Evropskou komisí, která konzultuje jakýkoli členský stát sousedící s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií.

               Příslušné orgány pro plnění této dohody

               Příslušným orgánem pro plnění této dohody je za Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii ministerstvo vnitra. Za Evropskou unii je to Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž.

               Společné prohlášení

               Obě strany souhlasí s tím, že dokud výkonný ředitel agentury nevydá prohlášení, upustí od přijímání jakýchkoli opatření, která by mohla ohrozit případné pozdější trestní stíhání příslušníka jednotky příslušnými orgány hostitelského státu, což zahrnuje i upuštění od aktivního usnadňování návratu dotčeného příslušníka jednotky z operačních lokací Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž v Bývalé jugoslávské republice Makedonii do jeho domovského členského státu.

               2018/0319 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o podpisu dohody mezi Evropskou unií a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Bývalé jugoslávské republice Makedonii jménem Evropské unie

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) a čl. 79 odst. 2 písm. c) ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)V čl. 54 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1624 se stanoví, že v případech, kdy je plánováno nasazení jednotek ve třetí zemi při činnostech, při nichž budou mít příslušníci těchto jednotek výkonné pravomoci, nebo v případech, kdy to jiné činnosti ve třetích zemích vyžadují, uzavře Unie s dotčenou třetí zemí dohodu o postavení jednotek. Dohoda o postavení jednotek se bude týkat všech aspektů nezbytných pro provádění těchto činností.

               (2)Dne 21. února 2017 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o dohodě o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Bývalé jugoslávské republice Makedonii.

               (3)Jednání o dohodě o postavení jednotek byla zahájena dne 15. září 2017 a byla úspěšně uzavřena dne 18. července 2018 parafováním dohody.

               (4)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES
                  3
               ; Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (5)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES
                  4
               ; Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (6)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.

               (7)Dohoda o postavení jednotek by měla být podepsána a prohlášení k ní připojené by mělo být schváleno jménem Unie, s výhradou jejího uzavření k pozdějšímu datu,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Podpis dohody mezi Evropskou unií a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Bývalé jugoslávské republice Makedonii jménem Evropské unie se schvaluje s výhradou jejího uzavření.

               Znění dohody je přiloženo k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Prohlášení připojené k tomuto rozhodnutí se schvaluje jménem Unie.

               Článek 3

               Generální sekretariát Rady zřídí nástroj udělující plnou moc k podepsání dohody, s výhradou jejího uzavření, osobě nebo osobám určeným vyjednavačem dohody.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Úř. věst. L 251, 16.9.2016, s. 1.

                     (2)

                        Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 7.

                     (3)

                        Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis, Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.

                     (4)

                        Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis, Úř. věst. L 64, 7. 3. 2002, s. 20.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.9.2018
            COM(2018) 610 final
            PŘÍLOHA
            EMPTY
            návrh rozhodnutí Rady
            o podpisu dohody mezi Evropskou unií a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o postavení jednotek při činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Bývalé jugoslávské republice Makedonii jménem Evropské unie

               PŘÍLOHA

               DOHODA O POSTAVENÍ JEDNOTEK

               uzavřená mezi Evropskou unií a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Bývalé jugoslávské republice Makedonii

               EVROPSKÁ UNIE,

               a BÝVALÁ JUGOSLÁVSKÁ REPUBLIKA MAKEDONIE,

               (dále jen „strany“),

               VZHLEDEM k tomu, že mohou nastat situace, kdy Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (dále jen „agentura“) koordinuje operativní spolupráci mezi členskými státy Evropské unie a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, včetně operativních činností na území Bývalé jugoslávské republiky Makedonie,

               S OHLEDEM na skutečnost, že Bývalá jugoslávská republika Makedonie coby kandidátská země na členství v EU od roku 2005 úzce spolupracuje s Unií při řízení migračních toků a v boji proti nedovolenému přistěhovalectví a přeshraniční trestné činnosti,

               VZHLEDEM k tomu, že strany budou dodržovat ustanovení uvedená v prohlášeních připojených k této dohodě o podstavení jednotek,

               VZHLEDEM k tomu, že by měl být stanoven právní rámec v podobě dohody o postavení jednotek pro situace, v nichž mohou mít příslušníci jednotek Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž výkonné pravomoci na území Bývalé jugoslávské republiky Makedonie,

               S OHLEDEM na skutečnost, že veškeré činnosti Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž na území Bývalé jugoslávské republiky Makedonie by měly v plné míře ctít základní práva,

               SE ROZHODLY UZAVŘÍT TUTO DOHODU:

               Článek 1

               Oblast působnosti dohody

               1.Tato dohoda upravuje práva a povinnosti příslušníků jednotky agentury při řízení migračních toků a v boji proti nedovolenému přistěhovalectví a přeshraniční trestné činnosti v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, v níž mají příslušníci jednotky výkonné pravomoci, jakož i další aspekty, které jsou nezbytné pro provádění činností, jichž se účastní příslušníci jednotky agentury a příslušné orgány v Bývalé jugoslávské republice Makedonii.

               2.Tato dohoda nerozšiřuje oblast působnosti Dohody mezi Evropským společenstvím a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob (dále jen „dohoda mezi ES a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o zpětném přebírání osob“). Pokud jde o na návratové operace definované v čl. 2 bodě 4, tato dohoda se týká pouze poskytování operativní podpory pro návratové operace, které jsou vykonávány v souladu s dohodou mezi ES a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o zpětném přebírání osob.

               3.Tato dohoda se použije pouze na území Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a příslušníci jednotky mají v těchto oblastech Bývalé jugoslávské republiky Makedonie výkonné pravomoci, jak je stanoveno v operačním plánu.

               Článek 2

               Definice

               Pro účely této dohody se rozumí:

               1)„činností“ společná operace, zásah rychlé reakce na hranicích či návratová operace;

               2)„společnou operací“ činnost zaměřená na potírání nedovoleného přistěhovalectví nebo přeshraniční trestné činnosti, nebo na poskytování rozsáhlejší technické a operativní pomoci na hranicích Bývalé jugoslávské republiky Makedonie s členským státem a vysílání příslušníků jednotky agentury na území Bývalé jugoslávské republiky Makedonie prováděné po určitou dobu a v souladu s operačním plánem;

               3)„zásahem rychlé reakce na hranicích“ činnost zaměřená na rychlé odvrácení situace zvláštní a nepřiměřené výzvy na hranicích Bývalé jugoslávské republiky Makedonie s členským státem a prováděná po omezenou dobu a v souladu s operačním plánem;

               4)„návratovou operací“ operace koordinovaná agenturou, při níž jeden či více členských států poskytuje technickou a operativní posilu a navracené osoby z jednoho či více členských států jsou navraceny buď nuceně, nebo dobrovolně do Bývalé jugoslávské republiky Makedonie v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob;

               5)„ochranou hranic“ ochrana ve vztahu k osobám vykonávaná na hranici výhradně jako reakce na záměr překročit tuto hranici nebo na úkon překročení této hranice, a to bez ohledu na jakékoliv jiné důvody, sestávající z hraničních kontrol a z ostrahy hranic mezi hraničními přechody;

               6)„příslušníkem jednotky“ pracovník agentury nebo příslušník jednotky pohraniční stráže ze zúčastněných členských států, včetně příslušníků pohraniční stráže dočasně přidělených do agentury členskými státy, kteří mají být vysláni při určité činnosti; příslušníky jednotky mohou být i další příslušní pracovníci, jejichž povinnosti budou stanoveny v operačním plánu;

               7)„členským státem“ členský stát Evropské unie;

               8)„domovským členským státem“ členský stát, jehož příslušníkem pohraniční stráže či dalším příslušným pracovníkem je příslušník jednotky;

               9)„osobními údaji“ veškeré informace o identifikované či identifikovatelné fyzické osobě; identifikovatelnou osobou se rozumí osoba, kterou lze přímo či nepřímo identifikovat, zejména s odkazem na určitý identifikátor, například jméno, identifikační číslo, lokační údaje, síťový identifikátor nebo na jeden či více zvláštních prvků fyzické, fyziologické, genetické, psychické, ekonomické, kulturní nebo společenské identity této fyzické osoby;

               10)„zúčastněným členským státem“ členský stát, který se poskytnutím technického vybavení, příslušníků pohraniční stráže či dalších příslušných pracovníků vyslaných v rámci jednotek účastní činnosti v Bývalé jugoslávské republice Makedonii;

               11)„agenturou“ Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž zřízená nařízením (EU) 2016/1624 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži;

               12)„výkonnými pravomocemi příslušníků jednotky“ pravomoci nezbytné k plnění úkolů potřebných pro ochranu hranic a návratové operace, které jsou prováděny na území Bývalé jugoslávské republiky Makedonie během společné činnosti, jak je uvedeno v operačním plánu.

