				|

		52012PC0081

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) (přepracované znění) /* COM/2012/081 final - 2012/0033 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ
ZPRÁVA
1.           Souvislosti návrhu
•           Obecné souvislosti
Schengenský informační systém (SIS)
zřízený v souladu s ustanoveními hlavy IV Úmluvy k provedení
Schengenské dohody ze dne 19. června 1990 uzavřené dne 14.
června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie Beneluxu,
Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném
odstraňování kontrol na společných hranicích (dále jen „Schengenská
úmluva“) a jeho rozšířená verze SIS1+ představují nezbytný
nástroj pro uplatňování ustanovení schengenského acquis
začleněného do rámce Evropské unie.
Vývoj SIS druhé generace (SIS II) byl
svěřen Komisi na základě nařízení Rady (ES)
č. 2424/2001[1]
a rozhodnutí Rady 2001/886/SVV ze dne 6. prosince 2001 o vývoji
Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[2]. SIS II nahradí SIS 1+.
Vývoj SIS II přihlíží k poslednímu vývoji v oblasti informačních
technologií a umožňuje zavádění dodatečných funkcí.
Ustanovení o zřízení, provozu a využívání
SIS II jsou obsažena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání
Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[3] a v rozhodnutí Rady
2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a
využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[4]. Předpokládá se,
že tyto právní akty se budou uplatňovat na členské státy
účastnící se SIS 1+ pouze ode dne, který stanoví Rada jednomyslným
usnesením svých členů zastupujících vlády členských států,
které se účastní SIS 1+. Ty pak nahradí ustanovení schengenského acquis,
která upravují SIS 1+, a zejména příslušná ustanovení Schengenské úmluvy.
K tomu může
dojít až poté, co uživatelé SIS 1+ přejdou do prostředí SIS II. V nařízení Rady (ES) č. 1104/2008[5] a rozhodnutí Rady 2008/839/SVV[6] ze dne
24. října 2008 o přechodu z Schengenského
informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé
generace (SIS II) (společně jen „nástroje týkající se přechodu“)
byl proto navržen právní rámec pro přechod ze SIS 1+ na SIS II.
2.           Odůvodnění a
cíle návrhu
Cílem tohoto návrhu je přepracovat do
jediného právního nástroje nařízení (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí
Rady 2008/839/SVV. Tímto návrhem vzniká upravený právní režim pro
přechod ze SIS 1+ na SIS II, což umožňuje členským státům
používat SIS II se všemi svými funkcemi od chvíle přepojení ze SIS 1+ na
SIS II.
Transparentnost procesu vývoje systému SIS II
pro Evropský parlament je zajištěna prostřednictvím stávající
povinnosti podávat zprávy.
3.           Právní stránka návrhu
•           Právní základ
Právním základem tohoto návrhu je článek
74 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť se týká opatření na
zajištění spolupráce mezi příslušnými útvary členských
států, jakož i mezi těmito útvary a Komisí v oblasti politik
zajišťujících vysokou úroveň bezpečnosti v oblasti svobody,
bezpečnosti a práva.
•           Zásada subsidiarity
Tento návrh je v souladu se zásadou
subsidiarity, neboť hlavního cíle navrhovaného opatření, tj.
přechodu ze SIS 1+ na SIS II, nemůže být dosaženo na úrovni
členských států a lze jej dosáhnout lépe na úrovni Unie.
•           Zásada proporcionality
Tento návrh nepřekračuje rámec toho,
co je pro dosažení jeho cíle nezbytné. Tento návrh nepřekračuje rámec
toho, co je pro dosažení jeho cíle nezbytné. Je v souladu se zásadou
proporcionality, neboť jeho hlavním účelem je usnadnit přechod
členských států ze SIS 1+ na SIS II.

•           Volba nástrojů
Nejvhodnější právní formou k
přepracování nařízení (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí
2008/839/SVV je nařízení Rady, neboť jedním z právních aktů,
kterých se přepracování týká, je nařízení. Navíc jsou k řízení vývoje SIS II a k přechodu na
něj potřebná jednotná pravidla a postupy. Ustanovení tohoto návrhu
nařízení jsou přesná a bezpodmínečná a jsou přímo
použitelná a svou podstatou nevyžadují, aby členské státy činily jakákoli
opatření k jejich provedení do jejich vnitrostátního práva.
•           Postup projednávání ve výboru
V důsledku zrušení nařízení Rady
č. 486/1999 ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon
prováděcích pravomocí svěřených Komisi[7] ze dne
1. března 2011 je nutné v ustanovení o postupu projednávání ve
výboru odkázat na nové nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné
zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
prováděcích pravomocí[8].
Regulativní postup používaný v původním projednávání ve výborech bude v
tomto návrhu nahrazen přezkumným postupem.
Pravidla týkající se bývalého regulativního
postupu jsou obsažena v nařízení (ES) č. 1987/2006 a
rozhodnutí 2007/533/SVV. Podle přechodných ustanovení nařízení
(EU) č. 182/2011 by však měly stávající výbory zahájit práci
počínaje dnem 1. března 2011 podle nových pravidel, v tomto
případě přezkumným postupem. Formální změna nařízení
(ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV není nutná.
4.           Podrobné
vysvětlení
Tento návrh obsahuje zcela nebo
částečné nová ustanovení týkající se následujících oblastí:
(a)
Přepracování
Nejvhodnější prostředek, jak
zahrnout zásady zlepšování právní úpravy, je použít legislativní metodu
přepracování vzhledem k tomu, že:
a) v nástrojích týkajících se přechodu je
třeba provést velký počet významných změn a
b) po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost již
neplatí pilířová struktura, kvůli které existovaly dva právní
nástroje s obsahem, který byl v podstatě identický.
Bod 2 Interinstitucionální dohody ze dne
28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody
přepracování právních aktů stanoví, že pokud je třeba provést
podstatné změny dosavadního právního aktu[9],
metoda přepracování umožňuje přijmout jediný legislativní
dokument, kterým se zároveň provede potřebná změna, tato
změna se kodifikuje s nezměněným ustanovením dosavadního aktu a
tento akt se zruší. Ve společném prohlášení k tomuto bodu všechny tři
orgány uvedly, že přepracování může být buď „vertikální“, kdy
nový právní akt nahradí dosavadní jediný akt s jeho následujícími změnami,
nebo „horizontální“, kdy nový právní akt nahradí několik souběžných
dosavadních aktů souvisejících se stejným předmětem.
Podle Smlouvy o fungování Evropské unie by
nebylo možné změnit nástroj bývalého třetího pilíře. Proto
jedinou správnou právní technikou je zahrnout nařízení (ES)
č. 1104/2008 a rozhodnutí 2008/839/SVV do jediného právního aktu se
stejným právním základem. Přepracování nástrojů týkajících se
přechodu je proto kombinací prvků vertikálního a horizontálního
přepracování.
V tomto návrhu jsou jasně označena
nová a změněná ustanovení. Obsahuje zrušená ustanovení i srovnávací
tabulku.
(b)
Právní režimy přechodu
Tento návrh uplatňuje různé právní
přístupy pro obě dvě fáze přechodu ze SIS 1+ na SIS II.
(1)
načtení údajů z N.SIS II
Fáze načtení údajů z N.SIS II se
nadále řídí Schengenskou úmluvou.
(2)
přepojení z N.SIS na N.SIS II
Tyto různé přístupy umožňují
členským státům používat SIS II se všemi svými funkcemi od chvíle
přepojení ze SIS 1+ na SIS II tím, že umožňují uplatnit nařízení
(ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV.
V souladu s článkem 12 nástrojů
týkajících se přechodu v jejich dosavadním znění má k přechodu
ze SIS 1+ na SIS II dojít v souladu s hlavou IV Schengenské úmluvy. Toto
pravidlo však brání členským státům používat SIS II včetně
všech jeho funkcí od chvíle, kdy bude členský stát úspěšně
přepojen ze SIS 1+ na SIS II. V důsledku toho členské státy musí
deaktivovat všechny funkce SIS II, které nejsou obsaženy v SIS 1+, dokud Rada
nerozhodne o datu, od kterého se začne uplatňovat nařízení (ES)
č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV.

Dne 23. února 2011 členské
státy účastnící se výboru SIS VIS vyzvaly Komisi, aby neprodleně
zahájila proces přijímání právního rámce pro přechod, který by
odpovídal přístupu k technickému přechodu, jak jej nastiňuje
Plán přechodu. Podle plánu přechodu mají všechny členské státy
jeden po druhém během stanoveného období jednorázově přepojit
své vnitrostátní aplikace ze systému SIS I na systém SIS II. Je žádoucí, aby
členský stát, který provedl přepojení, mohl používat SIS II v plném
rozsahu již od přepojení a nemusel čekat až přepojení provedou i
ostatní členské státy. Proto je nutné uplatňovat nařízení (ES)
č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV již od zahájení přepojení
prvního státu. Období přechodu by mělo být co možná nejkratší.
Uplatňování nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV
nebrání členským států, které přepojení ještě neprovedly
nebo které přepojení přerušily, používat v průběhu
intenzivního monitorování funkce SIS II, které jsou omezeny na SIS 1+.
Návrh nejenže umožňuje členským
státům plně využívat všech pokročilých aplikací dostupných v
rámci SIS II, ale rovněž představuje pro všechny členské státy
značné úspory.
(c)
Provizorní architektura přechodu
Uplatňování nařízení (ES)
č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/JHA nahradí článek 64 a
články 92 až 119 Schengenské úmluvy, s výjimkou jejího článku 102a,
jak je uvedeno v čl. 52 odst. 1 uvedeného nařízení a čl. 68
odst. 1 uvedeného rozhodnutí. Vzhledem k tomu, že článek 92a Schengenské
úmluvy obsahuje podrobná pravidla týkající se provizorní architektury
přechodu, je žádoucí, aby zůstal platný po celou dobu procesu
přechodu.
Provizorní architektura přechodu pro
fungování systému SIS 1+ umožňuje, aby SIS 1+ a určité technické
součásti architektury systému SIS II, které musí zůstat aktivní, aby
byl možný postupný přechod z jednoho systému na druhý, fungovaly po
omezené přechodné období souběžně.
Do právního rámce týkajícího se přechodu
je proto nutné začlenit příslušná ustanovení článku 92a
Schengenské úmluvy.
•           Platné předpisy vztahující
se na oblast tohoto návrhu
–
Úmluva ze dne 19. června 1990 k provedení
Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 mezi vládami států
Hospodářské unie Benelux, Spolkové republiky Německo a Francouzské
republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích[10] (Schengenská úmluva),
–
nařízení Rady (ES) č. 2424/2001 ze dne 6.
prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace
(SIS II)[11],
–
rozhodnutí Rady 2001/886/SVV ze dne 6. prosince
2001[12]
o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II),
–
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a
využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II),
–
rozhodnutí Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června
2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního
systému druhé generace (SIS II),
–
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 1986/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přístupu subjektů
odpovědných za vydávání osvědčení o registraci vozidel v
členských státech k Schengenskému informačnímu systému druhé generace
(SIS II)[13],
–
rozhodnutí Komise 2007/170/ES a 2007/171/ES ze dne
16. března 2007, kterými se stanoví požadavky na síť Schengenského
informačního systému druhé generace[14],
–
nařízení Rady (ES) č. 189/2008 ze dne 18.
