				|

		52013PC0097

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zřizuje program registrovaných cestujících (RTP) /* COM/2013/097 final - 2013/0059 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
·      Odůvodnění a cíle návrhu
EU se aktivně zabývá potenciálem nových
technologií v oblasti integrované správy hranic od roku 2008, kdy Komise
vydala sdělení s názvem „Příprava dalších kroků v oblasti správy
hranic v Evropské unii[1]“.
V tomto sdělení navrhla vytvoření programu registrovaných
cestujících (Registered Traveller Programme, program RTP), který
zjednoduší překračování hranic často cestujícím osobám z
třetích zemí, jež prošly předběžnou bezpečnostní
prověrkou.
Program RTP byl schválen ve Stockholmském
programu[2],
který přijala Evropská rada v prosinci 2009.
V červnu 2011 vyzvala Evropská rada
k „uspíšení práce týkající se otázky ‚inteligentních hranic‘“. Jako první
reakci na tuto výzvu vydala Komise dne 25. října 2011[3] sdělení o možnostech
zavedení systému vstupu/výstupu a programu RTP.
V zájmu fungování obou nových systému se
tento návrh předkládá spolu s návrhem na zřízení systému
vstupu/výstupu a s návrhem na změnu kodexu Společenství o pravidlech
upravujících kontroly na hraničních přechodech na vnějších
hranicích a ostrahu na vnější hranici (Schengenský hraniční kodex)[4]. Ke každému systému se
předkládá posouzení dopadů.
Tímto návrhem nejsou dotčeny celní
kontroly, tj. kontrola zboží.
·      Obecné souvislosti
Za účelem stanovení podmínek, kritérií a
podrobných pravidel pro kontroly na hraničních přechodech na
vnějších hranicích a ostrahu na vnější hranici byl dne 15.
března 2006 přijat Schengenský hraniční kodex. Podle článku
7 tohoto kodexu podléhají kontrolám na vnějších hranicích všechny osoby.
Za běžných okolností se státní
příslušníci třetích zemí kontrolují důkladně, naproti tomu
u občanů EU a osob požívajících právo na volný pohyb se
provádějí jen kontroly minimální[5].
Pravidla platná pro státní příslušníky třetích zemí však lze popsat
jako velmi univerzální, neboť stejné kontroly se provádějí bez ohledu
na případné rozdíly v míře rizika, jakou představují různí
cestující nebo četnost jejich cest. Existující právní předpisy totiž
neumožňují výjimku ze zásady důkladných hraničních kontrol,
pokud se nejedná o kategorie státních příslušníků třetích zemí,
které jsou vyjmenovány v Schengenském hraničním kodexu nebo v
nařízení o malém pohraničním styku[6]
(např. hlavy států, přeshraniční pracovníci a obyvatelé
pohraničních oblastí).
Uvedených výjimek může využívat jen velmi
málo osob překračujících vnější hranici: přibližně dva
miliony, tj. 0,2 % všech cestujících. Toto číslo se
pravděpodobně příliš nezmění, lze pouze předpokládat
mírné zvýšení vzhledem k vyššímu využívání malého pohraničního styku. Do
konce roku 2010 vydaly členské státy 110 000 povolení pro malý
pohraniční styk.
Schengenský hraniční kodex ukládá
pohraniční stráži povinnost zjistit při každém vstupu státního
příslušníka třetí země, zda tato osoba splňuje všechny
požadavky pro vstup do EU (účel pobytu v EU, dostatek finančních
prostředků k obživě a záměr vrátit se do země
původu). K tomu slouží pohovor s cestujícím a kontrola
potřebných dokladů, např. potvrzení o rezervaci ubytování a
zpátečním letu nebo cestě trajektem či vlakem. Pohraniční
stráž též sleduje délku povoleného pobytu v schengenském prostoru, což se nyní
provádí kontrolou razítek v cestovním dokladu.
Vzhledem k předpokládanému
nárůstu pohybu cestujících na vnějších hranicích je třeba
nabídnout často cestujícím osobám z třetích zemí při
hraniční kontrole možnost jiného postupu, aby se místo důrazu na zemi
původu začal postupně klást důraz na osoby samotné.
V praxi by měl program RTP fungovat
na hranici následovně: Registrovaný cestující obdrží token ve formě
strojově čitelné karty obsahující pouze jedinečný identifikátor
(tj. číslo žádosti), který na hranici při příjezdu a odjezdu
sejme automatizovaná brána. Brána přečte token, cestovní doklad
(případně číslo vízového štítku) a otisky prstů cestujícího,
které se porovnají s otisky uloženými v centrálním registru a jiných
databázích, včetně vízového informačního systému (VIS)
obsahujícího údaje držitelů víz. Proběhnou-li všechny kontroly
úspěšně, cestující projde automatizovanou branou.
V případě problému je cestujícímu nápomocen příslušník
pohraniční stráže.
Zjednoduší se i překračování hranic
během manuálních hraničních kontrol, protože pohraniční stráž
nebude muset klást registrovanému cestujícímu „dodatečné“ otázky po cíli
cesty a dostatečných prostředcích na obživu.
Podmínkou výše popsaných, plně
automatizovaných hraničních kontrol registrovaných cestujících je
zřízení systému vstupu/výstupu (Entry/Exit System, systém EES)
buď s využitím biometrických údajů, nebo bez nich. Systém,
určený pro krátkodobé pobyty, má zaznamenávat vstupy a výstupy státních
příslušníků třetích zemí na vnějších hranicích. Umožnil by
tak zrušit povinnost razítkovat cestovní doklady stanovenou Schengenským
hraničním kodexem, jelikož by nahradil ruční razítkování automatickým
zaznamenáváním pobytu a výpočtem jeho délky. Po zrušení této povinnosti by
bylo na vnější hranici povinné nahlížení do systému EES s cílem
zajistit, aby státní příslušník třetí země nepřekročil
právní nárok na pobyt v schengenském prostoru. Nahlédnutí by se mohlo
provádět automaticky, prostřednictvím strojově čitelné zóny
cestovního dokladu nebo s využitím otisků prstů.
Program RTP ve spojení se systémem EES
podstatně zlepší řízení a kontrolu toků cestujících na hranici,
jelikož prohloubí kontroly, ale zároveň předběžně
prověřeným, často cestujícím osobám z třetích zemí
zrychlí překračování hranic.
Legislativní finanční výkaz
připojený k tomuto návrhu vychází ze studie nákladů na systém EES a
na program RTP, kterou provedl externí dodavatel.
S ohledem na výše uvedené je cílem tohoto
návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady:
–
stanovit postupy a podmínky pro účast v
programu RTP,
–
vymezit účel, funkce a povinnosti systému
token-centrální registr[7]
jakožto systému pro uchovávání údajů registrovaných cestujících a
–
svěřit Evropské agentuře pro
provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru
svobody, bezpečnosti a práva[8]
(dále jen „agentura“) odpovědnost za vývoj a provozní řízení
centrálního registru a definování technických specifikací tokenu.
Toto nařízení představuje základní
předpis právního rámce pro program RTP. Právní rámec doplňuje novela
Schengenského hraničního kodexu, předkládaná souběžně s
tímto návrhem, jež je nezbytná pro usnadnění překračování hranic
státním příslušníkům třetích zemí. Zároveň se
předkládá i návrh nařízení o systému vstupu/výstupu, jenž zaznamenává
vstupy a výstupy státních příslušníků třetích zemí.
·      Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu
Nařízení Evropského parlamentu
a Rady (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex
Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb
osob (Schengenský hraniční kodex)
Nařízení Evropského parlamentu
a Rady (ES) č. 1931/2006, kterým se stanoví pravidla pro malý
pohraniční styk na vnějších pozemních hranicích členských
států a mění Schengenská úmluva
Nařízení Evropského parlamentu
a Rady (ES) č. 767/2008 o Vízovém informačním systému
(VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi
členskými státy (nařízení o VIS)
Nařízení Evropského parlamentu
a Rady (ES) č. 810/2009 o kodexu Společenství
o vízech (vízový kodex)
Nařízení Evropského parlamentu
a Rady (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje Evropská
agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů
v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
2.           KONZULTACE SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
·      Konzultace se zúčastněnými stranami
Konzultace se zúčastněnými stranami
je popsána v doprovodném posouzení dopadů.
·      Posouzení dopadů
První posouzení dopadů[9] bylo provedeno v roce 2008
při přípravě sdělení Komise o této otázce, druhé posouzení
bylo dokončeno v roce 2013[10].
První posouzení, které analyzovalo možnosti politiky a jejich
nejpravděpodobnější dopad, dospělo k závěru, že by měl
být zaveden program RTP pro státní příslušníky třetích zemí.
V druhém posouzení se na základě konzultace
a předběžného rozboru analyzovaly hlavní možnosti zavedení tohoto
programu.
Po rozboru možností a jejich variant se jako
nejvhodnější možnost, která zaručí plynulý tok cestujících na
vnějších hranicích, aniž by ohrozila bezpečnost v EU, ukázal zpoplatněný
program registrovaných cestujících pro často cestující státní
příslušníky třetích zemí, kteří prošli předběžnou
kontrolou i předběžnou bezpečnostní prověrkou. Jejich údaje
(biometrické údaje, alfanumerické údaje a jedinečné identifikační
číslo) budou uloženy v centrálním registru a jedinečný identifikátor
(číslo žádosti) bude uchováván v tokenu. Tato možnost minimalizuje
potřebu pracovat s osobními údaji v celoevropském informačním
systému, neboť pohraniční stráž při kontrole v první linii do
žádných osobních údajů nahlížet nebude. Zároveň se předchází
hlavním bezpečnostním nedostatkům, které by měl systém založený
pouze na tokenech. Aby byla u upřednostňované možnosti zajištěna
odpovídající ochrana údajů, bude nezbytné uplatňovat stejná pravidla
ochrany údajů, jaká platí pro systém VIS, a zachovat status quo,
včetně uchovávání informací pouze po dobu pěti let. Osobní údaje
uložené v centrálním registru (biometrické a alfanumerické údaje obsažené v
žádostech) by se měly uchovávat jen po dobu nezbytně nutnou pro
účely programu RTP. Uchovávání údajů po dobu nejvýše pěti let je
žádoucí, aby bylo možno údaje z předchozích žádostí využít pro posuzování
následných žádostí o účast v programu RTP, pro obnovení účasti v
tomto programu a pro opakované použití otisků prstů uložených
v registru (59 měsíců). Díky uchovávání údajů po dobu
pěti let by se účast v programu RTP mohla povolit na pět let bez
nutnosti podat novou žádost. Účast v programu RTP by měla být
napoprvé povolena na jeden rok. Bez nové
žádosti by se mohla prodloužit na dva roky a následně o další dvě
léta. Po uplynutí pěti let by bylo
třeba podat novou žádost pro obnovení účasti. Tato doba je shodná
s dobou platnosti víz pro více vstupů (nejvýše pět let). Údaje
držitelů těchto víz se ve VIS uchovávají také pět let.
V zájmu správného ověření totožnosti
registrovaného cestujícího na hraničním přechodu na vnější
hranici by se v centrálním registru měly uchovávat otisky čtyř
prstů. Uchovávání otisků čtyř prstů zabezpečí
dostatek údajů za všech okolností, objem údajů se ale přitom
udržuje na přijatelné úrovni. Uchovávání otisků jen jednoho či
dvou prstů by mohlo působit problémy jak cestujícím, tak orgánům
hraniční kontroly na vnějších hranicích, jelikož otisky mohou být
rozmazané, zkreslené či jen částečné. Pro program RTP je to
obzvlášť důležité, protože účast lze povolit na pět let a
stejné otisky prstů lze znovu použít (59 měsíců), pokud
registrovaný cestující podá novou žádost.
Pohraniční stráž by mohla nahlížet do
centrálního registru pouze v těchto případech: posuzování
žádosti, zrušení či prodloužení účasti v programu RTP, ztráta
či krádež tokenu, nebo pokud se vyskytne jiný problém, když registrovaný
cestující překračuje hranici. Při hraniční kontrole by
pohraniční stráž obdržela z centrálního registru pouze informaci, zda
existuje shoda či nikoli. Upřednostňovaná možnost tudíž
vhodně vyvažuje bezpečnost, usnadnění přechodu hranic a
ochranu údajů.
V zájmu snadné účasti v programu RTP by
státní příslušníci třetích zemí měli mít možnost podat žádost o
účast v tomto programu na konzulátu každého členského státu či
na jakémkoli hraničním přechodu na vnější hranici. To
zaručí vyšší počet účastníků programu, a tak pomůže
členským státům při řízení pohybu cestujících na
vnějších hraničních přechodech. Kritéria pro posuzování žádostí
by měla být stejná jako u vydávání víz pro více vstupů, ale žádosti
podané rodinnými příslušníky občanů Unie se budou posuzovat
podle stejných kritérií jako u jejich žádostí o vstupní vízum. Je na vůli
členských států, zda na svých hraničních přechodech na
vnější hranici instalují a budou využívat systémy automatizované
hraniční kontroly. Je zjevné, že registrovaným cestujícím nejvíce
zjednoduší překračování hranic kombinace prověřovacích
kritérií shodných s kritérii pro udělování víz pro více vstupů a
plně automatizované hraniční kontroly. Zároveň bude zachována
vysoká úroveň bezpečnosti a dodržována základní práva. Tento
přístup je také levnější než přísnější
prověřování a poloautomatizovaná hraniční kontrola. Plná
automatizace by byla nákladově efektivním nástrojem zejména na
nejrušnějších hraničních přechodech, kde se již dnes objevují
fronty a problémy s kapacitou. Každý členský stát by však u
jednotlivých hraničních přechodů musel posoudit, zda systém
automatizované hraniční kontroly zvýší jejich průchodnost, a zda by
se tak cestujícím zkrátil čas potřebný pro překročení
hranice, uvolnily lidské zdroje a zda by tento členský stát získal nástroj
k řízení narůstajícího pohybu cestujících. Překračování
hranice by se mělo státním příslušníkům třetích zemí,
kterým byla povolena účast v programu RTP, zjednodušit na všech
hraničních přechodech na vnější hranici bez ohledu na to, zda
jsou na těchto přechodech využívány prostředky automatizované
hraniční kontroly. Pro spolehlivou kontrolu žadatelů bude nezbytné
zpracovávat biometrické údaje (otisky prstů) v centrálním registru a
kontrolovat tyto biometrické údaje na hraničních přechodech na
vnější hranici[11].
Výbor pro posuzování dopadů
přezkoumal návrh posouzení dopadů a 14. března 2012 vydal
stanovisko. Doporučení, jak zlepšit situaci, byla v konečném
znění zprávy zohledněna. Byly provedeny tyto změny: byl
zdokonalen a vyjasněn základní scénář, rozšířila se definice
problému včetně zkušeností s vývojem jiných rozsáhlých IT
systémů, se systémy automatizované hraniční kontroly a s
vnitrostátními programy RTP prováděnými členskými státy a státy mimo
EU, zlepšily se odkazy na přílohy a na posouzení dopadů z roku 2008, byly
co nejšířeji popsány názory zúčastněných stran
s přihlédnutím k jejich poměrné obecnosti, byly popsány
podrobněji metody pro výpočet nákladů, důkladněji byly
vyloženy očekávané náklady a přínosy pro různé
zúčastněné strany, podrobněji byla popsána změna využití
pohraniční stráže v důsledku očekávaného zvýšení pohybu
cestujících a v neposlední řadě bylo posouzení dopadů
doplněno o jasné shrnutí stanovisek evropského inspektora ochrany
údajů.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
·      Shrnutí navrhovaných opatření
Je nutno definovat účel a funkce programu
registrovaných cestujících, včetně systému token- centrální registr a
souvisejících povinností. Agentuře pro provozní řízení rozsáhlých
informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti
a práva je také třeba udělit mandát k vývoji, vytvoření a
operačnímu řízení centrálního registru a k definici technických
specifikací tokenu na základě předchozí definice provozních
požadavků. Dále se musí stanovit postup a podmínky pro posuzování žádostí
o účast v programu RTP a pro uchovávání údajů o registrovaných
cestujících. Jednotlivé články jsou podrobně vysvětleny
v samostatném pracovním dokumentu útvarů Komise.
·      Právní základ
Právním základem tohoto nařízení je
článek 74 a čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) Smlouvy o fungování Evropské
unie. Ustanovení čl. 77 odst. 2 písm. b) a d) jsou vhodným právním
základem pro vymezení dalších opatření týkajících se
překračování vnějších hranic členských států a pro
vypracování norem a postupů, které mají členské státy při
kontrolách osob na těchto hranicích dodržovat. Článek 74 je vhodným
právním základem pro zřízení programu RTP, jeho provoz, pro výměnu
informací mezi členskými státy a pro zajištění spolupráce
příslušných orgánů členských států i těchto
orgánů a Komise v oblastech upravených v hlavě V Smlouvy.
·      Zásada subsidiarity
Podle článku 74 a čl. 77 odst. 2
písm. b) a d) Smlouvy o fungování Evropské unie má Unie pravomoc přijímat
opatření pro zajištění kontroly osob a účinného dohledu nad
překračováním vnějších hranic členských států. Stávající
pravidla EU pro překračování vnějších hranic členských
států je nutné změnit, aby se zohlednil nárůst pohybu
cestujících i možnosti nabízené novými technologiemi. Je proto třeba
vytvořit společný režim v podobě harmonizovaných pravidel,
který zjednoduší překračování hranic registrovaným cestujícím, bude
platit na všech vnějších hraničních přechodech, zamezí
opakovanému prověřování těchto cestujících, ale nesníží
bezpečnost.
Cílů tohoto návrhu tedy nemůže být
uspokojivě dosaženo na úrovni členských států.
·      Zásada proporcionality
Podle článku 5 Smlouvy o Evropské unii
nepřekročí činnost Unie rámec toho, co je nezbytné pro dosažení
cílů Smlouvy. Forma zvolená pro toto opatření EU musí umožnit, aby
návrh dosáhl daného cíle a opatření mohlo být provedeno co
nejúčinněji. Navrhovaná iniciativa dále rozvíjí schengenské acquis
s cílem zajistit, aby se společná pravidla týkající se vnějších
hranic uplatňovala stejně ve všech členských státech. Návrh je
tedy v souladu se zásadou proporcionality.
·      Volba nástrojů
Navrhované nástroje: nařízení.
Jiné prostředky by nebyly
přiměřené z tohoto důvodu/těchto
důvodů:
Tímto návrhem se stanoví jednotná pravidla pro
hraniční kontroly na vnějších hranicích platná ve všech
členských státech . Proto lze jako právní nástroj zvolit pouze
nařízení.
·      Základní práva
Navrhované nařízení může mít dopad
na základní práva, zejména na ochranu osobních údajů (článek 8
Listiny základních práv EU) a právo na účinnou právní ochranu (článek
47 Listiny).
Návrh obsahuje záruky, zejména v článcích
15 a 16 (zamítnutí či zrušení účasti v programu RTP), které poskytují
právo na účinnou právní ochranu, a v článcích 48 a 49 (právo na
informace, přístup, opravu a vymazání údajů použitých pro účely
tohoto nařízení), které rovněž obsahují právo na účinnou právní
ochranu podle článku 51.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
V návrhu příštího víceletého
finančního rámce předloženém Komisí se v období 2014–2020 u Fondu pro
vnitřní bezpečnost počítá se 4,6 miliardy EUR. V návrhu je
vyčleněno 1,1 miliardy EUR jako orientační částka na vývoj
systému EES a programu RTP. Předpokládá se, že náklady na vývoj bude
třeba vynakládat až od roku 2015[12].