               Článek 3

               Zahájení činnosti

               1.Podnět k zahájení činnosti může příslušným orgánům Bývalé jugoslávské republiky Makedonie podat agentura. Příslušné orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie mohou agenturu požádat, aby zvážila zahájení činnosti.

               2.Provedení činnosti vyžaduje souhlas příslušných orgánů Bývalé jugoslávské republiky Makedonie i agentury.

               Článek 4

               Operační plán

               Operační plán, se kterým souhlasí členský stát či členské státy sousedící s operační oblastí, se dohodne mezi agenturou a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií pro každou společnou operaci či zásah rychlé reakce na hranicích. Tento plán podrobně stanoví organizační a procesní prvky společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích, mezi nimiž bude uveden popis a posouzení situace, modus operandi, operační cíl a jednotlivé cíle, druh technického vybavení, jež má být použito, plán provádění, spolupráce s jinými třetími zeměmi, jinými agenturami či institucemi Unie a mezinárodními organizacemi, ustanovení týkající se dodržování základních práv včetně ochrany osobních údajů, předpokládaná doba trvání činnosti, zeměpisná oblast, ve které bude činnost probíhat, popis úkolů, odpovědnosti, včetně dodržování základních práv, a speciální pokyny pro příslušníky jednotky, jakož i přípustné nahlížení do databází a přípustné používání služebních zbraní, střeliva a vybavení v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, složení příslušníků jednotek, jakož i vysílání dalších příslušných pracovníků, ustanovení týkající se velení a kontroly, včetně jmen a hodností příslušníků pohraniční stráže Bývalé jugoslávské republiky Makedonie odpovědných za spolupráci s příslušníky jednotky agentury, zejména jména a hodnosti těch příslušníků pohraniční stráže Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, kteří velí po dobu vyslání příslušníků jednotky na území Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, a postavení příslušníků jednotek v linii velení, druh technického vybavení, které bude použito; koordinace, velení, kontrola a systém komunikace a podávání zpráv, organizační ujednání a logistika, hodnocení a finanční aspekty společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích. Hodnocení společné operace nebo zásahu rychlé reakce na hranicích společně provedou Bývalá jugoslávská republika Makedonie a agentura.

               Článek 5

               Úkoly a pravomoci příslušníků jednotky

               1. Příslušníci jednotky mají oprávnění plnit úkoly a vykonávat výkonné pravomoci nezbytné pro ochranu hranic a návratové operace.

               2. Příslušníci jednotky dodržují právní předpisy Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

               3. Příslušníci jednotky mohou plnit úkoly a vykonávat pravomoci na území Bývalé jugoslávské republiky Makedonie pouze pod velením a za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo dalších příslušných pracovníků Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. Bývalá jugoslávská republika Makedonie vydává podle potřeby povely jednotce v souladu s operačním plánem.

               Agentura může prostřednictvím svého koordinátora sdělovat odpovědné osobě z pohraniční policie Bývalé jugoslávské republiky Makedonie své názory na velení jednotce. V takovém případě vezme Bývalá jugoslávská republika Makedonie tyto názory v úvahu a v největší možné míře se jimi řídí.

               Nejsou-li povely vydávané jednotce v souladu s operačním plánem, informuje o tom koordinátor neprodleně výkonného ředitele agentury. Výkonný ředitel může přijmout příslušná opatření, včetně pozastavení či ukončení činnosti.

               4. Ve vhodných případech používají příslušníci jednotky při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí své vlastní uniformy. Ve vhodných případech nosí příslušníci jednotky na těchto uniformách rovněž viditelné identifikační osobní údaje a na rukávě modrou pásku se znakem Evropské unie a agentury. Pro účely identifikace vůči vnitrostátním orgánům Bývalé jugoslávské republiky Makedonie nosí u sebe příslušníci jednotky stále úřední doklad uvedený v článku 8.

               5. Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí mohou členové jednotky s sebou nosit služební zbraně, střelivo a vybavení, které jsou povoleny v souladu s vnitrostátním právem domovského členského státu a právními předpisy Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. Bývalá jugoslávská republika Makedonie před vysláním příslušníků jednotky informuje agenturu o přípustných služebních zbraních, střelivu a vybavení, jakož i o příslušném právním rámci a podmínkách pro jejich použití.

               6. Členové jednotky jsou při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí oprávněni použít sílu, včetně služebních zbraní, střeliva a vybavení, se souhlasem domovského členského státu a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo dalších příslušných pracovníků Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a v souladu s vnitrostátním právem Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. Bývalá jugoslávská republika Makedonie může povolit příslušníkům jednotky, aby použili sílu v nepřítomnosti příslušníků pohraniční stráže či dalších příslušných pracovníků Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. Bývalá jugoslávská republika Makedonie před vysláním příslušníků jednotky informuje agenturu o přípustném použití fyzické síly a donucovacích prostředků, jakož i o podmínkách pro jejich použití.

               7.Bývalá jugoslávská republika Makedonie před vysláním příslušníků jednotky informuje agenturu o vnitrostátních databázích, do kterých lze nahlížet. Toto nahlížení probíhá v souladu s vnitrostátním právem Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

               Vnitrostátní databáze jsou přístupné pouze oprávněným osobám z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, které mají oprávnění k přístupu do příslušných vnitrostátních databází.

               Bývalá jugoslávská republika Makedonie může umožnit sdílení údajů z vnitrostátních databází s příslušníky jednotky, je-li to nezbytné pro plnění operačních cílů uvedených v operačním plánu a pro návratové operace.

               Článek 6

               Pozastavení a ukončení činnosti

               1. Výkonný ředitel agentury může poté, co písemně informuje Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, pozastavit či ukončit činnost, pokud Bývalá jugoslávská republika Makedonie nedodržuje ustanovení této dohody či operační plán. Výkonný ředitel oznámí Bývalé jugoslávské republice Makedonii důvody tohoto rozhodnutí.

               2. Bývalá jugoslávská republika Makedonie může poté, co písemně informuje agenturu, pozastavit či ukončit činnost, pokud agentura nebo kterýkoli zúčastněný členský stát nedodržuje ustanovení této dohody či operační plán. Bývalá jugoslávská republika Makedonie oznámí agentuře důvody tohoto rozhodnutí.

               3. Výkonný ředitel agentury nebo ministr vnitra Bývalé jugoslávské republiky Makedonie mohou pozastavit či ukončit činnost zejména v případě porušení základních práv, porušení zásady nenavracení nebo porušení pravidel pro ochranu osobních údajů.

               4. Ukončení činnosti se nedotkne žádných práv ani povinností vyplývajících z uplatňování této dohody či operačního plánu před takovým ukončením.

               Článek 7

               Výsady a imunity příslušníků jednotky

               1. Výsady a imunity přiznané příslušníkům jednotky agentury mají zajistit úspěšný výkon jejich služebních povinností v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem na území Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

               2. Doklady, korespondence a majetek příslušníků jednotky jsou nedotknutelné, s výjimkou exekučních opatření povolených podle odstavce 8 tohoto článku.

