               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 4.4.2016
            COM(2016) 175 final
            2016/0093(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se schvaluje uzavření Dohody o spolupráci při výzkumu a vývoji v oblasti mírového využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Indické republiky Evropskou komisí

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               Během summitu EU-Indie, který se uskutečnil dne 29. září 2008 v Marseille, byl přijat nový společný akční plán EU-Indie, v němž bylo stanoveno, že obě strany by měly „spolupracovat v oblasti jaderného výzkumu a vývoje pro civilní účely způsobem, který je slučitelný s jejich mezinárodními závazky.“

               Taková spolupráce by měla být založena na společném zájmu, měla by předjímat přístup každé strany k výzkumným činnostem strany druhé, jak je tomu v případě Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi EU a Indií, a pokrývat oblasti výzkumu zahrnuté v rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Euratom“), který doplňuje program Horizont 2020.

               Směrnice určené Evropské komisi pro vedení jednání o dohodě o spolupráci při výzkumu a vývoji v oblasti mírových využití jaderné energie mezi Euratomem a Indií schválila Rada dne 3. července 2009.

               Komise se domnívá, že předloha dohody připojená k tomuto návrhu je v souladu se směrnicemi pro jednání.

               Navržená dohoda nebude mít žádné finanční důsledky pro rozpočet EU. Výzkumné činnosti v rámci dohody budou financovány z rámcových programů Euratomu pro výzkum a vývoj.

               S ohledem na výše uvedené Komise navrhuje, aby Rada v souladu s čl. 101 druhým pododstavcem Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“) schválila přiloženou předlohu návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o spolupráci při výzkumu a vývoji v oblasti mírového využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Indické republiky Evropskou komisí.

               2.VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               Nevztahuje se na tento návrh.

               3.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

               Uzavření této dohody se řídí čl. 101 druhým pododstavcem Smlouvy o Euratomu.

               2016/0093 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se schvaluje uzavření Dohody o spolupráci při výzkumu a vývoji v oblasti mírového využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Indické republiky Evropskou komisí

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 odst. 2 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Evropská komise vedla v souladu se směrnicemi pro jednání ze dne 3. července 2009 vypracovanými Radou jednání o uzavření Dohody o spolupráci při výzkumu a vývoji v oblasti mírového využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Indické republiky.

               (2)Tato jednání byla nyní úspěšně dokončena.

               (3)Je třeba schválit uzavření dohody Evropskou komisí,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Jediný článek

               Uzavření Dohody o spolupráci při výzkumu a vývoji v oblasti mírového využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Indické republiky Evropskou komisí se tímto schvaluje. Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 4.4.2016
            COM(2016) 175 final
            PŘÍLOHA
            návrhu rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje uzavření Dohody o spolupráci při výzkumu a vývoji v oblasti mírového využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Indické republiky Evropskou komisí
            Rozhodnutí Rady
            Dohoda o spolupráci při výzkumu a vývoji v oblasti mírového využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Indické republiky

               PŘÍLOHA

               návrhu rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje uzavření Dohody o spolupráci při výzkumu a vývoji v oblasti mírového využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Indické republiky Evropskou komisí

               Rozhodnutí Rady

               Dohoda o spolupráci při výzkumu a vývoji v oblasti mírového využití jaderné energie mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a vládou Indické republiky

               EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII (EURATOM)

               (dále jen „Společenství“) na jedné straně a

               VLÁDA INDICKÉ REPUBLIKY

               (dále jen „Indická republika“)

               na straně druhé,

               dále jen „strany“,

               S PŘÁNÍM dále rozvíjet dlouhodobou a stabilní vědeckou a technologickou spolupráci v oblastech společného zájmu spojených s mírovým a nevýbušným využitím jaderné energie na základě vzájemného prospěchu a reciprocity a v souladu s právními předpisy a mezinárodními závazky obou stran;

               S OHLEDEM NA Dohodu o obchodní a hospodářské spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Indickou republikou z roku 1985 a na Dohodu o vědecké a technologické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Indické republiky podepsanou v roce 1998, v rámci kterých probíhá aktivní spolupráce a výměna informací;

               SE ZVLÁŠTNÍM OHLEDEM NA Dohodu o spolupráci mezi vládou Indické republiky a Evropským společenstvím pro atomovou energii v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy, která vstoupila v platnost dne 17. května 2010;

               VZHLEDEM K významu vědy a techniky pro hospodářský a společenský rozvoj Společenství a Indické republiky;

               VZHLEDEM K potřebě podpořit využívání výsledků vědecké a technologické spolupráce k jejich vzájemnému hospodářskému a společenskému prospěchu;

               VZHLEDEM K TOMU, že Společenství a Indická republika provádějí v současnosti výzkumnou a vývojovou činnost v oblasti mírového využití jaderné energie a že je pro ně oboustranně výhodné, aby se každá z nich účastnila výzkumné a vývojové činnosti druhé strany na základě reciprocity;

               VZHLEDEM K TOMU, že spolupráce při mírovém využití jaderné energie mezi Společenstvím a Indickou republikou by měla dále posílit výzkum v oblastech společného zájmu;

               VZHLEDEM K TOMU, že Indická republika i Společenství a všechny jeho členské státy mají specifické dohody o ochranných opatřeních s Mezinárodní agenturou pro atomovou energii (MAAE, dále jen „agentura“);

               VZHLEDEM K TOMU, že dohoda o ochranných opatřeních mezi Indickou republikou a agenturou předpokládá spolupráci s Indickou republikou v oblasti mírového využití jaderné energie a při dalším rozvoji indického civilního jaderného programu, a to na udržitelném a dlouhodobém základě;

               ZNOVU POTVRZUJÍCE, že vláda Indické republiky, Společenství a vlády jeho členských států podporují cíle agentury;

               VĚDOMY SI SKUTEČNOSTI, že se ve Společenství uplatňují záruky jak podle kapitoly VII Smlouvy o založení Euratomu, tak podle dohod o zárukách uzavřených mezi Společenstvím, jeho členskými státy a agenturou;

               UVĚDOMUJÍCE SI, že Indická republika, Společenství a jeho členské státy dosáhly srovnatelně vyspělé úrovně při mírovém využití jaderné energie a také pokud jde o bezpečnost zakotvenou v jejich příslušných právních předpisech týkajících se zdraví, bezpečnosti, mírového využití jaderné energie a ochrany životního prostředí,

               SE DOHODLY TAKTO:

               Článek 1
                  Definice

               Pro účely této dohody se rozumí:

               1)„stranami“ vláda Indické republiky a Evropské společenství pro atomovou energii, „stranou“ jedna z výše uvedených „stran“;

               2)„Společenstvím“ se rozumí jednak:

               a)právnická osoba vytvořená Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom); a dále

               b)území, na něž se vztahuje Smlouva o Euratomu;

               3)„spoluprací“ jakákoli činnost, kterou strany podle této dohody vyvíjejí nebo podporují, a zejména společný výzkum;

               4)„informacemi“ vědecké a technické údaje, výsledky nebo metody výzkumu a vývoje vyplývající ze společného výzkumu, jakož i veškeré další informace, které strany nebo účastníci zapojení do společného výzkumu považují za nezbytné poskytovat nebo vyměňovat v rámci této dohody nebo výzkumu prováděném na jejím základě;

               5)„duševním vlastnictvím“ pojem vymezený v článku 2 Úmluvy o založení Světové organizace duševního vlastnictví podepsané ve Stockholmu dne 14. července 1967;

               6)„společným výzkumem“ výzkum a související vzdělávání a odborná příprava nebo technologický rozvoj prováděné s finanční podporou jedné nebo obou stran nebo bez této finanční podpory, které zahrnují spolupráci účastníků ze Společenství i z Indické republiky a jsou jako „společný výzkum“ písemně označeny stranami či jejich zainteresovanými subjekty, které provádějí vědecké výzkumné programy. Pokud finanční podporu poskytuje pouze jedna strana, provede toto označení tato strana a účastník daného projektu;

               7)„účastníkem“ jakákoli osoba, výzkumný ústav, právní subjekt nebo podnik nebo jakýkoli jiný subjekt, včetně vědeckých a technologických organizací a agentur, kterým jedna ze stran umožnila účast na spolupráci v rámci této dohody, včetně stran samých;

               8)„výsledky duševní činnosti“ informace a/nebo duševní vlastnictví;

               9) „osobami“ jakákoli fyzická osoba, podnik nebo jiný subjekt, který se řídí platnými právními předpisy v příslušné územní soudní pravomoci stran;

               10)„jaderným materiálem“ jakýkoli výchozí materiál nebo zvláštní štěpný materiál ve smyslu definic v glosáři MAAE.

               Článek 2
                  Účel

               1. Celkovým účelem této dohody je na základě oboustranného přínosu, rovnocennosti a vzájemnosti podporovat a usnadňovat spolupráci v oblasti výzkumu a vývoje při mírovém, nevýbušném, nevojenském využívání jaderné energie za účelem posílení celkové spolupráce mezi Společenstvím a Indickou republikou v souladu s potřebami a prioritami jejich jaderných programů.