Tato finanční podpora by kromě
nákladů na centrální prvky po celé období víceletého finančního rámce
(náklady na vývoj i provoz na úrovni EU) pokryla v rámci dostupných zdrojů
i náklady na vývoj vnitrostátních prvků obou systémů v členských
státech. Díky této finanční podpoře vnitrostátních nákladů na
vývoj by nedošlo k ohrožení či zpoždění projektu z důvodu
obtížné hospodářské situace na úrovni členských států.
Součástí této podpory je částka 145 milionů EUR na vnitrostátní
náklady v souvislosti s hostingem informačních systémů, s
prostory pro umístění zařízení pro koncové uživatele a s prostory pro
kanceláře pracovníků. Podpora také zahrnuje částku 341
milionů EUR určenou na vnitrostátní náklady na údržbu, například
na hardwarové a softwarové licence.
Po uvedení nových systémů do provozu by
budoucí provozní náklady mohly nést členské státy ze svých programů. Navrhuje
se, aby na provozní náklady IT systémů na podporu řízení
migračních toků přes vnější hranice Unie mohly členské
státy použít 50 % přídělů z vnitrostátních programů.
Tyto náklady mohou zahrnovat náklady na řízení VIS, SIS a nových
systémů zřízených v daném období, náklady na zaměstnance,
náklady na služby nebo pronájem zabezpečených prostor apod. Budoucí nástroj
by tak v případě potřeby zajistil nepřetržité financování.
Náklady na automatizaci se budou výrazně
lišit podle počtu vybudovaných automatizovaných bran.
5.           DALŠÍ INFORMACE
·      Účast
Tento návrh vychází ze schengenského acquis,
jelikož se týká překračování vnějších hranic. Ve vztahu k
jednotlivým protokolům a dohodám s přidruženými zeměmi je
proto nutno uvážit níže uvedené důsledky.
Dánsko:
V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č.
22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke
Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání
opatření Rady navrhovaných podle hlavy V části třetí Smlouvy o
fungování EU.
Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje
na schengenské acquis, mělo by se Dánsko rozhodnout v souladu s
článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne
přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním
právu.
Spojené království a Irsko:
Podle článků 4 a 5 Protokolu o
začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie a podle
rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného
království Velké Británie a Severního Irska a rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze
dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala
některá ustanovení schengenského acquis, se Spojené království a Irsko
nepodílí na přijímání nařízení o programu registrovaných cestujících,
a proto pro ně není závazné ani použitelné.
Island a Norsko:
Použijí se postupy stanovené v dohodě
o přidružení uzavřené Radou a Islandskou republikou a Norským
královstvím o přidružení těchto dvou států
k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis,
neboť tento návrh vychází ze schengenského acquis, jak je
definováno v příloze A k této dohodě[13].
Švýcarsko:
Toto nařízení rozvíjí ustanovení
schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským
společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské
konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis[14].
Lichtenštejnsko:
Toto nařízení rozvíjí ustanovení
schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským
společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o
přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií,
Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení
Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji
schengenského acquis[15].
Kypr:
Toto nařízení představuje akt
navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související ve smyslu
čl. 3 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2003.
Bulharsko a Rumunsko:
Toto nařízení představuje akt
navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související ve smyslu
čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005.
2013/0059 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY,
kterým se zřizuje program registrovaných
cestujících (RTP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 74 a čl. 77 odst. 2 písm. b) a písm. d)
této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise[16],
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[17],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů[18],
po konzultaci s evropským inspektorem ochrany
údajů,
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Hraniční kontroly musí zajistit vysokou
úroveň bezpečnosti a zároveň co nejvíce zkrátit čekací
doby. Vzhledem k rostoucímu pohybu cestujících na vnějších hranicích je
třeba nalézt nová řešení splňující uvedené cíle. Výraznější
odstupňování hraničních kontrol umožní členským státům
provádět zjednodušené kontroly státních příslušníků třetích
zemí, kteří jsou hodnoceni jako málo rizikoví.
(2)
Občané EU mohou využívat systémy
automatizované hraniční kontroly, které prokázaly, že účinně
zrychlují hraniční kontroly. V zájmu
zkrácení čekací doby a zajištění vysoké úrovně bezpečnosti
by možnost využívat tyto systémy měli dostat i státní příslušníci
třetích zemí.
(3)
Ve svém sdělení ze dne 13. února 2008[19] nazvaném „Příprava
dalších kroků v oblasti správy hranic v Evropské unii“ Komise nastínila,
že je nezbytné v rámci evropské strategie integrované správy hranic
vytvořit program registrovaných cestujících (Registered Traveller
Programme, dále jen „program RTP“) pro často cestující osoby
z třetích zemí a zavést automatizovanou hraniční kontrolu
s cílem usnadnit překračování vnějších hranic.
(4)
Evropská rada na svém zasedání ve dnech 19. a 20.
června 2008 zdůraznila, že je důležité nadále pracovat na
rozvoji evropské strategie integrované správy hranic, včetně lepšího
využívání moderních technologií v zájmu zlepšení správy vnějších hranic.
(5)
            Ve svém sdělení ze dne 10.
června 2009 nazvaném „Prostor svobody, bezpečnosti a práva ve
službách občanům“[20]
Komise zdůraznila potřebu vytvořit program RTP zajišťující
bezproblémový vstup do Unie.
(6)
Evropská rada ve dnech 23. a 24. června 2011
vyzvala k rychlému vypracování koncepce „inteligentních hranic“. V reakci na tuto výzvu Komise jako první krok
zveřejnila dne 25. října 2011 sdělení „Inteligentní hranice –
možnosti a další postup“.
(7)
Cílem programu RTP by mělo být usnadnit
překračování vnějších hranic Unie předběžně
zkontrolovaným, často cestujícím osobám z třetích zemí, které prošly
i předběžnou bezpečnostní prověrkou.
(8)
Pravidla pro program RTP by měla být pro
všechny členské státy společná, aby registrovaný cestující mohl
využívat zjednodušených hraničních kontrol na hraničních
přechodech na vnější hranici všech členských států a aby
tyto státy nemusely každý zvlášť provádět předběžnou
kontrolu a předběžnou bezpečnostní prověrku.
(9)
Je nezbytné konkrétně vymezit cíle programu
registrovaných cestujících a jeho technickou architekturu, stanovit pravidla
jeho provozu a využívání a určit související povinnosti, kategorie
údajů vkládaných do systému, účely jejich vkládání, kritéria jejich
vkládání, orgány oprávněné k přístupu k údajům, jakož i
další pravidla týkající se zpracovávání údajů a ochrany osobních
údajů.
(10)
Za vývoj a řízení provozu centralizovaného
systému složeného z centrálního registru, záložního centrálního registru,
jednotných rozhraní ve všech členských státech, vstupních míst sítě
a komunikační infrastruktury mezi centrálním registrem a vstupními
místy sítě by měla odpovídat Evropská agentura pro provozní
řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti
a práva (dále jen „agentura“), zřízená nařízením Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011[21]
ze dne 25. října 2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro
provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru
svobody, bezpečnosti a práva. Agentura by
měla odpovídat také za definici technických specifikací tokenu, aby byla
zaručena interoperabilita programu RTP v celé Unii. Členské státy by měly odpovídat za vývoj a provozní
řízení svých vnitrostátních systémů.
(11)
Centrální registr by měl být propojen s
vnitrostátními systémy členských států, aby příslušné orgány
členských států mohly zpracovávat údaje související s žádostmi o
přístup do programu RTP.
(12)
V zájmu spolehlivého ověření
totožnosti registrovaného cestujícího by se v centrálním registru měl
uchovávat jedinečný identifikátor (číslo žádosti), biometrické údaje
(otisky prstů) a alfanumerické údaje ze žádosti a v tokenu by se
měl uchovávat jedinečný identifikátor, přičemž uvedené
biometrické údaje by se měly ověřovat na vnějších
hranicích. Alfanumerické údaje a otisky
prstů by měly být uloženy v oddělených částech
centrálního registru a neměly by být propojeny. Vazbu
mezi alfanumerickými údaji a otisky prstů by měl tvořit pouze
jedinečný identifikátor.
(13)
Státní příslušníci třetích zemí,
kteří se chtějí účastnit programu RTP, by měli prokázat
potřebu nebo zdůvodnit záměr často nebo pravidelně
cestovat, zejména z důvodu zaměstnání nebo rodinného stavu; jedná se
například o podnikatele, úředníky s pravidelnými úředními
kontakty s členskými státy a orgány Unie, zástupce organizací občanské
společnosti cestující za účelem vzdělávacích kurzů,
seminářů a konferencí, vědecké pracovníky nebo osoby
účastnící se hospodářských činností, rodinné příslušníky
občanů Unie či rodinné příslušníky státních
příslušníků třetí země oprávněně pobývajících v
některém členském státě.
(14)
Účast v programu RTP by měla být na
jejich žádost zpravidla povolena státním příslušníkům třetích
zemí, kteří jsou držiteli víza pro více vstupů nebo víza typu D
platných alespoň jeden rok nebo držiteli povolení k pobytu vydaného
některým z členských států.
(15)
Pokud státní příslušník třetí země
podá žádost o udělení víza pro více vstupů a o účast v programu
RTP, mohou příslušné orgány posoudit obě žádosti zároveň a
rozhodnout o nich na základě jednoho pohovoru a stejných podpůrných
dokladů.
(16)
Účast v programu RTP by měla být
zpravidla povolena rodinným příslušníkům občanů Unie. Tito rodinní příslušníci by se mohli
účastnit programu RTP, i když nemají bydliště na území Unie, ale
často cestují do některého z členských států, když
doprovázejí či následují příslušného občana Unie. Kontroly
rodinných příslušníků občanů Unie, kteří cestují
přes vnější hranice, by se měly provádět v souladu se
směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne
29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich
rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na
území členských států[22].

(17)
Kritéria pro posuzování žádostí podaných rodinnými
příslušníky občanů Unie by měla být shodná s kritérii
pro posuzování jejich žádostí o vízum. To by bylo v souladu s platnou politikou
správy hranic.
(18)
Je nutné vymezit příslušné orgány
členských států, jejichž řádně zmocnění pracovníci
jsou oprávněni vkládat, měnit, vymazávat, prohlížet nebo vyhledávat
údaje pro konkrétní účely RTP v souladu s tímto nařízením
v rozsahu potřebném k plnění svých úkolů.
(19)
Veškeré zpracovávání údajů programu RTP
uložených v centrálním registru by mělo být přiměřené
sledovaným cílům a nezbytné pro plnění úkolů příslušných
orgánů. Příslušné orgány by
měly zajistit, aby při používání programu RTP byla respektována
lidská důstojnost a integrita osob, od nichž se údaje vyžadují,
a aby nedocházelo k diskriminaci osob na základě pohlaví, rasy
nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo
přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální
orientace.
(20)
Je třeba vypracovat plány pro mimořádné
situace, o nichž by měli být jasně informováni cestující, letecké
společnosti/dopravci a všechny orgány působící na hraničním
přechodu. Pokud například
registrovaný cestující z jakéhokoli důvodu nemůže použít systém automatizované
hraniční kontroly a je přesměrován k manuální hraniční
kontrole, je třeba zajistit, aby následující postupy plně
respektovaly základní práva.
(21)
Osobní údaje uložené v centrálním registru
(biometrické a alfanumerické údaje) by se měly uchovávat jen po dobu
nezbytně nutnou pro účely programu RTP. Je
vhodné uchovávat údaje po dobu nejvýše pěti let, aby se alfanumerické
údaje z předchozích žádostí mohly používat pro posuzování následných
žádostí o účast v programu RTP a také s ohledem na opakované používání
otisků prstů uložených v registru (59 měsíců). Kratší doba by pro tyto účely nebyla
dostatečná. Tyto údaje by se měly
vymazat po pěti letech, ledaže by důvody pro jejich vymazání nastaly
dříve. Účast v programu RTP by
měla platit maximálně po dobu pěti let.

(22)
Za účelem zjednodušení postupu v
případě jakékoli následující žádosti by mělo být možné kopírovat
otisky prstů z prvního záznamu vloženého do centrálního registru po dobu
59 měsíců. Po uplynutí této doby je
třeba otisky prstů sejmout znovu.
(23)
V zájmu snazšího podávání žádosti by měl
žadatel mít možnost podat žádost o účast v programu RTP na konzulátu
každého členského státu či na jakémkoli hraničním přechodu
na vnější hranici. Všechny členské
státy by měly posuzovat žádosti a rozhodovat o nich na základě
společného formuláře žádosti a společných pravidel a kritérií
způsobilosti. Zpravidla by měl být
proveden pohovor.
(24)
Vzhledem k tomu, že do centrálního registru se
zaznamenávají biometrické údaje, měla by být základním požadavkem pro
posuzování žádostí o účast v programu RTP a pro rozhodování o těchto
žádostech osobní přítomnost žadatele (alespoň u první žádosti).
(25)
Při automatizované hraniční kontrole na
vnější hranici by se měla ověřovat totožnost podle
biometrických údajů uložených v centrálním registru. Ověření by mělo být možné, pouze
pokud bude fyzicky předložen token a zároveň poskytnuty otisky
prstů. Při automatizované i manuální
hraniční kontrole by se povolení účasti v programu RTP mělo
ověřovat podle alfanumerických údajů uložených v centrálním registru
fyzickým předložením tokenu na hranici. Při
ověřování totožnosti a povolené účasti by pohraniční stráž
provádějící hraniční kontroly v první linii měla získat
pouze informaci, zda existuje shoda či nikoli.
(26)
Měla by být stanovena odpovídající opatření
za účelem monitorování a hodnocení tohoto nařízení. Zda je uplatňování tohoto nařízení
účinně monitorováno, by se mělo hodnotit v pravidelných
odstupech.
(27)
Statistické údaje jsou důležitým
prostředkem pro sledování postupů při hraničních kontrolách
a mohou sloužit jako účinný nástroj pro jejich řízení. Proto by se tyto údaje měly pravidelně
shromažďovat podle společného vzoru.
(28)
Na zpracovávání osobních údajů členskými
státy podle tohoto nařízení se vztahuje směrnice Evropského
parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995
o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních
údajů a o volném pohybu těchto údajů[23]. Je
však třeba podrobněji vymezit některé body týkající se
legitimity zpracovávání osobních údajů, odpovědnosti za zpracovávání
osobních údajů, ochrany práv subjektů údajů a dozoru nad
ochranou údajů.
(29)
Na činnosti orgánů a institucí Unie
při plnění jejich úkolů jako orgánů pověřených
provozním řízením systému token-centrální registr se vztahuje
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze
dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob
v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi
Společenství a o volném pohybu těchto údajů[24]. Je
však třeba podrobněji vymezit některé body týkající se
legitimity zpracovávání osobních údajů, odpovědnosti za zpracovávání
osobních údajů a dozoru nad ochranou údajů.
(30)
Orgány dozoru, ustavené v souladu s článkem 28
směrnice 95/46/ES, by měly sledovat zákonnost zpracovávání osobních
údajů členskými státy, zatímco evropský inspektor ochrany údajů,
ustavený nařízením (ES) č. 45/2001, by měl sledovat činnost
orgánů a institucí Unie související se zpracováváním osobních údajů,
přičemž by měl zohlednit omezenost úkolů, jež orgány
a instituce Unie vykonávají, pokud jde o údaje samotné.
(31)
Evropský inspektor ochrany údajů a orgány
dozoru by měly v zájmu koordinace dozoru nad programem RTP
vzájemně spolupracovat.
(32)
Členské státy by měly stanovit pravidla
pro sankce ukládané za porušení tohoto nařízení a zajistit jejich
uplatňování.
(33)
V zájmu zajištění jednotných podmínek pro
provádění tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny
prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by
měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února
2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým
členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[25].
(34)
Aby mohly být přijímány technické změny
příloh, v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování
Evropské unie by měla být Komisi svěřena podle článku 58
pravomoc přijímat akty za účelem technických změn příloh. Je obzvláště důležité, aby Komise
v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace,
a to i na odborné úrovni. Při
přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by
Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány
současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a
Radě.
(35)
Toto nařízení dodržuje základní práva
a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména
ochranu osobních údajů (článek 8) a právo na účinnou právní ochranu
(článek 51) a musí se uplatňovat v souladu s těmito
právy a zásadami.
(36)
Jelikož zřízení společného programu RTP a
určení společných povinností, podmínek a postupů pro uchovávání
údajů o registrovaných cestujících nemůže být uspokojivě
dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z
důvodu rozsahu a účinků činnosti lépe dosaženo na úrovni
Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou
subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v
uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co
je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(37)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č.
22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke
Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání
tohoto nařízení, a proto pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na
schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4
uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto
nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
(38)
Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení
schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v
souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti
Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně
vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[26]; Spojené království se tudíž
nepodílí na jeho přijímání, a proto pro ně není závazné ani
použitelné.
(39)
Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení
schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s
rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na
ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[27]; Irsko
se tudíž nepodílí na jeho přijímání, a proto pro ně není závazné ani
použitelné.
(40)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto
nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody
uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským
královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění,
uplatňování a rozvoji schengenského acquis[28], která spadají do oblasti
uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17.
května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování
uvedené dohody[29].
(41)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení
ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií,
Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací
o přidružení Švýcarské konfederace k provádění,
uplatňování a rozvoji schengenského acquis[30], která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A
rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 ve spojení
s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES[31].
(42)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto
nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu
mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací
a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského
knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím
a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace
k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis[32], která spadají do oblasti uvedené
v čl. 1 bodě A rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne
17. května 2011 ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady
2011/350/EU[33].
(43)
Pokud jde o Kypr, je toto nařízení aktem
navazujícím na schengenské acquis nebo s ním jinak souvisejícím ve
smyslu čl. 3 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2003.
(44)
Toto nařízení představuje akt navazující
na schengenské acquis nebo s ním jinak související ve smyslu čl. 4
odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005.
(45)
S ohledem na skutečnost, že registrovaní
cestující byli podrobeni všem nezbytným kontrolám a předběžné
kontrole těmi členskými státy, které plně uplatňují
schengenské acquis, a tudíž nepředstavují žádné riziko pro
Bulharsko, Rumunsko ani Kypr, mohou Bulharsko, Rumunsko a Kypr
jednostranně uznat členství registrovaného cestujícího v programu
RTP, aby tento cestující mohl využít jednodušších hraničních kontrol na
vnějších hranicích těchto zemí,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA
I
Obecná
ustanovení
Článek 1
Předmět