               3. Příslušníci jednotky jsou vyňati z trestní pravomoci Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, pokud jde o veškeré jejich jednání při výkonu jejich služebních povinností v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               Pokud existuje podezření, že se příslušník jednotky dopustil trestného činu, je tato skutečnost neprodleně oznámena výkonnému řediteli agentury a příslušnému orgánu domovského členského státu. Před zahájením řízení před soudem a po důkladném zvážení všech prohlášení příslušného orgánu domovského členského státu a příslušných orgánů Bývalé jugoslávské republiky Makedonie výkonný ředitel agentury příslušným soudním orgánům Bývalé jugoslávské republiky Makedonie dosvědčí, zda se příslušník jednotky daného jednání dopustil při výkonu svých služebních povinností v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem, či nikoliv. Dokud výkonný ředitel agentury toto prohlášení nevydá, agentura a domovský členský stát se zdrží všech opatření, která by mohla ohrozit možné následné trestní stíhání příslušníka jednotky příslušnými orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

               Pokud se příslušník jednotky daného jednání dopustil při výkonu svých služebních povinností v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem, není řízení zahájeno. Pokud se příslušník jednotky daného jednání nedopustil při výkonu svých služebních povinností v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem, může řízení pokračovat. Prohlášení výkonného ředitele agentury je pro orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie závazné.

               Výsady poskytnuté příslušníkům jednotky a vynětí z trestní pravomoci Bývalé jugoslávské republiky Makedonie neznamenají, že jsou tito příslušníci vyňati z pravomoci domovského členského státu.

               4. Příslušníci jednotky jsou vyňati z občanskoprávní a správní pravomoci Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, pokud jde o veškeré jejich jednání při výkonu jejich služebních povinností v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               Pokud je proti příslušníku jednotky zahájeno občanskoprávní řízení před soudem Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, je tato skutečnost neprodleně oznámena výkonnému řediteli agentury a příslušnému orgánu domovského členského státu. Před zahájením řízení před soudem a po důkladném zvážení všech prohlášení příslušného orgánu domovského členského státu a příslušného orgánu Bývalé jugoslávské republiky Makedonie výkonný ředitel příslušným soudním orgánům Bývalé jugoslávské republiky Makedonie dosvědčí, zda se příslušník jednotky daného jednání dopustil při výkonu svých služebních povinností v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem, či nikoliv.

               Pokud se příslušník jednotky daného jednání dopustil při výkonu služebních povinností v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem, není řízení zahájeno. Pokud se příslušník jednotky daného jednání nedopustil při výkonu služebních povinností v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem, může řízení pokračovat. Prohlášení výkonného ředitele agentury je pro orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie závazné.

               Je-li řízení zahájeno z podnětu příslušníka jednotky, nemůže se tento příslušník odvolat na vynětí z pravomoci, pokud jde o jakýkoliv protinárok přímo související s hlavním nárokem.

               5. V souladu s odstavci 3 a 4 tohoto článku se domovský členský stát může případně vzdát vynětí příslušníků jednotky z trestní, občanskoprávní a správní pravomoci Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. Toto vzdání se vynětí musí být vždy výslovné.

               6. Příslušníci jednotky nemají povinnost vypovídat jako svědci.

               7. Za všechny škody způsobené příslušníkem jednotky při výkonu služebních povinností v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem odpovídá Bývalá jugoslávská republika Makedonie.

               Je-li škoda způsobena hrubou nedbalostí nebo úmyslným jednáním, nebo pokud se příslušník jednotky ze zúčastněného členského státu nedopustil jednání při výkonu služebních povinností, Bývalá jugoslávská republika Makedonie může prostřednictvím výkonného ředitele agentury požádat o zaplacení kompenzace dotčený zúčastněný členský stát.

               Je-li škoda způsobena hrubou nedbalostí nebo úmyslným jednáním, nebo pokud se příslušník jednotky, který je pracovníkem agentury, nedopustil jednání při výkonu služebních povinností, Bývalá jugoslávská republika Makedonie může požádat o zaplacení kompenzace agenturu.

               8. Proti příslušníkům jednotky nemohou být provedena žádná exekuční opatření, s výjimkou případů, kdy je proti nim zahájeno občanskoprávní řízení nesouvisející s jejich služebními povinnostmi v průběhu činností prováděných v souladu s operačním plánem.

               Majetek příslušníků jednotky, u kterého výkonný ředitel agentury dosvědčí, že je nezbytný pro plnění jejich služebních povinností, je chráněn před zabavením pro účely výkonu rozsudku, rozhodnutí nebo příkazu. Příslušníci jednotky nepodléhají v občanskoprávním řízení žádným omezením osobní svobody ani jiným omezujícím opatřením.

               9. Vynětí příslušníků jednotky z pravomoci Bývalé jugoslávské republiky Makedonie neznamená jejich vynětí z pravomoci příslušného domovského členského státu.

               10. Na příslušníky jednotky se v souvislosti se službami poskytovanými agentuře nevztahují předpisy o sociálním zabezpečení platné v Bývalé jugoslávské republice Makedonii.

               11. Příslušníci jednotky jsou v Bývalé jugoslávské republice Makedonii osvobozeni od všech forem zdanění platu a služebních požitků, které jim vyplácí agentura nebo domovský členský stát, a všech příjmů pocházejících odjinud než z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

               12. Bývalá jugoslávská republika Makedonie povolí v souladu s platnými právními předpisy vstup předmětů určených pro osobní potřebu příslušníků jednotky a osvobodí je od veškerých cel, daní a souvisejících poplatků, kromě poplatků za skladování, přepravu a podobné služby týkající se těchto předmětů. Bývalá jugoslávská republika Makedonie také povolí vývoz těchto předmětů.

               13. Osobní zavazadla příslušníků jednotky jsou osvobozena od prohlídek, ledaže existují vážné důvody se domnívat, že obsahují předměty, které nejsou určeny pro osobní potřebu příslušníků jednotky, nebo předměty, jejichž dovoz nebo vývoz je zakázán zákonem nebo upraven karanténními předpisy Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. V takovém případě je prohlídka osobních zavazadel prováděna pouze v přítomnosti dotčeného příslušníka či dotčených příslušníků jednotky nebo zplnomocněného zástupce dotčeného příslušníka či dotčených příslušníků jednotky.

               Článek 8

               Úřední doklad

               1. Agentura ve spolupráci s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií vydá každému příslušníku jednotky doklad v úředních jazycích stran pro účely prokázání jeho totožnosti vůči vnitrostátním orgánům Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a jako důkaz o tom, že má právo plnit úkoly a vykonávat pravomoci uvedené v článku 5 této dohody a v operačním plánu. Tento doklad obsahuje tyto údaje o každém příslušníku: jméno a státní příslušnost, hodnost nebo název pracovní pozice, aktuální digitální fotografii a úkoly, k jejichž provádění je během svého nasazení oprávněn.

               2. Úřední doklad ve spojení s platným cestovním dokladem opravňuje příslušníka jednotky ke vstupu do Bývalé jugoslávské republiky Makedonie bez víza či předchozího povolení.

               3. Úřední doklad se po skončení činnosti vrátí agentuře.

               Článek 9

               Základní práva

               1. Členové jednotky při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí plně ctí základní práva a svobody, včetně pokud jde o přístup k azylovému řízení, lidskou důstojnost, zákaz mučení, nelidského a ponižujícího zacházení, právo na svobodu, zásadu nenavracení a zákaz hromadného vyhošťování, práva dítěte a právo na respektování soukromého a rodinného života. Při plnění svých úkolů a výkonu svých pravomocí nesmějí svévolně diskriminovat osoby z žádných důvodů, například na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku, sexuální orientace či genderové identity. Veškerá opatření zasahující do základních práv a svobod, která učiní při plnění svých úkolů a výkonu pravomocí, musí být přiměřená cílům, jež uvedená opatření sledují, a respektovat podstatu těchto základních práv a svobod.

               2. Každá strana zřídí mechanismus pro řešení stížností na údajné porušení základních práv, jehož se měli dopustit její pracovníci při výkonu svých služebních povinností v průběhu společné operace, zásahu rychlé reakce na hranicích nebo návratové operaci prováděných podle této dohody.

               Článek 10

               Zpracování osobních údajů

               1. Zpracování osobních údajů se provádí pouze tehdy, je-li to nezbytné pro plnění této dohody ze strany Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, agentury nebo zúčastněných členských států.

               2. Zpracování osobních údajů Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií se řídí vnitrostátními právními předpisy této země.

