Důležité právní upozornění

|

52006PC0426

Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1676/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie  /* KOM/2006/0426 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 28.07.2006KOM(2006) 426 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1676/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie(PřEDLOžENÁ KOMISÍ)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká uplatňování nařízení Rady (ES) 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004 (dále jen „základní nařízení“) a nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 v řízení týkajícím se dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 1676/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu PET filmu pocházejícího mimo jiné z Indie (Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s.1), naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 366/2006 (Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s.6). Nařízení Rady (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/ 97 (Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s.15). |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení poskytnuta příležitost hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nepředpokládá všeobecné posouzení dopadů, neobsahuje však úplný výčet podmínek, které je nutno posoudit. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 12. července 2005 zahájila Komise částečný prozatímní přezkum platných vyrovnávacích cel týkajících se dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie. Účelem tohoto přezkumu, jehož rozsah byl omezen na prošetření subvencování jednoho z vyvážejících indických producentů, jmenovitě Garware Polyester Limited (dále jen „Garware“), bylo posoudit, zda výše platných vyrovnávacích cel je dostatečná k tomu, aby působila proti dumpingu působícímu újmu. Přiložený návrh na zvýšení výše vyrovnávacích cel na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu z Indie se opírá o zjištění z šetření, která potvrdila, že společnosti Garware je ve skutečnosti poskytována mnohem vyšší výše subvencování, než výše zjištěná původním šetřením. Navrhuje se proto, aby výše vyrovnávacích cel byla zvýšena v souladu se zjištěními tohoto šetření, přičemž výše antidumpingových cel uložená Garware z Dovozu PET filmu nařízením (ES) č. 1676/2001, pozměněným nařízením (ES) č. 366/2006, by byla snížena o procento z vyrovnávacích cel, které odpovídá zjištěným vývozním subvencím, jež uvedená společnost obdrží. Navrhuje se proto, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 2026/1997 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004, a nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: Druh opatření je popsán ve výše uvedeném základním nařízení a nenechává prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené, neboť základní nařízení nepředpokládá náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1.  NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1676/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z IndieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/1997 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[2], a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUPI. Předchozí šetření a stávající opatření(1) Nařízením (ES) č. 2597/1999 ze dne 6. prosince 1999[3], uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (dále jen „PET“) filmu (dále jen „dotčený výrobek“) kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, pocházejícího z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se zde dále odkazuje pod názvem „původní šetření“. Opatření měla podobu valorického cla v sazbě od 3,8 % do 19,1 % vztahující se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců ve zbytkové celní sazbě 19,1 % vztahující se na dovoz dotčeného výrobku od všech ostatních společností. Vyrovnávací clo uložené na PET film vyráběný a vyvážený společnosti Garware Polyester Limited (dále jen „Garware“ nebo „společnost“) činilo 3,8 %. Období původního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.(2) Nařízením (ES) č. 367/2006 ze dne 27. února 2006[4] Rada zachovala konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení.(3) Nařízením (ES), č. 366/2006 ze dne 27. února 2006[5] Rada pozměnila nařízení (ES) č. 1676/2001 ze dne 13. dubna 2001[6] po provedení částečného prozatímního přezkumu výše platného antidumpingového cla vztahujícího se na pět indických výrobců a uložila antidumpingové clo v sazbě od 0 % do 18 %. Antidumpingové clo uložené z dovozu (PET) filmu od Garware činilo 17,4 %. Připomíná se, že sazba antidumpingového cla uložená Garware byla upravena tak, aby zohlednila výši subvencování vyrovnávanou nařízením (ES) č. 367/2006 (viz též níže 71. bod zdůvodnění).II. Žádost o částečný prozatímní přezkum(4) Žádost o částečný prozatímní přezkum nařízení Rady (ES) č. 2597/1999, jehož rozsah byl omezen výši vyrovnávacího cla uloženého Garware, byl podán následujícími výrobci v zemích Společenství: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA a Toray Plastics Europe (dále jen „žadatelé“). Žadatelé představují významnou část produkce PET filmu ve Společenství.(5) Žadatelé uvedli, že pokud jde o dovoz PET filmu od Garware, výše stávajících vyrovnávacích opatření již nestačí účinně působit proti subvencování působícímu újmu, jelikož okolnosti subvencování Garware se významně změnily.III. Šetření(6) Komise stanovila po konzultaci s poradním výborem, že existují dostatečné důkazy opravňující k zahájení částečného prozatímního přezkumu a oznámila dne 12. července 2005 oznámením o zahájení zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie[7] zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení.(7) Rozsah přezkumu je omezen na prošetření subvencování jednoho vyvážejícího výrobce, společnosti Garware, které slouží k posouzení potřeby dále zachovat, odstranit nebo pozměnit výši stávajících opatření. Období šetření trvalo od 1. dubna 2004 do 31. března 2005.(8) Komise úředně oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu dotčeným vyvážejícím výrobcům, indické vládě (dále jen „VI“) a žadatelům. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.(9) Aby získala informace potřebné pro své šetření, zaslala Komise dotazník společnosti Garware, jež prokázala ochotu spolupracovat a dotazník vyplnila. V provozovnách Garware v Indii byly provedeny inspekce na místě.(10) Garware, VI a žadatelům byly sděleny podstatné výsledky šetření a byla jim poskytnuta možnost zaujmout k nim stanovisko (viz níže 73. bod odůvodnění).B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEKI. Dotčený výrobek(11) Dotčený výrobek je stejný výrobek jako v případě původního šetření, tj. polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, obvykle deklarovaný pod kódy KN ex 3920 62 19.II. Obdobný výrobek(12) Stejně jako v případě původního šetření bylo zjištěno, že PET film vyráběný a prodávaný společností Garware na vnitřním trhu Indie a PET film vyvážený z Indie do Společenství má shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a použití. Jde tudíž o obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení.C. SUBVENCEI. Úvod(13) Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:2.  Celostátní režimy:i Režim „Advance Licence Scheme / Advance Release Order“ ;ii Režim „Duty Entitlement Passbook“ ;iii Režim „Special Economic Zones / Export Oriented Units Scheme“ ;iv Režim „Export Promotion Capital Goods“ ;v Režimy daně z příjmů-  „Export Income Tax Exemption“ ,-  „Income Tax Incentive for Research and Development“ ;vi Režim „Export Credit“;vii Režim „Duty-Free Replenishment Certificate“.(14) Režimy uvedené pod body i) až iv) a dále pod bodem vii) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoji a řízení) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Podle zákona o zahraničním obchodu je VI oprávněna vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. IV vydala pětiletý plán platící pro dovoz a vývoz v období od 1. dubna 2002 do 31. března 2007 (dále jen „politika EXIM 2002–2007“). Kromě toho VI vydala příručku postupů platných pro politiku EXIM 2002–2007 (dále jen „HOP I 2002-07“). Tato příručka je pravidelně novelizována[8].(15) Režimy daně z příjmů uvedené pod odst. v) vychází ze zákona o dani z příjmů z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.(16) Režim Export Credit Scheme uvedený pod body vi) vychází z článků 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance vydávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.3.  Regionální režimy(17) Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník přezkoumala Komise rovněž režim balíku pobídek (dále jen „PSI“) poskytovaných vládou státu Maharashtra (dále jen „VSM“) z roku 1992. Tento režim vychází z rozhodnutí ministerstva průmyslu, energetiky a práce VSM.II. Celostátní režimy1. Režim Advance Licence Scheme (dále jen „ALS“) / Advance Release Order (dále jen „ARO“)(a) Právní základ(18) Podrobný popis tohoto režimu je obsažen v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2002–2007 a v kapitolách 4.1 až 4.30 HOP I 2002-07.(b) Způsobilost(19) Nebylo zjištěno, že by Garware využívala během období šetření ALS/ARO, proto není nutná žádná další analýza z hlediska možnosti vyrovnávání tohoto režimu.2. Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „DEPB“)(a) Právní základ(20) Podrobný popis DEPB je obsažen v odstavci 4.3 politiky EXIM 2002–2007 a v kapitole 4 HOP I 2002-07. V době původního šetření existovaly dvě formy DEPB: před vývozem a po vývozu. V dubnu 2000 byl režim DEPB před vývozem zrušen, a v rámci současného přezkumu proto byla šetřena pouze forma DEPB po vývozu.(b) Způsobilost(21) Pro tento režim je způsobilý libovolný vývozce-výrobce nebo vývozce-obchodník. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.(c) Praktické provádění(22) Každý způsobilý vývozce může požádat o úvěry DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v tomto režimu. Takové sazby DEPB stanovily indické orgány pro většinu výrobků, včetně dotčeného výrobku. Stanovují se na základě standardních norem vstupů a výstupů (dále jen „SION“), s přihlédnutím k předpokládanému obsahu vstupů do vyváženého výrobku a celních poplatků za tento předpokládaný dovoz bez ohledu na to, zda dovozní cla byla ve skutečnosti zaplacena či nikoli.(23) Aby byla společnost způsobilá pro příspěvky v rámci tohoto režimu, musí vyvážet. V okamžiku vývozní transakce musí vývozce učinit u indických orgánů prohlášení uvádějící, že vývoz probíhá podle režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní orgány při odeslání doklad o nakládce pro vývoz. Tento doklad uvádí mimo jiné velikost úvěru DEPB, který má být pro tuto vývozní transakci přidělen. V tomto okamžiku vývozce ví, jaký příspěvek obdrží. Jakmile celní orgány vydají doklad o nakládce pro vývoz, VI již nemá žádnou rozhodovací pravomoc týkající se přidělení úvěru DEPB. Příslušná sazba DEPB pro výpočet příspěvku je sazba použitá v okamžiku, kdy je učiněno vývozní prohlášení. Proto nelze výši příspěvku upravovat zpětně.(24) Bylo také zjištěno, že podle indických účetních předpisů lze úvěry DEPB po splnění vývozního závazku účtovat akruální metodou jako příjem komerčních účtů.