února 2008 o testování Schengenského informačního systému druhé generace
(SIS II)[15],
–
rozhodnutí Rady 2008/173/ES ze dne 18. února 2008 o
testování Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[16],
–
nařízení Rady č. 1104/2008/ES ze dne
24. října 2008 o přechodu z Schengenského
informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé
generace (SIS II)[17],
–
rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ze dne
24. října 2008 o přechodu ze Schengenského
informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé
generace (SIS II)[18],
–
rozhodnutí Komise 2009/724/SVV ze dne
17. září 2009 , kterým se stanoví datum dokončení přechodu
ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský
informační systém druhé generace (SIS II)[19].
5.           Konzultace
zúčastněných stran a posouzení dopadů
•           Konzultace
zúčastněných stran
Odborníci
členských států jsou úzce zapojeni do pokračujícího vývoje SIS
II, zejména v rámci výboru SIS VIS a Rady pro globální řízení programu.
Navíc vývoj SIS II nepřetržitě projednávají přípravné orgány
Rady.
Vzhledem k tomu, že v průběhu
přechodu budou načítány osobní údaje, je do konzultace zapojen
rovněž evropský inspektor ochrany údajů.
•           Shrnutí odpovědí a
způsob, jakým byly vzaty v úvahu
Tento návrh zohledňuje výsledek
rozsáhlých diskusí s členskými státy v Radě, zejména v rámci
pracovních skupin Rady SIS-TECH a SIS-SIRENE, jakož i názory vyjádřené
členy Rady pro řízení globálního programu. Navíc reaguje na výzvu
členských států Komisi sladit právní rámec, kterým se řídí
přechod, s technickým scénářem schváleným jejich odborníky.
•           Sběr a využití
výsledků odborných konzultací
K přípravě tohoto návrhu nebyly využity
externí odborné konzultace.
•           Posouzení dopadů
Pro tento návrh není potřebné posouzení
dopadů, neboť je pokračováním technického projektu bez
jasně zjistitelných ekonomických, sociálních a ekologických dopadů.
6.           Rozpočtové
důsledky
Nařízení (ES) č. 2424/2001 a rozhodnutí 2001/886/SVV stanovovaly, že výdaje související s
vývojem SIS II mají být pokryty ze souhrnného rozpočtu Unie. Podle článku
5 nařízení (ES) č. 1987/2006 a podle článku 5 rozhodnutí
Rady č. 533/2007/SVV se náklady na zřízení, provoz a údržbu
centrálního SIS II a komunikační infrastruktury hradí ze souhrnného
rozpočtu Unie. Náklady na testování, provoz a údržbu jednotlivých
N.SIS II ponese dotyčný členský stát.
V nařízení (ES) č. 1104/2008
a rozhodnutí Rady 2008/839/SVV jsou zachovány
stejné zásady rozdělení nákladů, jako je uvedeno výše. Byla však
zavedena nová kategorie nákladů, a to náklady související s přechodem
ze SIS 1 na SIS II. Podle článků 15 těchto právních
aktů jsou náklady a přechod na centrální úrovni, společně s
náklady na testování, údržbu a vývoj (centrálního SIS II a komunikační
infrastruktury) hrazeny ze souhrnného rozpočtu Unie. Náklady související s
vnitrostátním N.SIS II ponesou dále členské státy.
Nařízením (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím 2007/533/SVV, jakož i rozhodnutím Evropského
parlamentu a Rady č. 574/2007/ES ze dne 23. května 2007 o
zřízení Fondu pro vnější hranice na období 2007 až 2013 jako
součásti obecného programu „Solidarita a řízení migračních
toků“[20]
byl mezi způsobilá opatření, která mohou být spolufinancována z Fondu
pro vnější hranice, zařazen vývoj SIS II na vnitrostátní úrovni. V
rozhodnutí Komise 2007/599/ES ze dne 27. srpna 2007, kterým se provádí
rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES, pokud jde o
přijetí strategických zásad na období let 2007–2013[21], byl systém SIS II
dále označen za jednu z pěti strategických priorit v rámci Fondu pro
vnější hranice, čímž bylo uznáno, že je důležité podporovat
jednotný a včasný rozvoj vnitrostátních projektů paralelně s
centrálním SIS II.
Od přijetí všech těchto výše
uvedených právních aktů se v průběhu roku 2010 po dokončení
důležitého testování (tzv. mezník 1) značně změnila
orientace projektu SIS II. Navíc vývoj ve využití systému SIS jeho uživateli (členskými
státy) přinesl nutnost aktualizovat technické požadavky na SIS II, pokud
jde o výkon a kapacitu paměti, které se po přistoupení devíti nových
členských států a Švýcarska značně zvýšily. Aktualizované
vlastnosti se odrazily v nové verzi dokumentu pro ovládání rozhraní (ICD 3.0).
Všechny tyto změny ovlivnily náklady na projekt jak na centrální, tak
vnitrostátní úrovni.
Pokud jde o proces přechodu, vývoj v
požadavcích a pokroky při dokončování projektu vedly ke
změně vymezení architektury přechodu, harmonogramu přechodu
a testovacích požadavků. Velká část činností, které by nyní bylo
nutné provést na úrovni jednotlivých členských států pro přechod
na SIS II, nebylo v době přijímání nařízení (ES) č.
1104/2008 a rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ani v době vypracovávání
finančního balíčku a víceletých programů v rámci Fondu pro
vnější hranice počítáno.
Co se týče přechodu ze systému SIS
1+ na SIS II, je proto nutné částečně opětovně sladit
zásady rozdělení nákladů. Některé činnosti na
vnitrostátní úrovni související s přechodem, zejména s účastí
členských států na testování spojené s přechodem, by mohly být
spolufinancovány z rozpočtové linie souhrnného rozpočtu Unie
určené na SIS II. Tato možnost by pokrývala konkrétní a přesně
vymezené činnosti, které přesahují rozsah jiných s nimi se
nekryjících opatření souvisejících se systémem SIS II, jež budou i nadále
podporována v rámci Fondu pro vnější hranice. Finanční pomoc
poskytovaná v rámci tohoto návrhu by tedy měla doplňovat pomoc z
Fondu pro vnější hranice.
Vzhledem k tomu, že zřízení
vnitrostátních systémů je primární povinností členských států,
příspěvek Unie zůstává dobrovolný a záměrem tohoto návrhu
není vytvoření nové povinností pro Unii. Rovněž je nutné určit
strop příspěvku Unie ve vztahu ke každému členskému státu. Tento
návrh nevyžaduje žádné další prostředky, neboť prostředky, které
jsou v roce 2011 stále dostupné, budou použity na pokrytí rozdílu mezi
celkovými náklady v roce 2012 a prostředky vložené do rozpočtové
linie na SIS II pro rok 2012.
Komise spolufinancovanou operaci vyhodnotí,
rozhodne o ni a administrativně ji zajistí v souladu s rozpočtovými a
jinými postupy, zejména postupy stanovenými ve finančním nařízení.
Členské státy musí dodržovat zásady řádného finančního
řízení, zejména pokud jde o poměr mezi kvalitou a vynaloženými
prostředky a o efektivitu nákladů. Komise bude oprávněna
provádět veškeré kontroly a inspekce potřebné k zajištění
řádné správy finančních prostředků Unie a k
ochraně finančních zájmů Unie před podvody nebo
nesrovnalostmi. Účetní dvůr Evropské unie bude zplnomocněn
provádět kontroly, které vyžaduje článek 287 Smlouvy o fungování
Evropské unie.
Náklady na činnosti na úrovni SIS 1+,
včetně doplňkových činností vykonávaných Francií jménem
členských států, které se účastní SIS 1+, se nadále hradí v
souladu s článkem 119 Schengenské úmluvy. Tento článek stanoví, že
náklady na zřízení a provoz technické podpůrné jednotky SIS 1+ podle
čl. 92 odst. 3 Úmluvy, včetně nákladů na kabelové spojení
vnitrostátních součástí Schengenského informačního systému
s technickou podpůrnou jednotkou, nesou společně
členské státy, zatímco náklady na zřízení a provoz vnitrostátní
součásti Schengenského informačního systému nese sám dotyčný
členský stát.
Komise připravila finanční výkaz,
který je přílohou tohoto návrhu.
7.           Další informace
•           Změna platných právních
předpisů
Návrhem se přepracovává nařízení
(ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí 2008/839/SVV v jediný
právní akt ve formě nařízení.
•           Zrušení data ukončení
platnosti
S ohledem na složitost procesu přechodu,
který (i přes rozsáhlou přípravu ze strany všech
zúčastněných stran) znamená značná technická rizika,
umožňuje tento návrh nezbytnou flexibilitu při reakci na
neočekávané potíže, kterým by centrální systém nebo jeden či
několik vnitrostátních systémů mohlo v průběhu
přechodu čelit. Proto již neobsahuje datum ukončení platnosti.
V souladu s článkem 55 nařízení
(ES) č. 1987/2006 a článkem 71 rozhodnutí 2007/533/SVV má
Rada stanovit data použitelnosti těchto právních aktů i
přechodu. Jelikož po přechodu předpokládá technická dokumentace
jednoměsíční období, ve kterém bude možné přepojení
přerušit a přechodně používat systém SIS I, mělo by datum
použitelnosti nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV
předcházet datu ukončení platnosti nástrojů týkajících se
přechodu alespoň o jeden měsíc.
•           Časový plán
Pro zajištění kontinuity příprav a
včasné uskutečnění přechodu by měl být tento návrh
přijat nejpozději v druhém čtvrtletí roku 2012.
2012/0033 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY
o přechodu z
Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační
systém druhé generace (SIS II) (přepracované znění)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
ê 1104/2008
ð nový
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unieo založení Evropského společenství a zejména na článek 7466 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[22],
ðpo konzultaci s evropským inspektorem ochrany
údajů, ï
vzhledem k těmto důvodům:
ò nový
(1)       Nařízení
Rady (ES) č. 1104/2008 ze dne 24. října 2008 o přechodu
z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský
informační systém druhé generace (SIS II)[23]
a rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ze dne 24. října 2008
o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na
Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)[24] byly podstatně
změněny. Vzhledem k potřebě provést další změny by
měly být z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti tyto akty
přepracovány.
ê 1104/2008 (přizpůsobený)
ð nový
(2)       Schengenský informační
systém (SIS) zřízený v souladu s ustanoveními hlavy IV Úmluvy ze dne 19.
června 1990 k provedení Schengenské dohody uzavřené dne
14. června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie
Beneluxu, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném
odstraňování kontrol na společných hranicích[25] (dále jen „Schengenská
úmluva“) a jeho rozšířená verze SIS1+ představují nezbytný nástroj
pro uplatňování ustanovení schengenského acquis
začleněného do rámce Evropské unie.
(3)       Vývoj SIS druhé generace (dále
jen „SIS II“) byl svěřen Komisi na základě nařízení
Rady (ES) č. 2424/2001[26]
a rozhodnutí Rady 2001/886/SVV[27]
ze dne 6. prosince 2001
o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II). ð Platnost těchto nástrojů
skončila dnem 31. prosince 2008 před ukončením vývoje
souvisejícího se SIS II. Tyto nástroje proto musí být doplněny
nejdříve o nařízení (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí
2008/839/SVV a následně o toto nařízení až do dne, který stanoví Rada
jednající v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozování a
využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II))[28] ï a rozhodnutím
Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení,
provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace
(SIS II)[29].
(4)       SIS II byl zřízen
nařízením (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a
využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[30]. Tímto nařízením by neměla být dotčena ustanovení
uvedených aktů.
(5)       Některé testy SIS II jsou
stanoveny v nařízení Rady (ES) č. 189/2008[31] a v rozhodnutí Rady
2008/173/SVVES[32] o testování Schengenského
informačního systému druhé generace (SIS II).