               3. Zpracování osobních údajů pro administrativní účely agenturou a zúčastněným členským státem či státy, včetně v případě předávání osobních údajů Bývalé jugoslávské republice Makedonii, se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů, směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů, rámcovým rozhodnutím Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech a opatřeními přijatými agenturou pro uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 uvedenými v čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1624.

               4. V případě, kdy zpracování osobních údajů zahrnuje jejich předávání, mohou členské státy a agentura při předávání osobních údajů Bývalé jugoslávské republice Makedonii určit jakákoli omezení přístupu k nim či omezení jejich použití, ať obecná, nebo konkrétní, a to i v souvislosti s předáváním, vymazáním nebo zničením informací. Pokud potřeba těchto omezení vyjde najevo po předání osobních údajů, členské státy a agentura o tom uvědomí Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii.

               5. Osobní údaje shromážděné při určité činnosti pro administrativní účely může zpracovávat agentura, zúčastněný členský stát a Bývalá jugoslávská republika Makedonie v souladu s platnými právními předpisy o ochraně údajů.

               6. Agentura, zúčastněné členské státy a Bývalá jugoslávská republika Makedonie vypracují na konci každé činnosti společnou zprávu o uplatňování odstavců 1 až 5 tohoto článku. Tato zpráva se zašle úředníkovi agentury pro otázky základních práv a pověřenci agentury pro ochranu osobních údajů, jakož i o příslušném orgánu pro ochranu osobních údajů v Bývalé jugoslávské republice Makedonii. Úředník agentury pro otázky základních práv i pověřenec agentury pro ochranu osobních údajů informují výkonného ředitele agentury.

               Článek 11

               Spory a výklad dohody

               1. Veškeré otázky vzniklé v souvislosti s uplatňováním této dohody jsou posuzovány společně příslušnými orgány Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a zástupci agentury, která konzultuje členský stát či členské státy sousedící s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií.

               2. Neexistuje-li předchozí ujednání, řeší se spory ohledně výkladu nebo uplatňování této dohody výhradně cestou jednání mezi Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií a Evropskou komisí, která konzultuje jakýkoli členský stát sousedící s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií.

               Článek 12

               Vstup v platnost, trvání a vypovězení dohody

               1. Tuto dohodu schválí strany v souladu se svými vnitřními právními postupy.

               2. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po dni, k němuž si strany oznámí splnění vnitřních právních postupů uvedených v odstavci 1.

               3. Tato dohoda se uzavírá na dobu neurčitou. Tato dohoda může být vypovězena písemnou dohodou mezi stranami nebo ji může jednostranně vypovědět kterákoliv ze stran. V druhém uvedeném případě oznámí strana, která si přeje dohodu vypovědět, svůj záměr písemně a diplomatickou cestou druhé straně.

               Vypovězení nabývá účinku prvním dnem druhého měsíce následujícího po měsíci, kdy bylo učiněno oznámení.

               4. Tato dohoda může být kdykoli změněna na základě vzájemného písemného souhlasu obou stran. Změny vstupují v platnost v souladu s odstavcem 1 tohoto článku.

               5. Oznámení učiněná v souladu s tímto článkem se zašlou v případě Evropské unie Generálnímu sekretariátu Rady Evropské unie a v případě Bývalé jugoslávské republiky Makedonie ministerstvu zahraničních věcí.

               Článek 13

               Vztah k jiným dohodám

               Touto dohodou nejsou dotčena práva a povinnosti stran vyplývající z jiných mezinárodních dohod, které jsou pro každou ze stran závazné.

               Článek 14

               Příslušné orgány pro plnění této dohody

               1. Příslušným orgánem pro plnění této dohody je v Bývalé jugoslávské republice Makedonii ministerstvo vnitra.

               2. Příslušným orgánem Evropské unie pro plnění této dohody je agentura.

               SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ S OHLEDEM NA ISLAND, NORSKO, ŠVÝCARSKO A LICHTENŠTEJNSKO

               Smluvní strany berou na vědomí těsný svazek mezi Evropskou unií a Norskem, Islandem, Švýcarskem a Lichtenštejnskem, zejména na základě dohod ze dne 18. května 1999 a 26. října 2004 o přidružení těchto zemí k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis.

               Za těchto okolností je žádoucí, aby orgány Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska na jedné straně a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie na straně druhé bezodkladně uzavřely dvoustranné dohody o činnostech prováděných Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž v Bývalé jugoslávské republice Makedonii za podobných podmínek, jaké stanoví tato dohoda.

               SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ

               Obě strany souhlasí s tím, že dokud výkonný ředitel agentury nevydá prohlášení, upustí od přijímání jakýchkoli opatření, která by mohla ohrozit případné pozdější trestní stíhání příslušníka jednotky příslušnými orgány hostitelského státu, což zahrnuje i upuštění od aktivního usnadňování návratu dotčeného příslušníka jednotky z operačních lokací Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž v Bývalé jugoslávské republice Makedonii do jeho domovského členského státu.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 12.10.2018
            COM(2018) 684 final
            2018/0352(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, jenž má být zaujat jménem Evropské unie v písemném postupu, který má odborná komise pro technické otázky Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF) zahájit za účelem přijetí změn jednotných technických předpisů UTP GEN-B a UTP TAF

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Na svém 11. zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. června 2018 v Bernu, rozhodla odborná komise pro technické otázky Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (dále jen „OTIF“) písemným postupem o přijetí některých změn jednotných technických předpisů: jednotného technického předpisu UTP GEN-B týkajícího se definice subsystémů a jednotného technického předpisu UTP TAF týkajícího se využití telematiky v nákladní dopravě.

               Jednotné technické předpisy organizace OTIF jsou souborem technických specifikací vyplývajících ze zásad, cílů a postupů Úmluvy o mezinárodní železniční přepravě (dále jen „COTIF“) pro výstavbu a provoz železničního materiálu, přičemž prvořadým cílem je dosažení maximální interoperability. V tomto ohledu jsou jednotné technické předpisy organizace OTIF rovnocenné technickým specifikacím EU pro interoperabilitu.

               Jednotný technický předpis UTP GEN B definuje subsystémy železničního systému v rozsahu předpisů APTU a ATMF; přípojků F a G úmluvy. Je rovnocenný příslušným ustanovením EU v příloze II směrnice (EU) 2016/797 ze dne 11. května 2016 o interoperabilitě železničního systému v Evropské unii
                  1
               .

               Jednotný technický předpis UTP TAF stanoví základní a dodatečné požadavky, pokud jde o komunikační proces mezi železničními podniky a provozovateli infrastruktury, databáze určené k použití pro sledování pohybu vlaků a vozů a informace, které mají být doručeny uživatelům nákladní dopravy a bez nichž by subsystém TAF nemohl fungovat. Je rovnocenný technické specifikaci pro interoperabilitu TAF TSI
                  2
               .

               Současný návrh změny výše uvedených jednotných technických předpisů, který má být předložen písemným postupem, vyžaduje rozhodnutí Rady, kterým se stanoví postoj, jenž má být zaujat jménem Unie. Navrhují se tyto změny:

               –změny bodů 2.1, 2.2 a 2.3 jednotného technického předpisu UTP GEN-B, jak jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí a v pracovním dokumentu odborné komise pro technické otázky TECH-18010-CTE11-5
                  3
               ,

               –aktualizace jednotného technického předpisu TAF UTP, aby zahrnoval revidovaný seznam technické dokumentace (dodatek I) technické specifikace pro interoperabilitu TAF TSI,

               s celkovým cílem zajistit rovnocennost mezi technickými specifikacemi pro interoperabilitu a jednotnými technickými předpisy.

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Úmluva o mezinárodní železniční přepravě (COTIF)

               Úmluva COTIF je zakládajícím právním textem organizace OTIF. Podle čl. 2 odst. 1 úmluvy COTIF je jejím cílem ve všech ohledech podpořit, zlepšit a usnadnit mezinárodní železniční přepravu, zejména zavedením systémů jednotného práva v různých oblastech právních předpisů týkajících se mezinárodní železniční přepravy. Úmluva COTIF také upravuje fungování organizace, její cíle, kompetence, vztahy se smluvními státy a její činnosti obecně.