Toto nařízení stanoví podmínky a postupy
pro účast v programu registrovaných cestujících (RTP) a vymezuje
účel, funkce a povinnosti systému token-centrální registr jakožto systému
pro uchovávání údajů o registrovaných cestujících v rámci programu RTP.
Článek
2
Zřízení
programu registrovaných cestujících
1.
Program RTP je založen na systému pro uchovávání
údajů o registrovaných cestujících, který se skládá z centrálního
registru, což je centrální fyzická evidence údajů programu RTP, a
tokenů v držení cestujících (společně nazývaný „systém
token-centrální registr“).
2.
Technická architektura systému token-centrální
registr je podrobněji vymezena v článku 21.
3.
Agentura pro provozní řízení rozsáhlých
informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
(dále jen „agentura“) se pověřuje úkoly spojenými s vývojem a
provozním řízením centrálního registru, jednotných rozhraní ve všech
členských státech, vstupních míst sítě a komunikační
infrastruktury mezi centrálním registrem a vstupními místy sítě. Agentura
odpovídá i za definici technických specifikací tokenu.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
(1)
„programem registrovaných cestujících“ (RTP)
program, jenž státním příslušníkům třetích zemí, kteří
prošli předběžnou bezpečnostní prověrkou a kterým byla
povolena účast v programu RTP, umožňuje podstupovat zjednodušené hraniční
kontroly na vnější hranici Unie;
(2)
„registrovaným cestujícím“ státní příslušník
třetí země, jemuž byla povolena účast v programu RTP podle
tohoto nařízení;
(3)
„agenturou“ Evropská agentura pro provozní
řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody,
bezpečnosti a práva zřízená nařízením (EU) č. 1077/2011;
(4)
„centrálním registrem“ centrální fyzická evidence
údajů RTP;
(5)
„tokenem“ zařízení pro uchovávání
jedinečného identifikátoru přiděleného registrovanému
cestujícímu. Jedinečný identifikátor tvoří vazbu mezi cestujícím a
jeho údaji vloženými do centrálního registru;
(6)
„provozním řízením“ veškeré úkoly nezbytné pro
zachování funkčnosti rozsáhlých informačních systémů, a to
včetně zodpovědnosti za komunikační infrastrukturu, kterou
užívají;
(7)
„vývojem“ veškeré úkoly nezbytné pro vytvoření
rozsáhlého informačního systému, a to včetně komunikační
infrastruktury, kterou užívá;
(8)
„příslušnými orgány“ vízové orgány a
pohraniční orgány ve smyslu čl. 4 odst. 3 nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008[34]
a orgány provádějící v souladu s vnitrostátními právními
předpisy kontroly osob na hraničních přechodech na vnějších
hranicích podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
562/2006[35];
(9)
„státním příslušníkem třetí země“
nebo „cestujícím z třetí země“ každý, kdo není občanem Unie ve
smyslu článku 20 Smlouvy, nebo občan třetí země, na kterého
se na základě dohod mezi Unií a jejími členskými státy na jedné
straně a těmito třetími zeměmi na straně druhé
vztahují práva volného pohybu rovnocenná právům občanů Unie;
(10)
„formulářem žádosti“ jednotný formulář
žádosti o účast v programu RTP uvedený v příloze 1;
(11)
„biometrickými údaji“ otisky prstů;
(12)
„cestovním dokladem“ pas nebo jiný rovnocenný
doklad, který držitele opravňuje překračovat vnější hranice
a do něhož lze vyznačit vízum;
(13)
„ověřením“ proces porovnání souboru
údajů, jehož účelem je zjistit, zda je deklarovaná totožnost správná
(kontrola porovnáním dvou údajů);
(14)
„alfanumerickými údaji“ údaje vyjádřené
písmeny, číslicemi, zvláštními znaky, mezerami a interpunkčními
znaménky;
(15)
„vnitrostátním systémem“ hardware, software a
vnitrostátní komunikační infrastruktura pro propojení koncových
zařízení příslušných orgánů, které jsou definovány
v čl. 23 odst. 2, se vstupy do sítě v každém členském
státě;
(16)
„systémem token-centrální registr“ systém pro
uchovávání údajů o registrovaných cestujících, který se skládá
z centrálního registru a tokenu;
(17)
„příslušným členským státem“ členský
stát, který vložil údaje do centrálního registru;
(18)
„společným střediskem pro podávání
žádostí“ středisko podle čl. 41 odst. 2 nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009[36];
(19)
„orgánem dozoru“ orgán dozoru zřízený podle
článku 28 směrnice 95/46/ES.
KAPITOLA ii
Postupy a podmínky pro podávání žádostí o
účast v programu RTP
Článek
4
Orgány a členské státy příslušné pro posuzování žádostí o
účast v programu RTP a vydávání rozhodnutí
Příslušnými orgány pro posouzení žádosti
o účast v programu RTP a pro vydávání rozhodnutí jsou řádně
zmocnění pracovníci vízových orgánů a pohraničních orgánů
kteréhokoli členského státu.
Článek 5
Podání žádosti
1.           Státní příslušník
třetí země může podat žádost o účast v programu RTP na
konzulátu kteréhokoli členského státu, v kterémkoli společném
středisku pro podávání žádostí nebo na kterémkoli hraničním
přechodu na vnější hranici. Formulář žádosti lze přijmout i
elektronicky, pokud je tato možnost k dispozici.
2.           Žadatel může být
požádán, aby si k podání žádosti sjednal schůzku. Schůzka se
zpravidla uskuteční do dvou týdnů od data, kdy o tuto schůzku
bylo požádáno.
3.           Pokud žadatel podává žádost o
účast v programu RTP poprvé, je povinen se dostavit osobně kvůli
poskytnutí otisků prstů, pohovoru a kontrole cestovního dokladu.
4.           Pokud žadatel podá
elektronickou žádost či se na něj vztahuje odstavec 5, uskuteční
se odebrání biometrických údajů, kontrola cestovního dokladu a pohovor
případně až po vynesení rozhodnutí o žádosti a vydání tokenu.
5.           Aniž je dotčen
článek 8, mohou příslušné orgány upustit od požadavku uvedeného v
odstavci 3, je-li žadatel držitelem povolení k pobytu nebo pobytové karty nebo
pokud je jim žadatel znám jako bezúhonná a spolehlivá osoba.
6.           Při podání žádosti
žadatel
(a)
musí dosáhnout věku alespoň 12 let;
(b)
předloží formulář žádosti v souladu s
článkem 6;
(c)
předloží cestovní doklad v souladu s
článkem 7;
(d)
umožní sejmutí otisků prstů v souladu s
článkem 8;
(e)
v případě potřeby předloží
podpůrné doklady v souladu s článkem 9 a přílohou II;
(f)
zaplatí poplatek v souladu s článkem 10.
7.           Žadatel může vzít žádost
zpět kdykoli před tím, než se o ní rozhodne.
Článek 6
Formulář žádosti
1.
Každý žadatel předloží vyplněný a
podepsaný formulář žádosti. Nezletilé osoby předloží formulář
žádosti podepsaný osobou vykonávající trvale rodičovskou odpovědnost
nebo poručnictví či opatrovnictví.
2.
Členské státy zajistí, aby formuláře žádosti
byly žadatelům zdarma běžně k dispozici a snadno přístupné.
3.
Formulář žádosti musí být dostupný
alespoň v těchto jazycích: oficiálním jazyce či jazycích
dotčeného členského státu, oficiálním jazyce či jazycích
třetí země nebo zemí, kde lze žádost podat, a případně v
oficiálním jazyce či jazycích sousedních třetích zemí.
4.
Členské státy informují žadatele o jazyku nebo
jazycích, v nichž mohou formulář žádosti vyplnit.
Článek 7
Cestovní doklad
Žadatel předloží strojově
čitelný cestovní doklad nebo elektronický strojově čitelný
cestovní doklad, které byly vydány v předchozích pěti letech a
jsou platné alespoň po dobu, po niž se žadatel chce účastnit programu
RTP. K cestovnímu dokladu je připojeno požadované vízum nebo je k
němu přiloženo požadované strojově čitelné povolení k
pobytu nebo pobytová karta. Žadatel může také v příslušných
případech podat žádost o vízum zároveň s žádostí o účast v
programu RTP.
Článek 8
Biometrické údaje
1.
Pokud žadatel nepožádal o účast v programu RTP
již dříve, odeberou členské státy biometrické údaje žadatele, které
jsou tvořeny otisky čtyř prstů sejmutými horizontálně
a digitálně zaznamenanými, a to v souladu se zárukami stanovenými v
Úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod Rady Evropy, v
Listině základních práv Evropské unie a v Úmluvě Organizace spojených
národů o právech dítěte.
2.
Není-li možno sejmout otisky čtyř
prstů, sejme se nejvyšší možný počet otisků. Členské státy
zajistí, aby v případě potíží se snímáním otisků prstů
byly použity vhodné postupy respektující důstojnost žadatele.
3.
Pokud byly otisky prstů sejmuté žadateli v
souvislosti s dřívější žádostí vloženy poprvé do centrálního registru
v době kratší než 59 měsíců před datem podání nové žádosti,
mohou se zkopírovat do následující žádosti.
4.
V případě odůvodněných
pochybností o totožnosti žadatele, nebo není-li možné okamžitě potvrdit,
že otisky prstů byly odebrány v době uvedené v prvním pododstavci,
však příslušné orgány otisky prstů sejmou.
5.
O specifikacích pro rozlišení a využití otisků
prstů za účelem ověření biometrických údajů v programu
RTP rozhodne Komise podle článku 37.
6.
Otisky prstů snímají kvalifikovaní a
řádně zmocnění pracovníci příslušných orgánů.
7.
Otisky prstů nejsou spojeny
s alfanumerickými údaji a vkládají se do oddělených částí
centrálního registru.
Článek 9
Podpůrné doklady
1.
Při podání žádosti o účast v programu RTP
žadatel předloží
(a)
doklady uvádějící účel cest;
(b)
potvrzení o dostatku finančních
prostředků na obživu potřebných k úhradě dopravy a
ubytování při dvou příštích cestách;
(c)
doklady prokazující zaměstnání nebo rodinný
stav; jedná se například o podnikatele, úředníky s pravidelnými
úředními kontakty s členskými státy a orgány Unie, zástupce
organizací občanské společnosti, osoby cestující za účelem
vzdělávacích kurzů, seminářů a konferencí, osoby
účastnící se hospodářských činností, rodinné příslušníky
občanů Unie či rodinné příslušníky státních
příslušníků třetí země oprávněně pobývajících v
některém členském státě.
2.
Pokud je žadatel rodinným příslušníkem
občana Unie požívajícího práva volného pohybu, musí předložit pouze
pobytovou kartu vydanou některým členským státem, je-li to
relevantní, a doložit svoji totožnost, státní příslušnost a rodinné vazby
k občanovi Unie, na nějž se vztahuje směrnice 2004/38/ES.
3.
Pokud státní příslušník třetí země
podá žádost o účast v programu RTP ve stejném okamžiku a na stejném
místě jako žádost o udělení víza pro více vstupů, požaduje se
pouze jeden soubor podpůrných dokladů.
4.
Pokud držitel víza pro více vstupů podá žádost
o účast v programu RTP na stejném místě, kde bylo toto vízum vydáno,
nikoli však ve stejném okamžiku, lze pro posouzení žádosti o účast v
programu RTP použít podpůrné doklady předložené u žádosti o
udělení víza pro více vstupů. V případě pochybností o
platnosti dříve poskytnutých podpůrných dokladů může
členský stát požádat o předložení nových podpůrných dokladů
ve lhůtě deseti pracovních dnů.
Příkladmý seznam podpůrných
dokladů, které příslušné orgány mohou požadovat od žadatele, je
uveden v příloze II.
5.
Členské státy mohou požadovat, aby žadatelé
předložili doklad o převzetí finančních nákladů
souvisejících s pobytem cizince a/nebo o ubytování v soukromí
prostřednictvím formuláře příslušného členského státu. Tento
doklad lze požadovat nejvýše na dvě příští cesty. Formulář
obsahuje zejména tyto údaje:
(a)
dobu, po niž trvá převzetí finančních
nákladů souvisejících s pobytem cizince a/nebo ubytování;
(b)
zda se jedná o doklad o převzetí
finančních nákladů souvisejících s pobytem cizince a/nebo doklad
o ubytování;
(c)
zda je zvoucí osobou fyzická osoba,
společnost, nebo organizace;
(d)
totožnost zvoucí osoby a kontaktní údaje;
(e)
jméno pozvaného žadatele nebo žadatelů;
(f)
adresu místa ubytování;
(g)
případné rodinné vazby ke zvoucí osobě.
Kromě úředního jazyka nebo jazyků
členského státu musí být formulář vypracován minimálně v jednom
dalším úředním jazyce orgánů Evropské unie. Formulář poskytne
osobě, která jej podepisuje, informace uvedené v čl. 48 odst. 1. Vzor
formuláře se zašle Komisi.
6.
Příslušné orgány mohou zrušit jeden či
více požadavků stanovených v odstavci 1, je-li žadatel držitelem
povolení k pobytu nebo pokud je jim znám jako bezúhonná a spolehlivá
osoba.
Článek 10
Poplatek
1.
Žadatelé uhradí poplatek uvedený v příloze
III.
2.
Poplatek se pravidelně přezkoumává, aby
odpovídal administrativním nákladům. Komise se zmocňuje
k přijímání aktů v přenesené pravomoci týkajících se
úpravy poplatku v souladu s článkem 59.
3.
Poplatek se hradí v eurech, v národní
měně třetí země nebo v běžně užívané
měně ve třetí zemi, kde se žádost podává, a je nevratný bez
ohledu na výsledek podání žádosti, nebo na to, zda ji vzal žadatel zpět.
4.
Je-li poplatek hrazen v jiné měně, než je
euro, výše poplatku hrazená v této měně se stanoví a pravidelně
přezkoumává za použití referenčního směnného kursu eura
stanoveného Evropskou centrální bankou. Hrazená částka může být
zaokrouhlena.
5.
Žadatel obdrží písemné nebo elektronické potvrzení
o zaplacení poplatku.
KAPITOLA
III
Posuzování žádosti a vydávání
rozhodnutí
Článek 11
Přípustnost
1.           Příslušné orgány
ověří, zda
–
žadatel dosáhl věku alespoň 12 let,
–
žádost obsahuje náležitosti uvedené v čl. 5
odst. 6 písm. b), c) a e),
–
byly odebrány biometrické údaje žadatele,
–
byl uhrazen poplatek za podání žádosti.
2.           Shledají-li příslušné
orgány, že podmínky uvedené v odstavci 1 byly splněny, žádost je
přípustná a příslušné orgány:
–
se řídí postupy uvedenými v článku
24,
–
dále příslušnou žádost posuzují.
3.           Shledají-li příslušné
orgány, že podmínky uvedené v odstavci 1 splněny nebyly, žádost je
nepřípustná a příslušné orgány neposuzují žádost a neprodleně
–      vrátí žadateli formulář žádosti a
veškeré doklady, které předložil,
–
znehodnotí
odebrané biometrické údaje.
Článek 12
Posouzení žádosti
1.           Posouzení žádostí a
případné pohovory provádějí pouze příslušné orgány uvedené v
článku 4.
2.           Při posuzování žádosti
příslušný orgán ověřuje:
(a)
zda žadatel splnil podmínky pro vstup stanovené
v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 562/2006;
(b)
zda cestovní doklad, vízum, povolení k pobytu
nebo pobytová karta předložené dle potřeby žadatelem jsou platné a
zda nejsou padělané, napodobené nebo pozměněné;
(c)
zda žadatel prokázal potřebu nebo
zdůvodnil záměr často nebo pravidelně cestovat;
(d)
zda žadatel v minulosti nepřekročil
maximální dobu trvání povoleného pobytu na území členských států a
zda prokázal svoji bezúhonnost a spolehlivost, zejména skutečný úmysl
v řádné době opustit území členských států;
(e)
žadatelovo zdůvodnění účelu a
podmínek zamýšlených pobytů;
(f)
zda žadatel prokázal svou finanční situaci
v zemi původu nebo v zemi bydliště a zda má dostatečné
prostředky jak na obživu na dobu předpokládaného pobytu či
pobytů, tak na návrat do země původu nebo jeho bydliště,
nebo zda je schopen si tyto prostředky opatřit legálním
způsobem;
(g)
zda žadatel není osobou, na niž je veden záznam v
Schengenském informačním systému;
(h)
zda žadatel není považován za hrozbu pro
veřejný pořádek, vnitřní bezpečnost, veřejné zdraví
nebo mezinárodní vztahy kteréhokoliv z členských států, zejména
není osobou, na niž je veden záznam ve vnitrostátních databázích členských
států pro účely odepření vstupu ze stejných důvodů;
(i)
zda byla žadateli v minulosti povolena,
prodloužena, zamítnuta či zrušena účast v programu RTP.
Při ověřování, zda žadatel
splňuje podmínky pro vstup stanovené v čl. 5 odst. 1
nařízení č. 562/2006, se zejména posoudí, zda žadatel
nepředstavuje riziko nedovoleného přistěhovalectví nebo riziko
pro bezpečnost členských států a zda zamýšlí v době
povoleného pobytu opustit území členských států.
3.           Prostředky k obživě
během předpokládaných pobytů se posuzují podle délky a
účelu pobytu či pobytů a s přihlédnutím k průměrným
cenám ubytování a stravy v rámci levného ubytování v dotyčném
členském státu či státech na základě referenčních
částek stanovených členskými státy v soulad s článkem 34
Schengenského hraničního kodexu. Za důkaz dostatečných
prostředků k obživě lze považovat též doklad o převzetí
finančních nákladů nebo o ubytování v soukromí.
4.           Posouzení žádosti se zakládá
zejména na pravosti a spolehlivosti předložených dokladů
a pravdivosti a spolehlivosti prohlášení učiněných žadatelem. Pokud
má členský stát příslušný pro posuzování žádosti pochybnosti o
žadateli, jeho prohlášeních nebo předložených podpůrných dokladech,
může před vydáním rozhodnutí o žádosti konzultovat jiné členské
státy.
5.           Při posuzování žádosti
mohou příslušné orgány v odůvodněných případech
požadovat dodatečné doklady, jak je uvedeno v článku 9.
6.           Předchozí zamítnutí
žádosti o účast v programu RTP nevede automaticky k zamítnutí nové
žádosti. Nová žádost se posuzuje na základě všech informací, které jsou k
dispozici.
7.           Kritéria pro posuzování
žádostí podaných rodinnými příslušníky občanů Unie jsou stejná
jako pro posuzování jejich žádostí o vízum.
Článek 13
Rozhodnutí o žádosti
1.           O žádosti přípustné
podle článku 11 rozhodnou příslušné orgány do dvaceti pěti
kalendářních dnů ode dne podání žádosti.
2.           Pokud není žádost
nepřípustná nebo ji žadatel nevzal zpět, přijme se rozhodnutí
(a)
o povolení účasti v programu RTP podle
článku 14, nebo
(b)
o zamítnutí účasti v programu RTP podle
článku 15.
KAPITOLA
IV
Povolení, prodloužení, zamítnutí a
zrušení účasti v programu RTP
Článek 14
Povolení a prodloužení účasti v
programu RTP
1.           Účast v programu RTP se
napoprvé povolí na jeden rok. Žadatelům, kteří dodrželi pravidla a
předpisy stanovené pro překračování vnější hranice a pro
pobyt v schengenském prostoru, lze účast na požádání prodloužit o dva
roky a následně bez podání nové žádosti o další dva roky. Doba povolení
účasti v programu nepřekročí dobu platnosti cestovního dokladu
či dokladů, víza nebo případně povolení k pobytu či
pobytové karty a vychází z posouzení provedeného v souladu
s článkem 12.
2.           Účast v programu RTP se
povoluje bez dalších procesních požadavků za podmínky, že byly
splněny hmotné požadavky stanovené tímto nařízením, držitelům
víza pro více vstupů nebo víza typu D platných alespoň jeden rok,
nebo osobám, kterým se tato víza právě vydávají, držitelům povolení k
pobytu a rodinným příslušníkům občanů Unie.
3.           Jakmile je vydáno rozhodnutí
o povolení účasti v programu RTP, do centrálního registru se vloží údaje
uvedené v článku 26.
4.           Jakmile je vydáno rozhodnutí
o povolení účasti v programu RTP, do tokenu se vloží údaje uvedené
v článku 27.
5.           Jakmile je vydáno rozhodnutí
o prodloužení účasti v programu RTP, do centrálního registru se vloží
údaje uvedené v článku 30.
Článek 15
Zamítnutí účasti v programu RTP
1.           Účast v programu RTP se
zamítne, pokud žadatel
(a)
předloží cestovní doklad, který není platný
nebo je padělaný, napodobený nebo pozměněný;
(b)
není držitelem platného povolení k pobytu,
pobytové karty nebo víza, pokud to požaduje nařízení Rady (ES) č.
539/2001[37],
a nesplňuje požadavky na jejich vydání;
(c)
neprokáže potřebu nebo nezdůvodní
záměr často nebo pravidelně cestovat;
(d)
v minulosti překročil maximální dobu
trvání povoleného pobytu na území členských států a neprokáže svoji
bezúhonnost a spolehlivost, zejména skutečný úmysl v řádné
době opustit území členských států;
(e)
nezdůvodní účel a podmínky zamýšlených
pobytů;
(f)
neprokáže svou finanční situaci v zemi
původu nebo v zemi bydliště a nemá dostatečné
prostředky ani na obživu na dobu předpokládaného pobytu či
pobytů, ani na návrat do země původu nebo jeho bydliště,
nebo není schopen si tyto prostředky opatřit legálním způsobem;
(g)
je osobou, na niž je veden záznam v Schengenském
informačním systému;
(h)
je považován za hrozbu pro veřejný
pořádek, vnitřní bezpečnost, veřejné zdraví nebo
mezinárodní vztahy kteréhokoliv z členských států, zejména pokud
je na něj z těchto důvodů veden záznam ve
vnitrostátních databázích členských států pro účely
odepření vstupu;
nebo
(i)
existují-li důvodné pochybnosti, pokud jde o
pravost podpůrných dokladů předložených žadatelem nebo pokud jde
o pravdivost jejich obsahu, nebo o spolehlivost prohlášení učiněných
žadatelem.
2.           Rozhodnutí o zamítnutí a
důvody, na nichž se zakládá, se oznámí žadateli prostřednictvím
standardního formuláře uvedeného v příloze IV.
3.           Aniž je dotčeno právo na
soudní přezkum, podle procesního práva členského státu, který
přijal konečné rozhodnutí o žádosti, má žadatel, jemuž byla zamítnuta
účast v programu RTP, v souladu s právem na účinnou právní ochranu[38] právo na přezkum
zamítavého rozhodnutí s cílem napadnout či opravit případné
chyby. Odvolání se podává proti členskému státu, který přijal
rozhodnutí o žádosti, a v souladu s vnitrostátními právními předpisy
tohoto členského státu. Členské státy poskytnou žadatelům
informace týkající se postupu, který je třeba při přezkumu
dodržet, jak je stanoveno v příloze IV.
4.           Pokud je žádost o účast
v programu RTP zamítnuta, do centrálního registru se doplní údaje uvedené v
článku 28.
Článek 16
Zrušení
1.           Účast v programu RTP se
zruší,
(a)
pokud se ukáže, že podmínky pro povolení
účasti v programu RTP nebyly splněny;
(b)
pokud se ukáže, že podmínky pro povolení
účasti v programu RTP již nejsou nadále plněny;
(c)
na žádost registrovaného cestujícího.
2.           Příslušné orgány členských
států mohou zrušit účast v programu podle odstavce 1 kdykoli.
3.           Pokud mají jiné než
příslušné orgány důkazy nasvědčující tomu, že účast v
programu RTP by se měla zrušit podle odstavce 1, informují o tom
neprodleně příslušné orgány.
4.           Rozhodnutí o zrušení
účasti v programu RTP a důvody, na nichž se zakládá, se oznámí
registrovanému cestujícímu prostřednictvím standardního formuláře
uvedeného v příloze IV.
5.           Aniž je dotčeno právo na
soudní přezkum, podle procesního práva členského státu, který účast
v programu RTP zrušil, má registrovaný cestující, jemuž byla zrušena účast
v programu RTP, v souladu s právem na účinnou právní ochranu[39] právo na přezkum
rozhodnutí o zrušení s cílem napadnout či opravit případné chyby,
ledaže by přístup byl zrušen na žádost registrovaného cestujícího podle
odst. 1 písm. c). Odvolání se podává proti členskému státu, který
přijal rozhodnutí o zrušení přístupu, a v souladu s vnitrostátními
právními předpisy tohoto členského státu. Členské státy
poskytnou žadatelům informace týkající se postupu, který je třeba
při přezkumu dodržet, jak je stanoveno v příloze IV.
6.           Pokud je účast v
programu RTP zrušena, do centrálního registru se doplní údaje uvedené v
článku 29.
7.           Pokud o zrušení účasti
požádal registrovaný cestující, má právo požádat o okamžité vymazání svých
údajů. Členské státy o tomto právu registrovaného cestujícího
informují.
KAPITOLA V
Správa a organizace
Článek 17
Správa
1.           Příslušné orgány
archivují žádosti. Každá jednotlivá složka žádosti obsahuje formulář žádosti,
kopie příslušných podpůrných dokladů, záznam o provedených
ověřeních a referenční číslo povolení účasti v
programu RTP, aby mohli pracovníci v případě potřeby
nově posoudit okolnosti, za kterých bylo o žádosti rozhodnuto.
2.           Složky žádostí se uchovávají
po dobu, na niž byla povolena účast v programu RTP.
3.           Pokud je účast v
programu RTP zamítnuta či zrušena, složky žádostí se uchovávají nejvýše po
dobu dvou let. Tato doba začíná běžet dnem, kdy příslušný orgán
vydal rozhodnutí o zamítnutí či zrušení účasti. Žádosti, které vzal
žadatel zpět, se neprodleně vymažou. Členské státy mohou
uchovávat složky žádostí včetně podpůrných dokladů v
elektronické formě.
Článek 18
Zdroje pro posuzování žádostí,
vydávání tokenů, sledování a statistiku
1.           Za organizaci postupů
spojených s podáváním a posuzováním žádostí a vydáváním tokenů
odpovídají jednotlivé členské státy.
2.           Členské státy
pověří dostatečný počet příslušných pracovníků
výkonem úkolů souvisejících s posuzováním žádostí takovým způsobem,
že bude zajištěna přiměřená a jednotná kvalita služeb
veřejnosti.
3.           Příslušné orgány
poskytnou svým pracovníkům vhodnou odbornou přípravu a odpovídají za
to, že jim budou poskytovány úplné, přesné a aktualizované informace o
příslušných ustanoveních práva Unie a vnitrostátních právních
předpisů.
4.           Příslušné orgány zajistí
častou a dostatečnou kontrolu postupu posuzování žádostí a vydávání
tokenů a v případě zjištění odchylek od ustanovení a
postupů uvedených v tomto nařízení přijmou nápravná opatření.
5            Členské státy sestavují
roční statistiky programu RTP podle tabulky uvedené v příloze V. Tyto
statistiky se předkládají agentuře do 1. března každého roku. Agentura
je zveřejní.
Článek 19
Chování příslušných
pracovníků
1.           Příslušné orgány
zajistí, aby se se žadateli jednalo zdvořile.
2.           Příslušné orgány
při výkonu svých povinností respektují lidskou důstojnost. Jakákoli
přijatá opatření musí být přiměřená cílům, které
tato opatření sledují.
3.           Při plnění svých
úkolů nesmějí příslušné orgány diskriminovat žadatele nebo registrované
cestující na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu,
náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení,
věku nebo sexuální orientace.
Článek 20
Informování veřejnosti
Členské státy poskytují veřejnosti
veškeré příslušné informace týkající se žádostí o účast v programu
RTP, zejména informace
(a)
o kritériích, podmínkách a postupech vztahujících
se k žádostem;
(b)
o lhůtách pro posouzení žádostí;
(c)
o poplatku;
(d)
o místech, kde lze žádosti podat.
KAPITOLA
VI
Technická architektura systému token-centrální
registr, kategorie údajů a vkládání údajů příslušnými orgány
Článek 21
Technická architektura systému
token-centrální registr
Systém token-centrální registr se skládá z:
(a)
z centrálního registru tvořeného hlavním
registrem a záložním registrem, jenž zajišťuje všechny funkce hlavního
registru při jeho poruše;
(b)
z jednotného rozhraní v členských státech se
společnými technickými specifikacemi, které je ve všech členských
státech stejné;
(c)
z vstupních míst sítě, jež jsou součástí
jednotného rozhraní jakožto vnitrostátní přístupové body připojující
vnitrostátní systém každého členského státu, jak je definován
v čl. 3 odst. 15, k centrálnímu registru;
(d)
z komunikační infrastruktury mezi centrálním
registrem a vstupními místy sítě a
(e)
z tokenů vytvořených podle
společných technických norem.
Článek 22
Kategorie údajů v systému
token-centrální registr
1.           Do centrálního registru se
zaznamenávají pouze tyto kategorie údajů:
(a)
alfanumerické údaje o žadateli a o udělení,
zamítnutí, zrušení či prodloužení účasti, které jsou uvedeny v
čl. 25 odst. 1 až 4 a článcích 26, 28, 29 a 30;
(b)
biometrické údaje uvedené v čl. 25 odst.
5.
Alfanumerické a biometrické údaje se zaznamenávají
do oddělených částí centrálního registru.
2.           Do tokenu se zaznamenává
pouze jedinečné identifikační číslo podle článku 27.
Článek 23
Vkládání, změna, vymazávání,
prohlížení a vyhledávání údajů
1.           Přístup do centrálního
registru a tokenu za účelem vkládání, změny, vymazávání, přímého
prohlížení a vyhledávání údajů uvedených v čl. 22 odst. 1 podle
tohoto nařízení je vyhrazen výlučně řádně
zmocněným pracovníkům příslušných orgánů pro účely
stanovené tímto nařízením. Přístup těchto orgánů je omezen
na rozsah nezbytný pro výkon úkolů v souladu s uvedenými účely a
musí být přiměřený sledovaným cílům.
2.           Každý členský stát
určí příslušné orgány, jejichž řádně zmocnění
pracovníci budou oprávněni vkládat, měnit, vymazávat, prohlížet a
vyhledávat údaje zaznamenané v centrálním registru nebo tokenu. Každý
členský stát bezodkladně sdělí agentuře seznam těchto
orgánů, včetně orgánů podle čl. 52 odst. 4, a jeho
veškeré změny.
3.           Do čtyř
měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost zveřejní
agentura souhrnný seznam orgánů podle odstavce 2 v Úředním
věstníku Evropské unie. V případě změn v tomto seznamu
zveřejňuje agentura aktualizovaný souhrnný seznam jednou
ročně.
Článek 24
Postupy pro vkládání údajů
ze žádosti
1.           Pokud je žádost
přípustná podle článku 11, vytvoří příslušný orgán
bezodkladně složku žádosti vložením údajů uvedených v článku 25
do centrálního registru, pokud je žadatel povinen tyto údaje předložit.
2.           Pokud se z právních
důvodů nevyžaduje poskytnutí některých údajů, označí
se dotčené položky jako „nepoužije se“.
Článek 25
Údaje, které se vloží po podání
žádosti o účast v programu RTP
Příslušný orgán vloží do složky žádosti
tyto údaje:
(1)
jedinečné identifikační číslo;
(2)
informaci o statusu uvádějící, že byla
podána žádost o účast v programu RTP;
(3)
název orgánu, kterému byla žádost podána,
včetně sídla tohoto orgánu;
(4)
tyto údaje z formuláře žádosti:
(a)
příjmení; jméno (jména);
(b)
rodné příjmení (dřívější
příjmení), země narození, státní příslušnost
(příslušnosti), pohlaví;
(c)
datum narození, místo narození;
(d)
druh a číslo cestovního dokladu (cestovních
dokladů), orgán, který jej (je) vydal, datum vydání a skončení
platnosti;
(e)
místo a datum podání žádosti;
(f)
případně podle čl. 9 odst. 5 údaje o
osobě, která ponese žadatelovy náklady na obživu během pobytu, tedy
i)        v případě fyzické osoby
příjmení, jméno, adresa a telefonní číslo této osoby;
ii)       v případě
společnosti nebo jiné organizace název a adresa společnosti nebo
jiné organizace a příjmení a jméno kontaktní osoby v této
společnosti nebo organizaci a telefonní číslo;
(g)
hlavní účely cest;
(h)
adresu žadatelova bydliště a jeho telefonní
číslo;
(i)
v příslušných případech číslo
vízového štítku;
(j)
v příslušných případech číslo
povolení k pobytu nebo pobytové karty;
(k)
současné zaměstnání a zaměstnavatel;
u studentů: název vzdělávacího zařízení;
(l)
u nezletilých osob: příjmení a jméno (jména)
rodičů nebo poručníka či opatrovníka;
(5)
otisky prstů podle článku 8.
Článek 26
Údaje, které se doplní do centrálního
registru při povolení účasti v programu RTP nebo při vzetí
žádosti zpět
1.           Pokud je vydáno rozhodnutí
povolující účast v programu RTP, doplní příslušný orgán, který
účast povolil, do složky žádosti následující údaje:
(a)
informaci o statusu uvádějící, že
účast v programu RTP byla povolena;
(b)
název orgánu, který povolil účast,
včetně sídla tohoto orgánu;
(c)
místo a datum vydání rozhodnutí povolujícího
účast v programu RTP;
(d)
 datum začátku
a konce platnosti účasti v programu.
2.           Pokud žadatel vezme žádost
zpět před vydáním rozhodnutí, zda povolit účast v programu RTP,
příslušný orgán uvede, že žádost byla z tohoto důvodu
uzavřena, doplní datum uzavření žádosti a údaje ze složky žádosti vymaže.
Článek 27
Údaje, které se vloží do tokenu při
povolení účasti v programu RTP
1.           Pokud je vydáno rozhodnutí
povolující účast v programu RTP, vloží příslušný orgán, který
účast povolil, do tokenu jedinečné identifikační číslo. Jedinečné
identifikační číslo je shodné s číslem žádosti.
2.           Token se předá žadateli.