               2. Cílem této dohody je podpořit spolupráci v oblasti výzkumu a vývoje mezi Společenstvím a Indickou republikou, zejména s cílem usnadnit účast výzkumných subjektů obou stran na výzkumných projektech prováděných v rámci odpovídajících výzkumných programů druhé strany.

               3. Ustanovení této dohody nelze vykládat tak, že strany zavazuje k jakékoli formě výlučnosti, a každá strana má právo vykonávat činnosti nezávisle na druhé straně.

               4. Ustanovení této dohody jsou prováděna takovým způsobem, aby se:

               a) zabránilo omezování či zpožďování jaderných činností na území některé ze stran;

               b) zabránilo nežádoucím zásahům do těchto činností;

               c) zajistil soulad s přísnými řídicími postupy, které jsou vyžadovány pro hospodárné a bezpečné provádění těchto činností.

                5. Ustanovení této dohody se nepoužijí pro účely:

               a) zásahů do jaderné politiky nebo programů některé ze stran, ani pro účely, které jsou v rozporu s propagací mírového využití jaderné energie;

               b) bránění volnému pohybu jaderného materiálu, nejaderného materiálu a zařízení na území Společenství nebo na území Indické republiky.

               Článek 3
                  Zásady

               Spolupráce spočívá na následujících zásadách:

               1)vzájemný prospěch založený na celkové rovnováze výhod;

               2)oboustranná možnost účastnit se činností výzkumu a technologického rozvoje prováděných každou ze stran;

               3)včasná výměna informací, které mohou ovlivnit činnost účastníků při spolupráci;

               4)účinná ochrana duševního vlastnictví a rovnocenné sdílení práv k duševnímu vlastnictví.

               Článek 4
                  Oblasti spolupráce při výzkumu a vývoji

               Spolupráce podle této dohody se může vztahovat na veškeré činnosti výzkumu a technologického rozvoje zahrnuté v rámcových programech Euratomu v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy podle článku 7 Smlouvy o Euratomu, jakož i na všechny činnosti výzkumu a vývoje na poli mírového využití jaderné energie prováděné v Indické republice v odpovídajících oblastech vědy a techniky. Takováto spolupráce se uskutečňuje v rámci příslušných pravomocí a programů každé ze stran a v souladu s právními předpisy a mezinárodními závazky obou stran. Může zahrnovat tyto oblasti výzkumu a vývoje:

               Jaderná fúze

               –i) bezpečnost reaktorů, kromě reaktorů s vysoce (přes 20 % U235) obohaceným uranem, a bezpečnost elektráren a palivového cyklu související s takovýmito reaktory,

               –ii) radiační ochrana a monitorování životního prostředí,

               –iii) nakládání s radioaktivním odpadem, zejména snižování objemu odpadu, jeho úprava a chování během skladování,

               –iv) vyřazování z provozu, dekontaminace a demontáž jaderných zařízení;

                pokrok při vývoji technik a metodologie pro jadernou bezpečnost, zabezpečení a záruky;

                základní a aplikovaný výzkum v oblasti jaderných věd;

                jiné než energetické využití jaderných technologií, např. v zemědělství, zdravotnictví, průmyslové izotopy;

                řízená termonukleární fúze;

                vzdělávání a školení;

                další oblasti spolupráce související s civilním jaderným výzkumem a vývojem, na kterých se strany dohodnou, a to v rozsahu, v jakém jsou zahrnuty do příslušných programů stran.

               Spolupráce mezi stranami uvedená v tomto článku se může uskutečňovat rovněž mezi oprávněnými osobami a podniky zřízenými na územích dotčených stran.

                Článek 5
                  Formy spolupráce

               1.Strany v rámci svých příslušných platných právních předpisů a politik podporují v co největším možném rozsahu zapojení účastníků podle této dohody s cílem poskytovat srovnatelné příležitosti k účasti na svých příslušných činnostech vědeckého a technologického výzkumu a vývoje.

               2.Spolupráce může mít následující podobu:

               a)účast indických výzkumných subjektů v projektech výzkumu a vývoje, jež jsou součástí rámcových programů Euratomu v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy, a účast výzkumných subjektů se sídlem ve Společenství na podobných indických programech výzkumu a vývoje. Tato účast podléhá předpisům a postupům použitelným v programech výzkumu a vývoje každé ze stran;

               b)společné projekty výzkumu a vývoje: společné projekty výzkumu a vývoje se provádějí, pokud účastníci připraví plán zavádění výsledků technického rozvoje tak, jak je uvedeno v příloze A;

               c)návštěvy a výměny studentů, vědeckých pracovníků a technických odborníků;

               d)společné pořádání vědeckých seminářů, konferencí, sympozií, workshopů a krátkodobých školicích kurzů, jakož i účast odborníků na těchto činnostech;

               e)výměny, sdílení a převod vzorků, materiálů, nástrojů a přístrojů pro pokusné účely;

               f)výměna informací o zvyklostech, právních předpisech a programech týkajících se spolupráce podle této dohody;

               g)jakékoli jiné činnosti doporučené řídicím výborem, zřízeným v souladu s článkem 10 této dohody, a považované za odpovídající příslušným politikám a postupům obou stran.

               Článek 6
                  Mírové využití

               1.
                     Spolupráce na základě této dohody bude probíhat pouze pro účely mírového a nevýbušného využití.

               2.
                     Strany zajistí, aby materiál, jaderný materiál, zařízení a technologie převáděné v rámci této dohody, a rovněž jaderný materiál zpětně získaný nebo získaný jako vedlejší produkt, byly využívány pouze k mírovým a nevýbušným účelům.

               Článek 7
                  Jaderná bezpečnost

               Platí ustanovení „Úmluvy o jaderné bezpečnosti“ (dokument MAAE INFCIRC/449), jehož stranami jsou rovněž Indická republika, Společenství a jeho členské státy. Nebudou vzneseny žádné dodatečné požadavky nad rámec závazků přijatých stranami dohody a členskými státy v rámci Úmluvy o jaderné bezpečnosti.

               Článek 8
                  Jaderné záruky

               1.
                     Jaderný materiál a zařízení převedené v rámci této dohody do Indické republiky a také následné generace jaderného materiálu zpětně získaného nebo získaného jako vedlejší produkt podléhají a měly by i nadále podléhat zárukám MAAE podle Dohody o uplatňování záruk na civilní jaderná zařízení uzavřené mezi vládou Indické republiky a MAAE (INFCIRC/754), která vstoupila v platnost dne 11. května 2009, a jejích následných dodatků.

               2.
                     Jaderný materiál a zařízení převedené v rámci této dohody do členských států Společenství a také následné generace jaderného materiálu zpětně získaného nebo získaného jako vedlejší produkt podléhají a měly by i nadále podléhat zárukám Euratomu podle Smlouvy o Euratomu a zárukám Mezinárodní agentury pro atomovou energii podle následujících dohod:

               i)
                     Dohoda mezi Belgickým královstvím, Dánským královstvím, Finskou republikou, Irskem, Italskou republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Nizozemským královstvím, Portugalskou republikou, Rakouskou republikou, Řeckou republikou, Spolkovou republikou Německo, Španělským královstvím, Švédským královstvím, Českou republikou, Estonskou republikou, Kyperskou republikou, Litevskou republikou, Lotyšskou republikou, Maďarskou republikou, Maltskou republikou, Polskou republikou, Slovinskou republikou, Slovenskou republikou, Bulharskou republikou a Rumunskou republikou Společenstvím a agenturou o provádění čl. III odst. 1 a 4 Smlouvy o nešíření jaderných zbraní uzavřená dne 5. dubna 1973 (dále jen „dohoda o uplatňování záruk pro členské státy Společenství, které nedisponují jadernými zbraněmi“) ve znění dodatkového protokolu ze dne 22. září 1998 (INFCIRC/193);

               ii)
                     Dohoda mezi Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska, Společenstvím a agenturou o používání záruk ve Spojeném království Velké Británie a Severního Irska v souvislosti se Smlouvou o nešíření jaderných zbraní podepsaná dne 6. září 1976 (dále jen „Dohoda o zárukách pro Spojené království“) ve znění dodatkového protokolu ze dne 22. září 1998 (INFCIRC/263); a dále

               iii)
                     Dohoda mezi Francií, Společenstvím a agenturou o používání záruk ve Francii, podepsaná dne 27. července 1978 (dále jen „Dohoda o zárukách pro Francii“) ve znění dodatkového protokolu ze dne 22. září 1998 (INFCIRC/290).

               Článek 9

               Opětovný převod

               1.
                     Pro jakýkoliv opětovný převod prováděný mimo jurisdikci stran týkající se materiálu, jaderného materiálu, zařízení a souvisejících technologií, které jsou přijímající straně převedeny v souladu s touto dohodou, by přijímající strana měla získat předchozí písemný souhlas dodávající strany.