(6)       Je třeba, aby vývoj SIS
II pokračoval a byl dokončen v rámci celkového harmonogramu SIS II schváleného
Radou dne 6. června 2008 ð , který Komise předložila v
říjnu 2010 ï .
(7)       Souhrnný test SIS II by
měl být proveden za plné spolupráce členských států s Komisí v
souladu s ustanoveními tohoto nařízení. Co nejdříve po dokončení
souhrnného testu SIS II by mělo proběhnout ověření
výsledků tohoto testu nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí
2007/533/JVV.ð Pro účely souhrnného testu by měly
být používány pouze testovací údaje.ï
(8)       Členské státy by
měly provést test výměny doplňujících informací.
(9)       Pokud jde o SIS 1+, stanoví
Schengenská úmluva technickou podpůrnou funkci (C.SIS). Pokud jde o SIS
II, stanoví nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV, že
centrální SIS II sestává z technické podpůrné funkce a jednotného
vnitrostátního rozhraní (NI-SIS). Technická podpůrná funkce centrálního
SIS II se nachází ve Štrasburku (Francie) a záložní středisko ve
městě St. Johann im Pongau (Rakousko).
(10)     Pro lepší zvládání
případných obtíží spojených s přechodem ze SIS 1+ na SIS II by
měla být pro SISSchengenský informační systém vytvořena a otestována provizorní architektura přechodu.
Provizorní architektura přechodu by neměla mít žádný vliv na provozní
dostupnost SIS 1+. Komise by měla poskytnout převodník.
(11)     Členský stát
pořizující záznam je povinen zajistit, aby údaje zadané do SISSchengenského informačního systému byly přesné, aktuální a zákonné.
(12)     Komise je a měla by být i
nadále odpovědná za centrální SIS II a jeho komunikační
infrastrukturu. Tato odpovědnost zahrnuje údržbu a pokračování vývoje
SIS II a jeho komunikační infrastruktury, včetně průběžných
oprav chyb. Komise by měla koordinovat a podporovat společné
činnosti. Komise by měla zejména poskytovat potřebnou technickou
a operativní pomoc členským státům na úrovni centrálního SIS II,
včetně poskytnutí asistenční služby.
(13)     Členské státy jsou a
měly by i nadále zůstat odpovědné za vývoj a údržbu svých
vnitrostátních systémů (N.SIS II).
(14)     Francie je a měla by i
nadále zůstat odpovědná za technickou podpůrnou funkci SIS 1+,
jak je výslovně stanoveno v Schengenské úmluvě.
(15)     Zástupci členských států,
které se účastní SIS 1+, by měli koordinovat svou činnost v
rámci Rady. Je třeba stanovit rámec této organizační činnosti.
ò nový
(16)     Komise
by měla na podporu členských států při výběru
nejvýhodnějšího technického a finančního řešení zahájit bez
prodlení proces přijímání tohoto nařízení tím, že navrhne takový
právní režim pro přechod, ve kterém se bude lépe odrážet přístup k
technickému přechodu, jak jej nastiňuje Plán přechodu pro
projekt SIS (dále jen „plán přechodu“) schválený členskými státy dne
23. února 2011.
(17)     Plán
přechodu popisuje, že v průběhu období přepojování provedou
všechny členské státy postupně přepojení svých vnitrostátních
aplikací ze systému SIS I na systém SIS II. Z technického hlediska je žádoucí,
aby členské státy, které přepojení provádějí, mohly používat SIS
II v plném rozsahu již od přepojení a nemusely čekat až
přepojení provedou i ostatní členské státy. Proto je nutné
uplatňovat nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV
již od zahájení přepojení prvního státu. Období přechodu by mělo
být co možná nejkratší. Uplatňování nařízení (ES) č. 1987/2006 a
rozhodnutí 2007/533/SVV nebrání členským států, které přepojení
ještě neprovedly nebo které přepojení přerušily, používat v
průběhu intenzivního monitorování funkce SIS II, které jsou omezeny
na SIS 1+.
(18)     Je
nezbytné, aby uplatňování některých ustanovení hlavy IV Schengenské
úmluvy bylo dočasné, a to začleněním takových ustanovení do
tohoto nařízení, aby vznikl právní rámec pro převodník a provizorní
architekturu přechodu v průběhu přechodu. Provizorní
architektura přechodu pro fungování systému SIS 1+ umožňuje, aby SIS
1+ a určité technické součásti architektury systému SIS II fungovaly
po omezené přechodné období souběžně, což je nutné k
umožnění postupného přechodu.
ê 541/2010
(19)     Nařízení (ES) č.
1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že pro centrální SIS II by se na
základě analýzy nákladů a přínosů měla použít nejlepší
dostupná technologie. Příloha závěrů Rady o dalším směřování
SIS II ze dne 4. a 5. června 2009 uvádí mezníky, které by měly být
splněny v zájmu pokračování ve stávajícím projektu SIS II.
Současně byla provedena studie týkající se vypracování alternativního
technického scénáře pro vývoj SIS II na základě rozvoje SIS 1+ (SIS
1+ RE) jako pohotovostního plánu pro případ, že testy prokáží
neplnění požadavků týkajících se mezníků. Na základě
těchto parametrů může Rada rozhodnout, že vyzve Komisi, aby
přešla na alternativní technický scénář.
(20)     Popis technických složek architektury
přechodu by měl být proto uzpůsoben tak, aby
umožňoval i jiné technické řešení, a to zejména SIS 1+ RE, pokud jde
o vývoj centrálního SIS II. Možným technickým řešením pro rozvoj
centrálního SIS II a pro dosažení cílů SIS II stanovených v nařízení
(ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV je SIS 1+ RE.
(21)     SIS 1+ RE se vyznačuje
jedinečností prostředků mezi rozvojem SIS II a systémem SIS 1+.
Odkazy na technickou architekturu SIS II a na proces přechodu, které jsou
uvedeny v tomto nařízení, by se proto v případě provádění
alternativního scénáře měly chápat jako odkazy na SIS II na
základě jiného technického řešení, použité obdobně na technické
zvláštnosti tohoto řešení v souladu s cílem rozvíjet centrální SIS II.
ê 541/2010
ð nový
(22)     Při jakémkoliv technickém
scénáři by výsledkem přechodu na centrální úrovni měla být
dostupnost databáze SIS 1+ a nových funkcí systému SIS II na centrální úrovni
systému SIS II, a to včetně dodatečných kategorií údajů ð . Pro usnadnění načtení
údajů by se mělo specifikovat, že vymazané údaje, jak stanoví
čl. 113 odst. 2 Schengenské úmluvy, nebudou součástí přechodu ze
systému SIS 1+ na SIS II. ï
ê 1104/2008
(23)     Komise by měla být
oprávněna zadat plnění úkolů svěřených jí tímto
nařízením a úkolů souvisejících s plněním rozpočtu
třetím stranám, včetně vnitrostátních veřejných
subjektů, v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002
ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o
souhrnném rozpočtu Evropských společenství[33] (dále jen „finanční
nařízení“).
Každé takové zadání by mělo
dodržovat pravidla ochrany údajů a zabezpečení údajů a zohlednit
roli příslušných orgánů ochrany údajů v oblasti SIS, a zejména
ustanovení Schengenské úmluvy a tohoto nařízení.
ê 541/2010
(24)     Pokud jde o financování rozvoje
centrálního SIS II na základě alternativního technického řešení,
mělo by být prováděno ze souhrnného rozpočtu Unie při
respektování zásady řádného finančního řízení. V souladu s finančním nařízením může Komise svěřit úkoly související s plněním
rozpočtu vnitrostátním veřejným subjektům. Na základě
politické orientace a s výhradou podmínek stanovených ve finančním nařízení by Komise v případě přechodu na alternativní
řešení byla vyzvána, aby svěřila Francii úkoly plnění
rozpočtu, pokud jde o rozvoj SIS II na základě SIS 1+ RE.
ò nový
(25)     Nařízením
(ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím 2007/533/SVV, jakož i rozhodnutím
Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES ze dne
23. května 2007 o zřízení Fondu pro vnější hranice na
období 2007 až 2013 jako součásti obecného programu „Solidarita a
řízení migračních toků“[34],
byl mezi způsobilá opatření, která mohou být spolufinancována z Fondu
pro vnější hranice, zařazen rozvoj SIS II na vnitrostátní úrovni. V
rozhodnutí Komise 2007/599/ES ze dne 27. srpna 2007, kterým se provádí
rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES, pokud jde o
přijetí strategických zásad na období let 2007–2013[35], byl systém SIS II dále
označen za jednu z pěti strategických priorit v rámci Fondu pro
vnější hranice, čímž bylo uznáno, že je důležité podporovat
jednotný a včasný rozvoj vnitrostátních projektů paralelně s
centrálním SIS II.
Od
přijetí všech těchto právních aktů se v průběhu roku
2010 po dokončení důležitého testování (tzv. mezník 1)
značně změnila orientace projektu SIS II. Navíc vývoj ve využití
systému SIS členskými státy přinesl nutnost aktualizovat technické
požadavky na SIS II, pokud jde o výkon a kapacitu paměti, což ovlivnilo
náklady na projekt jak na centrální, tak vnitrostátní úrovni.
(26)     Pokud
jde o proces přechodu, vývoj v požadavcích a pokroky při
dokončování projektu vedly ke změně vymezení architektury
přechodu, harmonogramu přechodu a testovacích požadavků. S mnoha
opatřeními, která by nyní byla nutná provést na úrovni jednotlivých
členských pro přechod na SIS II, nebylo v době přijímání
nařízení (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ani v
době vypracovávání finančního balíčku a víceletých programů
v rámci Fondu pro vnější hranice počítáno.
Proto je
nutné částečně opětovně sladit zásady rozdělení
nákladů na přechod ze systému SIS 1+ na SIS II. Některé
činnosti na vnitrostátní úrovni související s přechodem, zejména s
účastí členských států na testování spojené s přechodem, by
mohly být spolufinancovány z rozpočtové linie souhrnného rozpočtu
Unie určené na SIS II. Tato možnost by měla pokrývat konkrétní a
přesně vymezené činnosti, které přesahují rozsah jiných s
nimi se nekryjících opatření souvisejících se systémem SIS II, jež budou i
nadále podporována v rámci Fondu pro vnější hranice. Finanční pomoc
poskytovaná v rámci tohoto návrhu by tedy měla doplňovat pomoc z
Fondu pro vnější hranice.
(27) V
souvislosti se spolufinancováním poskytnutým podle tohoto nařízení by
měla být učiněna příslušná opatření, která mají
předejít nesrovnalostem a podvodům, a měly by být
učiněny nezbytné kroky pro zpětné získání ztracených,
neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých
prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č.
2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních
zájmů Evropských společenství[36],
nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne
11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě
prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů
Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[37] a nařízením Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne
25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským
úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[38].
(28)     V
zájmu zajištění jednotných podmínek pro provádění tohoto
nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí
pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s
nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16.
února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady týkající se
mechanismů, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
prováděcích pravomocí[39].