(25) Tyto úvěry lze požít na zaplacení celních poplatků za následný dovoz jakéhokoli zboží, jehož dovoz nepodléhá omezením, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovážené se započtením uvedených úvěrů lze po zatížení daní z prodeje prodávat na domácím trhu nebo jiným způsobem použít.(26) Úvěry DEPB jsou volně převoditelné a platné po období 12 měsíců od data vydání.(27) Žádost o úvěry DEPB se může vztahovat až na 25 vývozních transakcí a při elektronickém podání na neomezené množství exportních transakcí. Ve skutečnosti neexistují žádné striktní lhůty k podání žádosti o DEPB, protože období uvedený v kapitole 4.47 HOP I 2002-07 se vždy počítají z nejnovějších vývozních transakcí zahrnutých v příslušné žádosti o DEPB.(28) Společnost upozornila Komisi, že uvedený režim bude v blízké budoucnosti zrušen a údajně ode dne 1. dubna 2006 nahrazen režimem „kompatibilním s WTO“. Podle původních záměrů měla platnost režimu DEPB vypršet dnem 1. dubna 2005. Nový režim však k tomuto termínu nebyl připraven k provádění, a proto byl režim DEPB prodloužen do dne 1. dubna 2006. Společnost nedodala žádné potvrzení, zda uvedený nový režim nakonec vešel po uvedeném datu skutečně v platnost. Údajná změna by ovšem v každém případě nespadala do rámce období přezkumu šetření.(d) Závěry k DEPB(29) Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Úvěr DEPB je finančním příspěvkem od VI, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a sníží se tak výnosy VI ze cla, jež by jinak bylo splatné. Kromě toho úvěr DEPB poskytuje vývozci výhodu v tom, že zvyšuje likviditu společnosti.(30) Navíc režim DEPB právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.(31) Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nesplňuje striktní požadavky stanovené v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro vrácení cla) a příloze III (definice a pravidla pro vrácení cla u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru se nevypočítává ve vztahu ke skutečně použitým vstupním materiálům. Navíc neexistuje systém ani postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou ve výrobním procesu vyváženého výrobku spotřebovány nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu bodu i), přílohy I a příloh II a III základního nařízení. Konečně vývozce je způsobilý obdržet výhody vyplývající z režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce pouze vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB.(e) Výpočet výše subvence(32) V souladu s čl. 2 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce uskutečněné podle tohoto režimu. V tomto okamžiku se musí VI vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.(33) S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období šetření. Podle údajů předložených společností byla s platností ode dne 26. května 2005 sazba platná pro DEPB snížena z 11 % na 8 %, tudíž tato údajná změna nespadá do rámce přezkumu období šetření; nebylo proto možno ověřit dopady a předmětnost této změny a tento nárok je nutno zamítnout v souladu s článkem 5 základního nařízení.(34) Poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence byly odečteny z obdržených úvěrů a z toho odvozená výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet subvence, v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení.(35) V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Garware požívala výhody z uvedeného režimu během období šetření a obdržela subvenci ve výši 10,3 %.3. Režim Export Oriented Unit (dále jen „EOU“) / Special Economic Zones (dále jen „SEZ“)(a) Právní základ(36) Podrobné informace o těchto režimech jsou obsaženy v kapitolách 6 (EOU) a 7 (SEZ) politiky EXIM 2002–2007 a HOP I 2002-07.(b) Způsobilost(37) Nebylo zjištěno, že by Garware byla zřízena v rámci některého z těchto režimů v období šetření, proto není nutná žádná další analýza jejich napadnutelnosti.4. Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „EPCG“)(a) Právní základ(38) Podrobný popis EPCG je obsažen v kapitole 5 politiky EXIM 2002-07 a v kapitole 5 HOP I 2002-07.(b) Způsobilost(39) Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.(c) Praktické provádění(40) Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet výrobní statky (nové a – od dubna 2003 – i použité výrobní statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává VI na žádost a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 %, použitelnou na všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky v průběhu určitého období využity k výrobě určitého množství zboží na vývoz.(d) Závěr k EPCG(41) Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek VI, neboť tato úleva snižuje příjmy VI ze cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.(42) Kromě toho EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.(43) Tento režim nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nespadají do působnosti těchto povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I bodě i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.(e) Výpočet výše subvence(44) Čitatel byl určen takto. Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků na běžnou dobu odpisů těchto výrobních statků ve výrobním odvětví polyethylentereftalátového filmu. K této částce byl přičten úrok, aby tak byla zachycena úplná hodnota výhody za časové období. V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly odečteny poplatky nezbytně vynaložené k získání subvence.(45) V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti. Subvence obdržená společností Garware činí 1,8 %.5. Režim Income Tax Exemption ( dále jen „ITE“)(a) Právní základ(46) Právní základ tohoto režimu je obsažen v zákonu o dani z příjmů z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem. Finanční zákon každý rok stanoví základ pro výběr daní i různá osvobození a odpočty, které lze požadovat. Vývozní firmy mohou požadovat osvobození od daně z příjmů podle oddílů 10A, 10B a 80HHC zákona o dani z příjmů z roku 1961.(b) Praktické provádění(47) Jelikož nebylo zjištěno, že by Garware získala nějaké výhody za základě režimu ITE, není nutná žádná další analýza napadnutelnosti tohoto režimu.6. Režim Export Credit (dále je „EC“)(a) Právní základ(48) Podrobnosti tohoto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku IECD č. 5/04.02.01/2002-03 (vývozní úvěr v cizí měně) a rámcovém oběžníku IECD č. 10/04.02.01/2003-04 (vývozní úvěr v rupiích) Indické centrální banky (dále jen „ICB“), který je určen všem komerčním bankám v Indii.(b) Způsobilost(49) Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.(c) Praktické provádění(50) Podle tohoto režimu ICB nastavuje povinné maximální úrokové sazby použitelné na vývozní úvěry, a to v indických rupiích i v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci, „aby vývozcům zajistily dostupnost úvěru za mezinárodně konkurenční sazby“. EC se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním (Pre-Shipment Export Credit Scheme), na jehož základě jsou vývozci poskytovány úvěry na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a režim vývozního úvěru po odeslání (Post-Shipment Export Credit Scheme), na jehož základě jsou poskytovány provozní kapitálové půjčky za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru na financování vývozu.(51) Na základě těchto rámcových oběžníků ICB mohou vývozci získat vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (hotovostní úvěry), které jsou stanoveny za čistě tržních podmínek.(d) Závěr k EC(52) Za prvé, snížením nákladů na financování ve srovnání s tržními úrokovými mírami poskytují shora uvedené preferenční úrokové míry takovému výrobci výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Bez ohledu na skutečnost, že preferenční úvěry podle EC jsou poskytovány komerčními bankami, jedná se o výhodu poskytovanou vládou ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu iv) základního nařízení. ICS je veřejná instituce, na kterou se vztahuje definice pojmu „vláda“ stanovená v čl. 1 odst. 3 základního nařízení, a uděluje pokyny komerčním bankám, aby poskytovaly preferenční financování vyvážejícím společnostem. Toto preferenční financování je subvencí, která je podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení považována za specifickou a napadnutelnou, neboť závisí na vývozní výkonnosti.(e) Výpočet výše subvence(53) Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla zaplacena, pokud by byly účtovány tržní úrokové sazby jako u běžných komerčních úvěrů využívaných společností. V souladu s článkem 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Garware požívala výhod v rámci EC a obdržela subvenci ve výši 1,2 %.7. Režim Duty-Free Replenishment Certificate (dále jen „DFRC“)(a) Právní základ(54) Právní základ tohoto režimu je obsažen v odstavcích 4.2.1 až 4.2.7 politiky EXIM 2002–2007 a v odstavcích 4.31 až 4.36 HOP I 2002–2007.(b) Praktické provádění(55) Jelikož nebylo zjištěno, že by Garware získala nějaké výhody v rámci DFRC, není nutná žádná další analýza napadnutelnosti tohoto režimu.III. Regionální režimyBalík pobídek (dále jen „PSI“) poskytovaný vládou státu Maharashtra (dále jen „VSM“)(a) Právní základ(56) Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí Indie, poskytuje VSM od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „balík pobídek“. (Package Scheme of Incentives). Tento režim byl po svém vytvoření několikrát novelizován a v období od 1. října 1993 do 31. března 2001 byl uplatňován „Režim z roku 1993“. Nejnovější změnou byl „režim z roku 2001“ zavedený dne 31. března 2001, který má být dle předpokladů uplatňován až do 31. března 2006. PSI poskytovaný VSM se skládá z několika podrežimů, z nichž nejdůležitější jsou osvobození od místní daně z prodeje a vrácení místní spotřební daně.(b) Způsobilost(57) Aby byly pro tento režim způsobilé, musí společnosti investovat do méně rozvinutých oblastí, kde buď založí nový průmyslový podnik, nebo umístí rozsáhlou investici do rozvoje nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Uvedené oblasti jsou podle své hospodářské rozvinutosti rozděleny do několika kategorií (málo rozvinutá oblast, méně rozvinutá oblast, nejméně rozvinutá oblast). Hlavním hlediskem pro určení výše pobídek je oblast, ve které se dotčený podnik nachází nebo ve které bude umístěn, a velikost investice.(c) Praktické provádění(58) Osvobození od místní daně z prodeje : Zboží běžně podléhá ústřední dani z prodeje (z prodejů mezi jednotlivými státy) nebo státní dani z prodeje (z prodejů v rámci jednoho státu), odstupňované v závislosti na státu (státech), kde se transakce uskutečňuje. Není stanovena žádná daň z dovozu nebo vývozu zboží, zatímco prodeje na domácím trhu podléhají dani z prodeje v příslušných sazbách. Na základě režimu osvobození od daně nejsou vybrané jednotky povinny u svých prodejních transakcí účtovat žádnou daň z prodeje. Obdobně jsou vybrané jednotky osvobozeny od placení místních daní z prodeje v případě nákupu zboží od dodavatele, který je sám též způsobilý k využití tohoto režimu. Zatímco z prodejní transakce neplyne určené prodávající jednotce žádná výhoda, koupě zboží poskytuje určené prodejní jednotce výhodu. Bylo zjištěno, že Garware požívala během období šetření výhod z tohoto osvobození.(59) Vrácení místní spotřební daně : Akcíz je daň, kterou vybírají místní vlády v Indii, včetně VSM, ze zboží, které překročí územní hranice města nebo okresu. Průmyslové podniky mají nárok na vrácení místní spotřební daně ze strany VSM, pokud se jejich provozovny nacházejí v určitém městě nebo městech v rámci daného státu. Celková výše daně, kterou je možno vrátit, je omezena na 100 % kapitálových investic. Bylo zjištěno, že Garware požívala během období šetření výhod těchto vratek.