Článek 28
Údaje, které se doplní do centrálního
registru při zamítnutí účasti v programu RTP
1.           Pokud je vydáno rozhodnutí
zamítající účast v programu RTP, doplní příslušný orgán, který
účast zamítl, do složky žádosti následující údaje:
(a)
informaci o statusu uvádějící, že
účast v programu RTP byla zamítnuta;
(b)
 název orgánu, který zamítl
účast v programu RTP, včetně sídla tohoto orgánu;
(c)
 místo a datum vydání
rozhodnutí zamítajícího účast v programu RTP.
2.           Složka žádosti také obsahuje
údaj o důvodu nebo důvodech pro zamítnutí účasti v programu RTP,
přičemž se musí jednat o jeden či více důvodů
vyjmenovaných v čl. 15 odst. 1.
Článek 29
Údaje, které se doplní do centrálního
registru při zrušení účasti v programu RTP
1.           Pokud je vydáno rozhodnutí o
zrušení účasti v programu RTP, doplní příslušný orgán, který
účast zrušil, do složky žádosti následující údaje:
(a)
informaci o statusu uvádějící, že
účast v programu RTP byla zrušena;
(b)
název orgánu, který zrušil účast,
včetně sídla tohoto orgánu;
(c)
místo a datum vydání rozhodnutí o zrušení
účasti v programu RTP.
2.           Složka žádosti obsahuje
důvod nebo důvody pro zrušení účasti v programu RTP,
přičemž se musí jednat o jeden či více důvodů
vyjmenovaných v čl. 16 odst. 1.
Článek 30
Údaje, které se doplní do centrálního
registru při prodloužení účasti v programu RTP
Pokud je vydáno rozhodnutí o prodloužení
účasti v programu RTP, doplní příslušný orgán, který účast
prodloužil, do složky žádosti následující údaje:
(a)
informaci o statusu uvádějící, že
účast v programu RTP byla prodloužena;
(b)
název orgánu, který prodloužil účast,
včetně sídla tohoto orgánu;
(c)
místo a datum vydání rozhodnutí;
(d)
datum začátku a konce prodloužení
platnosti.
KAPITOLA VII
Využívání údajů
Článek 31
Využívání údajů pro posuzování
žádostí, z důvodu ztráty či krádeže tokenu nebo při
problémech s usnadněním přechodu hranice registrovanému
cestujícímu
1.           Příslušný orgán nahlíží
do centrálního registru za účelem posuzování žádostí a vydávání
souvisejících rozhodnutí, včetně rozhodnutí o zrušení či
prodloužení účasti v programu RTP. Příslušný orgán nahlíží do
centrálního registru také v případě ztráty či krádeže
tokenu, nebo pokud se objeví problémy s usnadněním přechodu
hranice registrovanému cestujícímu.
2.           Pro účely uvedené v odstavci 1
je příslušnému orgánu umožněno vyhledávat podle jednoho nebo
více z těchto údajů:
(a)
jedinečné identifikační číslo;
(b)
údaje uvedené v čl. 25 odst. 4 písm. a),
b) a c);
(c)
údaje o cestovním dokladu uvedené v čl. 25
odst. 4 písm. d);
(d)
případně číslo vízového štítku,
povolení k pobytu nebo pobytové karty.
3.           Pokud vyhledávání podle
jednoho či několika údajů vyjmenovaných v odstavci 2 ukáže,
že údaje o žadateli jsou zaznamenány v centrálním registru, má
příslušný orgán přístup k složce žádosti, nikoli však do
oddělené části obsahující biometrické údaje.
4.           V oddělené části
centrálního registru obsahující biometrické údaje vyhledává příslušný
orgán za účelem prodloužení účasti v programu RTP a v
případě problémů s usnadněním přechodu hranic
registrovanému cestujícímu, a to pouze za podmínky, že registrovaný cestující
předloží token a zároveň poskytne otisky prstů. Pokud toto
vyhledávání ukáže, že údaje o registrovaném cestujícím jsou v centrálním
registru uloženy, má příslušný orgán přístup k složce žádosti
včetně biometrických údajů.
5.           Bez tokenu vyhledává
příslušný orgán jen v oddělené části centrálního registru
obsahující biometrické údaje, a to pouze za účelem posouzení žádostí,
rozhodnutí o zrušení účasti v programu RTP a v případě
ztráty či krádeže tokenu. Pokud toto vyhledávání ukáže, že údaje o
žadateli jsou v centrálním registru uloženy, má příslušný orgán
přístup k složce žádosti včetně biometrických údajů.
Článek 32
Používán údajů za účelem hraniční kontroly na
hraničních přechodech na vnější hranici
1.           Aby se usnadnilo
překračování hranic registrovaným cestujícím prostřednictvím
ověření totožnosti registrovaného cestujícího a ověřením,
že byla povolena účast v programu RTP a/nebo splněny podmínky vstupu
na území členských států nebo výstupu z něj v souladu
s Schengenským hraničním kodexem, je příslušný orgán
oprávněn vyhledávat v centrálním registru podle jedinečného
identifikačního čísla (tokenu) a čísla cestovního dokladu tak,
aby mohl ověřit, že byla povolena účast v programu RTP, a
zároveň ověřit totožnost registrovaného cestujícího kontrolou
jeho otisků prstů.
2.           Pokud vyhledávání podle
údajů uvedených v odstavci 1 ukáže, že údaje o registrovaném
cestujícím jsou uloženy v centrálním registru, obdrží příslušný orgán
informaci, zda existuje shoda či nikoli.
3.           Aniž je dotčen odstavec
1, může se v případě manuální hraniční kontroly
ověřit totožnost registrovaného cestujícího manuálně, tj.
vizuální kontrolou cestovního dokladu.
Článek 33
Používá údajů pro hlášení a pro
statistické účely
Výhradně pro účely hlášení
a statistiky, a aniž by bylo možné zjistit totožnost jednotlivých
žadatelů, jsou příslušné orgány oprávněny nahlížet do
těchto údajů:
(1)
informace o statusu;
(2)
současná státní příslušnost žadatele;
(3)
místo a datum podání žádosti;
(4)
druh (druhy) a důvod (důvody) rozhodnutí
týkajícího se účasti v programu RTP;
(5)
druh cestovního dokladu (cestovních dokladů) a
vydávající země;
(6)
příslušný orgán, včetně sídla tohoto
orgánu, který vydal rozhodnutí o udělení, zamítnutí, zrušení či
prodloužení účasti v programu RTP, a datum vydání tohoto rozhodnutí;
(7)
účely cest;
(8)
ztracené či zcizené tokeny.
KAPITOLA VIII
Doba uchovávání, změna údajů a
ztráta či krádež tokenu
Článek 34
Doba uchovávání uložených údajů
1.           Každá složka žádosti je
v centrálním registru uložena po dobu nejvýše pěti let, aniž je
dotčeno vymazávání podle čl. 16 odst. 7, čl. 26 odst. 2 a
článku 35 a vedení záznamů podle článku 45.
Tato lhůta začíná běžet
(a)
dnem skončení platnosti povolené či
prodloužené účasti v programu RTP;
(b)
dnem vytvoření složky žádosti v centrálním
registru v případě, že žádost byla vzata zpět;
(c)
dnem rozhodnutí příslušného orgánu v
případě, že účast v programu RTP byla zamítnuta či zrušena.
2.           Po uplynutí doby uvedené v
odstavci 1 centrální registr automaticky vymaže složku žádosti.
3.           Registrovaný cestující si
může ponechat token.
Článek 35
Změny údajů a
předčasné vymazání údajů
1.           Právo měnit údaje, a to
jejich opravou nebo vymazáním, má pouze příslušný členský stát, který
je vložil do centrálního registru.
2.           Pokud má příslušný
členský stát důkazy o tom, že údaje v centrálním registru jsou
nesprávné nebo že v něm byly zpracovány v rozporu s tímto
nařízením, zkontroluje dané údaje a v případě nutnosti je
bez odkladu opraví nebo vymaže. To lze učinit i na žádost registrovaného
cestujícího.
3.           Pokud má jiný než
příslušný členský stát důkazy o tom, že údaje v centrálním
registru jsou nesprávné nebo že v něm byly zpracovány v rozporu s
tímto nařízením, bez odkladu o tom informuje příslušný členský
stát. Příslušný členský stát dotčené údaje zkontroluje
a v případě potřeby je bez odkladu opraví nebo vymaže.
4.           Pokud před uplynutím
doby uvedené v čl. 34 odst. 1 získá žadatel státní příslušnost
některého členského státu, příslušný orgán tohoto členského
státu bezodkladně vymaže složky žádostí z centrálního registru.
5.           Jestliže soud či
odvolací orgán zruší zamítnutí účasti v programu RTP, členský stát,
který zamítl přístup do tohoto programu, bez odkladu vymaže údaje uvedené
v článku 28, jakmile rozhodnutí, kterým se ruší zamítnutí
přístupu do programu RTP, nabude právní moci. Žádost, o které vydal soud
nebo odvolací orgán výše uvedené rozhodnutí, přezkoumá příslušný
orgán s přihlédnutím ke stanovisku tohoto soudu nebo odvolacího
orgánu.
Článek 36
Ztráta a krádež tokenu
1.           Registrovaný cestující
informuje vydávající orgán o ztrátě nebo krádeži tokenu.
2.           Pokud ztrátu či krádež
tokenu ohlásí některému z příslušných orgánů třetí
osoba, příslušný orgán zablokuje povolení účasti v programu RTP a
informuje o tom členský stát, který účast povolil. Příslušný
členský stát informuje registrovaného cestujícího o ztraceném či
zcizeném tokenu telefonicky, faxem, poštou či e-mailem.
3.           Pokud ztrátu či krádež
tokenu ohlásí registrovaný cestující, příslušný členský stát
ověří, zda byla povolena účast v programu RTP. Příslušný
členský stát vydá na žádost registrovaného cestujícího nový token. Jinak
se povolení účasti zablokuje.
4.           Registrovaný cestující hradí
náklady na vydání nového tokenu.
KAPITOLA IX
Vývoj, provoz a povinnosti
Článek 37
Přijímání prováděcích
opatření Komisí
1.           Komise přijme
opatření nezbytná pro vývoj, technické provedení a rozvoj centrálního
registru, jednotných rozhraní a komunikační infrastruktury, pokud jde o:
(a)
specifikace rozlišování a využívání otisků
prstů pro biometrické ověřování v programu RTP podle
článku 8;
(b)
návrh fyzické architektury systému,
včetně jeho komunikační infrastruktury;
(c)
vkládání údajů podle článku 24;
(d)
přístup k údajům podle
článků 31, 32 a 33;
(e)
vedení, změnu, vymazávání a
předčasné vymazávání údajů podle článků 34 a 35;
(f)
zablokování povolené účasti
v případě ztráty či krádeže tokenu podle článku 36;
(g)
vedení záznamů a přístup k nim
podle článku 45;
(h)
požadavky na výkonnost;
(i)
definici provozních požadavků včetně
návrhu tokenu.
Tyto prováděcí akty se přijmou
přezkumným postupem podle článku 57.
Článek 38
Vývoj a provozní řízení
1.           Za vývoj hlavního registru,
záložního registru, jednotných rozhraní včetně vstupních míst
sítě, komunikační infrastruktury mezi vnitrostátními systémy a
vstupními místy sítě a za definici technických specifikací tokenu co
nejdříve po vstupu tohoto nařízení v platnost a poté, co Komise
přijme opatření uvedená v článku 37, odpovídá agentura. Agentura
přijme technické specifikace tokenu a centrálního registru, jednotných
rozhraní a komunikační infrastruktury se souhlasem Komise.
Vývoj sestává z vypracování a provedení technických
specifikací, z testování a z celkové projektové koordinace.
Agentura provede spolu s členskými státy
souhrnný test centrálního registru. O výsledcích tohoto testu Komise
uvědomí Evropský parlament.
2.           Agentura odpovídá za provozní
řízení hlavního registru, záložního registru a jednotných rozhraní. Ve
spolupráci s členskými státy zajistí, aby se vždy využívaly nejlepší
dostupné technologie určené na základě analýzy nákladů a
přínosů. Agentura je rovněž odpovědná za provozní
řízení komunikační infrastruktury zajišťující kontakt mezi
centrálním registrem a vstupními místy sítě.
Provozní řízení centrálního registru sestává
ze všech úkolů nezbytných pro zachování jeho funkčnosti po dobu 24
hodin denně sedm dní v týdnu v souladu s tímto
nařízením, zejména z údržby a technického rozvoje nezbytných
k tomu, aby systém fungoval na uspokojivé úrovni provozní kvality, zejména
co se týče doby, kterou potřebují konzuláty a hraniční
přechody pro vyhledávání v centrálním registru, přičemž
tato doba by měla být co nejkratší.
3.           Aniž je dotčen
článek 17 služebního řádu úředníků Evropské unie, agentura
použije na všechny své zaměstnance, kteří musí pracovat s údaji
programu RTP, odpovídající pravidla služebního tajemství nebo jiné srovnatelné
povinnosti utajení. Tato povinnost je zachována i poté, co dotyčné osoby
opustí svou funkci nebo zaměstnanecký poměr, nebo poté, co
ukončí svou činnost.
Článek 39
Povinnosti členských států
1.           Každý členský stát má
tyto úkoly:
(a)
vývoj vnitrostátního systému, jeho propojení
s centrálním registrem a vydávání tokenů;
(b)
organizaci, správu, provoz a údržbu svého
vnitrostátního systému;
(c)
správu a úpravu přístupu pro řádně
zmocněné pracovníky příslušných orgánů do centrálního registru
v souladu s tímto nařízením a vypracovávání a pravidelnou
aktualizaci seznamu a profilů těchto pracovníků.
2.           Každý členský stát
určí vnitrostátní orgán, který příslušným orgánům zajistí
přístup k centrálnímu registru, a připojí tento
vnitrostátní orgán do vstupního místa sítě.
3.           Každý členský stát
používá automatizované postupy zpracování údajů.
4.           Pracovníci orgánů
oprávnění nahlížet do centrálního registru nebo jej používat absolvují
před tím, než obdrží povolení zpracovávat údaje uložené v centrálním
registru, odpovídající odbornou přípravu týkající se zabezpečení údajů
a pravidel ochrany údajů.
5.           Náklady na vnitrostátní
systémy i na hosting vnitrostátních rozhraní nese rozpočet Unie.
Článek 40
Odpovědnost za užívání údajů
1.           Každý členský stát
zajistí, aby se údaje zpracovávaly podle zákona, a především aby
k údajům zpracovávaným v centrálním registru měli
přístup pouze řádně zmocnění pracovníci za účelem
plnění úkolů v souladu s tímto nařízením. Příslušný
členský stát zajistí zejména, aby:
(a)
údaje byly shromažďovány zákonným
způsobem;
(b)
údaje byly do centrálního registru předávány
zákonným způsobem;
(c)
údaje byly v době vložení do centrálního
registru správné a aktuální.
6.
Agentura zajistí, aby byl centrální registr
provozován v souladu s tímto nařízením a jeho
prováděcími opatřeními uvedenými v článku 37. Agentura
zejména:
(a)
přijímá nezbytná opatření
k zajištění bezpečnosti centrálního registru a komunikační
infrastruktury mezi centrálním registrem a vstupními místy sítě, aniž
jsou dotčeny povinnosti jednotlivých členských států;
(b)
zajišťuje, aby přístup k údajům
zpracovávaným v centrálním registru měli pouze řádně
zmocnění pracovníci za účelem provádění úkolů agentury
v souladu s tímto nařízením.
7.
Agentura uvědomí Evropský parlament, Radu a
Komisi o opatřeních, jež přijala podle odstavce 2 v zájmu zahájení
provozu programu RTP.
Článek 41
Uchovávání údajů ve
vnitrostátních složkách
1            Členské státy mohou ve
svých vnitrostátních složkách uchovávat alfanumerické údaje, které do
centrálního registru vložily ony samy, v souladu s účely
programu RTP a s příslušnými právními ustanoveními včetně
ustanovení o ochraně údajů.
2            Údaje se uchovávají ve
vnitrostátních složkách jen po dobu, po niž jsou uchovávány v centrálním
registru.
3            Každé použití údajů
v rozporu s odstavcem 1 je považováno za zneužití podle
vnitrostátního práva každého členského státu.
4            Tento článek nelze
vykládat tak, že by byly nutné nějaké technické úpravy centrálního
registru. Členské státy mohou uchovávat údaje v souladu s tímto
článkem pouze na vlastní náklady, na vlastní riziko a za použití vlastních
technických prostředků.
Článek 42
Předávání údajů třetím
zemím nebo mezinárodním organizacím
Údaje zpracovávané v centrálním registru nebo
při posuzování žádostí podle tohoto nařízení nesmějí být za
žádných okolností předány ani zpřístupněny žádné třetí zemi
nebo mezinárodní organizaci.
Článek 43
Bezpečnost údajů
1.           Příslušný členský
stát zajistí bezpečnost údajů před jejich vložením do vstupních
míst sítě a během něj. Každý členský stát zajišťuje
bezpečnost údajů, které získává z centrálního registru.
2.           Každý členský stát
přijme pro svůj vnitrostátní systém nezbytná opatření,
včetně bezpečnostního plánu, aby
(a)
údaje fyzicky chránil, mimo jiné vypracováním
plánů pro mimořádné situace na ochranu kritické infrastruktury;
(b)
zabránil neoprávněným osobám
v přístupu k vnitrostátním zařízením, v nichž
členský stát vykonává činnosti v souladu s účely
programu RTP (kontrola přístupu do zařízení);
(c)
zabránil neoprávněnému čtení, kopírování,
úpravám a vymazávání nosičů údajů (kontrola
nosičů údajů);
(d)
zabránil neoprávněnému vkládání údajů a neoprávněnému
prohlížení, pozměňování nebo vymazávání uložených osobních údajů
(kontrola uchovávání);
(e)
zabránil neoprávněnému zpracovávání údajů
v centrálním registru a jakékoli neoprávněné změně
nebo vymazání údajů zpracovávaných v centrálním registru (kontrola
vstupních údajů);
(f)
zajistil, aby osoby oprávněné
k přístupu do centrálního registru měly přístup pouze
k údajům, na které se vztahuje jejich oprávnění
k přístupu, a pouze s pomocí individuálních a jednoznačných
totožností uživatele a chráněných režimů přístupu
k informacím (kontrola přístupu k údajům);
(g)
zajistil, aby všechny orgány s právem
přístupu do centrálního registru vytvořily profily popisující funkce
a povinnosti osob, jež jsou oprávněny údaje vkládat, měnit,
vymazávat, prohlížet nebo je vyhledávat, a aby tyto profily na žádost
neprodleně zpřístupnily vnitrostátním orgánům dozoru uvedeným
v článku 52 (profily pracovníků);
(h)
zajistil, aby bylo možné ověřit a
zjistit, kterým orgánům se mohou osobní údaje předávat
prostřednictvím zařízení pro předávání údajů (kontrola
předávání údajů);
(i)