               2.
                     Pro jakýkoliv převod materiálu, jaderného materiálu, zařízení a souvisejících technologií získaných nebo odvozených při používání materiálu, jaderného materiálu, zařízení a souvisejících technologií, které přijímající straně převedla dodávající strana, by přijímající strana měla získat předchozí písemný souhlas dodávající strany.

               3.
                     Přijímající strana by také měla získat záruky na mezivládní úrovni od třetí strany, ve prospěch které zamýšlí provést opětovný převod popsaný v odstavci 1 nebo převod popsaný v odstavci 2, jež by potvrzovaly, že opětovně převáděné nebo převáděné předměty budou:

               a) využity pouze pro mírové a nevýbušné účely; a

               b) budou se na ně vztahovat záruky MAAE.

               Článek 10
                  Koordinace a usnadňování spolupráce

               1.Koordinaci a usnadňování spolupráce podle této dohody zabezpečuje jménem Indické republiky Ministerstvo pro atomovou energii a jménem Společenství útvar Evropské komise odpovědný za řízení výzkumných činností, jež jsou součástí rámcových programů Euratomu, přičemž jednají jako výkonní zástupci.

               2.Výkonní zástupci zřídí řídicí výbor pro spolupráci v oblasti výzkumu a vývoje (dále jen „řídicí výbor“) pověřený spravováním této dohody; výbor se skládá ze stejného počtu oficiálních zástupců každé strany; výbor přijme svůj jednací řád.

               3.Řídicí výbor plní mimo jiné tyto funkce:

               a)podporuje různé formy spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje uvedené v článku 5;

               b)doporučuje společné projekty v oblasti výzkumu a vývoje, které mají být financovány na základě sdílení nákladů stranami a které přijal jako odpověď na schválené znění společné výzvy k podávání návrhů podané souběžně výkonnými zástupci.

               Společné projekty, které předložili vědci jedné strany s cílem podílet se na programech druhé strany, vybere v souladu se svým odpovídajícím postupem výběru každá strana s možností účasti odborníků z obou stran;

               c)označuje prioritní odvětví nebo pododvětví společného zájmu pro následující rok, vybraná z potenciálních odvětví pro spolupráci v oblasti výzkumu a vývoje, v nichž je spolupráce žádoucí, v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. a);

               d)podle čl. 5 odst. 2 písm. c) navrhuje vědeckým odborníkům obou stran, aby spojili své projekty, které by se mohly doplňovat nebo si být vzájemně prospěšné;

               e)ověřuje, zda jsou ustanovení čl. 5 odst. 2 písm. e), f) a g) prováděna plně v souladu s ustanoveními této dohody;

               f)předkládá doporučení v souladu s čl. 5 odst. 2;

               g)doporučuje stranám prostředky pro posílení a zlepšení spolupráce, které jsou v souladu se zásadami stanovenými touto dohodou;

               h)provádí přezkum účinného fungování a provádění této dohody;

               i)předkládá stranám výroční zprávu o úrovni, pokroku a účinnosti spolupráce zahájené podle této dohody.

               4.Řídicí výbor se schází zpravidla jednou ročně a v souladu se společně dohodnutým rozvrhem. Zasedání se konají střídavě ve Společenství a v Indii. Na žádost některé ze stran lze uspořádat mimořádná zasedání.

               5.Rozhodnutí řídicího výboru jsou přijímána na základě shody obou stran. Na každém zasedání se vede zápis obsahující záznamy o přijatých rozhodnutích a zásadních projednávaných bodech. Tyto zápisy schvalují spolupředsedové řídicího výboru.

               6.Jiné výdaje než cestovné a výdaje na ubytování, které přímo souvisí se zasedáním řídicího výboru, nese hostitelská strana. Ostatní výdaje vzniklé řídicímu výboru nebo jeho jménem nese strana, k níž patří dotčení členové.

               Článek 11
                  Financování

               1.Spolupráce je vykonávána v závislosti na dostupnosti odpovídajících finančních prostředků a podléhá platným právním předpisům, politikám a programům stran. Výdaje vzniklé účastníkům v důsledku spolupráce nesmí vyžadovat žádné převody finančních prostředků mezi stranami.

               2.V případech, kdy zvláštní programy spolupráce jedné strany stanoví finanční podporu pro účastníky druhé strany, bude veškerá taková podpora nebo finanční příspěvky vynakládány v souladu s právními předpisy platnými na území každé strany. V takovém případě by měly být uplatňované podmínky popsány ve zvláštní dohodě, která nebude v rozporu s podmínkami této dohody.

               Článek 12

               Vstup pracovníků a experimentální zařízení

               Každá strana přijme v rozumné míře v rámci právních předpisů platných na území každé ze stran veškerá příslušná opatření, aby usnadnila vstup na své území, pobyt na něm a jeho opuštění pracovníkům, materiálu, datům, vzorkům, nástrojům a přístrojům pro pokusné účely zapojeným do spolupráce nebo využívaným při spolupráci, kterou vymezí strany podle této dohody.

               Článek 13
                  Šíření a používání informací

               1.
                     Pokud jde o vlastnictví, šíření a používání informací, jakož i práva duševního vlastnictví vyplývající z účasti na projektech Společenství v oblasti výzkumu a vývoje, řídí se výzkumné subjekty usazené v Indii, které se těchto projektů účastní, pravidly o šíření výsledků výzkumu vyplývajícími ze zvláštních programů Společenství v oblasti výzkumu a vývoje, jakož i ustanoveními přílohy A, která je nedílnou součástí této dohody. Uvedená příloha může být nicméně změněna, aniž jsou dotčena ustanovení této dohody.

               2.
                     Pokud jde o vlastnictví, šíření a používání informací, jakož i práva duševního vlastnictví vyplývající z účasti na indických projektech v oblasti výzkumu a vývoje, řídí se výzkumné subjekty usazené ve Společenství, které se těchto projektů účastní, pravidly a postupy platnými pro indické výzkumné subjekty, jakož i platnými ustanoveními přílohy A této dohody.

               3.
                     Ustanovení této dohody se nepoužijí za účelem získání komerčních nebo průmyslových výhod ani pro účely, které zasahují do komerčních nebo průmyslových zájmů, ať už se jedná o domácí nebo mezinárodní zájmy stran nebo pověřených osob, ani pro účely, které zasahují do jaderné politiky kterékoli ze stran nebo vlád členských států Společenství.

               Článek 14
                  Důvěrná povaha

               Aniž je dotčeno použití článku 12, obě strany se zavazují zachovat v tajnosti po dobu nejvýše 10 let po vypovězení či uplynutí platnosti této dohody veškeré informace, skutečnosti či události týkající se druhé strany, které přímo nesouvisejí s předmětem dohody, o nichž se dozvěděly v průběhu provádění této dohody, pokud se tyto informace nestaly veřejně známými (jinak než v důsledku jejich zveřejnění stranou v rozporu s touto dohodou nebo jakýmikoli jiným závazkem).

               Článek 15
                  Dvoustranné dohody o jaderné spolupráci

               1.
                     Touto dohodou nejsou dotčeny stávající dvoustranné dohody, zejména Dohoda o spolupráci mezi vládou Indické republiky a Evropským společenstvím pro atomovou energii v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy, která vstoupila v platnost dne 17. května 2010, nebo dohody uzavřené mezi Indickou republikou a jednotlivými členskými státy Společenství.

               2.
                     V případě zájmu mohou členské státy Společenství podle této dohody navázat dvoustrannou spolupráci s Indickou republikou.

               Článek 16
                  Platné právní předpisy

               Tato dohoda se vykládá v souladu s právními předpisy platnými ve Společenství a v Indické republice, jakož i s mezinárodními závazky, které strany přijaly. V případě Společenství zahrnují platné právní předpisy Smlouvu o Euratomu a z ní odvozené právní předpisy.

               Článek 17
                  Vstup v platnost, vypovězení a řešení sporů

               1.
                     Tato dohoda vstupuje v platnost dnem, kdy si strany písemně oznámily splnění příslušných právních požadavků nezbytných pro vstup dohody v platnost.

               2.
                     Tato dohoda zůstává v platnosti po dobu deseti let. Platnost dohody je poté automaticky prodlužována o další pětiletá období, pokud ovšem jedna ze smluvních stran neoznámí druhé smluvní straně svůj úmysl tuto dohodu ukončit, a to v souladu s postupem uvedeným v odstavcích 5 a 6 tohoto článku.

               3.
                     Příloha této dohody tvoří její nedílnou součást a může být změněna v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.

               4.
                     Tuto dohodu lze změnit dohodou stran. Změny vstoupí v platnost dnem, kdy si strany písemně oznámí splnění svých příslušných vnitřních postupů použitelných v těchto případech.

               5.
                     Každá strana dohody může tuto dohodu vypovědět písemným oznámením druhé straně s šestiměsíční výpovědní lhůtou. Uplynutí platnosti nebo vypovězení dohody neovlivní platnost nebo trvání případných ujednání přijatých na jejím základě ani zvláštní práva a povinnosti vzniklé na základě přílohy A.