               Úmluva COTIF se tudíž zabývá právními předpisy o železniční dopravě týkajícími se řady různých právních a technických železničních záležitostí, které se dělí do dvou částí: samotná úmluva, která upravuje fungování organizace OTIF, a osm přípojků (včetně nového přípojku H, který má být přijat na nadcházejícím 13. zasedání valného shromáždění organizace OTIF), které stanoví jednotné železniční právo.

               –Přípojek A – Smlouva o mezinárodní železniční přepravě osob (CIV)

               –Přípojek B – Smlouva o mezinárodní železniční přepravě zboží (CIM)

               –Přípojek C – Řád pro mezinárodní železniční přepravu nebezpečného zboží (RID)

               –Přípojek D – Smlouva o používání vozů v mezinárodní železniční přepravě (CUV)

               –Přípojek E – Smlouva o užívání infrastruktury v mezinárodní železniční přepravě (CUI)

               –Přípojek F – Jednotné právní předpisy týkající se vyhlašování technických norem za závazné a přijímání jednotných technických předpisů pro železniční materiál, který je určen k používání v mezinárodní dopravě (APTU UR)

               –Přípojek G – Jednotné právní předpisy pro technickou admisi železničního materiálu určeného k používání v mezinárodní dopravě (ATMF UR)

               –Přípojek H – Jednotné právní předpisy pro bezpečný provoz vlaků v mezinárodní dopravě (EST UR)

               Na základě přípojků F a G úmluvy COTIF existuje dvanáct jednotných technických předpisů pro technickou interoperabilitu.

               Úmluva COTIF se vztahuje na 46 států, včetně 26 členských států EU (všechny vyjma Malty a Kypru).

               2.2.Dohoda mezi Evropskou unií a Mezivládní organizací pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF)

               Dne 16. června 2011 přijala Rada rozhodnutí Rady 2013/103/EU
                  4
                podpisem a uzavřením Dohody mezi Evropskou unií a organizací OTIF o přistoupení Evropské unie k Úmluvě o mezinárodní železniční přepravě (COTIF) ze dne 9. května 1980 ve znění Vilniuského protokolu ze dne 3. června 1999. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. července 2011.

               Unie je stranou dohody, stejně jako členské státy vyjma Kypru a Malty. Rozhodnutí Rady 2013/103/EU stanoví, že při jednáních organizace OTIF zastupuje Unii Komise. Obsahuje rovněž prohlášení Unie ohledně výkonu pravomoci (příloha I) a vymezuje interní ujednání Rady, členských států a Komise o postupech v rámci OTIF (příloha III).

               2.3.Odborná komise pro technické otázky Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF)

               Odborná komise pro technické otázky je orgán organizace OTIF zřízený článkem 8 úmluvy COTIF. Sestává z členských států organizace OTIF, které uplatňují přípojky F a G (APTU, ATMF) úmluvy COTIF.

               Odborná komise pro technické otázky má pravomoci ve věcech týkajících se interoperability a technické harmonizace v železničním odvětví a postupech technického schvalování. Vyvíjí přípojky APTU a ATMF a jejich jednotné právní předpisy, které se použijí na železniční materiál, který je určen k používání v mezinárodní dopravě, což se týká zejména:

               ·přijímání technických předpisů pro vozidla a infrastrukturu a potvrzování norem,

               ·postupů týkajících se posouzení shody vozidel,

               ·ustanovení týkajících se údržby vozidel,

               ·odpovědnosti za řazení vlaku a bezpečné používání vozidel,

               ·ustanovení týkajících se hodnocení a posuzování rizik,

               ·specifikací pro registry.

               Odborná komise pro technické otázky má v současnosti stálou pracovní skupinu (dále jen „pracovní skupina WG TECH“), která je odpovědná za přípravu rozhodnutí odborné komise.

               2.4.Přijímání aktů písemným postupem odbornou komisí pro technické otázky

               Obvyklý postup přijímání jednotných technických předpisů stanoví články 6 a 8 APTU a může trvat přibližně jeden a půl roku. Odborná komise pro technické otázky může rovněž písemným postupem přijmout změny jednotných technických předpisů, a to v souladu s čl. 21 odst. 3 jednacího řádu odborné komise pro technické otázky
                  5
               , což je rychlejší a může trvat šest měsíců. Na 11. zasedání odborné komise pro technické otázky bylo v souladu s čl. 21 odst. 3 jednacího řádu odborné komise pro technické otázky členy na základě návrhu předsedy schváleno, aby byly změny přijaty písemným postupem.

               V souladu s čl. 21 odst. 3 svého jednacího řádu přijme komise rozhodnutí písemným postupem podle těchto pravidel:

               ·všichni členové odborné komise musí být písemně informováni o předmětu a o důvodu takového hlasování,

               ·o nezávislých otázkách se hlasuje odděleně,

               ·členové musí být vyzváni, aby generálnímu tajemníkovi organizace OTIF ve stanovené lhůtě (datum a čas), která musí činit alespoň dvacet jedna kalendářních dnů, zaslali své písemné hlasy,

               ·generální tajemník OTIF písemně potvrdí obdržení každého hlasu,

               ·budou zaznamenány všechny odpovědi obdržené v dané lhůtě,

               ·kvórum je stejné jako pro zasedání odborné komise pro technické otázky. Pokud počet odpovědí obdržených do uplynutí dané lhůty nedosáhne požadovaného kvóra, považuje se návrh za zamítnutý.  Může však být předložen znovu na dalším zasedání odborné komise,

               ·písemné řízení je však bez výsledku ukončeno, pokud alespoň tři členové komise požádají, aby byl návrh opatření projednán na zasedání komise; co nejdříve bude svoláno zasedání komise a

               ·všem členům bude oznámen výsledek postupu hlasování.

               2.5.Zamýšlené akty odborné komise pro technické otázky, které mají být přijaty písemným postupem

               Odborná komise pro technické otázky na svém 11. zasedání předložila tyto změny k rozhodnutí o přijetí písemným postupem:

               –změny bodů 2.1, 2.2 a 2.3 jednotného technického předpisu UTP GEN-B týkajícího se subsystémů,

               –aktualizace jednotného technického předpisu UTP TAF, aby se sladil s revidovanou verzí technické specifikace pro interoperabilitu TAF TSI.

               Navržené změny jednotného technického předpisu UTP GEN-B se řídí žádostí z 10. zasedání odborné komise pro technické otázky (CTE 10) změnit bod 2.1 jednotného technického předpisu UTP GEN-B tak, aby vedle již zahrnutých tratí a výhybek zahrnoval i mosty. Odůvodnění bylo takové, že pokud nejsou rozhraní mezi mosty a vozidly správně udržována, může to vést ke škodlivým vibracím.

               Na základě žádosti z 10. zasedání odborné komise pro technické otázky o této otázce diskutovala pracovní skupina WG TECH a shodla se na tom, že bod 2.1 jednotného technického předpisu UTP GEN-B by mohl být změněn obecněji uvedením, že úmluva COTIF zahrnuje infrastrukturu v rozsahu souvisejícím s rozhraními s vozidly, aniž by se uváděly další podrobnosti. Tato obecná zásada by se také použila na další subsystémy týkající se pevných zařízení, tj. energie a traťového řízení a zabezpečení.

               Po této změně by byla odborná komise pro technické otázky u každého (budoucího) jednotného technického předpisu týkajícího se infrastruktury, energie nebo traťového řízení a zabezpečení způsobilá rozhodovat o tom, jaká rozhraní mají být zahrnuta.

               To je v souladu se strategickým dokumentem organizace OTIF o vývoji ustanovení vztahujících se na infrastrukturu, o kterém se diskutovalo na 11. zasedání odborné komise pro technické otázky (dokument „TECH-18012-CTE11-6.2“) a na základě kterého odborná komise pro technické otázky pověřila pracovní skupinu WG TECH vypracováním návrhů vhodných a proveditelných ustanovení týkajících se infrastruktury.