ê 541/2010 (přizpůsobený)
(29)     Komise a členské státy by
měly ve všech fázích rozvoje a přechodu nadále úzce spolupracovat,
aby se uvedený proces dokončil. V závěrech Rady o SIS II ze dne 26. a
27. února 2009 a 4. a 5. června 2009 byl ustaven neformální orgán
sestávající z odborníků z členských států a označený jako
Rada pro řízení globálního programu s cílem posílit spolupráci a zajistit
pro centrální projekt SIS II přímou podporu ze strany členských
států. Pozitivní výsledek práce uvedené skupiny a nutnost dále posílit
spolupráci a transparentnost projektu jsou důvodem pro formální
začlenění skupiny do řídící struktury SIS II. K doplnění
stávající organizační struktury Ö SIS II Õ by proto měla
být formálně zřízena skupina odborníků nazvaná Rada pro
řízení globálního programu. V zájmu účinnosti i nákladové
efektivnosti by měl být počet odborníků omezen. Existence této
skupiny odborníků by se neměla dotýkat působnosti Komise a
členských států.
ê 1104/2008
(30)     Nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně
fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů institucemi a
orgány Společenství a o volném pohybu těchto údajů[40] se vztahuje na zpracovávání
osobních údajů Komisí.
ê 1104/2008 (přizpůsobený)
ð nový
(31)     Evropský inspektor ochrany údajů, jmenovaný na základě ð je odpovědný za sledování a
zajišťování uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 a ïa
zajišťování rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2004/55/ES ze dne 22.
prosince 2003 o jmenování nezávislého kontrolního orgánu podle článku 286
Smlouvy o ES[41], má pravomoc sledovat činnosti orgánů a institucí Společenství Ö Unie Õ související se
zpracováváním osobních údajů. ð Tímto nařízením by neměla být
dotčena specifická ustanovení Schengenské úmluvy, jakož i nařízení
(ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV o ochraně a
bezpečnosti osobních údajů. ï
ò nový
(32)     Přechod
je složitý proces, který i přes rozsáhlou přípravu ze strany všech
zúčastněných stran přináší značná technická rizika. Je
žádoucí, aby právní rámec umožňoval nezbytnou flexibilitu při reakci
na neočekávané potíže, kterým by centrální systém nebo jeden či
několik vnitrostátních systémů mohlo v průběhu
přechodu čelit. V tomto nařízení by proto nemělo být
uvedeno žádné datum ukončení platnosti. Datum ukončení přechodu
stanoví Rada podle čl. 55 odst. 2 nařízení (ES)
č. 1987/2006 a čl. 71 odst. 2 rozhodnutí
2007/533/SVV.
ê 1104/2008 (přizpůsobený)
(33)     Jelikož cílů tohoto nařízení, a to vytvoření provizorní architektury přechodu a přenosu údajů ze SIS
1+ na SIS II, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských
států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků
tohoto nařízení lépe dosaženo na úrovni UnieSpolečenství,
může UnieSpolečenství
přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v
článku 5 Smlouvy o Evropské
uniizaložení Evropského společenství. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném
článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je
nezbytné k dosažení těchto cílů.
(34)     Toto nařízení respektuje
základní práva a dodržuje zásady uznávané zejména Listinou základních práv
Evropské unie.
(21)     Schengenská úmluva by měla být
změněna, aby umožňovala integraci SIS 1+ do provizorní
architektury přechodu.
(35)     V souladu s články 1 a 2
Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a
ke Smlouvě o
fungování Evropské unie, se Dánsko
neúčastní přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro
ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení
navazuje na schengenské acquis podle hlavy IV části
třetí Smlouvy o ES, mělo
by se Dánsko rozhodnout v souladu s článkem 45 tohotouvedeného protokolu
do šesti měsíců od přijetí tohoto nařízení, zda je provede
ve svém vnitrostátním právu.
ê 2008/839/JHA
ð nový
(36)     Toto nařízení rozvíjí ta
ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené
království v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne
29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního
Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[42]., ð v rozsahu, ve kterém se tento
článek odkazuje na ustanovení Schengenské úmluvy, kterou se zřizuje
SIS s výjimkou článku 96 této úmluvy ï.
(37)     Toto nařízení rozvíjí ta
ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v
souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002
o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení
schengenského acquis[43].,
ð v rozsahu, ve kterém se tento
článek odkazuje na ustanovení Schengenské úmluvy, kterou se zřizuje
SIS s výjimkou článku 96 této úmluvy. ï
(38)     Tímto nařízením nejsou
dotčena opatření pro částečnou účast Spojeného
království a Irska v schengenském acquis, která byla stanovena pro
Spojené království v rozhodnutí Rady 2000/365/ES a pro Irsko v rozhodnutí Rady
2002/192/ES.
(39)     Pokud jde o Island a Norsko,
rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu
dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským
královstvím o jejich přidružení těchto dvou
států k provádění,
uplatňování a rozvoji schengenského acquis[44], která spadají do oblasti
uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES[45] o některých
opatřeních pro uplatňování uvedené dohody.
(40)     Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí
toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody
mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o
přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a
rozvoji schengenského acquis[46],
která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí
1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES[47].
(41)     Pokud jde o Lichtenštejnsko,
rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu
Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou
konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení
Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským
společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské
konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis,
která spadají do oblasti uvedené v článku 1 bodě G rozhodnutí
Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 ve spojení s článkem 3
rozhodnutí Rady 2011/350/ES[48].
ò nový
(42)     Pokud
jde o Kypr, je toto nařízení aktem navazujícím na schengenské acquis
nebo s ním jinak souvisejícím ve smyslu čl. 3 odst. 2 aktu o
přistoupení z roku 2003,
ê 1104/2008 (přizpůsobený)
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Obecný účel
1. Schengenský informační systém
zřízený na základě hlavy IV Schengenské úmluvy z roku 1990 (SIS 1+)
se nahrazuje novým systémem, a to Schengenským informačním systémem II
(SIS II), jehož zřízení, provoz a používání upravuje nařízení (ES)
č. 1987/2006 Ö a rozhodnutí
2007/533/SVV Õ .
2. V souladu s postupy a rozdělením
úkolů stanovenými v tomto nařízení Komise a členské státy
vyvinou SIS II jako jednotný integrovaný systém a připraví jej k
využívání.
ê 541/2010 čl.
1 odst. 1
3. Rozvoje systému SIS II lze dosáhnout
prostřednictvím provádění alternativního technického scénáře,
který se vyznačuje vlastními technickými specifikacemi.
ê 1104/2008 (přizpůsobený)
ð nový
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a) „centrálním SIS II“ technická podpůrná
funkce SIS II obsahující databázi (dále jen „databáze SIS II“) a jednotné
vnitrostátní rozhraní (NI-SIS);
b) „C.SIS“ technická podpůrná funkce SIS 1+
obsahující referenční databázi pro SIS 1+ a jednotné vnitrostátní rozhraní
(N.COM);
c) „N.SIS“ vnitrostátní systém SIS 1+ sestávající
z vnitrostátních datových systémů, které komunikují s C.SIS;
d) „N.SIS II“ vnitrostátní systém SIS II
sestávající z vnitrostátních datových systémů, které komunikují s
centrálním SIS II;
e) „převodníkem“ technický nástroj
umožňující trvalou a spolehlivou komunikaci C.SIS s centrálním SIS II,
který zajišťuje funkce uvedené v čl. 10 odst. 3 ð , a umožňující
přeměnu a synchronizaci údajů mezi C.SIS a centrálním SIS II ï;
f) „souhrnným testem“ test uvedený v čl. 55
odst. 3 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
1987/2006 Ö a v čl. 71
odst. 3 písm. c) rozhodnutí 2007/533/SVV Õ ;
g) „testem doplňujících informací“
funkční testy mezi centrálami SIRENE.
Článek 3
Předmět a oblast
působnosti
Toto nařízení vymezuje úkoly a
odpovědnosti Komise a členských států, které se účastní SIS
1+, pokud jde o tyto úkoly:
a) údržba SIS II a jeho další vývoj;
b) souhrnný test SIS II;
c) test doplňujících informací;
d) další vývoj a testování převodníku;
e) zřízení a testování provizorní
architektury přechodu;
f) přechod ze SIS 1+ na SIS II.
Článek 4
Technické složky architektury
přechodu
ê 541/2010 čl.
1 odst. 2
Pro zajištění přechodu ze SIS 1+ na
SIS II jsou v nutné míře zpřístupněny tyto prvky:
ê 1104/2008
a) a připojení k převodníku;
b) komunikační infrastruktura pro SIS 1+
umožňující komunikaci C.SIS s N.SIS;
c) N.SIS;
d) centrální SIS II, NI-SIS a komunikační
infrastruktura pro SIS umožňující komunikaci centrálního SIS II s N.SIS II
a převodníkem;
e) N.SIS II;
f) převodník.
Článek 5
Hlavní odpovědnost za vývoj SIS
II
1. Komise dále rozvíjí centrální SIS II,
komunikační infrastrukturu a převodník.
2. Francie zpřístupní a provozuje C.SIS v
souladu s ustanoveními Schengenské úmluvy.
3. Členské státy nadále rozvíjejí N.SIS
II.
4. Členské státy, které se účastní
SIS 1+, udržují N.SIS podle ustanovení Schengenské úmluvy.
5. Členské státy, které se účastní
SIS 1+, zpřístupní komunikační infrastrukturu pro SIS 1+ a provozují
ji.
6. Komise tyto činnosti koordinuje a
poskytne nezbytnou podporu při plnění úkolů ve své
působnosti uvedených v odstavcích 1 až 3.
ê 1104/2008 (přizpůsobený)
Článek 6
Další vývoj
Opatření nezbytná pro další vývoj SIS II
podle čl. 5 odst. 1, zejména opatření nezbytná pro opravování chyb,
jsou prováděcí akty. Tyto prováděcí akty se přijímají
přezkumným postupem podle Ö čl. 17 odst.
2 Õ .
Opatření nezbytná pro další vývoj SIS II
podle čl. 5 odst. 3, pokud jde o jednotné vnitrostátní rozhraní
zajišťující soulad N.SIS II s centrálním SIS II, jsou prováděcí akty.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle Ö čl. 17
odst. 2 Õ .
Článek 7
Hlavní činnosti
1. Komise provede společně s
členskými státy, které se účastní SIS 1+, souhrnný test.
2. Zřídí se provizorní architektura
přechodu SIS a Komise společně s Francií a členskými státy, které se
účastní SIS 1+, provede její test.
3. Komise a členské státy, které se
účastní SIS 1+, provedou přechod ze SIS 1+ na SIS II.
4. Členské státy, které se účastní
SIS 1+, provedou test výměny doplňujících informací.
5. Komise poskytne na centrální úrovni SIS II
nezbytnou podporu činností uvedených v odstavcích 1 až 4.
6. Činnosti uvedené v odstavcích 1 až 3
jsou koordinovány Komisí a členskými státy, které se účastní SIS 1+,
činnými v rámci Rady.
Článek 8
Souhrnný test
1. Souhrnný test bude zahájen až poté, co
Komise prohlásí, že se domnívá, že testy uvedené v článku 1 nařízení
(ES) č. 189/2008 Ö a v článku
1 rozhodnutí 2008/839/SVV Õ byly provedeny
s dostatečným úspěchem pro zahájení tohoto testu.
2. Provede se souhrnný test, jehož cílem je
zejména potvrdit, že Komise a členské státy, které se účastní SIS 1+,
dokončily nezbytná technická opatření pro zpracovávání údajů SIS
II a prokázaly, že úroveň funkční způsobilosti SIS II je přinejmenším
rovnocenná úrovni funkční způsobilosti, které bylo dosaženo u SIS 1+.
3. Souhrnný test provádějí členské
státy, které se účastní SIS 1+, pokud jde o N.SIS II, a Komise, pokud jde
o centrální SIS II.