               6.
                     Pokud kterákoli ze stran nebo některý členský stát Společenství kdykoli po vstupu této dohody v platnost podnikne kroky jakéhokoli druhu, které by vedly k závažnému porušení jejich povinností podle této dohody, má druhá strana právo ukončit další spolupráci podle této dohody nebo dohodu zcela nebo zčásti pozastavit či vypovědět příslušným písemným oznámením.

               7.
                     Veškeré otázky nebo spory týkající se výkladu nebo provádění této dohody budou upraveny vzájemnou dohodou stran v rámci řídicího výboru zřízeného v článku 10.

               8.
                     Ustanovení článků 13 a 14 této dohody zůstávají v platnosti bez ohledu na částečné nebo úplné ukončení další spolupráce, nebo na vypovězení této dohody z jakéhokoliv důvodu.

               Článek 18

               Závazná znění

               Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a hindském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

               Na důkaz čehož připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k této dohodě své podpisy.

                        Za Evropské společenství pro atomovou energii

                        Za vládu Indické republiky

                        Ministerstvo pro atomovou energii

               PŘÍLOHA A

               PRÁVA DUŠEVNÍHO VLASTNICTVÍ

               Práva duševního vlastnictví vytvořená nebo poskytnutá podle této dohody se udělují v souladu s touto přílohou.

               ŽÁDOST

               Tato příloha se vztahuje na společný výzkum prováděný na základě této dohody, nedohodnou-li se strany jinak.

               I.
                     Vlastnictví, přiznávání a výkon práv

               1.
                     Pro účely této přílohy je pojem „duševní vlastnictví“ vymezen v článku 1 dohody.

               2.
                     Tato příloha upravuje přiznávání práv a zájmů stranám a jejich účastníkům. Každá strana a její účastníci zajistí, aby druhá strana a její účastníci mohli získávat práva duševního vlastnictví přiznaná podle této přílohy. Tato příloha nemění ani se nedotýká přiznávání práv, zájmů a poplatků mezi stranou a jejími státními příslušníky nebo účastníky, které je určeno právními předpisy a zvyklostmi každé ze stran, a je v souladu s mezinárodními (úmluvy Světové organizace duševního vlastnictví) a příslušnými vnitrostátními pravidly platnými v oblasti práv duševního vlastnictví.

               3.
                     Strany rovněž uplatňují následující zásady, které jsou obsaženy v konkrétních smluvních ujednáních:

               a)
                     účinná ochrana duševního vlastnictví, včetně autorských práv k počítačovým programům. Strany zajistí, aby si ony samy a/nebo jejich účastníci v rozumné době vzájemně oznamovali vytvoření jakéhokoli duševního vlastnictví, které vyplyne z této dohody nebo ze způsobů jejího provádění, a aby případně včas požadovali ochranu tohoto duševního vlastnictví;

               b)
                     účinné využívání výsledků;

                c)
                     přihlížení k příspěvkům stran a jejich účastníků při určování jejich práv a zájmů;

                d)
                     nediskriminační zacházení s účastníky druhé strany ve srovnání se zacházením s vlastními účastníky, pokud jde o vlastnictví, používání a šíření informací, jakož i vlastnictví, přiznávání a výkon práv duševního vlastnictví;

               e)
                     ochrana informací podléhajících obchodnímu tajemství.

               4.
                     Účastníci společně vypracují plán zavádění výsledků technického rozvoje. Tento plán představuje specifickou dohodu mezi účastníky týkající se provádění společného výzkumu, který vymezuje jejich práva a povinnosti, včetně práv a povinností týkajících se vlastnictví a používání informací a práv duševního vlastnictví včetně zveřejňování, které budou vytvořeny během společného výzkumu. Pokud jde o práva duševního vlastnictví, měl by plán zavádění výsledků technického rozvoje obvykle upravovat mj. vlastnictví, ochranu, práva užívání pro účely výzkumu a vývoje, zhodnocování a šíření, včetně ustanovení o společném zveřejňování, práva a povinnosti hostujících vědeckých pracovníků a postupy při řešení sporů. Plán zavádění výsledků technického rozvoje se vztahuje rovněž na nakládání s obecnými nebo zvláštními informacemi, udělování licencí a na konečné výsledky. Plán zavádění výsledků technického rozvoje se vypracuje v souladu s předpisy a pravidly platnými pro každou stranu, a aniž jsou dotčeny mezinárodní (s odkazem na úmluvy Světové organizace duševního vlastnictví) a příslušná vnitrostátní pravidla platná v oblasti práv duševního vlastnictví, a to s ohledem na cíle společného výzkumu, na příslušné finanční nebo jiné příspěvky stran a účastníků, na výhody a nevýhody udělování licencí podle území nebo oblastí použití, na požadavky ukládané platnými vnitrostátními právními předpisy, na postupy řešení sporů a na další faktory, které účastníci považují za vhodné. Ve společných plánech je rovněž z hlediska duševního vlastnictví řešena otázka práv a povinností vznikajících při výzkumu prováděném hostujícími výzkumnými pracovníky. Plán zavádění výsledků technického rozvoje schvalují orgány nebo jiné příslušné subjekty stran, který se podílí na financování výzkumu, a to před uzavřením smluv o specifické spolupráci při výzkumu a vývoji, jichž se plány zavádění výsledků technického rozvoje týkají.

               5.
                     Poskytování informací nebo přiznání práv duševního vlastnictví vytvořených v rámci společného výzkumu, které nejsou uvedeny v plánu zavádění výsledků technického rozvoje, bude zajištěno podle zásad uvedených ve zmíněném plánu zavádění výsledků technického rozvoje, který bude dokončen co nejdříve. V případě absence plánu zavádění výsledků technického rozvoje či v případě neshody, kterou nelze vyřešit dohodnutým postupem řešení sporů, se informace nebo duševní vlastnictví stanou společným vlastnictvím všech účastníků společného výzkumu, v jehož rámci duševní vlastnictví nebo informace vznikly. Každý účastník, na něhož se toto ustanovení vztahuje, je oprávněn tyto informace nebo duševní vlastnictví používat pro své obchodní využití bez geografického omezení.

               6.
                     Každá strana v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy a při dodržení výše uvedených zásad zajistí, aby druhé straně a jejím účastníkům byla přiznána práva duševního vlastnictví v souladu s těmito zásadami.

               7.
                     Při zachovávání podmínek hospodářské soutěže v oblastech uvedených v této dohodě usiluje každá strana, aby práva nabytá na základě této dohody a ujednání uzavřených podle ní byla vykonávána tak, aby podporovala zejména šíření a používání informací vytvořených, šířených či jinak zpřístupněných na základě této dohody.

               8.
                     Vypovězení této dohody nebo uplynutí její platnosti neovlivní práva nebo povinnosti účastníků, pokud jde o práva duševního vlastnictví vyplývající z probíhajících projektů v souladu s touto přílohou.

               II.
                     Díla chráněná autorským právem a písemná díla vědecké povahy

               Autorská práva stran nebo jejich účastníků požívají zacházení v souladu s Bernskou úmluvou (Pařížský akt 1971) a s Dohodou TRIPS. Aniž jsou dotčeny oddíly I a III a možnost získat práva duševního vlastnictví a pokud plány zavádění výsledků technického rozvoje nestanoví jinak, zveřejňují strany a účastníci dotčeného společného výzkumu jeho výsledky na základě společné dohody. S výhradou předchozího obecného pravidla platí tyto postupy:

               1.
                     Pokud jedna strana nebo její účastníci zveřejní ve vědeckých a technických časopisech, článcích, zprávách a knihách, včetně videozáznamů, informace, které jsou výsledkem společného výzkumu prováděného na základě dohody, má druhá strana nebo její účastníci právo na celosvětovou nevýlučnou, neodvolatelnou a bezplatnou licenci na překlad, zpracování, předávání a veřejné šíření takových děl.

               2.
                     Strany usilují o co nejrozsáhlejší šíření písemných děl vědecké povahy pocházejících ze společného výzkumu prováděného podle této dohody a vydávaných nezávislými vydavateli.

               3.
                     Ve všech výtiscích díla chráněného autorským právem, jež má být veřejně šířeno a předváděno podle těchto ustanovení, musí být uvedeno jméno autora či autorů, ledaže své jmenování výslovně odmítnou. V každém výtisku musí být rovněž zřetelně uvedeno potvrzení společné podpory obou stran.