zajistil, aby bylo možné ověřit a
zjistit, které druhy údajů byly zpracovány v centrálním registru,
kdy, kým a pro jaký účel (kontrola záznamu údajů);
(j)
zabránil neoprávněnému čtení, kopírování,
změnám nebo vymazávání osobních údajů během jejich přenosu
do centrálního registru a z něj nebo během přepravy
nosičů dat, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování
(kontrola přepravy);
(k)
sledoval účinnost bezpečnostních
opatření uvedených v tomto odstavci a přijal nezbytná organizační
opatření související s interním sledováním pro zajištění
dodržování tohoto nařízení (interní kontrola).
3.           Agentura přijme
opatření nezbytná k dosažení cílů stanovených v odstavci 2,
pokud jde o provoz centrálního registru, včetně přijetí bezpečnostního
plánu.
Článek 44
Odpovědnost
1.           Každá osoba nebo členský
stát, kterému vznikla škoda v důsledku nezákonného zpracování nebo
jiného činu neslučitelného s tímto nařízením, má nárok na
náhradu vzniklé škody od členského státu, který je za ni odpovědný. Tento
stát je zcela nebo částečně zproštěn své odpovědnosti,
pokud prokáže, že neodpovídá za událost vedoucí ke vzniku škody.
2.           Pokud jakékoli nesplnění
povinností členského státu podle tohoto nařízení způsobí
programu RTP škodu, bude tento členský stát činěn za toto
poškození odpovědným, ledaže by agentura nebo jiný členský stát
účastnící se programu RTP opomenuly přijmout přiměřená
opatření pro zabránění vzniku škody nebo zmírnění jejích
následků.
3.           Uplatnění nároku na
náhradu škody u členského státu uvedené v odstavcích 1 a 2 se
řídí vnitrostátními právními předpisy žalovaného členského
státu.
Článek 45
Vedení záznamů
1.           Každý členský stát
a agentura vedou záznamy o všech operacích zpracování údajů
v centrálním registru. Tyto záznamy uvádějí účel využití
údajů, jak je uvedeno v čl. 23 odst. 1 a článcích 31 až 33,
datum a čas, druh předávaných údajů, jak je uvedeno v
článcích 25, 26 a 28 až 30, druh údajů použitých pro vyhledávání, jak
je uvedeno v článcích 31 až 33, a název orgánu, který vkládá nebo získává
údaje. Každý členský stát navíc vede záznamy o pracovnících
řádně zmocněných k vkládání nebo získávání údajů.
2.           Tyto záznamy mohou být
použity pouze ke kontrole přípustnosti zpracovávání údajů
z hlediska ochrany údajů a k zajištění
bezpečnosti údajů. Záznamy jsou chráněny vhodnými
opatřeními proti neoprávněnému přístupu a vymaží se rok poté, co
uplyne pětiletá doba uchovávání uvedená v čl. 34 odst. 1, pokud
nejsou potřebné pro již zahájená kontrolní řízení.
Článek 46
Vlastní kontrola
Členské státy zajistí, aby veškeré
orgány, které mají právo přístupu k údajům v centrálním
registru, přijaly opatření nezbytná pro dodržování tohoto
nařízení a v případě potřeby spolupracovaly
s orgánem dozoru.
Článek 47
Sankce
Členské státy přijmou nezbytná
opatření, aby zajistily, že za jakékoli zneužití údajů vložených do
centrálního registru bude možné uložit účinné, přiměřené a
odrazující sankce v souladu s vnitrostátním právem, včetně správních
a/nebo trestních sankcí.
KAPITOLA X
Práva subjektu údajů a dozor
Článek
48
Právo na informace
1.           Příslušný členský
stát vyrozumí žadatele a osoby uvedené v čl. 25
odst. 4 písm. f)
(a)
o totožnosti správce podle čl. 52
odst. 4, včetně jeho kontaktních údajů;
(b)
o účelech zpracování údajů v programu
RTP;
(c)
o kategoriích příjemců údajů;
(d)
o době uchovávání údajů;
(e)
o tom, že shromažďování údajů pro
účely posouzení žádosti je povinné;
(f)
o existenci práva na přístup
k údajům, které se jich týkají, práva žádat opravu nepřesných
údajů, které se jich týkají, nebo vymazání údajů, které se jich
týkají a byly zpracovány v rozporu se zákonem, včetně práva na
informace o postupech při uplatnění těchto práv a
o kontaktních údajích orgánů dozoru uvedených v čl. 52
odst. 1, u kterých lze podat stížnost ohledně ochrany osobních údajů.
2.           Žadateli se informace uvedené
v odstavci 1 poskytnou písemně při získávání údajů
z formuláře žádosti a otisků prstů podle
čl. 25 odst. 4 a 5.
3.           Osobám uvedeným
v čl. 25 odst. 4 písm. f) se informace uvedené v odstavci 1
poskytnou na formulářích, ve kterých tyto osoby podpisem stvrzují pozvání,
převzetí finančních nákladů nebo potvrzení o ubytování.
Neexistuje-li takový formulář podepisovaný
těmito osobami, poskytují se tyto informace podle článku 11
směrnice 95/46/ES.
Článek 49
Právo na přístup, opravu
a vymazání
1.           Aniž je dotčena
povinnost poskytovat další informace v souladu s čl. 12
písm. a) směrnice 95/46/ES, má každý právo získat sdělení
o údajích, které jsou o něm zaznamenány v centrálním
registru, a informaci o členském státu, který tyto údaje do
centrálního registru vložil. Tento přístup k údajům může být
umožněn pouze členským státem. O veškerých žádostech o takový
přístup pořizuje každý členský stát záznam.
2.           Každý může požádat
o opravu nesprávných údajů, které se jej týkají,
a o vymazání údajů, které byly zaznamenány v rozporu se
zákonem. Opravu a vymazání neprodleně provede členský stát, který
údaje vložil, v souladu se svými právními předpisy a postupy.
3.           Pokud je žádost podle
odstavce 2 podána jinému než příslušnému členskému státu, obrátí se
orgán členského státu, kterému byla žádost podána, na orgány
příslušného členského státu ve lhůtě čtrnácti
dnů. Příslušný členský stát zkontroluje správnost údajů a
zákonnost jejich zpracování v centrálním registru ve lhůtě
jednoho měsíce.
4.           V případě, že údaje
zaznamenané v centrálním registru jsou nesprávné nebo byly zaznamenány
v rozporu se zákonem, členský stát, který údaje vložil, je
v souladu s čl. 35 odst. 2 a 3 opraví nebo vymaže. Příslušný
členský stát žadatele neprodleně písemně vyrozumí, že údaje,
které se jej týkají, byly opraveny nebo vymazány.
5.           Pokud se příslušný
členský stát domnívá, že údaje zaznamenané v centrálním registru
nejsou nesprávné ani zaznamenané v rozporu se zákonem, neprodleně
písemně vyrozumí žadatele, proč není ochoten opravit nebo vymazat
údaje, které se jej týkají.
6.           Příslušný členský
stát také žadatele obeznámí s kroky, které může učinit, jestliže
nesouhlasí s poskytnutým odůvodněním. To zahrnuje informace, jak
podat žalobu nebo případně stížnost příslušným orgánům nebo
soudům daného členského státu, a o veškeré pomoci dostupné v souladu
s právními předpisy a postupy daného členského státu,
včetně pomoci orgánů dozoru podle článku 52.
Článek
50
Spolupráce k zajištění práva na
ochranu údajů
1.           Členské státy
aktivně spolupracují při prosazování práv stanovených v čl.
49 odst. 2 a 3.
2.           V každém členském
státě orgán dozoru pomáhá na požádání dotčené osobě
a poskytuje jí poradenství ve věci uplatňování jejího práva na
opravu nebo vymazání údajů, které se jí týkají, v souladu
s čl. 28 odst. 4 směrnice 95/46/ES.
3.           Orgán dozoru příslušného
členského státu, který vložil údaje, a orgány dozoru členských
států, kterým byla žádost podána, za tímto účelem spolupracují.
Článek
51
Opravné prostředky
1.           V každém členském
státě má každý právo podat žalobu nebo stížnost u příslušných
orgánů a právo na účinnou právní ochranu u soudu daného
členského státu, který mu odepřel právo na přístup nebo právo na
opravu nebo vymazání údajů, které se jej týkají, podle čl. 49 odst. 1
a 2.
2.           Pomoc orgánů dozoru zůstává
dostupná během celého řízení.
Článek 52
Dohled vnitrostátního orgánu dozoru
1.           Orgán dozoru dohlíží na
zákonnost zpracování osobních údajů podle čl. 22 odst. 1 daným
členským státem, včetně jejich přenosu do centrálního
registru a z něj.
2.           Orgán dozoru zajišťuje,
aby byly nejméně jednou za čtyři roky zauditovány operace
zpracování údajů ve vnitrostátním systému podle příslušných
mezinárodních auditorských standardů.
3.           Členské státy
zajišťují, aby měly jejich orgány dozoru dostatek
prostředků k plnění úkolů, které jim toto
nařízení ukládá.
4.           V souvislosti se
zpracováním osobních údajů v programu RTP určí každý členský
stát orgán vykonávající funkci správce v souladu s čl. 2 písm.
d) směrnice 95/46/ES a nesoucí hlavní odpovědnost v oblasti zpracovávání
údajů tímto členským státem. Každý členský stát sdělí název
tohoto orgánu Komisi.
5.           Každý členský stát
poskytuje veškeré informace, které si vyžádají orgány dozoru, a zejména
informace o činnostech prováděných podle článku 39 a čl. 40
odst. 1, a umožňuje jim přístup k seznamům podle
čl. 39 odst. 1 písm. c), ke svým záznamům podle
článku 45 a nepřetržitý přístup do všech svých prostor.
Článek 53
Dozor vykonávaný evropským inspektorem
ochrany údajů
1.           Evropský inspektor ochrany
údajů kontroluje, zda jsou činnosti agentury související se
zpracováváním osobních údajů prováděny v souladu s tímto
nařízením. Odpovídajícím způsobem se použijí povinnosti a pravomoci
podle článků 46 a 47 nařízení (ES) č. 45/2001.
2.           Evropský inspektor ochrany
údajů zajišťuje, aby byl alespoň každým čtvrtým rokem
v souladu s příslušnými mezinárodními auditorskými standardy
proveden audit činností agentury souvisejících se zpracováváním osobních
údajů. Zpráva o tomto auditu se zasílá Evropskému parlamentu, Radě,
agentuře, Komisi a orgánům dozoru. Agentura má možnost se ke
zprávě před jejím přijetím vyjádřit.
3.           Agentura poskytuje evropskému
inspektorovi ochrany údajů informace, o které požádá, poskytuje mu
přístup ke všem dokumentům a ke svým záznamům pořízeným
podle čl. 45 odst. 1 a nepřetržitý přístup do všech svých
prostor.
Článek 54
Spolupráce orgánů dozoru s
evropským inspektorem ochrany údajů
1.           Orgány dozoru a evropský
inspektor ochrany údajů, každý v rozsahu svých pravomocí,
aktivně spolupracují v rámci svých povinností a zajišťují
koordinovaný dohled nad programem RTP.
2.           V rozsahu svých pravomocí si
vyměňují důležité informace, vzájemně si pomáhají při
provádění auditů a inspekcí, posuzují potíže vznikající při
výkladu a uplatňování tohoto nařízení, zkoumají obtíže s výkonem
nezávislého dohledu nebo při výkonu práv subjektů údajů,
vypracovávají harmonizované návrhy společných řešení všech obtíží a
podle potřeby prosazují informovanost o právech na ochranu údajů.
3.           K tomuto účelu se
orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů setkávají
nejméně dvakrát ročně. Náklady na tato setkání nese evropský
inspektor ochrany údajů. Na prvním setkání se přijme jednací
řád. Podle potřeby se společně vypracovávají další pracovní
metody.
4.           Jednou za dva roky se zasílá
Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a agentuře společná zpráva o
činnostech. V této zprávě je každému členskému státu
věnována kapitola, kterou připraví jeho orgán dozoru.
KAPITOLA XI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek
55
Zahájení přenosu
1.           Každý členský stát
oznámí Komisi, že učinil nezbytná technická a právní opatření
k přenosu údajů uvedených v čl. 22 odst. 1
do centrálního registru.
2.           Agentura oznámí Komisi, že
učinila nezbytná technická opatření uvedená v čl. 38 odst. 1.
Článek
56
Zahájení provozu
Komise stanoví datum zahájení provozu programu
RTP, jakmile
(a)
se přijmou opatření uvedená
v čl. 37 odst. 1 a 2;
(b)
po potvrzení technických opatření oznámí
členské státy Komisi, že učinily nezbytná technická a právní
opatření ke shromažďování a přenosu údajů uvedených
v čl. 22 odst. 1 do centrálního registru.
(c)
agentura oznámí úspěšné provedení souhrnného
testu centrálního registru podle čl. 38 odst. 1 a
(d)
agentura oznámí Komisi, že centrální registr je
připraven k zahájení provozu.
Článek 57
Postup projednávání ve výboru
1.           Komisi je nápomocen výbor. Tento
výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2.           Odkazuje-li se na tento
odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 58
Změny příloh
Komise je zmocněna k přijímání
aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 59, pokud jde o
přílohy tohoto nařízení.
Článek 59
Výkon přenesené pravomoci
1.           Pravomoc přijímat akty v
přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v
tomto článku.
2.           Pravomoc přijímat akty v
přenesené pravomoci podle čl. 10 odst. 2 a článku 58 je Komisi
svěřena na dobu neurčitou počínaje dnem X.X.201X (datum
vstupu tohoto nařízení v platnost).
3.           Evropský parlament nebo Rada
mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 10 odst. 2 a článku 58
kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení
pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním
dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie
nebo k pozdějšímu dni, který v něm je uveden. Nedotýká se platnosti
již platných aktů v přenesené pravomoci.
4.           Přijetí aktu v
přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně
Evropskému parlamentu a Radě.
5.           Akt v přenesené
pravomoci přijatý podle čl. 10 odst. 2 a článku 58 vstoupí v
platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví
námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt
oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této
lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu
Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 60
Oznamování
1.           Členské státy oznámí
Komisi:
(a)
v příslušných případech vnitrostátní
formulář dokládající převzetí finančních nákladů a/nebo
ubytování v soukromí podle čl. 9 odst. 5;
(b)
orgán, který má být považován za správce podle
čl. 52 odst. 4;
(c)
nezbytná technická a právní opatření podle
článku 56.
2.           Členské státy oznámí
agentuře:
(d)
příslušné orgány, které jsou oprávněny
vkládat, měnit, vymazávat, prohlížet či vyhledávat údaje podle
článku 23;
(e)
statistiky sestavené podle čl. 18 odst. 5 a
přílohy V.
3.           Agentura oznámí Komisi, že
učinila nezbytná technická opatření a že centrální registr je
připraven k zahájení provozu.
4.           Komise poskytuje informace
oznámené podle odst. 1 písm. a) členským státům a veřejnosti v
podobě pravidelně aktualizované elektronické publikace.
5.           Bulharsko, Kypr a Rumunsko
oznámí Komisi do deseti pracovních dnů, zda jednostranně uznávají
členství registrovaného cestujícího v programu RTP, aby tento
cestující mohl na vnějších hranicích těchto zemí podstupovat jednodušší
hraniční kontroly. Komise zveřejní informace sdělené těmito
členskými státy v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek
61
Poradní skupina
Poradní skupina poskytuje agentuře
odborné poznatky související s programem RTP, zejména v souvislosti s
přípravou ročního pracovního programu agentury a výroční zprávy
o činnosti.
Článek
62
Odborná příprava
Agentura plní úkoly související s odbornou
přípravou zaměřenou na technické aspekty používání centrálního
registru.
Článek
63
Monitorování a hodnocení
1.           Agentura zajistí zavedení
postupů, které budou monitorovat fungování centrálního registru tak, že
budou porovnávat jeho výstupy, efektivnost nákladů, bezpečnost
a kvalitu služeb se stanovenými cíli.
2.           Pro účely technické
údržby má agentura přístup k potřebným informacím, které se
týkají operací zpracovávání údajů v centrálním registru.
3.           Dva roky po zahájení provozu
programu RTP a poté vždy po dvou letech předloží agentura Evropskému
parlamentu, Radě a Komisi zprávu o technickém fungování programu
RTP, včetně jeho zabezpečení.
4.           Tři roky po zahájení
provozu programu RTP a pak vždy jednou za čtyři roky Komise
předloží celkové hodnocení programu RTP. Toto celkové hodnocení bude
obsahovat posouzení dosažených výsledků ve vztahu ke stanoveným
cílům, zhodnotí platnost výchozího principu, uplatňování
nařízení s ohledem na program RTP, zabezpečení programu RTP,
provádění sběru biometrických údajů a jejich využívání, soulad s
pravidly na ochranu údajů a organizaci postupů týkajících se žádostí
a vydávání tokenů. Komise předá toto hodnocení Evropskému parlamentu
a Radě. V případě nutnosti budou ke zprávě přiloženy
vhodné návrhy na změnu tohoto nařízení.
5.           Členské státy poskytnou
agentuře a Komisi informace nezbytné pro vypracování zpráv uvedených v
odstavcích 3 a 4 v souladu s kvantitativními parametry předem stanovenými
agenturou a Komisí.
6.           Agentura poskytne Komisi
informace nezbytné k vypracování celkových hodnocení podle odstavce 4.
Článek
64
Vstup v platnost a použitelnost
1.           Toto nařízení vstupuje
v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku
Evropské unie.
2.           Použije se ode dne uvedeného
v článku 56.
3.           Články 37, 38, 39, 43,
55, 56, 57, 58, 59 a 60 se použijí od data uvedeného v odstavci 1.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu
a přímo použitelné v členských státech v souladu se smlouvami.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda

PŘÍLOHA I
JEDNOTNÝ FORMULÁŘ ŽÁDOSTI[40]
Žádost o účast v programu

registrovaných cestujících (RTP)
 1. Příjmení (x) || POUZE PRO ÚŘEDNÍ ÚČELY
 2. Rodné příjmení (dříve užívaná příjmení) (x) || Datum podání žádosti: Číslo žádosti: Žádost podána □ na velvyslanectví/ konzulátu □ ve společném středisku pro podávání žádostí □ na hraničním přechodu   Název:   Zpracoval:   Podpůrné doklady: □ cestovní doklad □ prostředky na obživu □ pozvání □ dopravní prostředek □ jiné:   Rozhodnutí: □ zamítnuto □ uděleno   Platnost: Od … do …
 3. Křestní jméno (jména) (x)
 4. Datum narození (den–měsíc–rok)   || 5. Místo narození 5a. Země narození || 6. Současná státní příslušnost 6a. Státní příslušnost při narození, pokud se liší:
 7. Pohlaví □ muž □ žena □ neurčeno || 8. Občanský stav □ svobodný/á □ ženatý/vdaná □ odloučený/á □ rozvedený/á □ vdovec/vdova □ jiný (prosím upřesněte)
 9. V případě nezletilých osob: příjmení, jméno, adresa (pokud se liší od adresy žadatele) a státní příslušnost vykonavatele rodičovské odpovědnosti / poručníka nebo opatrovníka
 10. Druh cestovního dokladu □ běžný cestovní pas □ diplomatický pas □ služební pas □ úřední pas □ zvláštní pas □ jiný cestovní doklad (prosím upřesněte)
 11. Číslo cestovního dokladu || 12. Datum vydání || 13. Platnost do || 14. Vydal
 15. Adresa bydliště žadatele a e-mailová adresa ||  Telefonní číslo (čísla)
 16. Bydliště v zemi jiné, než je země, jejímž je žadatel v současné době státním příslušníkem □ Ne □ Ano. Povolení k pobytu nebo rovnocenný doklad ______č.______________platné do
 * 17. Současné zaměstnání a délka zaměstnání
 * 18. Zaměstnavatel, jeho adresa a telefon. U studentů název a adresa vzdělávací instituce
 19. Hlavní účely cest: □ turistika □ obchod □ návštěva rodiny nebo přátel □ kultura □ sport □ oficiální návštěva □ zdravotní důvody □ studium □ jiné (prosím upřesněte)
*Políčka
označená hvězdičkou (*) nevyplňují rodinní příslušníci
občanů EU, EHP nebo Švýcarska (manžel, manželka, děti, závislý
předek v přímé linii) požívající práva volného pohybu. Rodinní příslušníci občanů EU, EHP
nebo Švýcarska předloží doklady, které tento příbuzenský vztah
dokládají, a vyplní políčka 25 a 26.
(x) Políčka 1–3 se vyplní v souladu s údaji v
cestovním dokladu.
 20. Platné schengenské vízum □ Ne______________ □ Ano. Datum (data) platnosti od ___________________ do   Identifikační číslo víza:   ||
 21. Dříve odebrané otisky prstů za účelem žádosti o účast v programu registrovaných cestujících □ Ne [……………………………….] □ Ano. […………………………………….] Datum, je-li známé
 *22. Příjmení a jméno zvoucí osoby nebo zvoucích osob v členském státu (členských státech). Pokud jich není, uveďte jméno hotelu (hotelů) nebo adresu dočasného ubytování v členském státu (členských státech)   ||
 Adresa a e-mailová adresa zvoucí osoby (zvoucích osob)/hotelu (hotelů)/dočasného ubytování   || Telefon a fax   ||
 *23. Název a adresa zvoucí společnosti/organizace     || Telefon a fax společnosti/organizace ||
 Příjmení, jméno, adresa, telefon, fax, e-mailová adresa kontaktní osoby ve zvoucí společnosti/organizaci   ||
   ||
 *24. Náklady spojené s cestou a s pobytem žadatele hradí ||
 □ žadatel sám       Prostředky k pokrytí nákladů □ hotovost □ cestovní šeky □ kreditní karta □ předplacené ubytování □ předplacená doprava □ jiný (prosím upřesněte) || □ sponzor (zvoucí osoba, společnost, organizace), prosím upřesněte [… …] □ uvedený v poli 18 nebo 19 [….…] □ jiný (prosím upřesněte)   Prostředky k pokrytí nákladů □ hotovost □ poskytnutí ubytování □ pokrytí všech nákladů během pobytu (pobytů) □ předplacená doprava □ jiný (prosím upřesněte) ||
   ||
 25. Osobní údaje rodinných příslušníků občana EU, EHP nebo Švýcarska ||
 Příjmení || Jméno (jména) ||
 Datum narození || Státní příslušnost || Číslo cestovního dokladu nebo průkazu totožnosti ||
 Adresa || Telefon || E-mailová adresa ||
 26. Příbuzenský vztah s občanem EU, EHP nebo Švýcarska □ manžel(ka) □ dítě □ vnuk/vnučka □ závislý předek v přímé linii ||
 27. Místo a datum || 28. Podpis (u nezletilých podpis vykonavatele rodičovské odpovědnosti/poručníka nebo opatrovníka)     ||
 Jsem si vědom(a), že poplatek za podání žádosti o účast v programu RTP se za žádných okolností nevrací.
 Jsem si vědom/a nutnosti uzavřít na dobu svého prvního pobytu a rovněž na následující pobyty na území členských států dostatečné cestovní zdravotní pojištění.
Jsem si vědom(a)
následující skutečnosti a jsem s ní srozuměn(a): shromažďování údajů vyžadovaných tímto
formulářem žádosti a případně sejmutí otisků prstů
jsou povinné pro posouzení žádosti o účast v programu RTP. Mé osobní
údaje, které obsahuje tato žádost o účast v programu RTP, jakož i
otisky prstů budou předány příslušným orgánům
členských států, které je zpracují pro účely rozhodnutí o mé
žádosti o účast v tomto programu.
Tyto údaje, jakož i
údaje týkající se rozhodnutí o mé žádosti nebo rozhodnutí o zrušení nebo
prodloužení účasti v programu RTP, se vloží do centrálního registru, kde
budou uloženy po dobu nejdéle pěti let, během nichž k nim budou mít
přístup příslušné vízové a pohraniční orgány. Orgán
členského státu, který odpovídá za zpracovávání údajů: [(…)].
Je mi známo, že mám
právo v jakémkoli členském státu získat oznámení o údajích vložených do
centrálního registru, které se mne týkají, a o členském státu, který údaje
předal, a právo požadovat, aby údaje, jež se mne týkají a jsou nesprávné,
byly opraveny, a aby údaje, které se mne týkají a které byly zpracovány
protiprávně, byly vymazány. Orgán, který moji žádost posuzuje, mě
bude na mou výslovnou žádost informovat, jakým způsobem mohu vykonávat své
právo na kontrolu osobních údajů, které se mě týkají, a jak je mohu
podle právních předpisů dotčeného členského státu nechat
opravit nebo vymazat, včetně práva na podání opravných
prostředků. Stížnosti ve věci ochrany osobních údajů
přijímá orgán dohledu tohoto členského státu [kontaktní údaje].
Prohlašuji, že jsem
všechny výše uvedené údaje poskytl(a) podle svého nejlepšího vědomí a
svědomí a že jsou správné a úplné. Jsem
si vědom(a) toho, že jakékoli nepravdivé prohlášení povede k zamítnutí mé
žádosti nebo zrušení již povolené účasti v programu RTP a může
vést také k trestnímu stíhání podle právních předpisů členského
státu, ve kterém se moje žádost vyřizuje.
Zavazuji se, že
v řádné době opustím území členských států.
 Místo a datum || Podpis (u nezletilých podpis vykonavatele rodičovské odpovědnosti / poručníka nebo opatrovníka)
PŘÍLOHA II
PŘÍKLADMÝ
SEZNAM PODPŮRNÝCH DOKLADŮ
Mezi podpůrné doklady uvedené v
článku 9, které musí žadatel o účast v programu registrovaných
cestujících předložit, patří:
1.           Doklady týkající se účelu
cesty
(1)
u služebních cest:
(a)
pozvání od podniku nebo úřadu
k účasti na jednáních, konferencích nebo obchodních, podnikatelských
nebo pracovních akcích;
(b)
jiné doklady, které prokazují existenci obchodních
vztahů nebo vztahů pro pracovní účely;
(c)
doklady prokazující obchodní aktivity
společnosti;
(d)
doklady prokazující, že je žadatel v dané
společnosti zaměstnán [status][funkce].
(2)
u cest za účelem studia nebo jiného druhu
školení:
(a)
potvrzení o zápisu u vzdělávací
instituce za účelem účasti na odborných nebo teoretických kurzech
v rámci základního i dalšího vzdělávání,
(b)
studijní průkazy nebo potvrzení
o kurzech, které mají být navštěvovány;
(3)
u cest za účelem turistiky nebo ze
soukromých důvodů:
(a)
doklady o ubytování:
i)        pozvání od zvoucí osoby, pokud
poskytuje žadateli ubytování;
ii)       doklady z ubytovacího
zařízení nebo jiné vhodné doklady o předpokládaném ubytování;
(b)
doklady týkající se plánu cesty:
i)        potvrzení o rezervacích provedených za
poslední rok nebo jiné vhodné doklady o předpokládaných a/nebo plánovaných
cestách.
(4)
u cest uskutečňovaných
v souvislosti s politickými, vědeckými, kulturními, sportovními
nebo náboženskými akcemi nebo cest, které se konají z jiných
důvodů:
(a)
pozvání, přihlášky nebo programy
uvádějící (pokud možno) název zvoucí organizace a délku pobytu nebo
jakýkoli jiný vhodný doklad uvádějící účel návštěvy
(návštěv);
(5)
u cest členů oficiálních delegací,
kteří se na oficiální pozvání určené vládě dotyčné
třetí země účastní setkání, konzultací, jednání či
výměnných programů, jakož i akcí organizovaných mezivládními
organizacemi na území některého členského státu:
(a)
dopis orgánu v dotyčné třetí zemi,
v němž se potvrzuje, že žadatel je členem oficiální delegace
cestující do členského státu za účelem účasti na uvedených
akcích, spolu s přiloženou kopií oficiálního pozvání (oficiálních
pozvání).
2.           Doklady umožňující
posoudit žadatelův záměr opustit území členských států
(a)
 doklad o finančních
prostředcích v zemi bydliště;
(b)
doklad o zaměstnání: výpisy z účtu;
(c)
doklad o vlastnictví nemovitosti;
(d)
doklad prokazující integraci v zemi pobytu: rodinné
vazby, pracovní vztahy.
3.           Doklady prokazující rodinné
poměry žadatele
(a)
souhlas rodičů (pokud s nimi
nezletilá osoba necestuje);
(b)
doklad prokazující rodinné vazby ke zvoucí
osobě;
(c)
povolení k pobytu.
PŘÍLOHA III
REGISTRAČNÍ
POPLATEK
1.           Žadatel uhradí
registrační poplatek ve výši 20 EUR.
2.           Pokud se žádost o účast
v programu RTP posuzuje zároveň s žádostí o udělení víza pro
více vstupů, uhradí žadatel poplatek ve výši 10 EUR.
PŘÍLOHA IV
JEDNOTNÝ FORMULÁŘ PRO OZNAMOVÁNÍ
A ODŮVODŇOVÁNÍ ZAMÍTNUTÉ ČI ZRUŠENÉ ÚČASTI V PROGRAMU
REGISTROVANÝCH CESTUJÍCÍCH[41]