4. Souhrnný test proběhne podle
podrobného časového plánu stanoveného členskými státy, které se
účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady ve spolupráci s Komisí.
5. Souhrnný test proběhne na základě
technických specifikací vymezených členskými státy, které se účastní
SIS 1+, činnými v rámci Rady ve spolupráci s Komisí.
6. Komise a členské státy, které se
účastní SIS 1+, činné v rámci Rady, stanoví kritéria s cílem
určit, zda jsou dokončena nezbytná technická opatření pro
zpracovávání údajů SIS II a zda je úroveň funkční
způsobilosti SIS II přinejmenším rovnocenná úrovni funkční
způsobilosti, které bylo dosaženo u SIS 1+.
7. Výsledky testů jsou s použitím
kritérií uvedených v odstavci 6 tohoto článku analyzovány
členskými státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady,
a Komisí. Výsledky testu se ověří podle čl. 55 odst. 3 písm. c)
nařízení (ES) č. 1987/2006 Ö a v čl. 71
odst. 3 písm. c) rozhodnutí 2007/533/SVV Õ .
8. Členské státy, které se neúčastní
SIS 1+, se mohou účastnit souhrnného testu. Jejich výsledky nemají vliv na
celkové ověření testu.
Článek 9
Test doplňujících informací
1. Členské státy, které se účastní
SIS 1+, provedou funkční testy SIRENE.
2. Komise zpřístupní centrální SIS II a
jeho komunikační infrastrukturu po dobu trvání testu doplňujících
informací.
3. Test doplňujících informací
proběhne podle podrobného časového plánu stanoveného členskými
státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady.
4. Test doplňujících informací
proběhne na základě technických specifikací vymezených členskými
státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady.
5. Výsledky testů jsou analyzovány
členskými státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady.
6. Členské státy, které se neúčastní
SIS 1+, se mohou testu doplňujících informací účastnit. Jejich
výsledky nemají vliv na celkové ověření testu.
Článek 10
Provizorní architektura přechodu
1. Zřizuje se provizorní architektura
přechodu. Během přechodného období jsou centrální SIS II a C.SIS
propojeny převodníkem. N.SIS je napojen na C.SIS, N.SIS II na centrální
SIS II.
2. 2. Komise poskytne převodník, centrální
SIS II a jeho komunikační infrastrukturu jako součást provizorní
architektury přechodu.
ê541/2010 čl. 1
odst. 3
3. Převodník převádí údaje
dvěma směry mezi C.SIS a centrálním SIS II a zajišťuje
synchronizaci C.SIS a centrálního SIS II.
ê 1104/2008
4. Komise provede test komunikace mezi
centrálním SIS II a převodníkem.
5. Francie provede test komunikace mezi C.SIS
a převodníkem.
6. Komise a Francie provedou test komunikace
mezi centrálním SIS II a C.SIS prostřednictvím převodníku.
7. Francie společně s Komisí propojí
C.SIS prostřednictvím převodníku s centrálním SIS II.
8. Komise společně s Francií a
ostatními členskými státy, které se účastní SIS 1+, provedou test
provizorní architektury přechodu jako celku podle testovacího plánu
vypracovaného Komisí.
9. Francie v případě potřeby
zpřístupní údaje pro účely testu.
ê 1104/2008
ð nový
Článek 11
Přechod ze SIS 1+ na SIS II
1. Pro přechod z C.SIS na centrální SIS
II Francie zpřístupní databázi SIS 1+ a Komise vloží databázi SIS 1+ do
centrálního SIS II. ðÚdaje z databáze SIS 1+ uvedené v čl.
113 odst. 2 Schengenské úmluvy se do centrální SIS II nepřenášejí . ï
ê 541/2010 čl.
1 odst. 4
2. Členské státy, které se účastní
SIS 1+, přejdou z N.SIS na N.SIS II za využití provizorní architektury
přechodu s podporou Francie a Komise.
ê 1104/2008 (přizpůsobený)
Ö 3. Přechod
vnitrostátního systému ze SIS 1+ na SIS II začíná načtením údajů
N.SIS II, s tím, že N.SIS II má obsahovat datový soubor, vnitrostátní kopii,
obsahující kompletní nebo částečnou kopii databáze SIS II . Õ
ÖPo načtení
údajů podle odstavce 1 bude následovat přepojení z N.SIS na N.SIS II
každého z členských států. Õ
ÖPřechod
proběhne podle podrobného časového plánu stanoveného Komisí a
členskými státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci
Rady. Õ
ê 1104/2008
ð nový
4. Komise je nápomocna při koordinaci a
podpoře společných činností během přechodu.
ð 5. Přepojení bude provedeno po
ověření podle čl. 8 odst. 7 v den, který stanoví Rada v souladu
s čl. 55 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 71 odst.
2 rozhodnutí 2007/533/SVV. ï
ê 1104/2008
Článek 12
Právní rámec
ò nový
Během
načtení údajů podle prvního pododstavce čl. 11 odst. 3 se na SIS
1+ nadále použijí ustanovení hlavy IV Schengenské úmluvy.
Od přepojení
prvního členského státu z N.SIS na N.SIS II podle druhého pododstavce
čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení se použije nařízení (ES) č.
1987/2006 a rozhodnutí 533/2007/SVV.
ê 1104/2008
Článek 13
Spolupráce
1. Členské státy a Komise v rámci své
působnosti spolupracují při provádění všech činností, na
něž se toto nařízení vztahuje.
2. Komise zejména poskytne na centrální úrovni
SIS II nezbytnou podporu testování a přechodu N.SIS II.
3. Členské státy zejména poskytnou na
úrovni N.SIS II nezbytnou podporu testování a provizorní infrastruktury
přechodu.
ò nový
Článek 14
Nahrazení vnitrostátních součástí systémem N.SIS
II
1. N.SIS II
může nahradit vnitrostátní součást systému uvedenou v článku 92
Schengenské úmluvy, přičemž v takovém případě členské
státy nemusí uchovávat vnitrostátní datový soubor.
2. Pokud
některý z členských států nahradí svou vnitrostátní součást
systému systémem N.SIS II, povinné funkce technické podpůrné funkce
vůči této vnitrostátní součásti systému podle čl. 92 odst.
2 a 3 Schengenské úmluvy se stávají povinnými funkcemi vůči
centrálnímu SIS II, aniž jsou dotčeny povinnosti uvedené v čl. 5
odst. 1 a čl. 10 odst. 1, 2 a 3 tohoto nařízení.

ê 1104/2008
Článek 15
ò nový
Zpracování
údajů a vedení záznamů v centrálním SIS II
1. Centrální databáze SIS II je k dispozici za
účelem automatizovaného vyhledávání na území každého členského státu.
2. Centrální SIS II
poskytuje služby nezbytné pro zadávání a zpracovávání údajů SIS 1+,
on-line aktualizaci vnitrostátních kopií N.SIS II, synchronizaci a soulad mezi
vnitrostátními kopiemi N.SIS II a centrální databází SIS II a umožňuje
operace pro počáteční nastavení a opětovné zavedení
vnitrostátních kopií N.SIS II.
ê 1104/2008
3. Aniž jsou dotčena příslušná ustanovení hlavy IV Schengenské
úmluvy, Komise zajistí, aby každý přístup k osobním údajům a všechny
výměny osobních údajů v rámci centrálního SIS II byly zaznamenány za
účelem kontroly, zda je vyhledávání zákonné či nikoli, za účelem
sledování zákonnosti zpracovávání údajů a pro zajištění řádného
fungování centrálního SIS II a vnitrostátních systémů, neporušenosti
údajů a jejich zabezpečení.
4. Záznamy obsahují zejména datum a čas přenosu údajů,
údaje použité pro provedení vyhledávání, odkaz na předávané údaje a název
příslušného orgánu odpovědného za zpracování údajů.
5. Záznamy lze použít pouze k účelům uvedeným v odstavci 1 a
vymaží se nejdříve po uplynutí jednoho roku a nejpozději po
třech letech od jejich vytvoření.
6. Záznamy lze uchovat déle, jsou-li potřebné pro postupy kontroly,
které již započaly.
7. Příslušné orgány pověřené kontrolou, zda je
vyhledávání zákonné či nikoli, sledováním zákonnosti zpracování
údajů, vlastní kontrolou a zajištěním řádného fungování
centrálního SIS II, neporušenosti údajů a jejich zabezpečení, mají v
rozsahu své pravomoci a na základě žádosti do této evidence přístup
za účelem plnění svých úkolů.
ê 1104/2008
ð nový
Článek 16
Náklady
1. Náklady na přechod, souhrnný test,
test doplňujících informací, údržbu a rozvoj na úrovni centrálního SIS II
nebo komunikační infrastruktury jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské Unie.
2. Náklady na ð instalaci ï , přechod, testování, údržbu a rozvoj vnitrostátních systémů
ð , jakož i úkoly, které mají podle
tohoto nařízení provádět vnitrostátní systémy, ï nese každý dotyčný členský stát.
ò nový
3. Unie může poskytnou finanční příspěvek na
výdaje členských států na jejich přechod a testování související
s přechodem prováděné podle tohoto nařízení, které nejsou
způsobilé k získání financování v rámci Fondu pro vnější hranice, za
předpokladu, že dotyčný členský stát jasně prokáže, že
další finanční prostředky potřebuje.
Příspěvek
Unie související s činnostmi uvedenými v prvním pododstavci bude mít formu
grantů podle hlavy VI finančního nařízení. Příspěvek
Unie nepřesáhne 75 % způsobilých výdajů každého členského
státu a rovněž nepřesáhne 750 000 EUR na jeden členský stát.
Komise spolufinancovanou operaci vyhodnotí, rozhodne o ni a
administrativně ji zajistí v souladu s rozpočtovými a jinými postupy,
zejména postupy stanovenými ve finančním nařízení.
Každý členský
stát, který žádá tento finanční příspěvek, vypracuje
finanční prognózu včetně rozpisu operačních i
administrativních nákladů na činnosti související s testováním a
přechodem. Pokud členské státy využijí na své výdaje finanční
prostředky Unie, musí být náklady přiměřené
a splňovat zásady řádného finančního řízení, zejména pokud
jde o ekonomickou výhodnost a nákladovou efektivnost. Členské
státy předloží Komisi zprávu, jak příspěvek Unie využily, a to
nejpozději šest měsíců ode dne, který stanoví Rada v souladu s
čl. 55 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 71 odst. 2
rozhodnutí 2007/533/SVV.
Pokud
není příspěvek Unie využit nebo je využit neadekvátně,
částečně či pozdě, Unie může svůj
finanční příspěvek snížit, zadržet či ukončit jeho
poskytování. Pokud členské státy neposkytnou svou část
finančního příspěvku na financování činností uvedených v
odstavci 1, nebo ji poskytnou jen částečně či pozdě,
může Unie svůj finanční příspěvek snížit.
4.
Účetní dvůr Evropské unie je oprávněn provádět
příslušné kontroly v součinnosti s vnitrostátními kontrolními orgány
nebo příslušnými vnitrostátními útvary. Komise je zplnomocněna
provádět veškeré kontroly a inspekce potřebné k zajištění
řádné správy finančních prostředků Unie a k
ochraně finančních zájmů Unie před podvody nebo
nesrovnalostmi. Za tím účelem členské státy poskytnou Komisi a
Účetnímu dvoru veškeré příslušné doklady a záznamy.