               III.
                     Nezveřejňované informace

               A.
                     Nezveřejňované informace písemné povahy

               1.
                     Strany, jejich orgány nebo účastníci určí prostřednictvím vhodných dokumentů co nejdříve, a pokud možno v rámci plánu zavádění výsledků technického rozvoje, informace týkající se této dohody, které nemají být zveřejněny, zejména s ohledem na tato kritéria:

               a)
                     důvěrnost informací v tom smyslu, že informace nejsou, jako celek nebo v konkrétním uspořádání nebo sestavě jejich součástí, obecně známy odborníkům v příslušném oboru ani snadno dostupné zákonnými prostředky;

               b)
                     skutečná nebo potenciální obchodní hodnota informací vzhledem k jejich důvěrné povaze;

               c)
                     dřívější ochrana informací, přijala-li osoba příslušná podle práva okolnostmi odůvodněná opatření na ochranu důvěrnosti informací. V určitých případech se strany nebo jejich účastnící mohou dohodnout, že neurčí-li jinak, nemohou být informace sdělované, vyměňované nebo vytvořené během společného výzkumu podle této dohody zcela nebo zčásti zveřejněny.

               2.
                     Každá strana zajistí, aby ona sama nebo její účastníci jasně označovali nezveřejňované informace například vhodným označením nebo omezující poznámkou či uzavřením vhodné dohody o zachování mlčenlivosti. Toto ustanovení se rovněž použije pro všechny celkové nebo částečné reprodukce zmíněných informací, které jsou opatřeny stejným označením či poznámkou. Strana, která obdrží nezveřejňované informace podle této dohody, respektuje jejich důvěrnou povahu. Tato omezení automaticky zaniknou, pokud je vlastník těchto informací sdělí bez omezení odborníkům v daném oboru.

               3.
                     Nezveřejňované informace sdělované na základě této dohody mohou být přijímající stranou dále šířeny pouze osobám, které ji tvoří, nebo osobám, které tato strana zaměstnává, jakož i ostatním ministerstvům nebo orgánům, které jsou zvláště oprávněny pro zvláštní účely probíhajícího společného výzkumu, za podmínky, že zmíněné informace budou šířeny na základě písemné dohody o utajení a že bude jejich důvěrná povaha snadno rozpoznatelná v souladu s výše uvedenými ustanoveními odstavce 2.

               4.
                     Přijímající strana může za podmínky, že předem získá písemný souhlas strany, která poskytuje nezveřejňované informace, tyto informace šířit ve větší míře, než dovoluje odstavec 3. Strany spolupracují při vývoji postupů pro podávání žádostí o předběžné písemné povolení nezbytné pro rozsáhlejší šíření a při jeho získávání, a každá strana udělí toto povolení v rozsahu, který jí umožňují její politiky a právní předpisy.

               B. Nezveřejňované písemně nezaznamenané informace

               1.
                     V případech, kdy strana sděluje nezveřejňované informace ústně, a zejména v rámci seminářů, schůzí, inspekcí na místě nebo návštěv laboratoří, uplatní se ustanovení odstavců 1 až 4 obdobně za předpokladu, že poskytovatel a příjemce takovýchto nezveřejňovaných či jiných důvěrných nebo chráněných informací před zahájením jakékoliv ústní komunikace uzavřou memorandum, které vymezí rozsah a obsah této ústní komunikace.

               2.
                     Kontrola

               Každá strana učiní vše, aby zaručila, že nezveřejňované informace, které získala na základě této dohody, budou chráněny podle této dohody. Zjistí-li jedna ze stran, že není nebo že nebude schopna dodržet ustanovení o nešíření podle tohoto oddílu, uvědomí o tom neprodleně druhou stranu. Strany se poté konzultují, aby stanovily příslušná opatření.

               __________________


title: Návrh rozhodnutí Rady, kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádějí na trh produkty z řepky olejné (Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) geneticky modifikované pro toleranci vůči herbicidu glufosinátu amonnému