(d) Závěr k PSI poskytovanému VSM(60) PSI řízený VSM poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Oba výše zkoumané podrežimy zakládají finanční příspěvek od VSM, neboť tato úleva snižuje příjmy VSM ze cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho toto osvobození od cla / vrácení daně poskytuje společnosti výhodu, neboť zvyšuje její likviditu.(61) Podle údajů předložených společností byla tato spotřební daň dnem 1. dubna 2005 zrušena a VSM od téhož data zavedla režim „Value Added Tax“ (daně z přidané hodnoty), v jehož rámci má společnost povinnost platit plnou výši sazby. Tato údajná změna však nastala až po konci období šetření, a proto dopady a předmětnost této změny nebylo možno ověřit. Nicméně nebyly předloženy žádné závažné důkazy k tomuto režimu a povinnostem, jež společnost v jeho rámci má. V souladu s článkem 5 základního nařízení je nutno tento nárok zamítnout.(62) Uvedený režim je dostupný pouze společnostem, které investovaly v určených geografických oblastech v pravomoci státu Maharashtra. Není k dispozici společnostem umístěným vně těchto oblastí. Výše výhod se liší v závislosti na příslušné oblasti. Uvedený režim je specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) a čl. 3 odst. 3 základního nařízení, a je tudíž napadnutelný.(e) Výpočet výše subvence(63) Pokud jde o osvobození od daně, byla výše subvence vypočtena na základě výše daně z prodeje, která by byla běžně splatná v období šetření, avšak podle předmětného režimu nebyla zaplacena. Obdobně výhoda, kterou získal vývozce ve vztahu k místní spotřební dani, byla vypočtena jako výše místní spotřební daně vrácené v průběhu období šetření. Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový objem prodejů v období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Během tohoto období Garware požívaly výhod z těchto režimů a získala subvence ve výši 1,6 %.IV. Výše napadnutelných subvencí(64) Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, dosahovala u šetřeného vyvážejícího výrobce 14,9 %. Tato výše subvencování je vyšší než nepatrná, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 5 základního nařízení.REŽIM | DEPB | EPCG | EC | PSI od VSM | CELKEM |% | % | % | % | % |Garware | 10,3 | 1,8 | 1,2 | 1,6 | 14,9 |(65) Na základě posouzení se má tudíž na základě článku 19 základního nařízení za to, že současná platná opatření již nejsou nadále dostatečná k tomu, aby účinně působila proti napadnutelným subvencím, které působí újmu průmyslu Společenství.V. Přetrvávající povaha změněných okolností týkajících se subvencování(66) V souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení bylo prošetřeno, zda by pokračování platnosti stávajícího opatření bylo dostatečné k účinnému působení proti napadnutelné subvenci, která vykazuje poškozující účinek.(67) Bylo zjištěno, že v období šetření Garware nadála požívala výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickými úřady. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během nynějšího přezkumu výrazně vyšší než sazba zjištěná během původního šetření. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody. S výjimkou režimu DEPB a režimu vracení daně z prodeje neexistují žádné tvrzení toho, že by tyto programy měly být v blízké budoucnosti postupně ukončeny. Podle společnosti Garware bylo plánováno nahrazení režimu DEPB, které mělo vstoupit v platnost dne 1. dubna 2006. Společnost neposkytla žádné potvrzení, zda k tomu ve skutečnosti došlo. V příslušné lhůtě bude nutno posoudit situaci, která vzniká nahrazením režimu DEBP údajným režimem „slučitelným s WTO“, o němž Komise nemá žádné informace. Jelikož nejsou k dispozici žádné podložené důkazy o nahrazení režimu DEBP, má se po úvaze pro potřeby současného přezkumu za to, že režim DEPB platí i nadále. Obdobně neposkytla společnost žádné bližší údaje o režimu „podobném DPH“, kterým VSM údajně nahradila režim daně z prodeje po ukončení období šetření, a má se tudíž po úvaze pro potřeby současného přezkumu za to, že režim daně z prodeje platí i nadále.(68) Jelikož bylo prokázáno, že společnost je příjemcem mnohem vyšších objemů subvencování než dříve a že i nadále pravděpodobně bude příjemcem subvencí vyšších, než určilo původní šetření, byl učiněn závěr, že pokračování platnosti stávajícího opatření není dostatečné k účinnému působení proti napadnutelné subvenci, která vykazuje poškozující účinek, a že je tudíž třeba pozměnit výši opatření tak, aby zohlednila tato nová zjištění.VI. Závěr(69) Vzhledem k závěrům, učiněným ve vztahu k výši subvencování přijímaného Garware a nedostatečnosti stávajících opatření k tomu, aby účinně působila proti zjištěným napadnutelným subvencím, je třeba pozměnit vyrovnávací clo uložené na dovoz dotčeného výrobku společností Garware, aby byla zohledněna nově zjištěná výše subvencování.(70) Pozměněné vyrovnávací clo uvedené níže v 72. bodu odůvodnění bylo stanoveno v nové sazbě subvencování, zjištěné během současného přezkumu, jelikož rozpětí újmy vypočtené při původním šetření zůstává vyšší.(71) Jelikož podle čl. 24 odst. 1 základního nařízení a čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 384/96 nesmí být žádný výrobek podroben zároveň antidumpingovému a vyrovnávacímu clu za účelem řešení jedné a téže situace s původem v dumpingu nebo v subvencování vývozu, vyrovnávací clo zjištěné ve výsledku tohoto přezkumu šetření jako odpovídající subvencování vývozu (13,3 %) bylo odečteno z antidumpingového cla uloženého Garware nařízením (ES) č. 1676/2001. Po provedení této změny antidumpingového cla, zahájené nařízením (ES) č. 366/2006, byla u Garware stanovena dumpingové rozpětí ve výši 20,1 %. Z této hodnoty bylo 2,7 % odečteno, aby tak bylo zohledněno tehdy platné vyrovnávací clo v míře odpovídající vývozním subvencím, a společnosti bylo tudíž uloženo antidumpingové clo ve výši 17,4 %. Na základě nynějšího přezkumu bude odečteno dalších 10,6 % z individuálního antidumpingového cla této společnosti, čímž bude zohledněno vyrovnávací clo v míře odpovídající zjištěným dovozním subvencím; antidumpingové clo uložené Garware bude tak sníženo na sazbu 6,8 %.(72) S ohledem na výše uvedené skutečnosti se navrhuje stanovit společnosti Garware clo v následujících sazbách vyjádřených v cenách CIF na hranice Společenství před proclením:Vývozní subvenční rozpětí | Celkem subvenční rozpětí | Dumpingové rozpětí | Vyrovnáv. clo | Antidump. clo | Sazba cla celkem |% | % | % | % | % | % |Garware | 13,3 | 14,9 | 20,1 | 14,9 | 6,8 | 21,7 |(73) Garware, VI a žadatelům byly sděleny podstatné výsledky šetření a zvažované okolnosti, které jsou podkladem pro záměr doporučit pozměnění platných šetření a byla jim poskytnuta možnost zaujmout k nim stanovisko. Od společnosti Garware ani VI nebyly obdrženy žádné připomínky; připomínky žadatelů vyjadřují jejich souhlas se závěry, ke kterým dospěla Komise.(74) Sazby vyrovnávacího a antidumpingového cla stanovené pro jednotlivou společnost tímto nařízením byly určeny na základě zjištění z šetření, která vedla k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006 a nařízení (ES) č. 366/2006, a dále zjištění ze současného přezkumu. Zohledňují situaci zjištěnou během tohoto přezkumu, pokud jde o společnost Garware. Uvedené sazby cla (na rozdíl od cel platných na celostátní úrovni pro „všechny další společnosti“) se tedy vztahují výlučně na vývoz výrobků s původem v dotčené zemi a vyráběných určitými společnostmi, tedy zde uvedenými konkrétními právními subjekty. Dovážené výrobky veškerých ostatních společností neoznačených výslovně v operativní části tohoto nařízení jménem a adresou, včetně subjektů ve spojení se subjekty konkrétně uvedenými, nemohou požívat výhod plynoucích z těchto sazeb a jsou podrobeny sazbě cla platné pro „všechny ostatní společnosti“.(75) Veškeré nároky vznášené na uplatnění těchto sazeb vyrovnávacího a antidumpingového cla stanovených pro jednotlivou společnost (např. po změně jména subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů), musí být bezodkladně zasílány Komisi[9] spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména údaji o změně činnosti společnosti v souvislosti s výrobou, odbytem na domácím trhu nebo na vývoz, s nimiž souvisí např. změna jména, změna výrobních a prodejních subjektů,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 1 nařízení Rady (ES) č. 367/2006 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Celní sazba použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi v Indii stanoví takto:Stát | Společnost | Konečné clo (%) | Doplňkový kód TARIC |Indie | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 12,0 | A026 |Indie | Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 12,5 | A027 |Indie | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 14,9 | A028 |Indie | India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India | 7,0 | A029 |Indie | Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 7,0 | A030 |Indie | MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 8,7 | A031 |Indie | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 19,1 | A032 |Indie | Všechny ostatní společnosti | 19,1 | A999“ |Článek 2V článku 1 nařízení Rady (ES) č. 1676/2001 se odstavec 2 nahrazuje tímto:„2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky následujícího původu stanovena takto:Stát | Společnost | Konečné clo (%) | Doplňkový kód TARIC |Indie | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi-110 003, India | 17,3 | A026 |Indie | Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 0,0 | A027 |Indie | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 6,8 | A028 |Indie | Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 0,0 | A030 |Indie | MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 18,0 | A031 |Indie | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 0,0 | A032 |Indie | Všechny ostatní společnosti | 17,3 | A999 |Korea | Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea | 0,0 | A244 |Korea | SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea | 7,5 | A224 |Korea | Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea | 0,0 | A222 |Korea | HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea | 7,5 | A226 |Korea | Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea | 7,5 | A225 |Korea | KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea | 7,5 | A223 |Korea | Všechny ostatní společnosti | 13,4 | A999“ |Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne xx xxxxx 2006.Za Radupředseda / předsedkyně[…] [1] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1, naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1., naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[3] Úř. věst. L 316, 10.12.1999, s. 1.[4] Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 15.[5] Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 6.[6] Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s. 1.[7] Úř. věst. C 172, 12.7.2005, s. 5.[8] Oznámení ministerstva průmyslu a obchodu indické vlády č. 1/2002-2007 ze dne 31.3.2002.[9] European Commission, Directorate General for Trade, Directorate B, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.