5. Náklady na
zřízení a provoz technické podpůrné funkce uvedené v čl. 92
odst. 3 Schengenské úmluvy, včetně nákladů na kabelové spojení
vnitrostátních součástí systému SIS 1+ s technickou podpůrnou funkcí,
a náklady na činnosti prováděné společně s úkoly uloženými
Francii pro účely tohoto nařízení nesou společně
členské státy.
Článek 16
Změna
ustanovení Schengenské úmluvy
Ustanovení
Schengenské úmluvy se mění takto:
              1. Vkládá se nový
článek, který zní::
„Článek 92A
              1. Dnem vstupu v
platnost nařízení Rady (ES) č. 1104/2008[49] a rozhodnutí Rady 2008/839/SVV[50] a na základě definicí obsažených v
článku 2 uvedeného nařízení může být technická architektura
Schengenského informačního systému doplněna o:
         a) dodatečný
centrální systém sestávající:
–
z technické
podpůrné funkce (centrální SIS II) umístěné ve Francii a ze záložního
centrálního SIS II, jenž se nachází v Rakousku a obsahuje databázi SIS II a
jednotné vnitrostátní rozhraní (NI-SIS),
–
z technického
propojení mezi C.SIS a centrálním SIS II prostřednictvím
převodníku umožňujícího přeměnu a synchronizaci údajů
mezi C.SIS a centrálním SIS II;
         d) vnitrostátní systém
(N.SIS II) sestávající z vnitrostátních datových systémů, jenž komunikuje
s centrálním SIS II;
         (c) infrastrukturu pro
komunikaci mezi centrálním SIS II a N.SIS II připojeným k NI-SIS.
              2. N.SIS II může
nahradit vnitrostátní součást systému uvedenou v článku 92 této
úmluvy, přičemž v takovém případě členské státy nemusí
uchovávat vnitrostátní datový soubor.
              3. Centrální databáze
SIS II je k dispozici za účelem automatizovaného vyhledávání na území
každého členského státu.
              4. Pokud členské
státy nahradí svou vnitrostátní součást vnitrostátním systémem N.SIS II,
povinné funkce technické podpůrné funkce vůči této
vnitrostátní součásti systému podle čl. 92 odst. 2 a odst. 3 se
stávají povinnými funkcemi vůči centrálnímu SIS II, aniž jsou
dotčeny povinnosti uvedené v rozhodnutí 2008/839/SVV a v čl. 5 odst.
1 a čl. 10 odst. 1, 2 a 3 nařízení (ES) č. 1104/2008.
              5. Centrální SIS II
poskytuje služby nezbytné pro zadávání a zpracovávání údajů SIS 1+,
on-line aktualizaci vnitrostátních kopií N.SIS II, synchronizaci a soulad mezi
vnitrostátními kopiemi N.SIS II a centrální databází SIS II a umožňuje
operace pro počáteční nastavení a opětovné zavedení
vnitrostátních kopií N.SIS II.
              6. Francie,
odpovědná za technickou podpůrnou funkci, ostatní členské státy
a Komise spolupracují při zajišťování toho, aby vyhledávání v
datových souborech N.SIS II nebo v databázi SIS II přinášelo výsledek
rovnocenný výsledku vyhledávání ve vnitrostátním datovém souboru vnitrostátních
součástí uvedených v čl. 92 odst. 2.“»
              2. V čl. 119
odst. 1 se první věta nahrazuje tímto:
              „Náklady na
zřízení a provoz technické podpůrné funkce uvedené v čl. 92
odst. 3, včetně nákladů na kabelové spojení vnitrostátních
součástí Schengenského informačního systému s technickou
podpůrnou funkcí, a náklady na činnosti prováděné
společně s úkoly uloženými Francii při uplatňování
rozhodnutí Rady 2008/839/SVV a nařízení
Rady (ES) č. 1104/2008 nesou společně členské státy.
              3. V článku 119
se odstavec 2 nahrazuje tímto:
              „Náklady na
zřízení a provoz vnitrostátní součásti Schengenského
informačního systému a náklady na úkoly uložené vnitrostátním
systémům podle rozhodnutí 2008/839/SVV nařízení (ES) č.
1104/2008 a nese každý dotyčný členský stát.“»
ê 1104/2008 (přizpůsobený)
Článek 171
Výbor
Ö 1. Komisi je
nápomocen výbor zřízený článkem 51 nařízení (ES) č.
1987/2006 a článkem 67 rozhodnutí 2007/533/SVV. Tento výbor je výborem ve
smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. Õ
Ö 2. Odkazuje-li
se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU)
č. 182/2011. Õ
Doba stanovená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí
1999/468/ES je tři měsíce.
ê 541/2010 čl.
1 odst. 5
ð nový
Článek 18
Rada pro řízení globálního
programu
1. Zřizuje se skupina technických
odborníků nazvaná ‚Rada pro řízení globálního programu‘, aniž jsou
dotčeny příslušné odpovědnosti a činnosti Komise, výboru uvedeného v článku 17, Francie a členských států, které se účastní SIS 1+.
Rada pro řízení globálního programu je poradním orgánem pro pomoc projektu
centrálního SIS II a usnadňuje soudržnost mezi projekty SIS II na centrální
úrovni i na úrovni jednotlivých členských států. Nemá rozhodovací
pravomoc ani není zmocněn zastupovat Komisi nebo členské státy.
2. Rada pro řízení globálního programu má
nejvýše deset členů a zasedá pravidelně. Členské státy, ð které se účastní SIS 1+ ïzasedající v Radě, jmenují nejvýše osm odborníků a stejný
počet náhradníků. Nejvýše dva odborníky a dva náhradníky jmenuje
generální ředitel příslušného generálního ředitelství Komise z
řad úředníků Komise.
Zasedání Rady pro řízení globálního
programu se mohou účastnit další odborníci členských států a
úředníci Komise, kteří jsou do rozvoje projektů SIS II
přímo zapojeni, a to na náklady jejich příslušného správního orgánu
nebo instituce.
K účasti na zasedáních Rady pro řízení
globálního programu mohou být přizváni odborníci, podle vymezení v
referenčním rámci uvedeném v odstavci 5, a to na náklady jejich
příslušného správního orgánu, instituce nebo společnosti.
3. K účasti na zasedáních Rady pro
řízení globálního programu jsou vždy přizváni odborníci jmenovaní
členskými státy, které plní úlohu stávajícího a nastupujícího
předsednictví.
4. Sekretariát Rady pro řízení globálního
programu zajišťuje Komise.
5. Rada pro řízení globálního programu
sama formuluje rozsah svého referenčního rámce, který zahrnuje zejména
postupy týkající se:
–
střídavého předsednictví Komise a
předsednictví Rady,
–
místa zasedání,
–
přípravy jednání,
–
umožnění účasti dalších odborníků,
–
plánu komunikace zajišťujícího plné
informování nezúčastněných členských států.
Referenční rámec nabývá účinku poté,
co generální ředitel příslušného generálního ředitelství Komise
a členské státy ð , které se účastní SIS 1+ ïzasedající ve výboru podle článku 17 vydají příznivé stanovisko.
6. Rada pro řízení globálního programu
pravidelně předkládá výboru uvedenému v článku 17 nebo případně příslušným přípravným orgánům
Rady písemné zprávy o pokroku projektu, včetně poskytnutých
doporučení, jakož i jejich odůvodnění.
7. Správní náklady a cestovní výlohy
vyplývající z činností Rady pro řízení globálního programu se hradí
ze souhrnného rozpočtu Unie, pokud nejsou hrazeny z jiných zdrojů,
aniž je dotčen čl. 16 odst. 2. Pokud jde o cestovní výlohy
členů Rady pro řízení globálního programu jmenovaných členskými
státy ð , které se účastní SIS 1+, ï zasedajícími v Radě, a odborníků přizvaných v
souladu s odstavcem 3 tohoto článku, které vznikají v souvislosti s prací
Rady pro řízení globálního programu, použijí se Předpisy o
úhradě výdajů externích odborníků přizvaných na zasedání
Komise.
ê 1104/2008
Článek 19
Předkládání zpráv
Komise vždy po šesti měsících a poprvé po
uplynutí prvních šesti měsíců roku 2009 předloží Evropskému
parlamentu a Radě zprávu o pokroku týkající se rozvoje systému SIS II a
přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na
Schengenský informační systém druhé generace (SIS II).
ò nový
Článek 20
Zrušení
Nařízení (ES)
č. 1104/2008 a rozhodnutí 2008/839/SVV se zrušuje.
Odkazy na zrušené
nařízení (ES) č. 1104/2008 a na zrušené rozhodnutí 2008/839/SVV se
považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou
obsaženou v příloze II.
ê 1104/2008 (přizpůsobený)
è1 541/2010
čl. 1 odst. 6 (přizpůsobený)
Článek 21
Vstup v platnost a použitelnost
ÖToto nařízení
vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním
věstníku Evropské unie. Õ è1
Jeho platnost skončí ke dni, který stanoví Rada podle čl. 55
odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 71 odst. 2 rozhodnutí
2007/533, a v každém případě
nejpozději dne 31. března 2013, nebo, v případě
přechodu na alternativní technický scénář podle čl. 1 odst. 3,
dne 31. prosince 2013. ç
ÖToto nařízení je
závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v
souladu se Smlouvou o
fungování Evropské unie o založení Evropského společenství. Õ
V Bruselu dne
                                                                       za
Radu
                                                                       předseda
é
PŘÍLOHA I
Zrušené
akty a jejich následné změny
Nařízení Rady (ES) č. 1104/2008
(Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1)
Nařízení Rady (ES) č. 541/2010
(Úř. věst. L 155, 22.6.2010, s. 19)
Rozhodnutí Rady 2008/839/SVV
(Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43)
Rozhodnutí Rady 542/2010/SVV
(Úř. věst. L 155, 22.6.2010, s. 23)
PŘÍLOHA
II
Srovnávací
tabulka
 Nařízení Rady (ES) č. 1104/2008 || Rozhodnutí Rady 2008/839/SVV || Toto nařízení
 Článek 1 || Článek 1 || Článek 1
 Článek 2 || Článek 2 || Článek 2
 Článek 3 || Článek 3 || Článek 3
 Článek 4 || Článek 4 || Článek 4
 Článek 5 || Článek 5 || Článek 5
 Článek 6 || Článek 6 || Článek 6
 Článek 7 || Článek 7 || Článek 7
 Článek 8 || Článek 8 || Článek 8
 Článek 9 || Článek 9 || Článek 9
 Článek 10 || Článek 10 || Článek 10
 Článek 11 || Článek 11 || Článek 11
 Článek 12 || Článek 12 || Článek 12
 Článek 13 || Článek 13 || Článek 13
 - || - || Článek 14
 Článek 14 || Článek 14 || Článek 15
 - || - ||
 Článek 15 || Článek 15 || Článek 16
 Článek 16 || Článek 16 || -
 Článek 17 || Článek 17 || Článek 17
 Článek 17a || Článek 17a || Článek 18
 Článek 18 || Článek 18 || Článek 19
 - || - || Článek 20
 Článek 19 || Článek 19 || Článek 21
 - || - || Příloha I
 - || - || Příloha II
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1........... RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU.................................................................................. 35
1.1........ Název návrhu/podnětu.................................................................................................. 35
1.2........ Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB........................................................... 35
1.3........ Povaha návrhu/podnětu................................................................................................. 35
1.4........ Cíle.............................................................................................................................. 35
1.4.1..... Víceleté strategické cíle Komise
sledované návrhem/podnětem...................................... 35
1.4.2..... Specifické cíle a příslušné
aktivity ABM/ABB............................................................... 35
1.4.3..... Očekávané výsledky a dopady..................................................................................... 36
1.4.4..... Ukazatele výsledků a dopadů........................................................................................ 36
1.5........ Odůvodnění
návrhu/podnětu......................................................................................... 36
1.5.1..... Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu.......... 36
1.5.2..... Přidaná hodnota ze zapojení EU.................................................................................... 36
1.5.3..... Závěry vyvozené z podobných
zkušeností v minulosti..................................................... 37
1.5.4..... Provázanost a možná synergie s
dalšími relevantními nástroji.......................................... 37
1.6........ Doba trvání akce a finanční
dopad................................................................................ 37
1.7........ Předpokládaný způsob
řízení......................................................................................... 37
2........... SPRÁVNÍ OPATŘENÍ............................................................................................... 39
2.1........ Pravidla pro sledování a podávání
zpráv........................................................................ 39
2.2........ Systém řízení a kontroly................................................................................................ 39
2.2.1..... Zjištěná rizika............................................................................................................... 39
2.2.2..... Předpokládané metody kontroly................................................................................... 39
2.3........ Opatření k zamezení
podvodů a nesrovnalostí................................................................ 40
3........... ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU................................ 41
3.1........ Okruhy víceletého finančního
rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie....................... 41
3.2........ Odhadovaný dopad na výdaje...................................................................................... 42
3.2.1..... Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje........................................................................ 42
3.2.2..... Odhadovaný dopad na operační
prostředky.................................................................. 44
3.2.3..... Odhadovaný dopad na prostředky
správní povahy........................................................ 46
3.2.3.1.. Shrnutí.......................................................................................................................... 46
3.2.3.2.. Odhadované potřeby v oblasti
lidských zdrojů............................................................... 47
3.2.4..... Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem........................................................... 49
3.2.5..... Příspěvky třetích
stran................................................................................................... 49
3.3........ Odhadovaný dopad na příjmy....................................................................................... 50
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC
NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název
návrhu/podnětu
Návrh
nařízení Rady o přechodu z Schengenského informačního systému
(SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)
(přepracované znění)
1.2.        Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB[51]
Hlava
18: Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hlava 18)
Solidarita
– vnější hranice, návratová, vízová politika a volný pohyb osob
(kapitola 18 02)
1.3.        Povaha
návrhu/podnětu
¨ Návrh/podnět
se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[52]
x Návrh/podnět se týká prodloužení
stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté
strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
Strategie
EU pro správu informací zahrnutá ve Stockholmském programu[53] je jednou z priorit, které
stanovila Evropská rada v roce 2010 v oblasti prostoru svobody,
bezpečnosti a práva. Schengenský informační systém je jedním z
nejdůležitějších kompenzačních opatření, jež zajišťují
vysokou úroveň bezpečnosti po zrušení vnitřních hranic.