text:
Důležité právní upozornění

|

52006PC0078

Návrh Rozhodnutí Rady, kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádějí na trh produkty z řepky olejné (Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) geneticky modifikované pro toleranci vůči herbicidu glufosinátu amonnému  /* KOM/2006/0078 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 11.7.2006KOM(2006) 78 v konečném zněníNávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádějí na trh produkty z řepky olejné (Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) geneticky modifikované pro toleranci vůči herbicidu glufosinátu amonnému(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. V souladu s článkem 13 směrnice 2001/18/ES obdržely belgické orgány oznámení (č. j. C/BE/96/01) o uvedení na trh produktů z řepky olejné ( Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) geneticky modifikovaných pro toleranci vůči herbicidu glufosinátu amonnému.2. Oznámení se týkalo pěstování a dovozu produktů z geneticky modifikované řepky olejné ( Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) pro všechna využití jako u jakékoliv jiné řepky olejné včetně využití jako krmiva nebo jako jeho součásti, avšak s výjimkou využití jako potravin nebo v nich obsažených látek, ve Společenství.3. V souladu s článkem 14 uvedené směrnice předal příslušný orgán Belgie Komisi hodnoticí zprávu týkající se oznámení, jež došla k závěru, že produkty z geneticky modifikované řepky olejné ( Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) by měly být uvedeny na trh pro účely dovozu a zpracování a pro totéž využití jako u jakékoliv jiné řepky olejné, avšak nikoliv pro požadované využití k pěstování.4. Komise předala hodnoticí zprávu všem dalším členským státům, přičemž některé z nich vznesly a zastávaly vůči zprávě námitky, pokud jde o alergenicitu, toxicitu, plán monitorování, rozptyl pylu, náhodné rozsypání a detekci těchto produktů; po Komisi se tedy v souladu s článkem 18 směrnice 2001/18/ES požaduje, aby postupem podle čl. 30 odst. 2 směrnice přijala rozhodnutí, podle něhož se použijí články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí.5. Návrh opatření, jež mají být přijata, byl v souladu s čl. 5 odst. 2 rozhodnutí 1999/468/ES předložen k posouzení výboru zřízenému článkem 30 směrnice 2001/18/ES.6. Výbor nezaujal stanovisko, a proto Komise v souladu s čl. 5 odst. 4 rozhodnutí 1999/468/ES Radě neprodleně předloží návrh opatření, která mají být přijata, a uvědomí o tom Evropský parlament (Evropský parlament byl uvědoměn dne 6. prosince 2005). Evropský parlament může uznat za vhodné v souladu s článkem 8 uvedeného rozhodnutí stanovisko zaujmout.7. Ustanovení čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES stanoví, že Rada se může s ohledem na tento případný postoj usnést o návrhu kvalifikovanou většinou ve lhůtě tří měsíců v souladu s čl. 30 odst. 2 směrnice 2001/18/ES. Pokud se Rada v této tříměsíční lhůtě kvalifikovanou většinou usnese na tom, že s návrhem nesouhlasí, Komise jej znovu projedná. Pokud však po uplynutí této lhůty Rada navrhovaná prováděcí opatření ani nepřijme, ani nevyjádří nesouhlas s nimi, Komise navrhovaná prováděcí opatření přijme.NávrhROZHODNUTÍ RADY,kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádějí na trh produkty z řepky olejné ( Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) geneticky modifikované pro toleranci vůči herbicidu glufosinátu amonnému(Pouze nizozemské a francouzské znění je závazné)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS[1], a zejména na čl. 18 odst. 1 první pododstavec uvedené směrnice,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:(1) Podle směrnice 2001/18/ES je pro uvedení produktu obsahujícího geneticky modifikovaný organismus nebo kombinaci geneticky modifikovaných organismů nebo produktu sestávajícího z takových organismů třeba písemný souhlas vydaný příslušným orgánem postupem podle uvedené směrnice.(2) Společnost Bayer BioScience N.V. předala oznámení o uvedení produktů z geneticky modifikované řepky olejné ( Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) na trh příslušnému orgánu Belgie.(3) Oznámení se týkalo pěstování a dovozu produktů z geneticky modifikované řepky olejné ( Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) pro všechna využití jako u jakékoliv jiné řepky olejné včetně využití jako krmiva nebo jako jeho součásti, avšak s výjimkou využití jako potravin nebo v nich obsažených látek, ve Společenství.(4) Postupem podle článku 14 směrnice 2001/18/ES vypracoval příslušný orgán Belgie hodnoticí zprávu, která byla předložena Komisi a příslušným orgánům dalších členských států; hodnoticí zpráva došla k závěru, že produkty z geneticky modifikované řepky olejné ( Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) by měly být uvedeny na trh pro účely dovozu a zpracování a pro totéž využití jako u jakékoliv jiné řepky olejné, avšak nikoliv pro požadované využití k pěstování.(5) Příslušné orgány některých členských států vznesly proti uvedení produktů na trh námitky.(6) S ohledem na námitky ze strany příslušného orgánu Belgie a jiných členských států ohledně pěstování produktů z geneticky modifikované řepky olejné ( Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) se stanovisko EFSA omezuje na dovoz a zpracování, včetně využití jako součásti krmiva .(7) Stanovisko, které přijal Evropský úřad pro bezpečnost potravin v září 2005, soudí, že produkty z geneticky modifikované řepky olejné ( Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) jsou pro člověka a zvířata stejně bezpečné jako běžná řepka olejná a v souvislosti se zamýšlenými využitími jsou stejně bezpečné i pro životní prostředí. Evropský úřad pro bezpečnost potravin rovněž dospěl k závěru, že plán monitorování, který je uveden v oznámení, je vzhledem k zamýšleným využitím přijatelný.(8) Prošetření všech námitek s ohledem na směrnici 2001/18/ES, informací předložených v oznámení a stanoviska Evropského úřadu pro bezpečnost potravin ukazuje, že není důvod se domnívat, že uvedení produktů z geneticky modifikované řepky olejné ( Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) na trh nepříznivě ovlivní zdraví lidí nebo zvířat nebo životní prostředí.(9) Zpracovaný olej z geneticky modifikované řepky olejné odvozené z a) linie Ms8 řepky olejné a všech běžných kříženců, b) linie Rf3 řepky olejné a všech běžných kříženců a c) kombinace hybridů Ms8xRf3 byl uveden na trh v souladu s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových složkách potravin[2]. V důsledku toho podléhá požadavkům uvedeným v článku 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech[3] a je povoleno jej uvést na trh a využívat v souladu s podmínkami, jež uvádí registr Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva.(10) Produktům z geneticky modifikované řepky olejné ( Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) by měly být přiděleny jednoznačné identifikační kódy pro účely nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 ze dne 22. září 2003 o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a sledovatelnosti potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných organismů a o změně směrnice 2001/18/ES[4] a nařízení Komise (ES) č. 65/2004 ze dne 14. ledna 2004, kterým se zřizuje systém tvorby a přiřazování jednoznačných identifikačních kódů pro geneticky modifikované organismy[5].(11) Náhodné nebo technicky nevyhnutelné stopy geneticky modifikovaných organismů v produktech jsou vyňaty z požadavků na označování a sledovatelnost v souladu s prahovými hodnotami zavedenými podle směrnice 2001/18/ES a nařízení (ES) č. 1829/2003.(12) S ohledem na stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin není pro zamýšlená využití nutné zavádět zvláštní podmínky, pokud jde o manipulaci s produkty nebo o balení produktů a ochranu konkrétních ekosystémů, životního prostředí nebo zeměpisných oblastí.(13) S ohledem na stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin by měl být zaveden vhodný řídicí systém, který zabrání průniku semen produktů z geneticky modifikované řepky olejné ( Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) do procesu pěstování.(14) Opatření nezbytná k zajištění označování a sledovatelnosti produktů ve všech fázích uvádění na trh, včetně ověření vhodnou, schválenou metodou detekce, by měla být použitelná před uvedením produktů na trh.(15) Výbor zřízený článkem 30 směrnice 2001/18/ES k opatřením stanoveným v předloze rozhodnutí Komise po konzultacích dne 5. prosince 2005 v souladu s postupem podle čl. 30 odst. 2 uvedené směrnice nezaujal stanovisko,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1 SouhlasAniž jsou dotčeny jiné právní předpisy Společenství, zejména nařízení (ES) č. 258/97 a nařízení (ES) č. 1829/2003, poskytne příslušný orgán Belgie v souladu s tímto rozhodnutím písemný souhlas s uvedením produktů popsaných v článku 2 na trh, jak bylo oznámeno společností Bayer BioScience N.V. (č.j. C/BE/96/01).V souladu s čl. 19 odst. 3 směrnice 2001/18/ES souhlas jasně stanoví podmínky, které se na něj vztahují a které jsou vymezeny v článcích 3 a 4.Článek 2Produkty1. Geneticky modifikovanými organismy, jež mají být uvedeny na trh jako produkty nebo jako součásti produktů, jsou semena řepky olejné ( Brassica napus L.) z jednotlivých samičích a samčích linií obsahujících insert Ms8 nebo Rf3 a rovněž semena získaná z běžného křížení (hybrid Ms8xRf3) mezi těmito samičími a samčími rodičovskými liniemi, která obsahují tuto vloženou DNA:Samičí linie (Ms8)1.  PTA29- barnáza -3’nos:2.  specifický promotor tapeta PTA29 z Nicotiana tabacum3.  gen pro barnázu z Bacillus amyloliquefaciens pro samčí sterilitu4.  část nekódujícího segmentu (3’ nos) genu nopalinsyntázy z Agrobacterium tumefaciens5.  PssuAra- bar -3’g7:6.  promotor PssuAra z Arabidopsis thaliana7.  gen bar izolovaný ze Streptomyces hygroscopicus pro toleranci vůči herbicidu glufosinátu amonnému8.  3’ netranskribovaná sekvence genu 7 TL-DNA z Agrobacterium tumefaciensSamčí linie (Rf3)9.  PTA29- barstar -3’nos:10.  specifický promotor tapeta PTA29 z Nicotiana tabacum11.  gen barstar z Bacillus amyloliquefaciens pro obnovení plodnosti12.  část nekódujícího segmentu (3’ nos) genu nopalinsyntázy z Agrobacterium tumefaciens13.  PssuAra- bar -3’g7:14.  promotor PssuAra z Arabidopsis thaliana15.  gen bar izolovaný ze Streptomyces hygroscopicus pro toleranci vůči herbicidu glufosinátu amonnému16.  3’ netranskribovaná sekvence genu 7 TL-DNA z Agrobacterium tumefaciens2. Souhlas se týká semen z potomstva pocházejícího z křížení linií Ms8, Rf3 a Ms8xRf3 řepky olejné s jakoukoliv tradičně pěstovanou řepkou olejnou jako produktem nebo součástí produktu.Článek 3Podmínky pro uvedení na trhProdukty lze uvést na trh pro stejná využití, jako má jakákoliv jiná řepka olejná, s výjimkou pěstování a používání jako potravin nebo v nich obsažených látek a je povoleno je uvést na trh za následujících podmínek:a) lhůta platnosti souhlasu je 10 let ode dne udělení souhlasu;b) jednoznačnými identifikačními kódy produktů jsou;ACS-BNØØ5-8 pro linie obsahující pouze insert Ms8;ACS-BNØØ3-6 pro linie obsahující pouze insert Rf3 a;ACS-BNØØ5-8 x ACS-BNØØ3-6 pro hybridní linie obsahující jak insert Ms8, tak insert Rf3.c) aniž je dotčen článek 25 směrnice 2001/18/ES, držitel souhlasu musí kdykoliv na požádání zpřístupnit pozitivní a negativní kontrolní vzorky produktů nebo jejich genetického materiálu popřípadě referenčních materiálů příslušným orgánům;d) aniž jsou dotčeny zvláštní požadavky na označování podle nařízení (ES) č. 1829/2003, uvedou se na etiketu produktu nebo v dokumentu produkt provázejícím příslušným způsobem slova „Tento produkt obsahuje geneticky modifikovanou řepku olejnou“, nebo „Tento produkt obsahuje geneticky modifikovanou řepku olejnou Ms8“, nebo „Tento produkt obsahuje geneticky modifikovanou řepku olejnou Rf3“, anebo „Tento produkt obsahuje geneticky modifikovanou řepku olejnou Ms8xRf3“, pokud jiné právní předpisy Společenství nestanoví prahovou hodnotu, pod níž se tyto informace nepožadují; ae) pokud produkty nezískaly povolení k uvedení na trh za účelem pěstování, na etiketu produktů nebo v dokumentu provázejícím produkty se uvedou slova „Není určeno k pěstování“.Článek 4Monitorování1. Během lhůty platnosti souhlasu zajistí držitel souhlasu, aby byl zaveden a plněn plán monitorování obsažený v oznámení a sestávající z plánu všeobecného sledování ke kontrole veškerých nežádoucích účinků na zdraví lidí nebo zvířat nebo na životní prostředí vyplývajících z manipulace s výrobkem nebo z jeho využívání.2. Držitel souhlasu poskytuje přímo hospodářským subjektům a uživatelům informace o bezpečnosti a všeobecných vlastnostech výrobku a o podmínkách monitorování včetně vhodných řídicích opatření, která mají být přijata v případě náhodného úniku semen. Technické pokyny k provedení tohoto článku jsou stanoveny v příloze tohoto rozhodnutí.3. Držitel souhlasu předkládá Komisi a příslušným orgánům členských států výroční zprávy o výsledcích monitorovacích činností.4. Aniž je dotčen článek 20 směrnice 2001/18/ES, je oznámený plán monitorování se souhlasem Komise a příslušného orgánu členského státu, který přijal původní oznámení, držitelem souhlasu a/nebo příslušným orgánem členského státu, jež obdržel původní oznámení, přepracován podle výsledků monitorovacích činností. Návrhy pozměněného plánu monitorování se předkládají příslušným orgánům členských států.5. Držitel souhlasu je s to Komisi a příslušným orgánům členských států prokázat:a) že stávající monitorovací sítě stanovené v plánu monitorování, který tvoří součást oznámení, shromažďují informace vztahující se k monitorování produktů; ab) že se tyto existující monitorovací sítě dohodly, že zmíněné informace držiteli souhlasu zpřístupní přede dnem předložení zpráv o monitorování Komisi a příslušným orgánům členských států podle odstavce 3.Článek 5PoužitelnostToto rozhodnutí se použije ode dne, kdy jsou detekční metody specifické pro řepku olejnou insertů Ms8 a Rf3 a hybridu Ms8xRf3 potvrzeny referenční laboratoří Společenství, jak je uvedeno v příloze k nařízení (ES) č. 1829/2003 a jak je stanoveno v nařízení Komise (ES) č. 641/2004[6] o prováděcích pravidlech k nařízení (ES) č. 1829/2003.Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyněPŘÍLOHATechnické pokyny pro provedení čl. 4 odst. 21. Držitel souhlasu by měl hospodářské subjekty ve Společenství, které manipulují s volně loženými směsmi dovezených semen řepky olejné, která mohou obsahovat řepku olejnou linií Ms8, Rf3 a Ms8xRf3, nebo takové směsi zpracovávají, informovat o tom, že:a) řepka olejná linií Ms8, Rf3 a Ms8xRf3 obdržela souhlas pro dovoz a využití ve Společenství v souladu s definicí uvedenou v článku 3 rozhodnutí;b) podmínkou souhlasu je zřízení plánu celkového dohledu pro případ neočekávaných nepříznivých účinků v důsledku uvedení řepky olejné linií Ms8, Rf3 a Ms8xRf3 na trh pro výše zmíněná využití.2. Pro účely podávání zpráv o neočekávaných nepříznivých účincích by měl držitel souhlasu hospodářským subjektům poskytnout jméno zástupce ve své zemi.3. Držitel souhlasu by měl hospodářské subjekty informovat o tom, že možnost náhodného úniku řepky olejné linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3 a jeho následky byly posouzeny Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA) v souvislosti s jejími zamýšlenými využitími. Držitel souhlasu by měl být pravidelně v kontaktu s hospodářskými subjekty, aby bylo zajištěno, že mají informace o všech změnách stávajících postupů, které mohou změnit závěry posouzení rizik pro životní prostředí.4. Držitel souhlasu by měl zajistit, aby si hospodářské subjekty byly vědomy možnosti, že náhodný únik dovezených semen řepky olejné v přístavech a v drticích zařízeních může mít za následek vzklíčení a výskyt planě rostoucích rostlin, které řepku olejnou linií Ms8, Rf3 a Ms8xRf3 obsahují.5. Pokud planě rostoucí rostliny řepky olejné obsahují řepku olejnou linií Ms8, Rf3 a Ms8xRf3, je povinností držitele souhlasu, aby:a) informoval hospodářské subjekty, že tyto rostliny budou eradikovány, aby se možnost neočekávaných nepříznivých účinků vzniklých v důsledku linií Ms8, Rf3 a Ms8xRf3 řepky olejné snížila na minimum;b) poskytl hospodářským subjektům náležité plány eradikace planě rostoucích rostlin řepky olejné, které obsahují linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3 řepky olejné.6. Členské státy mohou podle čl. 4 odst. 5 směrnice 2001/18/ES a oddílu C.1.6 rozhodnutí Rady 2002/811/ES ze dne 3. října 2002, kterým se stanoví pokyny doplňující přílohu VII směrnice 2001/18/ES[7], provádět kontroly a/nebo dodatečné monitorování týkající se náhodného úniku semen řepky olejné linií Ms8, Rf3 a Ms8xRf3 a určení možných nepříznivých účinků plynoucích z takového úniku.[1] Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1830/2003 (Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 24).[2] Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).[3] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.[4] Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 24.[5] Úř. věst. L 10, 16.1.2004, s. 5-10.[6] Úř. věst. L 102, 7.4.2004, s. 14.[7] Úř. věst. L 280, 18.10.2002, s. 27.