___________
__________________________________________________________________________
ZAMÍTNUTÍ/ZRUŠENÍ
Paní/pane
_______________________________,
 velvyslanectví /
generální konzulát / konzulát / společné středisko pro podávání
žádostí ________________v _________ ______
 pohraniční orgán ____________________[název hraničního přechodu
a země].
posoudil/posoudilo
 Vaši žádost;
 Vaši účast v
programu registrovaných cestujících s číslem __________,
povolenou_______________ [den/měsíc/rok].

 Účast v programu
RTP byla zamítnuta.  Účast v programu RTP byla zrušena.
Toto rozhodnutí se zakládá na tomto
důvodu či těchto důvodech:
1.    nemáte platné povolení k pobytu / pobytovou kartu nebo vízum
požadované nařízením Rady (ES) č. 539/2001 z března 2001
2.    byl předložen napodobený/padělaný/pozměněný
cestovní doklad
3.    neprokázal/a jste potřebu nebo nezdůvodnil záměr
často nebo pravidelně cestovat
4.    nebylo předloženo zdůvodnění účelu a podmínek
zamýšleného pobytu (pobytů)
5.    neprokázal/a jste svou finanční situaci v zemi původu
nebo v zemi bydliště nebo jste nepředložil/a doklad o
dostatečných prostředcích na obživu na dobu předpokládaného
pobytu či pobytů ani na návrat do země původu nebo bydliště,
nebo nejste schopen/schopna si tyto prostředky opatřit legálním
způsobem
6.    v minulosti jste překročil/a maximální dobu trvání
povoleného pobytu na území členských států a neprokázal/a jste svoji
bezúhonnost a spolehlivost
7.    o Vaší osobě je v Schengenském informačním systému veden
záznam pro účely odepření vstupu vložený……………… (název
členského státu, který záznam vložil)
8.    jeden nebo více členských států Vás považují za hrozbu pro
veřejný pořádek, vnitřní bezpečnost, veřejné zdraví ve
smyslu čl. 2 bodu 19 Schengenského hraničního kodexu nebo pro
mezinárodní vztahy jednoho nebo více členských států
9.    informace předložené za účelem prokázaní účelu a
podmínek předpokládaného pobytu nebyly spolehlivé
10.  nebylo možné prokázat Váš úmysl opustit v řádné době území
členských států
11.  o zrušení účasti požádal registrovaný
cestující[42]
Poznámky:
___________________________________________________________________________
___________________________________________________________________________
___________________________________________________________________________
Pozn.: Proti
tomuto rozhodnutí o zamítnutí či zrušení účasti v programu
registrovaných cestujících se může dotčená osoba odvolat
v souladu s vnitrostátním právem a s čl. 47 odst. 1 Listiny
základních práv EU. Dotčená osoba obdrží
duplikát tohoto dokumentu (každý členský stát musí uvést odkazy na
vnitrostátní právní předpisy a postupy týkající se práva na odvolání
(včetně příslušného orgánu, ke kterému se lze odvolat, jakož i
lhůtu pro podání tohoto odvolání).
Datum a razítko velvyslanectví / generálního konzulátu / konzulátu /
pohraničního orgánu / jiných příslušných orgánů
Podpis
dotčené osoby[43]
PŘÍLOHA V
ROČNÍ STATISTIKY O PROGRAMU RTP
Údaje, které je třeba za každý
hraniční přechod a každé místo, kde jednotlivé členské státy
povolují účast v programu RTP, předložit agentuře ve
lhůtě stanovené v článku 18:
–
celkový počet žádostí o účast,
–
celkový počet povolených účastí,
–
celkový počet zamítnutých účastí,
–
celkový počet zrušených účastí,
–
celkový počet podaných žádostí a povolených,
zamítnutých, zrušených a prodloužených účastí státním
příslušníkům třetích zemí, kteří mají vízum,
–
celkový počet podaných žádostí a povolených,
zamítnutých, zrušených a prodloužených účastí státním
příslušníkům třetích zemí, kteří nemají vízum,
–
průměrná doba potřebná
k provedení registrace,
–
doba odbavení na hraničním přechodu,
–
míra dostupnosti centrálního registru,
–
míry chyb, např. koeficient FTE, falešné shody
atd.
Obecná pravidla pro předkládání
údajů:
–
Údaje za celý předchozí rok se shromáždí do
jediného souboru.
–
Údaje se poskytují za využití společné šablony
(poskytnuté agenturou).
–      Údaje se poskytují za jednotlivé hraniční přechody a místa,
kde příslušné členské státy posuzují žádosti o účast
v programu RTP, a rozdělují se podle třetích zemí.
V případě, kdy údaj pro jednu
konkrétní kategorii a některou třetí zemi není dostupný ani
příslušný, nechají členské státy rubriku prázdnou (nebudou
uvádět „0“ (nulu), „N.A“ (nepoužije se) ani žádnou jinou hodnotu).
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle
              1.5.    Odůvodnění návrhu/podnětu
              1.6.    Doba trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém řízení a kontroly
              2.3.    Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2.    Odhadovaný dopad na výdaje
              3.3.    Odhadovaný dopad na příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Nařízení
Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje program registrovaných
cestujících (RTP), za podmínky, že legislativní orgán přijme návrh, kterým
se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje
nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz
(KOM(2011) 750), a návrh nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý
finanční rámec na období 2014–2020 (KOM(2011) 398), a že budou
k dispozici dostatečné finanční prostředky v rámci
výdajového stropu příslušné rozpočtové linie.

1.2.
Dotčené politické oblasti podle
členění ABM/ABB[44]

Oblast
politiky: Oblast vnitřních věcí (hlava 18)

1.3.
Povaha návrhu/podnětu

x Návrh/podnět
se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[45]
¨ Návrh/podnět se týká prodloužení
stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Stockholmský
program, který schválila v prosinci 2009 Evropská rada, potvrdil potenciál
programu registrovaných cestujících, jehož cílem je usnadnit legální
přístup na území členských států. Akční plán provádění
Stockholmského programu proto obsahuje návrh na zřízení systému RTP. Financování
rozvoje balíčku opatření pro „inteligentní hranice“ je jednou z
priorit Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF)[46].

1.4.2.
Specifické cíle a
příslušné aktivity ABM/ABB

Specifický
cíl č. 1 – Vývoj systému, specifický cíl č. 2 – Provoz systému
Cílem
programu RTP a systému token-centrální registr je zjednodušit
překračování vnějších hranic Evropské unie často cestujícím
osobám z třetích zemí, které prošly předběžnou bezpečnostní
prověrkou.
Příslušné aktivity ABM/ABB
Aktivity:
Solidarita – vnější hranice, návrat, vízová politika a volný pohyb osob
(kapitola 18 02)

1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Program
RTP zkrátí díky využití nových technologií dobu, jakou registrovaní cestující
potřebují k překročení hranice, sníží jejich náklady a
zároveň zvýší průchodnost hraničních přechodů.
Členské státy tak dostanou nový nástroj umožňující účinně a
nákladově efektivním způsobem řídit toky cestujících na svých
hranicích. Hraniční kontrola registrovaných cestujících by měla trvat
průměrně pouze 20–40 sekund.
Program
RTP dále o 25 % sníží zátěž příslušníků pohraniční
stráže, kteří se budou moci spíše než na kontrolu přeshraničního
pohybu často cestujících osob, které prošly předběžnou
bezpečnostní prověrkou, více soustředit na kontroly
rizikovějších cestujících.

1.4.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno sledovat uskutečňování
návrhu/podnětu.
Během
vývoje systému
Po
schválení návrhu a přijetí technických specifikací vyvine externí
dodavatel technický systém. Vývoj systémů bude probíhat na ústřední a
vnitrostátní úrovni v celkové koordinaci IT agentury. IT agentura ve spolupráci
se všemi zúčastněnými stranami určí celkový rámec řízení.
Jak je to při vývoji podobných systémů obvyklé, na začátku
projektu bude stanoven celkový plán řízení projektu a plán zabezpečení
kvality. Měly by zahrnovat přehledy s konkrétními ukazateli
týkajícími se zejména
          celkového
stavu projektu,
včasného vývoje podle dohodnutého rozvrhu
(etapy),
řízení rizik,
řízení zdrojů (finančních a lidských)
podle dohodnutého rozdělení,
organizační připravenosti
…
Jakmile
bude systém funkční:
počet
osob v programu podle kategorií (vízum požadováno / osvobozeny od vízové
povinnosti) a podle důvodů požadované účasti
(podnikatelé/studenti/pracovníci atd.),
počet
osob, kterým byla zrušena či zamítnuta účast v programu RTP,
průměrná
doba potřebná k provedení registrace na hraničním přechodu
a na konzulátu,
doba,
jakou registrovaní cestující potřebují k překročení vnější
hranice,
dostupnost
systému,
míry
chyb, např. falešné shody, koeficient FTE (Failure to Enrol Rate –
pravděpodobnost, že daná osoba není schopna úspěšné registrace) a
koeficient FAR (False Acceptance Rate – pravděpodobnost toho, že
neoprávněná osoba je přijata jako oprávněná),
počet
stížností jednotlivců předložených vnitrostátním orgánům dozoru
(orgánu pro ochranu údajů),
počet
stížností na orgány z důvodu chybných rozhodnutí a/nebo diskriminace,
zvýšení
průchodnosti hraničního přechodu o XX procent,
počet
příslušníků pohraniční stráže přesunutých/uvolněných
díky programu RTP, aby se mohli zaměřit na rizikovější cestující
a/nebo na jiné související úkoly.

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v
krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Každoročně
se na hraničních přechodech uskuteční asi 700 milionů
překročení vnější hranice (pozemní, námořní či
vzdušné). S ohledem na skutečnost, že na největších a
nejrušnějších hraničních přechodech se počet
překročení hranic zvyšuje a že tento trend bude pokračovat i
v budoucnosti, v případě nečinnosti na úrovni EU by nebylo
možno zjednodušit překračování hranic státním příslušníkům
třetích zemí kromě těch, kteří jsou výslovně uvedeni v
Schengenském hraničním kodexu a nařízení o malém pohraničním
styku. Státní příslušníci třetích zemí by tedy museli procházet
důkladnými kontrolami a nemohli by získat přístup do systémů
automatizované hraniční kontroly. Několik členských států
se již potýká s problémy při odbavování front. Pro tyto členské státy
by bylo jediným možným řešením přijmout více pracovníků a
přebudovat infrastrukturu. Každé další zvýšení pohybu cestujících by
přinášelo další problémy tohoto druhu.
Program
RTP je proto nezbytný, aby zjednodušil překračování hranic
registrovaným cestujícím, snížil zátěž příslušníků
pohraniční stráže a zavedl při hraničních kontrolách
přístup soustředěný na jednotlivce.

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Potřeba
intervence na evropské úrovni je jasná. Žádný členský stát sám není
schopen vytvořit program RTP, který by usnadňoval hraniční
kontroly v členských státech. Program RTP se musí zavést na všech
hraničních přechodech na vnější hranici EU a bude mít kladný
dopad na zdroje pohraniční stráže ve všech členských státech, jelikož
umožní jejich účinné využívání.
Návrh
na zřízení programu RTP zajišťuje, že EU bude mít k tomuto
programu jednotný přístup na základě společné legislativy, což
nadále zaručí stejné podmínky na všech schengenských hranicích. Pro
cestující, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí, to
znamená, že budou moci využívat programu RTP na všech schengenských
hraničních přechodech, aniž by museli procházet opakovanými kontrolami.
Jinak řečeno, osoba zkontrolovaná jedním členským státem
může využít jednoduššího režimu při překračování
vnější hranice všech ostatních členských států. Toho by nebylo
možno dosáhnout bez společných pravidel, tj. bez zapojení EU by program
RTP nesplnil své cíle.

1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v
minulosti

Ze
zkušeností s vývojem Schengenského informačního systému druhé generace
(SIS II) a Vízového informačního systému (VIS) plyne následující
ponaučení:
1)
Aby bylo možné zabránit překračování nákladů a vzniku
zpoždění kvůli měnícím se potřebám, nebude v prostoru
svobody, bezpečnosti a práva vyvinut žádný nový informační systém,
zejména pokud je rozsáhlý, aniž by se dříve s konečnou platností nepřijaly
základní právní nástroje, které stanoví jeho účel, oblast působnosti,
funkce a technické podrobnosti.
2) Ukázalo se, že u členských států, které
nezahrnuly příslušné činnosti do víceletého plánování programů
nebo jejichž plánování v rámci Fondu pro vnější hranice není
přesně definováno, je obtížné financovat vývoj na vnitrostátní
úrovni. Proto se navrhuje zahrnout náklady na vývoj do návrhu.

1.5.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními
nástroji

Návrh
by měl být vnímán jako součást trvalého rozvoje strategie integrované
správy hranic Evropské unie, zejména sdělení o „inteligentních hranicích“[47], a rovněž ve spojení
s návrhem Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice[48] v rámci víceletého
finančního rámce. Legislativní finanční výkaz přiložený k
pozměněnému návrhu Komise o zřízení agentury[49] zahrnuje náklady na stávající
IT systémy Eurodac, SIS II a VIS, ale nikoli na budoucí systémy správy hranic,
které právní rámec dosud agentuře nesvěřuje. Proto jsou v
příloze k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý
finanční rámec na období 2014–2020[50],
v rámci okruhu 3 „Bezpečnost a občanství“ zahrnuty v položce „IT
systémy“ náklady na stávající IT systémy (822 milionů EUR) a v položce
„Vnitřní bezpečnost“ náklady na budoucí systémy správy hranic (1,1
milionu EUR z 4,648 milionu EUR). Za vytvoření prostoru volného
pohybu, v němž mohou osoby překračovat vnitřní hranice,
aniž by byly podrobovány hraničním kontrolám, a v němž jsou
vnější hranice kontrolovány a řízeny jednotně na úrovni EU,
odpovídá v Komisi GŘ pro vnitřní věci. Program RTP je
plně v souladu s hraniční politikou EU: zachovává úroveň
bezpečnosti i úroveň prevence nedovoleného přistěhovalectví
při překračování hranic. Zároveň zvyšuje otevřenost EU
vůči světu a její schopnost napomáhat přeshraničním
kontaktům mezi lidmi, obchodu a kulturní výměně. Je také v
souladu s kodexem Společenství o vízech (810/2009) a nařízením o VIS
(767/2008). Aby státní příslušníci třetích zemí mohli získat
přístup do systémů plně automatizované hraniční kontroly,
je třeba změnit Schengenský hraniční kodex.
Je
možné nalézt technickou součinnost s Vízovým informačním
systémem. Synergie nastane také se systémem EES, který bude zaznamenávat vstupy
a výstupy registrovaných cestujících a sledovat délku jejich povoleného pobytu
v schengenském prostoru. Bez systému EES by plně automatizovanou
hraniční kontrolu registrovaných cestujících nebylo možno zavést.
Navíc
zde neexistuje riziko překrývání s podobnými iniciativami prováděnými
v ostatních GŘ.

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

¨ Časově omezený návrh/podnět
–
¨  Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do
[DD/MM]RRRR
–
¨Finanční dopad od RRRR do RRRR
x Časově neomezený návrh/podnět
–
Přípravné období 2013–2015 (vytvoření
právního rámce)
–
Období vývoje 2015–2017,
–
poté plné fungování.