               Navrhovaná aktualizace jednotného technického předpisu UTP TAF se řídí nedávným přezkumem technické specifikace pro interoperabilitu TAF TSI, který aktualizuje strukturu zpráv TAF TSI, model údajů a zpráv, provozní databázi vozů a intermodálních jednotek (WIMO) a přijímá normu IT pro komunikační vrstvu společného rozhraní. Tyto změny byly zavedeny s cílem překonat předchozí vlastnickou logiku a umožnit rychlejší a méně nákladné zavádění tohoto nástroje mezi uživatele TSI TAF. Referenční soubory byly patřičně přezkoumány a výsledkem byla aktualizace seznamu technické dokumentace (dodatek I) technické specifikace pro interoperabilitu TAF TSI. To vyžaduje aktualizaci odpovídajícího seznamu v jednotném technickém předpisu UTP TAF.

               Zamýšlené akty budou právně závazné pro členské státy organizace OTIF a organizace pro regionální hospodářskou integraci, které přistoupily k úmluvě COTIF, zejména Unii. Účelem zamýšlených aktů je další sladění jednotných technických předpisů úmluvy COTIF s technickými specifikacemi EU pro interoperabilitu.

               2.6.Pravomoc Unie a hlasovací práva

               Na základě článku 6 Dohody EU-OTIF:

               „1. Při rozhodování o otázkách, v nichž má Unie výlučnou pravomoc, uplatní Unie hlasovací práva svých členských států podle úmluvy.

               2. Při rozhodování o otázkách, v nichž Unie sdílí pravomoc se svými členskými státy, hlasuje buď Unie, nebo její členské státy.

               3.  Podle čl. 26 odst. 7 úmluvy má Unie stejný počet hlasů, jako je počet jejích členů, kteří jsou současně stranami úmluvy. Pokud se hlasování účastní Unie, její členské státy nehlasují.“

               Jak je uvedeno v příloze I rozhodnutí Rady 2013/103/EU, Evropská unie v železničním odvětví sdílí pravomoci s členskými státy v souladu s článkem 91 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               Podle práva Unie získala Unie výlučnou pravomoc v otázkách železniční dopravy v případech, v nichž úmluva COTIF nebo právní nástroje přijaté na jejím základě mohou ovlivnit stávající pravidla Unie nebo změnit jejich působnost. Pravidla Unie budou přijetím těchto změn jasně ovlivněna, protože cílem opatření je sladit jednotné technické předpisy úmluvy COTIF s ustanoveními EU v příloze II směrnice (EU) 2016/797 a s technickými specifikacemi pro interoperabilitu TAF TSI.

               Proto Unie zastoupená Komisí v tomto případě uplatní hlasovací právo.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Vzhledem ke všem výše uvedeným důvodům by Unie měla v písemném postupu hlasovat kladně.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Zásady

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU se použije bez ohledu na to, zda je Unie členem orgánu nebo stranou dohody
                  6
               .

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě uplatňování předpisů mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem EU“
                  7
               .

               4.1.2.Použití na stávající případ

               Akty, které má odborná komise pro technické otázky přijmout, představují akty s právními účinky. Zamýšlené akty mají právní účinky, protože mění právní rámce organizace OTIF tím, že slaďují jednotné technické předpisy úmluvy COTIF s technickými specifikacemi EU pro interoperabilitu týkajícími se subsystémů.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 91 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               5.Zveřejnění zamýšleného aktu

               Jelikož akt odborné komise pro technické otázky změní jednotný technický předpis UTP GEN-B vycházející z přípojku F úmluvy COTIF, je vhodné uveřejnit ho po jeho přijetí v Úředním věstníku Evropské unie.

               2018/0352 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, jenž má být zaujat jménem Evropské unie v písemném postupu, který má odborná komise pro technické otázky Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF) zahájit za účelem přijetí změn jednotných technických předpisů UTP GEN-B a UTP TAF

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Unie přistoupila k Úmluvě o mezinárodní železniční přepravě ze dne 9. května 1980 ve znění Vilniuského protokolu ze dne 3. června 1999 (dále jen „COTIF“) v souladu s rozhodnutím Rady 2013/103/EU
                  8
               .

               (2)Úmluvu COTIF uplatňují všechny členské státy kromě Kypru a Malty.

               (3)Podle článku 8 úmluvy COTIF byla zřízena odborná komise pro technické otázky Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF). V souladu s čl. 20 odst. 1 písm. b) úmluvy COTIF a článků 6 a 8a přípojku F (APTU) má odborná komise pro technické otázky pravomoc přijímat rozhodnutí o přijetí jednotných technických předpisů nebo ustanovení, kterým se mění jednotný technický předpis vycházející z přípojku F (APTU) a přípojku G (ATMF) úmluvy COTIF.

               (4)Odborná komise pro technické otázky se po svém 11. zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. června 2018, rozhodla písemným postupem přijmout změny bodů 2.1, 2.2 a 2.3 jednotných technických předpisů týkajících se subsystémů (jednotný technický předpis UTP GEN-B) tak, aby definice subsystému infrastruktura zahrnovala úrovňová křížení a další inženýrské stavby, např. mosty, jak je uvedeno v příloze tohoto rozhodnutí.

               (5)Je vhodné stanovit postoj, jenž má být zaujat jménem Unie v odborné komisi pro technické otázky, jelikož změny bodů 2.1, 2.2 a 2.3 jednotného technického předpisu UTP GEN-B vycházejícího z přípojku F (APTU) úmluvy COTIF budou pro Unii závazné.

               (6)Cílem těchto změn je sladit definici subsystémů v jednotném technickém předpisu UTP GEN B úmluvy COTIF s definicí Unie v příloze II směrnice (EU) 2016/797
                  9
                zahrnutím úrovňových křížení a dalších inženýrských staveb, např. mostů, do definice subsystému infrastruktura.

               (7)Navrhované změny jsou v souladu s právními předpisy a strategickými cíli Unie, protože přispívají ke sladění právních předpisů organizace OTIF s odpovídajícími ustanoveními Unie, a proto by je měla Unie podpořit.

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, jenž má být zaujat jménem Unie v písemném postupu, který zahájí odborná komise pro technické otázky Úmluvy o mezinárodní železniční přepravě ze dne 9. května 1980 ke změnám bodů 2.1, 2.2 a 2.3 jednotného technického předpisu UTP GEN B, bude vycházet z předlohy aktu odborné komise OTIF přiložené k tomuto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

                     (1)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 ze dne 11. května 2016 o interoperabilitě železničního systému v Evropské unii, Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 44.

                     (2)

                        Nařízení Komise (EU) č. 1305/2014 ze dne 11. prosince 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „Využití telematiky v nákladní dopravě“ železničního systému Evropské unie, Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 438.

                     (3)

                        https://otif.org/fileadmin/new/2-Activities/2E-Technical-Interoperability/2Ea-CTE/2Ea2-Working-Documents/2018/TECH-18010-CTE11-5-e-UTP-GEN-B-amendments.pdf/.

                     (4)

                        Rozhodnutí Rady 2013/103/EU ze dne 16. června 2011 o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Mezivládní organizací pro mezinárodní železniční přepravu o přistoupení Evropské unie k Úmluvě o mezinárodní železniční přepravě (COTIF) ze dne 9. května 1980 ve znění Vilniuského protokolu ze dne 3. června 1999 (Úř. věst. L 51, 23.2.2013, s. 1).

                     (5)

                        http://otif.org/fileadmin/user_upload/otif_verlinkte_files/02_organe/06_fachaus_tech/RI-CTE_11_02_2009_e.pdf/.

                     (6)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (7)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (8)

                        Rozhodnutí Rady 2013/103/EU ze dne 16. června 2011 o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Mezivládní organizací pro mezinárodní železniční přepravu o přistoupení Evropské unie k Úmluvě o mezinárodní železniční přepravě (COTIF) ze dne 9. května 1980 ve znění Vilniuského protokolu ze dne 3. června 1999 (Úř. věst. L 51, 23.2.2013, s. 1).