title: Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, pokud jde o zjednodušení určitých požadavků a o určitá ustanovení týkající se finančního řízení

text:
Důležité právní upozornění

|

52009PC0384

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 22.7.2009KOM(2009) 384 v konečném znění2009/0107 (AVC)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, pokud jde o zjednodušení určitých požadavků a o určitá ustanovení týkající se finančního řízeníDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHU-  Odůvodnění a cíle návrhuSoučasná finanční a hospodářská krize klade na Evropskou unii vysoké nároky. Rada Evropské unie proto na svém zasedání ve dnech 11. a 12. prosince 2008 schválila Plán evropské hospodářské obnovy (EERP), který počítá se zavedením prioritního opatření, jež má evropským hospodářstvím umožnit rychlejší přizpůsobení současným výzvám.Přestože již byla na úrovni Společenství i jednotlivých členských států přijata řada důležitých opatření, která mají zmírnit negativní dopady krize, a to včetně změn v právním rámci Společenství, jenž upravuje politiku soudržnosti, skutečný vliv finanční krize na reálnou ekonomiku a trh práce začínáme v mnoha směrech pociťovat teprve nyní. Dne 3. června vydala Komise sdělení „Společný závazek v oblasti zaměstnanosti“, ve kterém navrhla další opatření, která mají podpořit tvorbu pracovních míst a zmírnit dopady krize na pracovní příležitosti.Tlak na finanční zdroje jednotlivých členských států vzrůstá: k jeho zmírnění je třeba podniknout další kroky spočívající v lepším využívání financování Společenství a ve využití a zrychlení všech dostupných fondů na boj proti krizi. Jak navrhuje výše zmíněné sdělení, na balíčky pro rychlé hospodářské oživení je třeba především využít Evropského sociálního fondu.Obzvláště důležité je v souvislosti s probíhající krizí zajištění bezproblémového provádění programů soudržnosti, které představují nejúčinnější a nejvhodnější nástroj pomoci reálné ekonomice. Politika soudržnosti, která pro období 2007–2013 disponuje finančními prostředky v celkové výši 347 miliard EUR, velmi výrazně podporuje rozpočtovou stabilitu a veřejné investice členských států a regionů Evropské unie.Ze zkušenosti víme, že má-li být tok finančních prostředků k příjemcům nejvíce postiženým hospodářským útlumem rychlejší, je třeba důrazněji usilovat o zjednodušení řízení financování Společenství. Evropská rada na svém prosincovém zasedání podpořila návrh na „zjednodušení postupů a rychlejší provádění programů financovaných z Fondu soudržnosti, ze strukturálních fondů“. Tento návrh proto obsahuje další prvky zjednodušení, přičemž hlavním cílem je urychlit spolufinancované investice v členských státech a regionech a posílit vliv financování na hospodářství jako celek.-  Obecné souvislostiSoučasná krize má významný dopad na reálnou ekonomiku: banky čelí potížím a úvěrová politika se zpřísňuje, což by mohlo snížit spotřebu domácností i investice podniků, negativně ovlivnit podporu inovací, technologický a průmyslový rozvoj, v důsledku čehož by byl negativně ovlivněn vývoj HDP a zaměstnanost.Krize má také negativní dopad na rozpočty jednotlivých členských států, přičemž nárůst nezaměstnanosti je v této situaci významným faktorem: nárůst počtu osob oprávněných k pobírání dávek může automaticky vést k zatížení rozpočtových prostředků a současně zesílí potřeba provádět aktivní opatření na trhu práce zaměřená na setrvání osob v zaměstnání nebo na jejich návrat do práce. Vzhledem k obecným rozpočtovým omezením mohou zdroje veřejných financí členských států při provádění aktivních opatření v oblasti trhu práce zaznamenat závažné potíže týkající se finančního toku. V důsledku toho pak nemusí být tato opatření provedena v době největší potřeby, ale s určitým zpožděním, což poškodí zájmy občanů.Nejnovější hospodářské prognózy Komise uvádějí výrazné snížení růstu v Evropské unii s poklesem na 1,4 % v roce 2008 (což je polovina procentní míry v roce 2007), na 0,2 % v roce 2009 a na 1,1 % v roce 2010. Tyto špatné hospodářské výhledy se pravděpodobně odrazí na veřejných financích. Beze změny současné politiky by se rozpočtové schodky mohly zvýšit z 1 % HDP v roce 2007 na 2,6 % v roce 2010. Spolehlivé prognózy pro veřejné finance, zejména co se týče dluhu, se však ukazují jako obtížné, neboť ohledně rozpočtových důsledků záchranných opatření již přijatých vládami panuje nejistota.V této souvislosti se Komise snaží přispět k probíhající rozpravě mezi členskými státy a s jejich mezinárodními partnery o nejlepším způsobu reakce na současnou finanční krizi a na její sociálně-ekonomické dopady. Především v rámci svých balíčků pro hospodářské oživení navrhla Komise v prosinci 2008 řadu regulačních změn, kterými má být dosaženo zjednodušení prováděcích pravidel politiky soudržnosti a zvýšení předběžného financování (předběžných plateb) na programy Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu. Vyplacením dodatečných předběžných plateb byla v roce 2009 v rámci finančního krytí schváleného pro každý členský stát na období 2007–2013 poskytnuta okamžitá finanční injekce ve výši 6,25 miliard EUR na předfinancování investic. Celková částka předběžných plateb za rok 2009 se tak díky této úpravě vyšplhala na 11,25 miliard EUR. Návrh Komise přijala Rada v květnu 2009 a všechny předběžné platby již byly členským státům vyplaceny. Komise opakovaně vyzvala členské státy, aby převedly dodatečné předběžné platby na subjekty zapojené do řízení projektu, aby tak byly předfinancovány výdaje na projekty politiky soudržnosti.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuOtřesy, které nyní prožívá evropské hospodářství, vedou ke snížení střednědobé možné míry růstu a značně zbrzdí reálný růst v letech 2009 a 2010. Podle nejnovějších dostupných prognóz je hospodářství řady zemí v recesi. Tyto špatné hospodářské výhledy mají velmi negativní dopady na veřejné finance členských států. Kromě toho mohou být značně narušeny základní podmínky pro provádění politiky soudržnosti, které vyžadují, aby se členské státy, pokud využívají strukturálních fondů, podílely na financování.Z nejnovějších údajů za první měsíce roku 2009 dále vyplývá, že trhy práce EU reagují na současný hospodářský útlum mnohem výrazněji, než se očekávalo, společnosti oznamují výrazné snižování počtu pracovních míst ve vícero odvětvích a důvěra podniků a spotřebitelů dále klesá. Více než 20 milionů Evropanů je bez práce, což je o čtyři miliony více než před rokem a tento trend je stále na vzestupu.Další urychlení provádění programů a pomoc při překonávání uvedených potíží má zajistit další navrhované opatření, které má zmírnit současné tlaky a umožnit co nejvyšší využití financování Společenství se zaměřením především na akce nezbytné pro boj s krizí, které budou mít nejvyšší přínos pro občany, a to zvláště pro nezaměstnané nebo ty, kterým ztráta zaměstnání hrozí. Toto opatření bude vyžadovat změnu nařízení Rady č. 1083/2006 o obecných ustanoveních upravujících politiku soudržnosti včetně dočasné změny způsobů výpočtu průběžných plateb na programy spolufinancované Evropským sociálním fondem, jak bylo navrženo ve sdělení „Společný závazek v oblasti zaměstnanosti“. K tomu patří dočasné zavedení možnosti, že členské státy, které mají vážné problémy s peněžním tokem při financování opatření v oblasti trhu práce potřebných v boji proti krizi a které mají nárok na příspěvek z Evropského sociálního fondu, budou moci během let 2009 a 2010 požádat Komisi o úhradu nákladů ve výši 100 %, a vyhnout se tak v tomto období spoluúčasti na financování. Cílem je zvýšit účinnost důležité role, která byla v uvedeném sdělení přidělena Evropskému sociálnímu fondu při provádění aktivních opatření v oblasti trhu práce, jako je například vzdělávání v souvislosti s krátkodobými pracovními příležitostmi, přípravou a řízením restrukturalizace, zlepšováním dovedností a poskytování vysoce kvalitního učňovského vzdělávání pro mladé lidi do konce roku 2010. Tento návrh se předkládá spolu s řadou zjednodušujících opatření, která budou také vyžadovat změnu nařízení Rady.-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNevztahuje se na tento návrh.2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů-  Konzultace zúčastněných stranNavrhovaná opatření, a zvláště ta, která se týkají zjednodušení, jsou plodem diskusí v rámci zvláštní pracovní skupiny zřízené v roce 2008 a složené ze zúčastněných stran jednotlivých členských států. Zjednodušení nařízení o fondech opakovaně požadoval také Evropský parlament a Evropský účetní dvůr.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo třeba využít externích odborných konzultací.-  Posouzení dopadůTento návrh doplňuje sérii regulačních a neregulačních úprav, které mají podpořit provádění programů soudržnosti přímo v místě jejich realizace.Návrh, který členským státům v případě operačních programů spolufinancovaných Evropským sociálním fondem poskytne na omezené období (do konce roku 2010) možnost úhrady žádostí o průběžné platby ve výši 100 % namísto použití míry úhrady nákladů stanovené v operačních programech, zajistí proplacení všech certifikovaných výdajů za rok 2009 a 2010, aniž by tak vznikla mezera ve vnitrostátních rozpočtech; vnitrostátní závazky ohledně spolufinancování však budou v průběhu trvání programů plně respektovány. Stoprocentní úhrada nákladů bude vycházet ze skutečného stavu provádění na místě v letech 2009 a 2010. Dočasný nárůst úhrady nákladů se nedotkne finančního rámce, který Rada dohodla v prosinci roku 2005.Další zjednodušení a upřesnění pravidel politiky soudržnosti bude mít bezesporu kladný vliv na rychlost provádění programu, a to především proto, že poskytne vnitrostátním, regionálním a místním orgánům jasnější a méně byrokratická pravidla, která jim dají větší volnost při přizpůsobování programů novým úkolům.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatřeníNavrhované změny lze rozdělit do dvou skupin:1.  Změny spojené s pravidly finančního řízení s cílem dalšího urychlení provádění programů spolufinancovaných Evropským sociálním fondem na místě jejich realizace. Jde o tyto změny:2.  