1.4.2.     Specifické
cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
Specifický cíl č. 1: Umožnit osobám
překračovat vnitřní hranice bez hraničních kontrol,
podpořit bezpečné hranice a bránit nelegální migraci dalším rozvojem
systému integrované správy vnějších hranic a hraničních kontrol na
vysoké úrovni, včetně vývoje systému SIS II a finanční podpory z
Fondu pro vnější hranice.
Příslušné aktivity ABM/ABB
Kapitola 18.02:
Solidarita – Vnější hranice, návrat, vízová politika a volný pohyb osob
1.4.3.     Očekávané
výsledky a dopady
Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Cílem nástrojů[54] týkajících se přechodu je
usnadnit úspěšný přechod ze systému SIS 1+ na SIS II stanovením
architektury přechodu, technických předpokladů, fází samotného
přechodu a příslušných povinností Komise a členských států,
které se účastní SIS 1+.
Hlavním účelem
návrhu je sladit právní rámec, kterým se přechod řídí, s technickým
scénářem odsouhlaseným odborníky z členských států[55], a začlenit do právního
rámce několik dalších prvků flexibility (viz bod 1.5.3 níže).
Navíc v souvislosti se
vstupem Lisabonské smlouvy v platnost se tímto návrhem rovněž slučuje
právní rámec v oblasti přechodu na jediný právní akt, který byl dříve
rozdělen v souladu s pilířovou strukturou původních Smluv do
dvou legislativních nástrojů.
1.4.4.     Ukazatele
výsledků a dopadů
Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
Prvotního
cíle návrhu bude dosaženo úspěšným načtením údajů ze systému
SIS1+ do centrálního systému SIS II (a vnitrostátních systémů),
úspěšným přepojením vnitrostátních aplikací a v neposlední
řadě úplnou dostupností funkcí systému SIS II všem členským
státům.
1.5.        Odůvodnění
návrhu/podnětu
1.5.1.     Potřeby,
které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
Je
nutné, aby členské státy, jakož i Komise, zavedly všechny technické prvky
a provedly úspěšně testy potřebné k souhrnnému testování v
průběhu přípravné fáze přechodu.
1.5.2.     Přidaná
hodnota ze zapojení EU
Hlavním
účelem SIS II je sdílet informace týkající se určitých kategorií osob
a věcí mezi donucovacími orgány, pohraniční stráží, celními orgány,
vízovými a soudními orgány zemí Schengenské úmluvy. Komise je odpovědná za
technický rozvoj centrálního SIS II, komunikační infrastrukturu a
převodník. Komise má dále koordinovat činnosti související s rozvojem
SIS II a poskytovat členským státům nezbytnou podporu při
provádění jejich úkolů a povinností, čímž bude zajištěna
konzistentnost mezi centrálními a vnitrostátními projekty.
1.5.3.     Závěry
vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
Právní rámec musí
umožňovat dostatečnou flexibilitu, aby se zamezilo vzniku
zbytečných nákladů spojených s procesem přechodu. Zejména
členským státům, které již provedly přepojení na systém SIS II,
by mělo být umožněno jej používat včetně všech jeho funkcí,
aniž by musely čekat na úspěšné přepojení všech zbývajících
členských států.
Rovněž je nutné
upravit možnost spolufinancování některých vnitrostátních činností
souvisejících s přechodem (zejména v souvislosti s účastí
členských států na testování souvisejícím s přechodem) ze
souhrnného rozpočtu Evropské unie, aby se usnadnil plynulý a bezproblémový
proces přechodu.
1.5.4.     Provázanost
a možná synergie s dalšími relevantními nástroji
Návrh
vychází z nařízení (ES) č. 1987/2006[56] a rozhodnutí 2007/533/SVV[57] o zřízení, provozování
a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II).
Datum ukončení platnosti navrhovaného nařízení bude určeno ve
dvou výše uvedených právních aktech. Navíc je tento návrh konsistentní s
ostatními právními akty, které se týkají testování, sítě a
bezpečnosti SIS II.
1.6.        Doba
trvání akce a finanční dopad
x Časově omezený návrh/podnět
–
x Návrh/podnět s platností ode dne 1. července 2012[58] do dokončení
přechodu, předpokládá se, že nejpozději do
30. června 2013.
–
xFinanční dopad v období od 2012 do 2013
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
RRRR,
–
poté plné fungování.
Poznámka
Datum
ukončení přechodu nestanoví navrhované nařízení, ale určí
jej Rada v souladu s čl. 55 odst. 2 nařízení (ES)
č. 1987/2006 a čl. 71 odst. 2 rozhodnutí
2007/533/SVV.
1.7.        Předpokládaný
způsob řízení[59]
x Přímé centralizované řízení Komisí
¨ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny:
–
¨  výkonným agenturám
–
¨  subjektům zřízeným Společenstvími[60]
–
¨  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
¨ Sdílené řízení
s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
Upřesněte
četnost a podmínky.
Komise pečlivě
a průběžně dohlíží na práci smluvních subjektů a sleduje
ji, a to v úzké spolupráci se subjektem smluvně sjednaným za účelem
zabezpečení kvality a Radou pro globální řízení projektu.
V souladu se smluvními
podmínkami Komise pravidelně hodnotí pokrok projektu SIS II a za pomocí
subjektu smluvně sjednaného za účelem zabezpečení kvality se
porovnávají výsledky s požadovanými normami a předem stanovenými kritérii.

Zprávy o pokroku, jež
popisují provedené práce týkající se vývoje Schengenského informačního
systému druhé generace (SIS II) a příprav na přechodu ze systému SIS
1+ na SIS II, jsou předkládány každých šest měsíců Radě a
Evropskému parlamentu v souladu s článkem 18 nástrojů týkajících se
přechodu. Tyto zprávy systematicky obsahují i podrobnosti o plnění
rozpočtu (závazky a platby) související s centrálním projektem SIS II.
2.2.        Systém
řízení a kontroly
2.2.1.     Zjištěná
rizika
1. Na ústřední
úrovni: riziko nedodržení celkového harmonogramu z důvodu neplánovaných
událostí či nedostatečné výkonnosti ze strany hlavního smluvního
subjektu zabývajícího se vývojem.
2. Na úrovni
členských států: riziko prodlení, které má dopad na celkový
harmonogram, způsobené nedostatečnou připraveností jednoho
či několika členských států na vývoj na vnitrostátní úrovni
(nedostatečná připravenost určitých členských států na
účast na testovacích fázích plánovaných v celkovém harmonogramu buď z
důvodu prodlení v organizování veřejných zakázek nebo z důvodu
nedostatku finančních zdrojů na další vývoj na vnitrostátní úrovni
nebo na dokončení přechodu).
Pozdní připravenost
pouhého členského by mohla ohrozit zprovoznění systému SIS II,
protože předpoklady pro spuštění systému by z právního hlediska
nebyly splněny (tzn.: je totiž nutné, aby všechny členské státy
oznámily svou připravenost a úspěšné dokončení komplexního testu
se všemi členskými státy).
2.2.2.     Předpokládané
metody kontroly
Komise pečlivě
sleduje rizika související s projektem, a to v úzké spolupráci s Radou pro
globální řízení projektu, členskými státy a subjektem smluvně
sjednaným za účelem zabezpečení kvality.
Případné využití
spolufinancování bude podléhat kontrole prováděné Komisí a Účetním
dvorem.
2.3.        Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
Upřesněte stávající či
předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Komise možnost spolufinancování (ve formě
grantů) vyhodnotí, rozhodne o ní a administrativně ji zajistí ze
souhrnného rozpočtu Unie v souladu s ustanoveními finančního
nařízení. Komise může svůj finanční příspěvek
snížit, zadržet či ukončit jeho poskytování. Komise
a Účetní dvůr budou pověřeny prováděním veškerých
kontrol a inspekcí potřebných k zajištění řádné správy
finančních prostředků Unie a před podvody nebo
nesrovnalostmi.