                     (9)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 ze dne 11. května 2016 o interoperabilitě železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 44).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 12.10.2018
            COM(2018) 684 final
            PŘÍLOHA

            NávrhuROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, jenž má být zaujat jménem Evropské unie v písemném postupu, který má odborná komise pro technické otázky Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF) zahájit za účelem přijetí změn jednotných technických předpisů UTP GEN-B a UTP TAF

               DOPLNĚK

               Změny navrhované k přijetí písemným postupem odbornou komisí pro technické otázky Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu

               1.Hlasovat kladně o změnách bodů 2.1, 2.2 a 2.3 jednotných technických předpisů UTP GEN B navrhovaných odbornou komisí pro technické otázky, jak jsou uvedeny v pracovním dokumentu odborné komise pro technické otázky TECH-18010-CTE11-5 a popsány níže:

               „2.1 Infrastruktura

               Úmluva COTIF zahrnuje infrastrukturu pouze v rozsahu souvisejícím s rozhraními s vozidly. Proto systém infrastruktura zahrnuje pouze tratě a výhybky.

               2.2 Energie

               Úmluva COTIF zahrnuje systém energie pouze v rozsahu souvisejícím s rozhraními s vozidly. Proto subsystém energie zahrnuje pouze nadzemní vedení (trolejové vedení) a kvalitu dodané elektřiny.“

               2.3 Traťové řízení a zabezpečení

               Úmluva COTIF zahrnuje traťové řízení a zabezpečení, a to pouze v rozsahu souvisejícím s rozhraními s vozidly.“

               2.Hlasovat kladně o změnách jednotných technických předpisů UTP TAF navrhovaných odbornou komisí pro technické otázky, které spočívají v aktualizaci seznamu technické dokumentace v jednotném technickém předpisu UTP TAF podle odpovídajícího nového revidovaného seznamu v (dodatku I) technické specifikace pro interoperabilitu TAF TSI.


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 17.10.2018
            COM(2018) 707 final
            2018/0363(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Evropském výboru pro vypracování norem pro vnitrozemskou plavbu a v Ústřední komisi pro plavbu na Rýně k přijetí norem týkajících technických požadavků pro plavidla vnitrozemské plavby

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.Předmět návrhu

               Tento návrh se týká rozhodnutí o stanovení postoje, který má být jménem Unie zaujat na zasedání Evropského výboru pro vypracování norem pro vnitrozemskou plavbu (CESNI) dne 8. listopadu 2018 a na plenárním zasedání Ústřední komise pro plavbu na Rýně v souvislosti se zamýšleným přijetím evropských norem, jimiž se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby (norma ES-TRIN 2019/1).

               2.Souvislosti návrhu

               2.1.Revidovaná úmluva pro plavbu na Rýně

               Revidovaná úmluva pro plavbu na Rýně ze dne 17. října 1868 stanoví právní rámec upravující využití Rýna jako vnitrozemské plavební cesty a stanoví pravomoci Ústřední komise pro plavbu na Rýně. Verze úmluvy, která je v současnosti platná, byla výsledkem

                  úmluvy ze dne 20. listopadu 1963

               , která vstoupila v platnost dne 14. dubna 1967.

               Smluvními stranami revidované úmluvy pro plavbu na Rýně jsou dnes čtyři členské státy (Belgie, Francie, Německo a Nizozemsko) a Švýcarsko.

               2.2.Ústřední komise pro plavbu na Rýně a výbor CESNI

               Ústřední komise pro plavbu na Rýně je mezinárodní organizace, jejímž posláním je realizovat iniciativy zaměřené na zaručení svobody plavby na Rýně a podporovat plavbu na Rýně.  Plenární zasedání se konají dvakrát do roka. Účastní se jich zástupci členských států Ústřední komise pro plavbu na Rýně. Plenární zasedání je rozhodovací orgán Ústřední komise pro plavbu na Rýně. Přijímá usnesení ústřední komise. Každý stát má jeden hlas a rozhodnutí jsou přijímána jednomyslně. Tato usnesení jsou právně závazná. EU členem Ústřední komise pro plavbu na Rýně není.

               V roce 2015 přijala Ústřední komise pro plavbu na Rýně usnesení o vytvoření Evropského výboru pro vypracování společných norem pro vnitrozemskou plavbu (Comité Européen pour l’Élaboration de Standards dans le Domaine de Navigation Intérieure – CESNI). K poslání výboru CESNI patří přijímání technických norem v různých oblastech, zejména pokud jde o plavidla, informační technologie a posádky plavidel, jednotný výklad těchto norem a příslušných postupů a o projednávání bezpečnosti plavby, ochrany životního prostředí nebo jiných záležitostí spojených s plavbou.

               Výbor CESNI tvoří odborníci zastupující členské státy Ústřední komise pro plavbu na Rýně a členské státy EU, které mají hlasovací práva stanovena tak, že každému státu náleží jeden hlas. EU členem výboru CESNI v současné době není. Může se však spolu s mezinárodními organizacemi, jejichž poslání souvisí s oblastmi, jimž se výbor CESNI věnuje, na činnosti tohoto výboru podílet, ovšem bez hlasovacího práva.

               2.3.Zamýšlený akt výboru CESNI a Ústřední komise pro plavbu na Rýně

               Výbor CESNI má na svém zasedání dne 8. listopadu 2018 přijmout normy týkající se stanovení technických požadavků pro plavidla vnitrozemské plavby (norma ES-TRIN 2019).

               První verze normy ES-TRIN (ES-TRIN 2015) byla výborem CESNI finalizována na zasedání dne 28. září 2015. Formálně byla přijata na plenárním zasedání výboru CESNI dne 26. listopadu 2015. První úprava normy ES-TRIN (ES-TRIN 2017) byla výborem CESNI přijata na zasedání dne 6. července 2017.

               Norma ES-TRIN je pravidelně aktualizována, přičemž zohledňuje práci pracovních skupin výboru CESNI.

               Pravidelná aktualizace normy ES TRIN je nutná k:

               ·zachování vysoké úrovně bezpečnosti vnitrozemské plavby,

               ·sledování technického vývoje (např. protipožární systémy, navigační zařízení)

               ·zajištění slučitelnosti s právním rámcem EU.

               V průběhu let 2017 a 2018 odborníci z výboru CESNI vypracovali upravenou normu ES-TRIN 2019/1.

               Norma ES-TRIN 2019/1 obsahuje různé změny, zvláště v následujících oblastech:

               - automatizované externí defibrilátory;

               - protipožární systémy - K2CO3;

               - zvláštní ustanovení pro elektrické pohonné systémy (kapitola 11);

               - přechodná ustanovení pro:

               • maximální hladinu hluku,

               • motory,

               • elektrická zařízení a instalace,

               • lodní čluny,

               • únikové cesty na osobních lodích,

               • pohonné systémy osobních plavidel a

               • záďové bezpečnostní vybavení na záďové přepážce u plavidel.??

               Výbor CESNI na svém zasedání konaném dne 10. dubna 2018 rozhodl o tom, že přijetí normy ES-TRIN 2019 zařadí na program své schůze dne 8. listopadu 2018. Očekává se, že před tímto zasedáním 8. listopadu 2018 budou v návrhu normy provedeny pouze formální a drobnější změny. Norma ES-TRIN 2019/1 bude zveřejněna na specializovaných internetových stránkách (cesni.eu). (Chráněný) přístup k výše uvedenému návrhu norem mají všechny členské státy EU.

               Norma ES-TRIN 2019/1 bude začleněna do práva EU v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629 ze dne 14. září 2016, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby, mění směrnice 2009/100/ES a zrušuje směrnice 2006/87/ES
                  1
               .

               Technické normy přijaté výborem CESNI jsou obsaženy v příloze II směrnice 2016/1629 a musí být aktualizovány prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci.

               Aby byl zajištěn soulad mezi dvěma existujícími právními režimy pro technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby (Rýn a EU), je nutné stanovit stejné normy. Jak právo Unie, tak předpisy komise CCNR budou na normu ES-TRIN 2019/1 odkazovat od 1. ledna 2020.

               3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie

               Je nutné rozhodnutí – stanovení postoje Unie – s cílem zajistit, že při přijímání rozhodnutí o stanovení norem pro plavidla vnitrozemské plavby budou odpovídajícím způsobem zohledněny zájmy EU.