Navrhovaná změna článku 77 týkajícího se výpočtu průběžných plateb pro operační programy spolufinancované Evropským sociálním fondem má ulehčit a zrychlit provádění protikrizových opatření na místě a urychlit podporu zaměřenou na občany, zvláště na ty nejpotřebnější, jako jsou nezaměstnaní a lidé, jimž ztráta zaměstnání hrozí. To znamená, že do konce roku 2010, tedy v období, kdy by v důsledku hospodářského útlumu mohly být národní zdroje obzvláště limitované, se žádosti o průběžné platby budou proplácet do výše 100 % veřejného příspěvku na prioritní osu, jestliže členský stát o tuto možnost bude mít zájem. Dodatečná částka takto vyplacená na každý program bude zohledněna při výpočtu prahové hodnoty ve výši 95 % a v době uzavření programu. Výjimka tímto nemá vliv na vnitrostátní závazky ohledně spolufinancování, které se vztahují na operační programy v průběhu celého programového období, ani nemění finanční rámec pro období financování. Vzhledem k tomu, že je třeba najít kompromis mezi omezenými možnostmi rozpočtu Společenství a významem, který má nasměrování fondů k občanům nejvíce postiženým krizí, navrhuje se, aby se toto ustanovení použilo pouze pro operační programy spolufinancované Evropským sociálním fondem a především na ty programy, které zahrnují opatření na boj proti krizi. Evropský sociální fond je totiž hlavním evropským nástrojem na investice do občanů a v boji proti dopadům krize na zaměstnanost: přímou podporu z Evropského sociálního fondu získává každoročně přibližně 9 milionů lidí. Tato podpora je téměř výhradně určena na provádění Lisabonské strategie a evropské strategie zaměstnanosti.3.  Změny spojené s prováděním programu s cílem ulehčit, zjednodušit a upřesnit pravidla politiky soudržnosti. Změny se týkají těchto ustanovení:4.  Navrhované změny článků 39 až 41 jsou dvojí. Vzhledem k existenci zvláštních nařízení o fondech, používají Evropský fond pro regionální rozvoj (a v jeho rámci cíle ,,Konvergence“ a ,,Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“) a Fond soudržnosti různé definice pro to, co představují projekty „v oblasti životního prostředí“ a projekty „v jiných oblastech“[1]. Dva prahy podpory uvedené v článku 39 tedy mají sporný výklad: v závislosti na fondu a cíli se na stejný projekt vztahují různé prahy podpory. Proto se navrhuje, aby článek 39 uváděl jediný práh podpory ve výši 50 milionů EUR na všechny velké projekty. Vzhledem k významu investic do životního prostředí pro Společenství však Komise požádá členské státy, aby 1) zajistily příslušné monitorování veškerých investic včetně investic, které jsou pod prahem uvedeným v nařízení a 2) aby informovaly Komisi o pokroku při provádění prostřednictvím výročních zpráv o operačních programech.5.  Druhá změna, a to v článcích 39, 40 a v čl. 41 odst. 1 a 2, spočívá ve vytvoření možnosti, aby jeden velký projekt byl spolufinancován více než jedním programem. Tato změna je zvláště důležitá pro projekty vnitrostátního rozsahu nebo projekty, které jsou významné z hlediska Společenství a které se týkají několika regionů: v případě neposkytnutí této možnosti by tyto projekty musely být uměle rozděleny na několik projektů.6.  Navrhovaná změna článku 44 odráží důraz, který Plán evropské hospodářské obnovy klade na podporu investic do energetické účinnosti a na využívání obnovitelné energie v Evropské unii. Na podporu těchto akcí umožní změna vytvořit vhodné nástroje finančního inženýrství, které rozšíří řadu již existujících nástrojů finančního inženýrství pro jiné oblasti.7.  Navrhovaná změna článku 48 upřesní, jaký typ dokumentu se vyžaduje a jaké informace je třeba nezbytně uvést v souvislosti revizí operačního programu, aby nebylo třeba provádět hodnocení za okolností, které jej nevyžadují.8.  Navrhované změny článku 55 o projektech vytvářející příjmy mají zjednodušit monitorování příjmů a uvést jej do souladu s celkovým životním cyklem programů. Trvání ustanovení o monitorování příjmů je proto nyní omezeno na datum předložení dokumentů o uzavření programu. Na jedné straně se tak zabrání vzniku situace, kdy by tyto příjmy musely být sledovány ještě několik let po uzavření programu, takže administrativní zátěž orgánů členských států a Komise se významně sníží. Na druhé straně se tak zajistí, že peníze vrácené do programu z důvodu vyššího než očekávaného příjmu nebudou definitivně ztraceny, ale bude je v rámci programu znovu možné využít. Dále se v souladu se zásadou řádného finančního řízení a příslušnými vnitrostátními pravidly také připomíná, že ve všech těchto případech se příjmy vytvořené při operacích zohledňují při výpočtu příspěvku z veřejných zdrojů.9.  Navrhovaná změna čl. 56 odst. 3 má upřesnit, že pouze tehdy, je-li během revize operačního programu přidána nová kategorie výdajů, vztahuje se na tuto novou kategorii výdajů nové datum způsobilosti, zatímco nové výdaje v rámci již způsobilé kategorie mohou být přidány kdykoliv bez okamžité úpravy programu.10.  Navrhovaná změna článku 57 má upřesnit rozsah použití tohoto článku o stálosti operací. Současné znění čl. 57 odst. 1 uvádí pouze na konci (v písm. b)), že se uplatňuje na infrastrukturu a výrobní činnosti. Nyní se navrhuje, aby se tato na posledním místě uvedená specifikace rozsahu zahrnula do první části odstavce. Dále se navrhuje, aby se v případě Evropského sociálního fondu ustanovení týkala pouze operací, na které se vztahují pravidla státní podpory s povinností zachovat investice nebo vytvořená pracovní místa po dobu stanovenou v příslušném pravidle státní podpory. Dále se navrhuje vyloučit použití tohoto ustanovení v případech nepodvodného úpadku. Proto jsou operace, u nichž nelze po řídícím orgánu nebo příjemci důvodně žádat záruku za jejich stálost, vyloučeny z rozsahu článku.11.  Článek 67 má být změněn tak, aby upřesnil a zjednodušil informace vyžadované ve výročních zprávách o finančním provádění operačního programu. Navrhuje se, aby informace vyžadované ve výroční zprávě o finančním provádění operačního programu byly v souladu s informacemi uváděnými v žádostech o platbu a aby bylo možné porovnat informace o financích s informacemi o fyzickém pokroku programu. Tím se pro řídící orgány, zprostředkovatelské subjekty a konečné příjemce sníží požadavky na podávání zpráv a Komise bude mít k dispozici celkově lépe srovnatelné údaje o provádění programu.12.  Navrhovaná změna čl. 78 odst. 2 písm. a) má upřesnit, že v kontextu záloh na státní podpory způsobilé záruky zahrnují nejenom bankovní záruky nebo záruky jiných finančních institucí, ale také nástroje, které k tomuto účelu poskytují veřejné instituce a samy členské státy. Tak lze lépe zohlednit existenci různých funkčních nástrojů záruk a rozmanitost institucionálního zázemí členských států.13.  Navrhovaná změna čl. 78 odst. 6 a 7 přímo navazuje na výše uvedenou změnu článku 44 o zahrnutí nástrojů finančního inženýrství souvisejících s energetickou účinností a obnovitelnou energií. Změna odst. 6 písm. d) pak umožní, aby správní poplatky byly považovány za způsobilé výdaje. To bude lépe odrážet skutečnost, neboť pokud jde o nástroje finančního inženýrství, jsou správní poplatky obvyklou součástí způsobilých výdajů smlouvy.14.  Článek 88 se týká částečného uzavření programů, což je samo o sobě nástrojem, který může značně snížit administrativní zátěž řídících orgánů, zprostředkovatelských subjektů a konečných příjemců tím, že zkracuje dobu pro uchovávání dokumentů. V současné době však nejsou členské státy k využívání částečného uzavření příliš motivovány: v současnosti jsou veškeré finanční opravy provedené u operací, které jsou předmětem částečného uzavření, v čisté výši, což znamená, že tato částka je pro program ztracena. To je naprosto logické v případě, kdy se oprava provádí v návaznosti na audit Komise, OLAF nebo Účetního dvora, vzhledem k tomu, že operace zahrnuté do částečného uzavření musí být zcela zákonné a řádné. V případě nesrovnalostí zjištěných členskými státy by však z hlediska zachování důsledného postupu (a jako motivace k využívání systému) bylo vhodné umožnit členským státům, aby mohly znovu použít částky opravené při operaci zahrnuté do částečného uzavření. Navrhovaná změna by členským státům umožnila, aby znovu použily částky související s nesrovnalostmi, které samy zjistily a napravily při operacích, které byly předmětem částečného uzavření. V případě, že nesrovnalost zjistí některá instituce EU, se současný stav nezmění.15.  Navrhovaná změna článku 94 má poskytnout větší flexibilitu pro výpočet pravidla o zrušení závazku v případě velkých projektů. Období pro zrušení závazku by se již nepočítalo ode dne rozhodnutí Komise o daném velkém projektu, neboť návrh doporučuje použití pravidla automatického zrušení závazku pro velké projekty ode dne, kdy žádost o velký projekt, která splňuje všechny požadavky nařízení, bude předložena Komisi.16.  Právní základNařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999 stanoví společná pravidla, která se vztahují na tři uvedené fondy. Uvedené nařízení, založené na zásadě sdíleného řízení, na němž se podílejí Evropská komise a členské státy, obsahuje ustanovení pro nový proces programování, jakož i nové standardy pro řízení programů, včetně finančního řízení, monitorování, finanční kontrolu a hodnocení projektů.-  Zásada subsidiarityNávrh je v souladu se zásadou subsidiarity vzhledem k tomu, že má za cíl podporovat členské státy v jejich snaze zmírnit negativní dopady současné krize prostřednictvím změn, které posilují úlohu členských států v rámci sdíleného řízení fondů.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:Navrhovaná změna pravidel finančního řízení ze své podstaty usiluje o zvýšení podílu Evropského sociálního fondu na protikrizových opatřeních, a tak podporuje evropskou hospodářskou obnovu, aniž by měnila zásady finančního řízení politiky soudržnosti. Úhrada průběžných plateb ve výši 100 % by měla být časově omezena, pokud koncem roku 2010 skutečně dojde k překonání nejtěžšího období krize.Aby členské státy mohly využít zjednodušených opatření během celého programového období, je třeba použít určitá ustanovení se zpětnou platností. Vzhledem k tomu, že změna nařízení 1080/2006[2] upravuje způsobilost výdajů na energetickou účinnost a využití obnovitelné energie ve stávajících budovách ve všech členských státech, je třeba použít změny týkající se článku 44 a čl. 78 odst. 6 ode dne, kdy zmíněné nařízení vstoupí v platnost. Ostatní opatření by se měla vzhledem ke své zásadní roli v boji členských států proti negativním dopadům krize použít prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku.-  Volba nástrojůNavrhovaný nástroj: nařízení.Jiné nástroje by nebyly přiměřené z těchto důvodů:Komise prozkoumala manévrovací prostor, který poskytuje právní rámec k urychlení projektů na podporu hospodářství členských států a občanů a možnosti snížení administrativní zátěže příjemců. Vedle nedávných změn obecného nařízení a zvláštních nařízení o fondech a neregulačních úprav předložených ve sděleních ze dne 26. listopadu 2008 a 3. června 2009 považuje Komise na základě dosavadní zkušenosti za nutné navrhnout další změny obecného nařízení. Cílem těchto revizí je ještě více usnadnit využívání prostředků Společenství při zahájení projektů tak, aby se urychlilo jejich provádění a také dopad investic na reálnou ekonomiku.4. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYProstředky na závazky nebudou ovlivněny, neboť se nenavrhuje žádná změna maximálních částek z finančních prostředků Evropského sociálního fondu stanovených v operačních programech na programové období 2007–2013.Jestliže se členské státy rozhodnou využít možnosti a požádají o úhradu nákladů ve výši 100 % během let 2009 a 2010, budou ovlivněny prostředky na platby.Z analýzy odhadů plateb, které provedly členské státy a prostředků na platby dostupných v rozpočtu pro rok 2009 a z návrhu rozpočtu pro rok 2010 vyplývá, že maximální dodatečné prostředky na platby v rámci možnosti počítající se stoprocentní mírou úhrady nákladů pro programy Evropského sociálního fondu v letech 2009 a 2010 by dosahovaly přibližné celkové výše 6,6 miliard EUR. To bude vyrovnáno sníženou potřebou prostředků na platby v pozdější fázi programového období.Komise stanoví monitorovací nástroj, jehož prostřednictvím bude bedlivě dohlížet nad spotřebou dodatečných finančních prostředků pro Evropský sociální fond. Pro žádosti o platbu předložené do 1. ledna 2011 se použije běžná míra spolufinancování stanovená v rozhodnutí o programu.Komise věří, že navrhovaná opatření na zjednodušení provádění mohou výrazně zvýšit tempo výdajů na místě, a v důsledku toho i urychlit předkládání průběžných plateb Komisi.2009/0107 (AVC)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, pokud jde o zjednodušení určitých požadavků a o určitá ustanovení týkající se finančního řízeníRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 161 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise,s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,s ohledem na stanovisko Výboru regionů,vzhledem k těmto důvodům:(1) Současná finanční a hospodářská krize klade na Evropskou unii vysoké nároky. Přestože již byla přijata řada významných opatření včetně změn v právním rámci, která mají vyvážit negativní dopady, skutečný vliv finanční krize na reálnou ekonomiku, trh práce a občany začínáme v mnoha směrech pociťovat teprve nyní. Tlak na vnitrostátní finanční zdroje vzrůstá, a proto je třeba cestou lepšího využívání financování Společenství podniknout další kroky k jeho zmírnění.(2) Má-li být řízení financování Společenství snadnější, investice v členských státech a regionech rychlejší a vliv financování Společenství na hospodářství vyšší, je třeba dále zjednodušit pravidla týkající se politiky soudržnosti.(3) Vzhledem k rozdílům mezi fondy a cíli, pokud jde o definici životního prostředí, by měla být při definování velkého projektu použita pouze jedna prahová hodnota, čímž bude zaručeno zachování souvislosti a důslednosti. Vzhledem k významu investic do životního prostředí včetně těch, které nedosahují prahové hodnoty stanovené v tomto nařízení, by členské státy měly zabezpečit vhodný způsob monitorování veškerých těchto investic a o výsledcích uvědomovat Komisi prostřednictvím výročních zpráv o provádění operačních programů.(4) Je také třeba umožnit, aby se velký projekt mohl vztahovat na více operačních programů, aby bylo možné provést takový velký projekt, který by se týkal několika regionů a cílů. Toto kritérium je zvláště důležité v případě investic, které jsou významné z vnitrostátního hlediska nebo z hlediska celého Společenství.(5) V rámci opatření pro energetickou účinnost a obnovitelnou energii je třeba s ohledem na jejich význam ve Společenství a na vnitrostátní priority poskytnout nástroje finančního inženýrství.(6) Mají-li se operační programy lépe přizpůsobit současné finanční a hospodářské krizi, měly by členské státy namísto hodnocení předložit analýzu zdůvodňující revizi operačního programu.(7) V souladu se zásadou řádného finančního řízení a příslušnými vnitrostátními pravidly se při výpočtu příspěvku z veřejných zdrojů berou v potaz příjmy z operací. Je třeba zjednodušit monitorování příjmů, aby bylo dosaženo souladu s celkovým cyklem plánování.(8) Z důvodu právní jistoty je třeba jasně stanovit, že výdaje se stávají způsobilými ode dne podání žádosti o revizi operačního programu Komisi jedině tehdy, spadají-li do nové kategorie výdajů, která byla přidána v době revize daného operačního programu.(9) Rozsah ustanovení o stálosti operace by měl být jasně stanoven. Především je vhodné omezit rozsah ustanovení pouze na operace, které jsou spolufinancovány Evropským sociálním fondem a na které se vztahují pravidla státní podpory s povinností zachovat investice nebo vytvořená pracovní místa. Dále je třeba vyloučit použití tohoto ustanovení na operace, které po dokončení projdou podstatnou změnou způsobenou zastavením výrobní činnosti v důsledku nepodvodného úpadku.(10) Informace vyžadované ve výročních zprávách o finančním provádění operačního programu je třeba upřesnit a zjednodušit. Z toho důvodu je vhodné sjednotit finanční informace vyžadované ve výročních zprávách o finančním provádění operačního programu s informacemi uvedenými ve výkazu výdajů a upřesnit definici finančních ukazatelů.(11) Jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 3. června 2009 „Společný závazek v oblasti zaměstnanosti“, je třeba na určité omezené období změnit ustanovení týkající se výpočtu průběžných plateb: takový postup umožní řešit problémy s peněžním tokem, které se v členských státech objevily v důsledku finančních omezení v období vrcholu krize a urychlit provádění aktivních opatření v oblasti trhu práce, jejichž cílem je podpora občanů, a to zvláště osob nezaměstnaných nebo těch, kterým ztráta zaměstnání hrozí. Z tohoto důvodu je vhodné, aniž by došlo ke změnám vnitrostátních závazků ohledně spolufinancování, které se vztahují na operační programy po celé programové období, aby Komise na žádost členských států uhradila žádosti o průběžné platby ve výši 100 % veřejného příspěvku na každou prioritní osu v operačních programech spolufinancovaných Evropským sociálním fondem.(12) Aby bylo vyplácení záloh příjemcům státní podpory jednodušší a finanční rizika spojená s vyplácením nižší, měl by se znovu definovat rozsah způsobilých záruk.(13) Měly by být zjednodušeny požadavky na výkazy výdajů týkající se nástrojů finančního inženýrství. Důraz by měl být kladen na to, aby spolu s náklady na řízení byly za způsobilé výdaje považovány také správní poplatky.(14) Pokud členské státy samy odhalí nějaké nesrovnalosti, je pro zachování důsledného postupu vhodné, aby znovu použily částky opravené při operaci, jež byla předmětem částečného uzavření.(15) Ze zkušeností vyplývá, že je vhodné uplatňovat snížení částek podléhajících pravidlu o automatickém zrušení závazků o částky týkající se velkého projektu ode dne, kdy je Komisi podána žádost o tento velký projekt, který splňuje všechny požadavky nařízení.(16) Aby mohly členské státy během celého programového období využívat zjednodušujících opatření a aby bylo zajištěno rovné zacházení, je třeba zpětně použít změny týkající se ustanovení čl. 48 odst. 3, čl. 56 odst. 2 a 3, článku 57, čl. 78 odst. 2 a čl. 78 odst. 6 písm. d).(17) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o zrušení nařízení (ES) č. 1783/1999[3] bylo změněno nařízením (ES) č. 397/2009[4], kterým byla zavedena pravidla způsobilosti výdajů na energetickou účinnost a na využití obnovitelné energie ve stávajících budovách ve všech členských státech. Proto je třeba použít změny týkající se energetické účinnosti a využití obnovitelné energie od toho dne, kdy nařízení (ES) č. 397/2009 vstoupí v platnost.(18) Jakmile bude podána žádost o velký projekt, který splňuje všechny požadavky nařízení, měly by být částky, kterých se žádost týká, chráněny před automatickým zrušením závazků. Tato ochrana by se měla týkat všech žádostí o velké projekty, které budou podány od začátku programového období; vzhledem k probíhající finanční krizi by měla mít zpětnou platnost.(19) Vzhledem k tomu, že tato nebývale vážná krize ovlivňující mezinárodní finanční trhy vyžaduje rychlou reakci, která by zmírnila její dopady na celkovou hospodářskou situaci, je třeba, aby prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie vstoupily v platnost další změny.(20) Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999[5] by tedy mělo být příslušně změněno.PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1083/2006 se mění takto:(1) Článek 39 se nahrazuje tímto:„Článek 39ObsahEvropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti mohou jako součást operačního programu financovat výdaje zahrnující řadu prací, činností nebo služeb, které jsou určeny k dosažení nedělitelného úkolu přesné hospodářské nebo technické povahy, s jasně určenými cíli, jehož celkové náklady přesahují 50 milionů EUR (dále jen „velké projekty“).“.(2) Článek 40 se mění takto:a) úvodní věta se nahrazuje tímto:„Členský stát nebo řídící orgány poskytnou Komisi o velkých projektech tyto informace:“;b) písmeno d) se nahrazuje tímto:„d) harmonogram pro uskutečnění velkého projektu a v případě, kdy se očekává, že prováděcí období bude delší než programové období, údaje o tom, pro které fáze se žádá o spolufinancování Společenství během programového období 2007–2013;“.