3.           ODHADOVANÝ
FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.        Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
·      Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Počet Schengenský informační systém II || RP ([61]) || zemí ESVO[62] || kandidátských zemí[63] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3A || 18 02 04 || RP || NE || NE || ANO || NE
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje: Žádné
3.2.        Odhadovaný
dopad na výdaje
3.2.1.     Odhadovaný
souhrnný dopad na výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || 3 A || Svoboda, bezpečnost a právo
 GŘ: HOME ||   ||   || Rok 2012 (poměrným dílem od 1. července) || Rok 2013 (poměrným dílem do 30. června) || Rok N+3 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie 18.02.04 || Závazky || (1) || 28,120 || 7,120 ||   ||   ||   ||   || 35,240
 Platby || (2) || 18,184 || 17,056 ||   ||   ||   ||   || 35,240
 Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Prostředky správní povahy financované  z rámce na specifické programy[64] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky pro GŘ HOME || Závazky || =1+1a +3 || 28,120 [65] || 7,120 ||   ||   ||   ||   || 35,240
 Platby || =2+2a +3 || 18,184 || 17,056 ||   ||   ||   ||   || 35,240
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2012 (poměrným dílem od  1. července) || Rok 2013 (poměrným dílem do 30. června) || Rok N+3 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 GŘ: HOME ||   ||   ||
  Lidské zdroje || 2,675 || 2,439 ||   ||   ||   ||   || 5,114
  Ostatní správní výdaje || 0,152 || 0,152 ||   ||   ||   ||   || 0,304
 GŘ HOME CELKEM || Prostředky || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   || 5,418
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   || 5,418
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok N+3 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 30,947 || 9,710 ||   ||   ||   ||   || 40,658
 Platby || 21,011 || 19,646 ||   ||   ||   ||   || 40,658
3.2.2.     Odhadovaný
dopad na operační prostředky
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
–
x Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò ||   ||   || Rok 2012 (poměrným dílem od 1. července) || Rok 2013 (poměrným dílem do 30. června) || CELKEM ||
 ||   || Druh výstupu[66] || Průměrné roční náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem ||
 || SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[67] Příprava operací SIS II ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – Výstup 1 || Změny SIS II ||   ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0
 || – Výstup 2 || Zajištění kvality ||   ||   || 1,250 ||   || 1,250 ||   || 2,500
 || – Výstup 3 || sTESTA (komunikační infrastruktura) ||   ||   || 7,500 ||   || 0 ||   || 7,500
 || – Výstup 4 || Bezpečnostní audity ||   ||   || 0,500 ||   || 0 ||   || 0,500
 || – Výstup 5 || Možnost bezpečí ||   ||   || 0,500 ||   || 0 ||   || 0,500
 || – Výstup 6 || Možnost [68]spolufinancování členskými státy   ||   ||   || 15,750 ||   || 5,250 ||   || 21,000
 || – Výstup 7 || Globální řízení projektu ||   ||   || 0,120 ||   || 0,120 ||   || 0,240
 || – Výstup 8 || Studie ||   ||   || 2,000 ||   || 0 ||   || 2,000
 || – Výstup 9 || Zajištění kvality ||   ||   || 0,500 ||   || 0,500 ||   || 1.000
 || Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   || 28,120 ||   || 7,120 ||   || 35,240
 || NÁKLADY CELKEM ||   || 28,120 ||   || 7,120 ||   || 35,240
3.2.3.     Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–
x Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak
je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2012 (poměrným dílem od 1. července) || Rok 2013 (poměrným dílem do 30. června) ||   || Rok N+3 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 2,675 || 2,439 ||   ||   ||   ||   ||   || 5,114
 Ostatní správní výdaje || 0,152 || 0,152 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,304
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   ||   || 5,418
 Mimo OKRUH 5[69] víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   ||   || 5,418
3.2.3.2.   Odhadované
potřeby v oblasti lidských zdrojů
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
x Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 ||   || Rok 2012   || Rok 2013   ||   ||   || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 || XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 33 || 32 ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[70] ||
 || XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 17 || 12 ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[71] || – v ústředí[72] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || CELKEM || 50 || 44 ||   ||   ||   ||   ||
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení. Tímto není dotčeno zřízení Evropské agentury pro provozní
řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody,
bezpečnosti a práva[73]
a externalizace úkolů uvedené agentuře, čímž se do konce roku
2013 uvolní 50 FTE (27 pracovních míst a 23 FTE externích pracovníků)
pracujících na SIS II, VIS a EURODAC.
2012
Výpočet:
Úředníci a dočasní zaměstnanci
AD/AST
– 127 000 EUR ročně * 33 osob = 4,191 mil. EUR
          Od 1. července do 31. prosince: 2,096 mil. EUR
Výpočet:
Externí zaměstnanci
Smluvní
zaměstnanci: 64 000 EUR ročně * 9 osob = 0,576 mil. EUR
Přidělení
národní odborníci: 73 000 EUR ročně * 8 osob = 0,584 mil. EUR
Externí
zaměstnanci celkem: 1,160 mil. EUR
          Od 1. července do 31. prosince: 0,580 mil. EUR
2013
Výpočet:
Úředníci a dočasní zaměstnanci
AD/AST
– 127 000 EUR ročně * 32 osob = 4,064 mil. EUR
          Od
1. června do 30. června: 2,032 mil. EUR
Výpočet:
Externí zaměstnanci
Smluvní
zaměstnanci: 64 000 EUR ročně * 7 osob = 0,448 mil. EUR
Přidělení
národní odborníci: 73 000 EUR ročně * 5 osob = 0,365 mil. EUR
Externí
zaměstnanci celkem: 0,813 mil. EUR
          Od 1. června do 30. června: 0,407 mil. EUR
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Koordinace programu, řízení projektu, hodnocení a podávání zpráv, zadávání veřejných zakázek, řízení smluv
 Externí zaměstnanci || Technické řízení, IT a administrativní podpora
3.2.4.     Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem
–
x Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním
rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové linie a odpovídající částky.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce[74].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
3.2.5.     Příspěvky
třetích stran
–
Návrh/podnět nepočítá se
spolufinancováním od třetích stran.
–
Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
podle následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || Rok 2012 || Rok 2013 ||   ||   || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Náklady
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Odhadovaný
dopad na příjmy
–
¨  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
x Návrh/podnět má tento finanční dopad:
¨         dopad na vlastní zdroje
¨         dopad na různé příjmy
Spoluúčast
Pokud financování návrhu předpokládá
spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte,
o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit
odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá
finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další
řádky):           nepoužije se
·
Příspěvek Norska (2,406882 %) a Islandu
(0,073102 %) [údaje z roku 2010] na provozní náklady na základě čl.
12 odst. 1 druhého pododstavce dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie
a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto
dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského
acquis[75].
·
Příspěvek Švýcarska (3,043387 %) a
Lichtenštejnska (0,026579 %) [údaje z roku 2010] na provozní náklady na
základě čl. 11 odst. 3 druhého pododstavce dohody mezi Evropskou
unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským
knížectvím o přidružení Lichtenštejnského knížectví k provádění,
uplatňování a rozvoji schengenského acquis[76].
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[77]
 Rok 2012 || Rok 2013 ||   ||   || … vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Příspěvek NO ||   || 0,438 || 0,411 ||   ||   ||   ||   ||
 Příspěvek IS ||   || 0,013 || 0,012 ||   ||   ||   ||   ||
 Příspěvek CH ||   || 0,553 || 0,519 ||   ||   ||   ||   ||
 Příspěvek LIE ||   || 0,005 || 0,004 ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM článek xxxx ||   || 1,009 || 0,947 ||   ||   ||   ||   ||
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy.
Viz
výše
[1]               Úř.
věst. L 328, 13.12.2001, s. 4.
[2]               Úř. věst. L 328, 13.12.2001, s. 1.
[3]               Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4.
[4]               Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63.
[5]               Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1.
[6]               Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43.
[7]               Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.
[8]               Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[9]               Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1.
[10]             Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19 (Úř. věst. L 299,
8.11.2008, s. 43).
[11]             Úř. věst. L 328, 13.12.2001, s. 4.
[12]             Úř. věst. L 328, 13.12.2001, s. 1.
[13]             Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 1.
[14]             Úř. věst. L 79, 20.3.2007, s. 20, a Úř. věst. L 79,
20.3.2007, s. 29.
[15]             Úř. věst. L 57, 1.3.2008, s. 1.
[16]             Úř. věst. L 57, 1.3.2008, s. 14.
[17]             Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1.
[18]             Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43.
[19]             Úř. věst. L 257, 30.9.2009, s. 41.
[20]             Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 22.
[21]             Úř. věst. L 233, 5.9.2007, s. 3.
[22]             Úř. věst. C…
[23]             Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1.
[24]             Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43.
[25]             Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19.
[26]             Úř. věst. L 328, 13.12.2001, s. 4.
[27]             Úř. věst. L 328, 13.12.2001, s. 1.
[28]             Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4.
[29]             Úř. věst. L 205, 7.8.2007,
s. 63.
[30]             Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63.
[31]             Úř. věst. L 57, 1.3.2008, s. 1.
[32]             Úř. věst. L 57, 1.3.2008, s. 14.
[33]             Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
[34]             Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 22.
[35]             Úř. věst. L 233, 5.9.2007, s. 3.
[36]             Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
[37]             Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
[38]             Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
[39]             Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[40]             Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.
[41]             Úř.
věst. L 12, 17.1.2004, s. 47.
[42]             Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.
[43]             Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.
[44]             Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
[45]             Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.
[46]             Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.
[47]             Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1.
[48]             Úř. věst. L 160, 18.5.2011, s. 19.
[49]             Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1.
[50]             Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43.
[51]             ABM:
řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování
rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
[52]             Uvedené
v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
[53]             „Stockholmský
program – otevřená a bezpečná Evropa, která slouží svým
občanům a chrání je“, Úř. věst. C 115, 4.5.2010.
[54]             Nařízení
Rady (ES) č. 1104/2008 ze dne 24. října 2008 o přechodu z
Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační
systém druhé generace (SIS II) (Úř věst. L 299, 8.11.2008, s. 1);
rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ze dne 24. října 2008 o přechodu
z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský
informační systém druhé generace (SIS II) (Úř. věst. L 299,
8.11.2008, s. 43).
[55]             Tento
technický scénář (známý jako „Plán přechodu“) schválily členské
státy jednohlasně dne 23. února 2011 v rámci výboru SISVIS.
[56]             Nařízení
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o
zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé
generace (SIS II) (Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4).
[57]             Rozhodnutí
Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení,
provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé
generace (SIS II) (Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63).
[58]             Cílové
datum pro vstup pozměněného nařízení Rady, které je
předmětem tohoto návrhu, v platnost.
[59]             Vysvětlení
způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení
jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[60]             Uvedené
v článku 185 finančního nařízení.
[61]             RP
= rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
[62]             ESVO:
Evropské sdružení volného obchodu.
[63]             Kandidátské
země a případně potenciální kandidátské země západního
Balkánu.
[64]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[65]             Vzhledem
k tomu, že jsou stále k dispozici nevyužité částky, budou použity tyto.
Proto nebude potřeba upravovat rozpočet.
[66]             Výstupy
se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet
financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
silnic atd.).
[67]             Popsaný
v části 1.4.2. „Specifické cíle…“.
[68]             Náklady
související s účastí členských států na činnostech při
přípravě přechodu, zejména koordinaci testů. Podle
odhadů by další náklady související s přípravami na přechod
měly být přibližně stejné pro každý členský stát bez ohledu
na velikost: 1 projektový manažer á 1 500 EUR / den, 4 specialisté á
1 200 EUR / den (správce databáze, systémový specialista a
specialisté/vývojáři aplikací) a 2,5 operátora á 700 EUR / den, což je
celkem 8 050 za den na celou dobu 120 dní = 966 000 EUR / členský
stát, který se účastní SIS1+. Předpokládá se, že 75 %
odpovídajících prostředků bude vyčleněno v roce 2012 a
zbytek v roce 2013.
[69]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[70]             SZ
= smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
odborník.
[71]             Dílčí
strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
linie „BA“).
[72]             V
podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
[73]             Nařízení
Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011 ze dne 25. října 2011
, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých
informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
(Úř. věst. L 286, 1.11.2011, s. 1).
[74]             Viz
body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[75]             Úř.
věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
[76]             Úř.
věst. L 53, 27.2.2008, s. 52 a Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s.
84.
[77]             Pokud
jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést
čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů
na výběr.