               Aktualizace technické normy ES-TRIN probíhá intenzivně na úrovni odborníků z výboru CESNI. V tomto ohledu proběhly konzultace s velkou řadou odborníků z veřejného i soukromého sektoru. Během přípravy této normy se na úrovni výboru CESNI uskutečnila následující technická jednání:

               ·pracovní zasedání (21.–22. 2. 2017; 28.–29. 6. 2017; 27.–28. 9. 2017; 28.–30. 11. 2017; 20.–22. 2. 2018) a

               ·schůze výboru (10. 4. 2018).

               Tato jednání umožnila dosáhnout dohody na úrovni odborníků ohledně technických požadavků pro plavidla vnitrozemské plavby.

               4.Právní základ

               4.1.Procesněprávní základ

               4.1.1.Principy

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.

               Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU se použije bez ohledu na to, zda je Unie členem orgánu nebo stranou dohody
                  2
               .

               Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
                  3
               .

               4.1.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Pokud jde o použitelnost čl. 218 odst. 9 SFEU, musí být, jakmile jsou splněny podmínky vyplývající z tohoto článku, dodržen daný postup. Jedná se o tyto podmínky: a) příslušná oblast spadá do pravomoci Unie; b) postoj Unie se vyjadřuje v orgánu vytvořeném mezinárodní dohodou, pokud je tento orgán vyzván akty přijmout; c) akty mají právní účinky. Judikatura upřesnila, že členství Unie v příslušném orgánu není nutným předpokladem pro uplatnění čl. 218 odst. 9 SFEU.

               V tomto případě je zřejmé, že technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby nejenže spadají do pravomocí Unie, ale EU navíc uplatnila své pravomoci prostřednictvím směrnice (EU) 2016/1629 a oblast technických požadavků pro plavidla vnitrozemské plavby je z převážné části regulována společnými pravidly Unie.

               Jak CESNI, tak CCNR splňují druhé kritérium v tom, že se jedná o orgány zřízené mezinárodní dohodou.

               Ačkoli pravidla přijatá výborem CESNI nejsou sama o sobě závazná, je zřejmé, že se pro členy komise CCNR stanou závaznými, jakmile CCNR přizpůsobí svůj právní rámec (předpisy o inspekci plavidel na Rýně) tak, aby odkazoval na normu přijatou výborem CESNI, a tato norma bude závazná pro účely uplatňování Revidované úmluvy pro plavbu na Rýně. Závaznost takového nařízení pro členy CCNR vyplývá z Mannheimské úmluvy ze dne 17. října 1868
                  4
               .

               Mimoto je z judikatury Soudního dvora rovněž zřejmé, že nezávazný akt mezinárodní organizace lze pro účely použití čl. 218 odst. 9 SFEU považovat za „akt s právními účinky“, pokud tento akt může rozhodujícím způsobem ovlivňovat obsah práva Unie. Jak bylo vysvětleno výše, v případě jakýchkoli změn směrnice 2016/1629/ES je zapotřebí zohlednit rámec použitelný podle Revidované úmluvy pro plavbu na Rýně.

               Technické normy přijaté výborem CESNI jsou obsaženy v příloze II směrnice 2016/1629 a musí být aktualizovány prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci.

               Rada proto musí přijmout rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU o postoji, který má být jménem Unie zaujat v rámci výboru CESNI k přijetí norem, kterými se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby.

               Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

               4.2.Hmotněprávní základ

               4.2.1.Principy

               Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat. Máli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.

               4.2.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě

               Hlavní cíl a obsah zamýšlených aktů se týkají společné dopravní politiky.

               Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 91 odst. 1.

               4.3.Závěr

               Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 91 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

               2018/0363 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat v Evropském výboru pro vypracování norem pro vnitrozemskou plavbu a v Ústřední komisi pro plavbu na Rýně k přijetí norem týkajících technických požadavků pro plavidla vnitrozemské plavby

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 91 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Opatření Unie v odvětví vnitrozemské plavby by měla usilovat o to, aby byla při vypracovávání technických požadavků pro plavidla vnitrozemské plavby, které se budou uplatňovat v Unii, zajištěna jednotnost.

               (2)Evropský výbor pro vypracování norem pro vnitrozemskou plavbu („dále jen „výbor CESNI“) byl zřízen dne 3. června 2015 v rámci Ústřední komise pro plavbu na Rýně za účelem vypracování technických norem pro vnitrozemskou vodní dopravu v různých oblastech, zejména pokud jde o plavidla, informační technologie a posádky plavidel.

               (3)Pro efektivitu vnitrozemské vodní dopravy je důležité, aby byly technické požadavky na plavidla v rámci různých právních režimů v Evropě slučitelné a v maximální možné míře harmonizované. Zejména by pak členské státy, které jsou současně členy CCNR, měly být oprávněny podpořit rozhodnutí, jimiž se pravidla komise CCNR uvádějí do souladu s pravidly uplatňovanými v Unii.

               (4)Očekává se, že CESNI přijme na svém zasedání dne 8. listopadu 2018 evropskou normu, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské vodní plavby 2019/1 (dále jen „norma ES-TRIN 2017/1“).

               (5)Norma ES-TRIN 2019/1 stanoví jednotné technické požadavky, které jsou nezbytné k zajištění bezpečnosti plavidel vnitrozemské plavby. Norma obsahuje ustanovení týkající se stavby lodí, zařízení a vybavení pro plavidla vnitrozemské plavby, zvláštní ustanovení týkající se konkrétních kategorií plavidel, jako jsou např. osobní plavidla, tlačné sestavy a kontejnerové lodě, ustanovení týkající se automatického systému zjišťování totožnosti lodí, identifikace plavidla, vzoru osvědčení a rejstříku, přechodná ustanovení i pokyny pro uplatňování technické normy.

               (6)Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629
                  5
                ve své příloze II přímo odkazuje na technické požadavky pro plavidla jako na požadavky stanovené normou ES-TRIN 2017/1
                  6
               . Komisi je svěřena pravomoc aktualizovat uvedený odkaz v příloze II na nejaktuálnější znění normy ES-TRIN a stanovit den jeho použitelnosti.

               (7)Norma ES-TRIN 2019/1 proto ovlivní směrnici (EU) 2016/1629.

               (8)Unie není členem výboru CESNI ani komise CCNR. Je proto zapotřebí, aby Rada zmocnila členské státy k vyjádření postoje Unie k přijetí této normy ES-TRIN 2019/1 v uvedených orgánech,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               1.Postoj, který má být jménem Evropské unie v rámci Evropského výboru pro vypracování norem pro vnitrozemskou plavbu (CESNI) dne 8. listopadu 2018, je souhlasit s přijetím evropské normy, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské vodní plavby („ES-TRIN“) 2019/1.

               2.Postojem, který má být jménem Unie zaujat na plenárním zasedání Ústřední komise pro plavbu na Rýně (CCNR), během něhož se rozhoduje o technických požadavcích pro plavidla vnitrozemské vodní plavby, je podpořit všechny návrhy, jimiž se technické požadavky uvádějí v soulad s požadavky normy ES-TRIN 2019/1.

               Článek 2

               1.Postoj uvedený v čl. 1 odst. 1 vyjádří členské státy Unie, které jsou členy výboru CESNI, vystupujíce společně.

               2.Postoj uvedený v čl. 1 odst. 2 vyjádří členské státy Unie, které jsou členy Ústřední komise pro plavbu na Rýně, vystupujíce společně.

               Článek 3

               Drobné technické úpravy postojů uvedených v článku 1 lze dohodnout bez dalšího rozhodnutí Rady.

               Článek 4

               Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

                     (1)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629 ze dne 14. září 2016, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby, mění směrnice 2009/100/ES a zrušuje směrnice 2006/87/ES (Úř. věst. L 252, 16.9.2016, s. 118).

                     (2)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (3)

                        Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (4)

                        Revidovaná úmluva pro plavbu na Rýně ze dne 17. října 1868 ve znění ze dne 20. listopadu 1963.

                     (5)

                        Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629 ze dne 14. září 2016, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby, mění směrnice 2009/100/ES a zrušuje směrnice 2006/87/ES (Úř. věst. L 252, 16.9.2016, s. 118).

                     (6)

                        Ve znění směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/970 ze dne 18. dubna 2018, kterou se mění přílohy II, III a V směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby (Úř. věst. L 174, 10.7.2018, s. 15).