(3) V článku 41 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:„1. Komise posuzuje velký projekt, v případě potřeby v konzultaci s externími odborníky, včetně Evropské investiční banky, s ohledem na faktory uvedené v článku 40, jeho provázanost s prioritami příslušného operačního programu nebo programů, jeho přínos k dosažení cílů těchto priorit a jeho provázanost s dalšími politikami Společenství.2. Komise přijme rozhodnutí co nejdříve, nejpozději však tři měsíce po předložení velkého projektu členským státem nebo řídícím orgánem, byl-li projekt předložen v souladu s článkem 40. Toto rozhodnutí určí hmotný předmět, částku, na kterou se vztahuje míra spolufinancování dané prioritní osy příslušného operačního programu nebo programů, a roční plán či plány finančního příspěvku z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo z Fondu soudržnosti.“.(4) Článek 44 se mění takto:a) první pododstavec se nahrazuje tímto:„Strukturální fondy mohou jako součást operačního programu financovat výdaje na operace zahrnující příspěvky na podporu:a) nástrojů finančního inženýrství pro podniky, zejména malé a střední, jako jsou fondy rizikového kapitálu, záruční fondy a úvěrové fondy;b) fondů rozvoje měst, tj. fondů investujících do partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem a dalších projektů zahrnutých do integrovaného plánu pro udržitelný rozvoj měst ac) fondů nebo jiných programů podpory poskytujících úvěry, záruky na návratné investice nebo srovnatelné nástroje na energetickou účinnost a využití obnovitelné energie v budovách včetně stávajících obydlí.“;b) ve druhém pododstavci se úvodní věta nahrazuje tímto:„Pokud jsou takové operace uskutečňovány prostřednictvím podílových fondů, tj. fondů vytvořených za účelem investování do několika fondů rizikového kapitálu, záručních fondů, úvěrových fondů, fondů rozvoje měst, fondů nebo jiných programů podpory poskytujících úvěry, záruky na návratné investice nebo srovnatelné nástroje na energetickou účinnost a využívání obnovitelné energie v budovách včetně stávajících obydlí, provádí je členský stát nebo řídící orgán jedním nebo několika z těchto způsobů:“.(5) V článku 48 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Během programového období provádějí členské státy hodnocení v souvislosti s monitorováním operačních programů, zejména pokud toto monitorování odhalí významný odklon od původně stanovených cílů. Pokud jsou podle článku 33 podány návrhy na revizi operačních programů, předkládá se analýza důvodů k revizi včetně všech obtíží při provádění a předpokládaného dopadu revize včetně dopadu na strategii operačního programu. Výsledky hodnocení nebo analýzy se zasílají monitorovacímu výboru pro daný operační program a Komisi.“.(6) V článku 55 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:„3. Pokud není objektivně možné odhadnout příjmy předem, odečtou se čisté příjmy vytvořené do pěti let od ukončení operace od výdajů vykázaných Komisi.4. Pokud se zjistí, že určitá operace vytvořila čisté příjmy, které nebyly zohledněny podle odstavců 2 a 3, provede certifikační orgán odečtení těchto čistých příjmů nejpozději při předkládání dokumentů podle čl. 89 odst. 1 písm. a) k operačnímu programu. Žádost o platbu konečného zůstatku se opraví odpovídajícím způsobem.“.(7) V čl. 56 odst. 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:„Pokud se v okamžiku revize operačního programu podle článku 33 přidá kategorie výdajů, jsou všechny výdaje spadající pod tuto kategorii způsobilé ode dne podání žádosti o revizi operačního programu Komisi.“.(8) Článek 57 se mění takto:a) odstavec 1 se nahrazuje tímto:„1. Členský stát nebo řídící orgán zajistí, že příspěvek z fondů na operaci zahrnující investici do infrastruktury nebo produktivní investici bude zachován, pouze pokud do pěti let od ukončení neprojde tato operace podstatnou změnou způsobenou buď změnou formy vlastnictví položky infrastruktury, nebo zastavením výrobní činnosti, ovlivňující její povahu nebo prováděcí podmínky nebo poskytující podniku či veřejnému subjektu nepatřičnou výhodu.Operace, na které je přispíváno z Evropského sociálního fondu, se posuzují tak, jako by u nich příspěvek nebyl zachován, jedině tehdy, pokud podle pravidel o státní podpoře ve smyslu článku 87 Smlouvy podléhají povinnosti zachování investice a jestliže během období stanoveném v těchto pravidlech projdou podstatnou změnou způsobenou zastavením výrobní činnosti.Pokud zůstane zachována investice nebo pracovní místa vytvořená malými a středními podniky, mohou členské státy zkrátit lhůty stanovené v prvním pododstavci na tři roky.“;b) doplňuje se nový odstavec, který zní:„5. Odstavce 1 až 4 se nevztahují na žádnou operaci, která prochází podstatnou změnou způsobenou zastavením výrobní činnosti v důsledku nepodvodného úpadku.“.(9) V čl. 67 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:„b) kvantitativní vyjádření finančních ukazatelů podle čl. 66 odst. 2 vyjadřující kumulativní finanční provádění operačního programu, podrobně uvádějící u každé prioritní osy:i) celkovou částku certifikovaných způsobilých výdajů vynaložených příjemci a odpovídající příspěvek z veřejných zdrojů,ii) míru celkové částky certifikovaných způsobilých výdajů vynaložených příjemci a celkové financování programu včetně financování Společenství a národních příspěvků.V příslušných případech se informace o finančním provádění v oblastech přijímajících přechodnou podporu uvádějí v rámci každého operačního programu odděleně;“.(10) Článek 77 se nahrazuje tímto:„Článek 77Společná pravidla pro výpočet průběžných plateb a plateb konečného zůstatku1. Průběžné platby a platby konečného zůstatku se vypočítávají tak, že se míra spolufinancování stanovená v rozhodnutí o daném operačním programu pro každou prioritní osu použije na způsobilé výdaje uvedené pro tuto prioritní osu v každém výkazu výdajů certifikovaném certifikačním orgánem.Příspěvek Společenství prostřednictvím průběžných plateb a plateb konečného zůstatku však nesmí být vyšší než příspěvek z veřejných zdrojů a maximální výše pomoci z fondů pro každou prioritní osu stanovená v rozhodnutí Komise o schválení operačního programu.2. Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce, pokud jde o operační programy spolufinancované Evropským sociálním fondem, může Komise provádět průběžné platby za výkazy výdajů zaslané členskými státy do 31. prosince 2010 ve výši 100 % veřejného příspěvku na každou prioritní osu uvedeného pro tuto prioritní osu ve výkazu výdajů certifikovaném certifikačním orgánem, pokud si to členský stát takto přeje kvůli usnadnění provádění protikrizových opatření. Pokud členský stát zvolí tuto možnost, Komise použije tento systém u všech žádostí o průběžné platby zaslané pro daný operační program do 31. prosince 2010.Rozdíl mezi celkovou částkou vyplacenou podle prvního pododstavce a částkou vypočítanou podle odstavce 1 prvního pododstavce se nezohledňuje při výpočtu průběžných plateb za výkazy výdajů zaslané po 31. prosinci 2010. Tento rozdíl se však zohlední pro účely ustanovení podle čl. 79 odst. 1 a při výpočtu platby konečného zůstatku.“.(11) Článek 78 se mění takto:a) odstavec 2 se mění takto:i) písmeno a) se nahrazuje tímto:„a) jsou předmětem bankovní záruky poskytované bankou nebo jinou finanční institucí se sídlem v jednom z členských států;“,ii) doplňuje se nový pododstavec, který zní:„Nástroj, který veřejnoprávní subjekt nebo sám členský stát poskytne jako záruku, se považuje za rovnocenný záruce uvedené prvním pododstavci písm. a)“;b) odstavec 6 se mění takto:i) písmeno d) se nahrazuje tímto:„d) způsobilých nákladů řízení nebo poplatků, a“,ii) doplňuje se nové písmeno e), které zní:„e) veškerých úvěrů nebo záruk na návratné investice z fondů nebo jiných programů podpory poskytujících úvěry, záruky na návratné investice nebo srovnatelných nástrojů pro energetickou účinnost a využití obnovitelné energie v budovách včetně stávajících obydlí.“;c) odstavec 7 se nahrazuje tímto:„7. Úroky z plateb z operačních programů do fondů definovaných v článku 44 se v případě fondů rozvoje měst použijí na financování projektů rozvoje měst, v případě fondů nebo jiných programů podpory poskytujících úvěry, záruky na návratné investice nebo srovnatelných nástrojů na financování nástrojů finančního inženýrství pro malé a střední podniky nebo na energetickou účinnost a využití obnovitelné energie v budovách včetně stávajících obydlí.Příslušné orgány dotčených členských států znovu použijí zdroje z investic uskutečněných fondy definovanými v článku 44 navrácené do operace nebo zdroje, které zbývají po vyplacení všech záruk, ve prospěch projektů rozvoje měst nebo malých a středních podniků nebo energetické účinnosti a využití obnovitelné energie v budovách včetně stávajících obydlí.“.(12) V čl. 88 odst. 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Zjistí-li však členské státy při kontrolách nesrovnalosti v operacích, které jsou předmětem prohlášení o částečném uzavření, použije se čl. 98 odst. 2 a 3. Výkaz výdajů uvedený v odst. 2 písm. a) tohoto článku se odpovídajícím způsobem upraví.“.(13) Čl. 94 odst. 1 se mění takto:„Pokud členský stát předloží žádost o velký projekt, která splňuje všechny požadavky stanovené v článku 40, snižují se částky, kterých se může týkat automatické zrušení závazků, o dotyčné roční částky pro tyto velké projekty.Pokud Komise rozhodne o schválení režimu podpory, snižují se částky, kterých se může týkat automatické zrušení závazků, o dotyčné roční částky pro tyto režimy podpory.“.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Ustanovení čl. 1 odst. 5 a 7 se však použijí ode dne 1. srpna 2006, ustanovení čl. 1 odst. 8, odst. 11 písm. a), odst. 11 písm. b) bodu i) a odst. 13 se použijí ode dne 1. ledna 2007 a ustanovení čl. 1 odst. 4, odst. 11 písm. b) bodu ii) a odst. 11 písm. c) se použijí s platností ode dne 10. června 2009.