title: Návrh rozhodnutí Rady o jmenování zvláštního koordinátora Paktu o stabilitě pro jihovýchodní Evropu

text:
               KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                              V Bruselu dne 1.12.2004
                                              KOM(2004) 782 v konečném znění
                                       Návrh
                              ROZHODNUTÍ RADY
   o jmenování zvláštního koordinátora Paktu o stabilitě pro jihovýchodní Evropu
                                (předložená Komisí)
CS                                                                               CS
 ---pagebreak---                                                 ODŮVODNĚNÍ
   Pakt o stabilitě pro jihovýchodní Evropu je regionálním politickým rámcem, který byl
   vytvořen dne 10. června 1999 mezinárodním společenstvím v Kolíně nad Rýnem pro podporu
   zemí této oblasti v jejich úsilí o mír, demokracii, respektování lidských práv a hospodářskou
   prosperitu a pro dosažení stability v celé oblasti. Odstavec 13 Paktu o stabilitě pro
   jihovýchodní Evropu stanoví, že pakt o stabilitě bude mít zvláštního koordinátora
   jmenovaného Evropskou unií po poradě s úřadujícím předsedou Organizace pro bezpečnost
   a spolupráci v Evropě (OBSE) a ostatními účastníky a potvrzeného úřadujícím předsedou
   OBSE.
   V souladu s nařízením Rady (ES) č. 1080/2000 ze dne 22. května 2000 o podpoře prozatímní
   mise Organizace spojených národů v Kosovu (UNMIK) a Úřadu vysokého zástupce v Bosně
   a Hercegovině (OHR)1 a Paktem o stabilitě pro jihovýchodní Evropu Rada na základě návrhu
   Komise každoročně jmenuje zvláštního koordinátora paktu o stabilitě. Je proto nezbytné, aby
   do 31. prosince 2004 Rada přijala rozhodnutí o jmenování zvláštního koordinátora, které se
   použije ode dne 1. ledna 2005 do dne 31. prosince 2005.
   Po poradě s úřadujícím předsedou OBSE a dalšími účastníky paktu o stabilitě Komise
   navrhuje Radě, aby opětovně jmenovala Dr. Erharda Buska zvláštním koordinátorem paktu
   o stabilitě. Mandát zvláštního koordinátora vychází z mandátu stanoveného v rozhodnutí
   Rady (ES) 2003/910 ze dne 22. prosince 2003 o jmenování zvláštního koordinátora Paktu
   o stabilitě pro jihovýchodní Evropu na rok 20042.
   1
           Úř. věst. L 122, 24.5.2000, s. 27. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2098/2003 ze
           dne 27. listopadu 2003 (Úř. věst. L 316, 29.11.2003, s. 1).
   2
           Úř. věst. L 342, 30.12.2003, s. 51.
CS                                                        2                                                    CS
 ---pagebreak---                                                        Návrh
                                            ROZHODNUTÍ RADY
        o jmenování zvláštního koordinátora Paktu o stabilitě pro jihovýchodní Evropu
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1080/2000 ze dne 22. května 2000 o podpoře prozatímní
   mise Organizace spojených národů v Kosovu (UNMIK) a úřadu vysokého zástupce v Bosně
   a Hercegovině (OHR)3 a Pakt o stabilitě, a zejména na článek 1a uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Dne 10. června 1999 se ministři zahraničních věcí členských států Evropské unie
           a Evropská komise spolu s ostatními účastníky Paktu o stabilitě pro jihovýchodní
           Evropu dohodli na vytvoření Paktu o stabilitě pro jihovýchodní Evropu (dále jen „pakt
           o stabilitě“).
   (2)     Článek 1a nařízení Rady (ES) č. 1080/2000 ze dne 22. května 2000 stanoví každoroční
           postup pro jmenování zvláštního koordinátora paktu o stabilitě.
   (3)     Při jmenování je zvláštnímu koordinátorovi třeba udělit také mandát. Zkušenosti
           ukázaly, že mandát stanovený v rozhodnutí Rady (ES) č. 2003/910 ze dne 22. prosince
           2003 o jmenování zvláštního koordinátora Paktu o stabilitě pro jihovýchodní Evropu4
           na rok 2004 je vhodný.
   (4)     Je vhodné zřetelně vymezit pravomoci a obecné zásady pro koordinaci a podávání
           zpráv,
   ROZHODLA TAKTO:
                                                     Článek 1
   Dr. Erhard BUSEK je tímto jmenován zvláštním koordinátorem Paktu o stabilitě pro
   jihovýchodní Evropu.
   3
           Úř. věst. L 122, 24.5.2000, s. 27. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2098/2003 ze
           dne 27. listopadu 2003 (Úř. věst. L 316, 29.11.2003, s. 1).
   4
           Úř. věst. L 342, 30.12.2003, s. 51.
CS                                                        3                                                    CS
 ---pagebreak---                                                Článek 2
   Zvláštní koordinátor provádí úkoly uvedené v bodě 13 paktu o stabilitě ze dne 10. června
   1999.
                                               Článek 3
   K dosažení cíle uvedeného v článku 2 se zvláštnímu koordinátorovi ukládají v rámci jeho
   mandátu tyto úkoly:
   a)       podporovat dosažení cílů paktu o stabilitě v rámci jednotlivých zemí a mezi
            jednotlivými zeměmi v případech, v nichž má pakt o stabilitě prokazatelně přidanou
            hodnotu;
   b)       předsedat regionálnímu kulatému stolu pro jihovýchodní Evropu;
   c)       udržovat úzké kontakty se všemi účastníky a se státy, organizacemi a institucemi
            paktu o stabilitě, jakož i s dotčenými regionálními iniciativami a organizacemi
            s ohledem na podporu regionální spolupráce a zvýšení vlastní odpovědnosti regionu;
   d)       úzce spolupracovat se všemi orgány Evropské unie a jejích členských států za
            účelem posílení úlohy Evropské unie v paktu o stabilitě podle bodů 18, 19 a 20 paktu
            o stabilitě a zajištění doplňkovosti mezi prací v rámci paktu o stabilitě a procesem
            stabilizace a přidružení;
   e)       organizovat pravidelná společná setkání s předsedajícími pracovních skupin za
            účelem zajištění celkové strategické koordinace a sekretariátu a nástrojů regionálního
            kulatého stolu pro jihovýchodní Evropu;
   f)       pracovat na základě předem schváleného a s účastníky paktu o stabilitě projednaného
            seznamu přednostních opatření, která je nutno v roce 2005 provést pro pakt
            o stabilitě, a trvale vyhodnocovat způsoby práce a strukturu paktu o stabilitě pro
            zajištění ucelenosti a účelnosti využití zdrojů.
                                               Článek 4
   Zvláštní koordinátor uzavře s Komisí dohodu o financování.
                                               Článek 5
   Činnost zvláštního koordinátora je sladěna s činností generálního tajemníka/vysokého
   představitele pro SZBP, předsednictví Rady a Komise, zejména v rámci neformálního
   konzultačního výboru. Na místě samém je udržováno také úzké spojení s předsednictvím
   Rady, Komisí, vedoucími diplomatických misí členských států, zvláštními zástupci Evropské
   unie a s Úřadem vysokého zástupce v Bosně a Hercegovině a s civilní správou Organizace
   spojených národů v Kosovu.
CS                                                  4                                              CS
 ---pagebreak---                                              Článek 6
   Zvláštní koordinátor případně podá zprávu Radě a Komisi. Nadále pravidelně informuje o své
   činnosti Evropský parlament.
                                             Článek 7
   Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 1. ledna 2005 do dne 31. prosince 2005.
   V Bruselu dne
                                               Za Radu
                                               předseda/předsedkyně
CS                                               5                                            CS