1.7.
Předpokládaný způsob řízení[51]

x Přímé centralizované řízení Komisí
x Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny:
–
¨  výkonným agenturám
–
x subjektům zřízeným Společenstvími[52]
–
¨  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům
/ subjektům pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním
zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným
v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49
finančního nařízení
¨ Sdílené řízení
s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky
Financování
rozvoje programu RTP je uvedeno v článku 15 návrhu nařízení
Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást Fondu pro
vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v
oblasti vnějších hranic a víz pro období 2014–2020 (KOM(2011) 750). V
souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) a článkem 60 nového
finančního nařízení (centralizované nepřímé řízení) bude
úkoly plnění výše uvedeného finančního programu pověřena IT
agentura.
Během
období 2015–2017 se všemi činnostmi vývoje pověřuje IT agentura
na základě dohody o pověření. To se bude týkat všech oblastí
vývojové části projektu, tj. ústředního systému, systémů
členských států, sítí a infrastruktury v členských státech.
V roce 2017, v
době přezkumu v polovině období, se předpokládá, že
zbývající prostředky ve výši 587 miliard EUR budou převedeny do
linie IT agentury na náklady na provoz a údržbu ústředního systému a
sítě a do vnitrostátních programů na náklady na provoz a údržbu
vnitrostátních systémů včetně nákladů na infrastrukturu
(viz tabulka níže). Legislativní finanční výkaz bude odpovídajícím
způsobem revidován do konce roku 2016.
 Bloky || Způsob řízení || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Vývoj – ústřední systém || Nepřímé centralizované || X || X || X ||   ||   ||
 Vývoj – členské státy || Nepřímé centralizované || X || X || X ||   ||   ||
 Údržba –ústřední systém || Nepřímé centralizované ||   ||   || X || X || X || X
 Údržba –vnitrostátní systémy || Nepřímé centralizované ||   ||   || X || X || X || X
 Síť (1) || Nepřímé centralizované || X || X || X || X || X || X
 Infrastruktura – členské státy || Nepřímé centralizované || X || X || X || X || X || X
(1) vývoj sítě 2015–2017, provoz
sítě 2017–2020

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Upřesněte
četnost a podmínky.
Pravidla
pro monitorování a hodnocení systému RTP jsou uvedena v článku 63 návrhu
programu RTP
Článek
63
Monitorování
a hodnocení
1.       Agentura
zajistí zavedení postupů, které budou monitorovat fungování centrálního
registru tak, že budou porovnávat jeho výstupy, efektivnost nákladů,
bezpečnost a kvalitu služeb se stanovenými cíli.
2.       Pro
účely technické údržby má agentura přístup k potřebným
informacím, které se týkají operací zpracovávání údajů v centrálním
registru.
3.       Dva
roky po zahájení provozu programu RTP a poté vždy po dvou letech předloží
agentura Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o technickém
fungování programu RTP, včetně jeho zabezpečení.
4.       Tři
roky po zahájení provozu programu RTP a pak vždy jednou za čtyři roky
Komise předloží celkové hodnocení programu RTP. Toto celkové hodnocení
bude obsahovat posouzení dosažených výsledků ve vztahu ke stanoveným
cílům, zhodnotí platnost výchozího principu, uplatňování
nařízení s ohledem na program RTP, zabezpečení programu RTP,
provádění sběru biometrických údajů a jejich využívání, soulad s
pravidly na ochranu údajů a organizaci postupů týkajících se žádostí
a vydávání tokenů. Komise předá toto hodnocení Evropskému parlamentu
a Radě. V případě nutnosti budou ke zprávě přiloženy
vhodné návrhy na změnu tohoto nařízení.
5.       Členské
státy poskytnou agentuře a Komisi informace nezbytné pro vypracování zpráv
uvedených v odstavcích 3 a 4 v souladu s kvantitativními parametry předem
stanovenými agenturou a Komisí.
6.       Agentura
poskytne Komisi informace nezbytné k vypracování celkových hodnocení podle
odstavce 4.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

1)
Potíže s technickým vývojem systému
Členské
státy mají technicky odlišné vnitrostátní systémy informačních
technologií. Kromě toho se mohou podle místních okolností (dostupný
prostor na hraničních přechodech, cestovní toky atd.) lišit postupy
pohraničních kontrol. Systém RTP je nutno začlenit do vnitrostátní
architektury IT a vnitrostátních postupů pohraničních kontrol. Dále
musí být vývoj vnitrostátních složek systému plně v souladu s
ústředními požadavky. V této oblasti byla zjištěna dvě hlavní
rizika:
a)
Riziko, že technické a právní aspekty systému RTP by mohly být prováděny v
různých členských státech různými způsoby kvůli
nedostatečné koordinaci na straně ústřední a stranách
vnitrostátních.
b)
Riziko nekonzistentnosti v tom, jak se tento systém bude používat, v závislosti
na tom, jak členské státy začlení systém RTP do stávajících
postupů pohraničních kontrol.
2)
Potíže s včasným vývojem systému
Na
základě zkušeností z vývoje VIS a SIS II lze předpokládat, že
klíčovým faktorem pro úspěšné provádění systému RTP bude
včasný vývoj systému externím dodavatelem. Jako centrum excelence v
oblasti vývoje a řízení rozsáhlých informačních systémů bude IT
agentura rovněž odpovídat za zadávání a řízení zakázek, zejména za
subdodávky týkající se vývoje systému. Existuje několik rizik spojených s
využíváním externích dodavatelů pro tyto vývojové práce:
a)
zejména riziko, že dodavatel na projekt nevyčlení dostatečné zdroje nebo
že navrhne a vyvine systém, který nebude technicky aktuální;
b)
riziko, že se plně nedodrží administrativní postupy a metody nakládání s
rozsáhlými IT projekty, aby si dodavatel snížil náklady;
c)
a konečně, za současné hospodářské krize nelze zcela vyloučit
riziko, že dodavatel může čelit finančním potížím z
důvodů netýkajících se tohoto projektu.

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

1)
Agentura se má stát centrem excelence v oblasti vývoje a řízení rozsáhlých
informačních systémů. Bude pověřena vývojem a provozem
ústřední části systému včetně jednotných rozhraní v
členských státech. Toto řešení by mělo zabránit vzniku
většiny nedostatků, s nimiž se Komise setkala při vývoji SIS II
a VIS.
Během
fáze vývoje (2015–2017) si celkovou odpovědnost ponechá Komise, jelikož
vývoj projektu bude probíhat prostřednictvím centralizovaného
nepřímého řízení. Agentura bude odpovědná za technické a
finanční řízení, zejména za zadávání zakázek a správu smluv. Dohoda o
pověření pokryje ústřední část prostřednictvím
zadávání veřejných zakázek a vnitrostátní část prostřednictvím
grantů. Podle článku 40 prováděcích pravidel uzavře Komise
dohodu, která stanoví podrobná ujednání týkající se řízení a kontroly
finančních prostředků a ochrany finančních zájmů
Komise. Tato dohoda bude zahrnovat ustanovení čl. 40 odst. 2. Komise tak
bude moci řídit rizika popsaná v bodu 2.2.1.
Při
přezkumu v polovině období (podle předpokladů v roce 2017 v
rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost, článek 15 horizontálního
nařízení) bude režim řízení přezkoumán.
2)
Aby se zabránilo zpožděním na vnitrostátní úrovni, musí být zajištěna
účinná koordinace všech zúčastněných stran. V návrhu
nařízení Komise navrhla, aby poradní skupina složená z národních
odborníků členských států poskytovala agentuře odborné
znalosti související s RTP/EES. Tato poradní skupina se pravidelně schází
k projednávání provádění systému, sdílení získaných zkušeností a
poskytování poradenství správní radě agentury. Komise navíc zamýšlí
doporučit členským státům, aby zřídily vnitrostátní projektovou
infrastrukturu / projektovou skupinu pro technický a operativní vývoj, mj.
spolehlivou komunikační infrastrukturu s jediným kontaktním místem.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí

Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Plánovaná
opatření na boj proti podvodům jsou stanovena v článku 35
nařízení (EU) č. 1077/2011, jenž stanoví:
1.       Za účelem boje proti
podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti se
použije nařízení (ES) č. 1073/1999.
2.       Agentura přistoupí k
interinstitucionální dohodě o vnitřním vyšetřování
prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a
neprodleně vydá odpovídající předpisy platné pro všechny její
zaměstnance.
3.       Rozhodnutí o financování a
prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že
Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby
provádět kontroly na místě u příjemců finančních
prostředků od agentury a zaměstnanců zodpovědných za
přidělování těchto prostředků.
V
souladu s tímto ustanovením přijala správní rada Evropské agentury pro
provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v rámci prostoru
svobody, bezpečnosti a práva dne 28. června 2012 rozhodnutí týkající
se požadavků a podmínek vnitřních šetření ve vztahu k
předcházení podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem
poškozujícím finanční zájmy Unie.
GŘ
HOME navíc v současné době připravuje strategii pro
předcházení podvodům a jejich odhalování.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové linie

Prostřednictvím dohody o pověření
bude agentura pověřena úkolem vytvořit vhodné nástroje na úrovni
svých místních finančních systémů, aby zaručila účinné
sledování, následné kroky a podávání zpráv o nákladech spojených s
prováděním programu RTP v souladu s článkem 60 nového finančního
nařízení. Přijme vhodná opatření k tomu, aby mohla podávat
zprávy bez ohledu na konečnou rozpočtovou nomenklaturu.
·      Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo [název………………………...……….] || RP ([53]) || zemí ESVO[54] || kandidátských zemí[55] || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
   || [XX.YY.YY.YY]   || RP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo [název……………………………………..] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 3 || [18.02.CC] Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice || RP || NE || NE || ANO || NE

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

Níže uvedená tabulka pokrývá roční náklady
členských států a ústředního systému, jakož i náklady na vývoj a
provoz. Náklady na automatizované brány provádějící hraniční kontrolu
ponesou členské státy.
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   Okruh víceletého finančního rámce:   || 3 || Bezpečnost a občanství
 GŘ: HOME ||   ||   || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017[56] || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Další roky || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie 18 02 CC || Závazky || (1) || 137,674 || 34,836 || 167,402 || 82,362 || 82,363 || 82,363 ||   || 587,000
 Platby || (2) || 68,837 || 93,222 || 145,148 || 101,198 || 88,013 || 68,585 || 21,996 || 587,000
 Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[57] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky pro GŘ HOME || Závazky || =1+1a +3 || 137,674 || 34,836 || 167,402 || 82,362 || 82,363 || 82,363 ||   || 587,000
 Platby || =2+2a +3 || 68,837 || 93,222 || 145,148 || 101,198 || 88,013 || 68,585 || 21,996 || 587,000
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU <….> víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Další roky || CELKEM
 GŘ: HOME ||   ||   ||   ||
  Lidské zdroje || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 ||   || 1,715
  Ostatní správní výdaje || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||   || 1,602
 GŘ HOME CELKEM || Prostředky || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015[58] || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Další roky || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 0,455 || 0,455 || 138,129 || 35,226 || 167,793 || 82,753 || 82,753 || 82,753 ||   ||   590,317
 Platby || 0,455 || 0,455 || 69,292 || 93,613 || 145,539 || 101,589 || 88,403 || 68,975 || 21,996 || 590,317
Potřeby v
oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou
již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení.

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační prostředky

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití
operačních prostředků
–
x Návrh/podnět vyžaduje využití
operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2015   || Rok 2016   || Rok 2017   || Rok 2018   || Rok 2019   || Rok 2020   || CELKEM ||
 Druh výstupu[59] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[60]… Vývoj systému (ústředního a vnitrostátních)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup || 1 || 137,674 || 1 || 34,836 || 1 || 50,356 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 222,866 ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1[61] ||   || 137,674 ||   || 34,836   ||   || 50,356 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 222,866 ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2… Provoz systému (ústředního a vnitrostátních)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup ||   ||   ||   ||   || 1  || 117,047 ||  1 || 82,362 || 1 || 82,362 ||  1 || 82,363 || 1 || 364,134 ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2[62] ||   ||   ||   ||   ||   || 117,047 ||   || 82,362 ||   || 82,362 ||   || 82,363 ||   || 364,134 ||
 NÁKLADY CELKEM || 1 || 137,674 ||  1 || 34,836 || 2 || 167,403 || 1 || 82,362 || 1 || 82,362 || 1 || 82,363 || 2 || 587,000 ||

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití správních
prostředků
–
x Návrh/podnět vyžaduje využití správních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 || 1,715
 Ostatní správní výdaje || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 1,602
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317
 Mimo OKRUH 5[63] víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317

3.2.3.2.
 Odhadované
potřeby v oblasti lidských zdrojů

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských
zdrojů
–
x Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
zdrojů, jak je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v plných pracovních
úvazcích (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
 ·        Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
 XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ·        Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[64]
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [65] || – v ústředí[66] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || 2 během přípravného období 2013–2015 1 místo administrátora – legislativní jednání, koordinace úkolů s agenturou a dohled na dohodu o pověření 0,5 místa administrátora – dohled na finanční činnosti a odborné znalosti v oblasti ochrany hranic a technických záležitostí 0,5 místa asistenta – administrativní a finanční činnosti během období vývoje 2016–2020: 1,5 místa 1 místo administrátora – následná opatření související s dohodou o pověření (zprávy, příprava projednávání ve výboru, validace funkčních a technických specifikací, dohled na finanční stránku a koordinaci činnosti agentury), jakož i odborné znalosti v oblasti ochrany hranic a technických záležitostí 0,5 místa asistenta – administrativní a finanční činnosti
 Externí zaměstnanci || 0

3.2.4.
Soulad se stávajícím víceletým finančním
rámcem

–
x Návrh/podnět je v souladu se stávajícím
a příštím víceletým finančním rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu
příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, dotčené
rozpočtové linie a odpovídající částky.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje
pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[67].
Upřesněte potřebu, dotčené
rozpočtové okruhy a linie a odpovídající částky.

3.2.5.
Příspěvky třetích stran

–
x Návrh/podnět nepočítá se
spolufinancováním od třetích stran.
–
¨ Návrh/podnět počítá se
spolufinancováním od třetích stran
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

–
¨  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad
na příjmy.
–
x Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨         dopad na vlastní zdroje
–
x        dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[68]
 Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Další roky
 Článek 6313 ||   || 4,188 || 5,672 || 8,832 || 6,157 || 5,355 || 4,173 || 1,338
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
18
02 CC Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice
Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy.
Rozpočet
zahrnuje příspěvek zemí přidružených k provádění,
uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření
souvisejících s Eurodacem, jak stanoví příslušné dohody. Odhady jsou
čistě orientační a jsou založeny na nedávných propočtech
příjmů z provádění schengenského acquis ve státech, které
v současné době přispívají (Island, Norsko a Švýcarsko) do
souhrnného rozpočtu Evropské unie (uskutečněné platby)
roční částkou za příslušný účetní rok, vypočtenou
podle jejich hrubého domácího produktu jako procento hrubého domácího produktu
všech zúčastněných států. Výpočet je založen na údajích
Eurostatu z června 2012, které se značně liší podle
hospodářské situace v zúčastněných státech.
[1]               KOM(2008)
69 v konečném znění.
[2]               Úř.
věst. C 115, 4.1.2010, s. 1.
[3]               KOM(2011)
680 v konečném znění.
[4]               Úř. věst.
L 105, 13.4.2006.
[5]               Úř.
věst. L 158, 30.4.2004, směrnice 2004/38/ES.
[6]               Úř.
věst. L 405, 30.12.2006.
[7]               V kontextu
programu RTP se tokenem rozumí fyzické zařízení, které se
přidělí schválenému uživateli, aby mohl elektronicky prokázat svoji
účast v programu RTP. Token funguje jako elektronický přístupový
klíč, v tomto případě k automatizované bráně.
V technických specifikacích bude vymezeno, zda se použije pouze
čárový kód nebo čip, v němž bude uložen jedinečný
identifikátor (číslo žádosti).
[8]               Úř. věst.
L 286, 1.11.2011.
[9]               SEK(2008)
153.
[10]             SWD(2013)
50.
[11]             Posouzení
dopadů je k dispozici na této internetové stránce: http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/cia_2013_en.htm.
[12]             Za
podmínky, že legislativní orgán přijme návrh, kterým se jako součást
Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční
podporu v oblasti vnějších hranic a víz (KOM(2011) 750
v konečném znění), a návrh nařízení Rady, kterým se stanoví
víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (KOM(2011) 398), a že budou
k dispozici dostatečné finanční prostředky v rámci
výdajového stropu příslušné rozpočtové linie.
[13]             Úř.
věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
[14]             Úř.
věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.
[15]             Úř.
věst. L 160, 18.6.2011, s. 19.
[16]             Úř.
věst. C …, …, s. ….
[17]             Úř.
věst. C …, …, s. ….
[18]             Úř.
věst. C …, …, s. ….
[19]             KOM(2008)
69 v konečném znění, 13.2.2008.
[20]             KOM(2009)
262 v konečném znění, 10.6.2009.
[21]             Úř.
věst. L 286, 1.11.2011, s. 1.
[22]             Úř.
věst. L 158, 29.4.2004, s. 77.
[23]             Úř.
věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.
[24]             Úř.
věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.
[25]             Úř.
věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[26]             Úř.
věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.
[27]             Úř.
věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.
[28]             Úř.
věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
[29]             Úř.
věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.
[30]             Úř.
věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.
[31]             Úř.
věst. L 53, 27.2.2008, s. 1.
[32]             Úř.
věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.
[33]             Úř.
věst. L 160, 18.6.2011, s. 19.
[34]             Úř.
věst. L 218, 13.8.2008, s. 60.
[35]             Úř.
věst. L 105, 13.4.2006, s. 1.
[36]             Úř.
věst. L 243, 15.9.2009, s. 1.
[37]             Úř.
věst. L 81, 21.3.2001, s. 1.
[38]             Ustanovení
čl. 47 odst. 1 Listiny základních práv Evropské unie.
[39]             Ustanovení
čl. 47 odst. 1 Listiny základních práv Evropské unie.
[40]             Žádné
logo se nevyžaduje u Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska.
[41]             Žádné
logo se nevyžaduje u Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska.
[42]             Na
zrušení z tohoto důvodu se nevztahuje právo na odvolání.
[43]             Je-li
vyžadován vnitrostátním právem.
[44]             ABM:
řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování
rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
[45]             Uvedené
v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
[46]             Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást
Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční
podporu v oblasti vnějších hranic a víz (KOM(2011) 750).
[47]             Sdělení
Komise Evropskému parlamentu a Radě Inteligentní hranice – možnosti a
další postup (KOM(2011) 680).
[48]             Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást
Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční
podporu v oblasti vnějších hranic a víz (KOM(2011) 750).
[49]             KOM(2010)
93 ze dne 19. března 2010.
[50]             COM(2011)
398 ze dne 29. června 2011.
[51]             Vysvětlení
způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení
jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[52]             Uvedené
v článku 185 finančního nařízení.
[53]             RP
= rozlišené prostředky, NRP = nerozlišené prostředky.
[54]             ESVO:
Evropské sdružení volného obchodu.
[55]             Kandidátské
země a případně potenciální kandidátské země západního
Balkánu.
[56]             Rozdílnost
nákladů a zejména vysoké náklady v roce 2015 a v roce 2017 lze
vysvětlit takto: na začátku období vývoje v roce 2015 budou
učiněny závazky pro vývoj (jednorázové náklady na pokrytí
tříletého období nákladů na hardware, software a dodavatele). Na
konci období vývoje v roce 2017 budou učiněny závazky pokrývající
provoz. Náklady na správu hardwaru a softwaru se liší podle období.
[57]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[58]             Rokem
N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
[59]             Výstupy
se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet
financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
silnic atd.).
[60]             Popsaný
v části 1.4.2. „Specifické cíle…“
[61]             Tato
částka zahrnuje u vývoje ústředního systému zejména infrastrukturu
sítě, nezbytný hardware a softwarové licence a výdaje na externího
dodavatele za účelem tohoto vývoje tohoto systému. U vývoje vnitrostátních
systémů zahrnuje rovněž náklady na nezbytný hardware a softwarové
licence, jakož i výdaje na externího smluvního dodavatele.
[62]             Tato
částka pokrývá nezbytné náklady na údržbu ústředního systému a jeho
fungování, zejména na provoz sítě, údržbu ústředního systému externím
dodavatelem a potřebné licence na hardware a software. U vnitrostátních
operací pokrývá nezbytné náklady na provoz vnitrostátních systémů, zejména
licence na hardware a software, řešení incidentů a náklady na
potřebné externí dodavatele.
[63]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[64]             SZ
= smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
odborník.
[65]             Dílčí
strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
linie „BA“).
[66]             V
podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
[67]             Viz
body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[68]             Pokud
jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést
čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů
na výběr.