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyněLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Návrh NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. …/2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, pokud jde o zjednodušení určitých požadavků a o určitá ustanovení týkající se finančního řízení2. RÁMEC ABM / ABBOblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:Regionální politika: aktivita ABB 13.03Zaměstnanost a sociální věci: aktivita ABB 04.023. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1 Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc (ex – linie B.A)):Nové navržené akce budou provedeny v letech 2009 a 2010 na základě těchto rozpočtových linií:-  04.0217 Konvergence (Evropský sociální fond)-  04.0219 Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost (Evropský sociální fond)3.2 Doba trvání akce a finančního dopadu:Za účelem podpory provádění programů soudržnosti se navrhuje další zjednodušování postupů, které při dodržování zásady řádného finančního řízení umožní co nejúčinnější využívání financování Společenství.Kromě řady navrhovaných opatření bude mít na rozpočtové zdroje přímý dopad časově omezená (do konce roku 2010), stoprocentní míra úhrady průběžných plateb pro programy Evropského sociálního fondu, která nahradí (nižší) míry úhrady nákladů stanovené v operačních programech.Tato změna by měla finanční důsledky pro rozpočty na rok 2009 a 2010, neboť by bylo třeba vytvořit dodatečné prostředky na platby. Nárůst peněžního toku, kterého by bylo dosaženo zvýšením míry úhrady nákladů, by pomohl předfinancovat výdaje na projekty zaměřené na boj proti krizi a na podporu občanů v celé Evropské unii, kteří jí byli nejvíce zasaženi.Z analýzy prostředků na platby v rozpočtu pro rok 2009 a z návrhu rozpočtu pro rok 2010 vyplývá, že dodatečné prostředky na platby v rámci možnosti počítající se stoprocentní mírou úhrady nákladů pro programy Evropského sociálního fondu v letech 2009 a 2010 by dosahovaly přibližné celkové výše 6,6 miliard EUR.3.3 Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Rozpočtová položka ve finančním výhledu |04.0217 | Nepov. | Rozl. | NE | NE | NE | č. 1b |04.0219 | Nepov. | Rozl. | NE | NE | NE | č. 1b |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1 Finanční zdroje4.1.1 Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP)Následující tabulky uvádějí odhadovaný dopad navrhovaných opatření v letech 2009 a 2010.v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)Druh výdajů | Oddíl č. | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem |Provozní výdaje[6] |Prostředky na závazky (PZ) | 8.1 | a | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Prostředky na platby (PP) | b | 2 500 | 4 100 | neuv. | neuv. | neuv. | -6 600 | 0,000 |Správní výdaje jako součást referenční částky[7] |Technická a administrativní podpora (NP) | 8.2.4 | c | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Prostředky na závazky | a+c | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Prostředky na platby | b+c | 2 500 | 4 100 | neuv. | neuv. | neuv. | -6 600 | 0,000 |Správní výdaje nezahrnuté do referenční částky[8] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 | d | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 | e | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Celkové orientační finanční náklady zásahuPZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Spoluúčastv milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem |…………………… | f | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |4.1.2 Soulad s finančním plánem( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušné rozpočtové položky finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[9] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3 Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy.( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:Pozn.: Veškeré podrobnosti a poznámky ke způsobu výpočtu účinku na příjmy je třeba uvést v samostatné příloze.v milionech EUR (zaokrouhleno na jedno desetinné místo)Před akcí (Rok n-1) | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1 Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuČasově omezená stoprocentní míra úhrady nákladů pro operační programy v rámci Evropského sociálního fondu by vzhledem k souvislosti se skutečnými výdaji vynaloženými příjemci zvýšila peněžní tok pro vnitrostátní, regionální a místní orgány a příjemce, podnítila opatření pro boj proti krizi a podpořila občany nejvíce postižené krizí. Rozdíl mezi celkovou částkou vyplacenou v rámci pravidla o stoprocentní míře finanční spoluúčasti a částkou vypočítanou na základě použití míry spolufinancování stanovené v rozhodnutí o operačním programu nebude zohledněn, když se Komise vrátí k výpočtu založenému na míře spolufinancování stanovené pro program v roce 2011. Tento rozdíl se však zohlední při výpočtu platby konečného zůstatku a pro účely ustanovení podle čl. 79 odst. 1 nařízení (ES) č. 1083/2006.5.2 Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieVětší flexibilita a větší objem likvidních prostředků napomohou tomu, že provádění operačních programů bude schopno lépe odolávat negativním účinkům současného zvratu hospodářského útlumu; zlepší se také tempo provádění, což umožní dosáhnout cíle podpořit růst a zaměstnanost.Návrh na zvýšení míry úhrady nákladů v letech 2009 a 2010 přispěje k dosažení cílů balíčku pro Plán evropské hospodářské obnovy spočívajících v podpoře hospodářského růstu v regionech EU prostřednictvím vytváření pracovních příležitostí a dovedností pro budoucnost.5.3 Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMDalší zjednodušení pravidel týkajících se politiky soudržnosti bude mít příznivý vliv na provádění programů na místě. Vyšší flexibilita umožní přiměřeně reagovat na současný požadavek členských států po větším manévrovacím prostoru.5.4 Způsob provádění (orientační)Uveďte způsob (způsoby) realizace akce.ٱ Centralizované řízeníٱ Přímo ze strany Komiseٱ Nepřímo na základě pověření pro:ٱ Výkonné agenturyٱ Subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízeníٱ Vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službouٱ Sdílené nebo decentralizované řízeníٱ Spolu s členskými státyٱ Spolu se třetími zeměmiٱ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1 Monitorovací systémKomise stanoví monitorovací nástroj, jehož prostřednictvím bude bedlivě dohlížet nad spotřebou dodatečných finančních prostředků pro Evropský sociální fond. Pro žádosti o platbu předložené do 1. ledna 2011 se použije běžná míra spolufinancování stanovená v rozhodnutí o programu.6.2 Hodnocení6.2.1 Hodnocení předem (ex ante)Z důvodu naléhavé situace, která vyžaduje velmi rychlou reakci, se neuskutečnilo hodnocení předem.6.2.2 Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Nevztahuje se na tento návrh.6.2.3 Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníNevztahuje se na tento návrh.7. OPATřENÍ PROTI PODVODůMNevztahuje se na tento návrh.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1 Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiProstředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n + 3 | Rok n+4 | Rok n+5 |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | A*/AD | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |B*, C*/AST | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Ostatní zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 04/05 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |CELKEM | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |8.2.2 Popis úkolů, které vyplývají z akceNevztahuje se na tento návrh.8.2.3 Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)(V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst podle původu)( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP/PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP/PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP/PNR dotyčného roku8.2.4 Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a rozpočtová položka) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n + 3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |Další technická a administrativní podpora | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |– interní (intra muros) | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |– externí (extra muros) | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Technická a administrativní podpora celkem | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částcev milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n + 3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanciPřípadně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1Nevztahuje se na tento návrh.Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1Nevztahuje se na tento návrh.8.2.6 Další správní výdaje nezahrnuté do referenční částkyv milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n + 3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM |XX 01 02 11 01 – Služební cesty | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |XX 01 02 11 03 – Výbory | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |XX 01 02 11 05 - Informační systémy | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Výpočet – další správní výdaje nezahrnuté do referenční částkyNevztahuje se na tento návrh. [1] Články 4 a 5 nařízení č. 1080/2006 pro Evropský fond pro regionální rozvoj a článek 2 nařízení č. 1084/2006 pro Fond soudržnosti.[2] NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) Č. 397/2009 ze dne 6. května 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, pokud jde o způsobilost investic do energetické účinnosti a obnovitelné energie v oblasti bydlení, Úř. věst. L 126, 21.5.2009, s. 3.[3] Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 1.[4] Úř. věst. L 126, 21.5.2009, s. 3.[5] Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.[6] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[7] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[8] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[9] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[10] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než šest let, je třeba doplnit další sloupce.