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 6.7.2015
            COM(2015) 325 final
            2015/0142(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro vládní zakázky k přistoupení Moldavské republiky k Dohodě o vládních zakázkách

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Důvody a cíle návrhu

               Moldavská republika požádala dne 7. ledna 2002 o přistoupení k Dohodě Světové obchodní organizace o vládních zakázkách (dále jen „Dohoda“). Dne 13. září 2012, 16. ledna 2014 a 24. června 2014 předložila přepracované nabídky týkající se rozsahu působnosti.

               Komise jménem Unie vyjednala soubor závazků týkajících se otevření trhu Moldavské republiky, a to jak na dvoustranné úrovni, tak ve Výboru Světové obchodní organizace pro vládní zakázky (dále jen „Výbor pro vládní zakázky“).

               Moldavská republika následně předložila dne 27. května 2015 Výboru pro vládní zakázky konečnou nabídku. Shrnutí konečné nabídky Moldavské republiky a posouzení této nabídky ze strany Komise jsou uvedeny níže.

               Toto rozhodnutí umožňuje Komisi vyjádřit ve Výboru pro vládní zakázky postoj Unie k přistoupení Moldavské republiky.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Jedná se o obvyklý postup používaný v případě, kdy Komise musí vyjádřit postoj Unie k přistoupení třetí země ve Výboru pro vládní zakázky.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Nevztahuje se na tento návrh.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               V čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se stanoví, že má-li orgán zřízený mezinárodní dohodou přijmout rozhodnutí s právními účinky, Rada na návrh Komise přijme rozhodnutí stanovující postoj, který má být zaujat jménem Unie. Rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky, které stanoví podmínky přistoupení Moldavské republiky, spadá do působnosti čl. 218 odst. 9 SFEU, jelikož toto rozhodnutí má právní účinky a přijímá jej orgán zřízený mezinárodní dohodou.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               EU má v obchodních záležitostech výlučnou pravomoc. Největší pákový efekt ve vztahu k třetím zemím může zaručit koordinovaná činnost na úrovni Unie.

               •Proporcionalita

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Volba nástroje

               V čl. 218 odst. 9 SFEU se stanoví, že má-li orgán zřízený mezinárodní dohodou přijmout rozhodnutí s právními účinky, Rada na návrh Komise přijme rozhodnutí stanovující postoj, který má být zaujat jménem Unie.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX-POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex-post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

               Přistoupení třetí země k mezinárodní dohodě, jejíž je Unie smluvní stranou, nevyžaduje posouzení dopadů.

               •Účelnost právních předpisů a zjednodušování

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

               Nevztahuje se na tento návrh.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Žádné.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení zvláštních ustanovení návrhu

               Konečná nabídka Moldavské republiky

               Závazky týkající se přístupu na trh (zahrnuté subjekty, zboží, služby a stavební služby)

               Finanční limity

               Finanční limity pro různé přílohy, které nabízí Moldavská republika, odpovídají standardním finančním limitům uplatňovaným smluvními stranami Dohody. Moldavská republika však v poznámkách pod čarou stanoví dvouleté přechodné období pro finanční limity uplatňované na zakázky na zboží a služby zadávané subjekty, na něž se vztahují přílohy 1 až 3.

               Subjekty

               V příloze 1 („Ústřední orgány státní správy“) Moldavská republika uvádí vyčerpávající seznam ústředních orgánů státní správy, o jejichž zakázky se mohou ucházet smluvní strany Dohody. Tato příloha neobsahuje žádné poznámky. Finanční limit pro zakázky na zboží a služby v prvním roce po přistoupení k Dohodě je stanoven na 300 000 ZPČ a v druhém roce na 200 000 ZPČ.

               V příloze 2 („Subjekty na nižší než ústřední úrovni“) Moldavská republika uvádí vyčerpávající seznam místních veřejných zadavatelů definovaných v zákoně o místní veřejné správě č. 436-XVI ze dne 28. prosince 2006. V poznámce k této příloze Moldavská republika upřesňuje, že mezi tyto subjekty patří i orgány, které jsou jim podřízeny, a organizace, které podléhají dozoru či kontrole ze strany těchto subjektů. Finanční limit pro zakázky na zboží a služby v prvním roce po přistoupení k Dohodě je stanoven na 400 000 ZPČ a v druhém roce na 300 000 ZPČ.

               V příloze 3 („Ostatní subjekty“) Moldavská republika poskytuje smluvním stranám Dohody přístup k zakázkám všech veřejnoprávních subjektů (orgánů, institucí a nadací), které nemají průmyslovou nebo obchodní povahu a jež se při zadávání zakázek řídí zákonem o vládních zakázkách č. 96-XVI ze dne 13. dubna 2007. Příloha obsahuje orientační seznam těchto subjektů.

               Kromě toho podle přílohy 3 Moldavská republika nabízí přístup k zakázkám všech právnických osob podle vnitrostátního práva, které působí v odvětví veřejných služeb, jako je výroba, doprava nebo distribuce pitné vody, elektřiny a/nebo tepelné energie, přístavy nebo jiná terminálová zařízení, letištní zařízení, městská doprava a železniční doprava. Orientační seznam subjektů je přiložen. Příloha neobsahuje žádné výhrady.

               Finanční limit pro zakázky na zboží a služby v prvním roce po přistoupení k Dohodě je stanoven na 600 000 ZPČ a v druhém roce na 500 000 ZPČ.

               Zboží

               Zboží uvedené na seznamu Moldavské republiky je téměř shodné se zbožím na seznamu EU. Moldavská republika konkrétně zařadila do přílohy 4 i kapitoly harmonizovaného systému (HS) 36, 72, 88 a 97. Vyloučila však položky 65.05, 82.08 a 89.03.

               V následných změnách své konečné nabídky, které naposledy oznámila dne 27. května 2015, doplnila Moldavská republika na seznam zahrnutých kategorií zboží a vybavení pro ministerstvo obrany kapitolu HS 85 s vyloučením položek 85.03, 85.13 a 85.15.

               Služby

               Moldavská republika stanoví seznam zahrnutých služeb, který je rozsáhlejší než seznam EU. Poznámka týkající se vzájemnosti v příloze však stanoví, že služby jsou ve vztahu k dané straně zahrnuty jen tehdy, pokud je tato smluvní strana uvede ve své příloze 5.

               Stavební služby

               Moldavská republika nabízí ve své příloze 6 celý oddíl 51 ústřední klasifikace produkce. Nenabízí přístup k žádným koncesním smlouvám na stavební práce.

               Obecné poznámky

               V příloze 7 Moldavská republika uvádí tři poznámky. Poznámka 1 se týká zakázek na zemědělské produkty v návaznosti na programy podpory zemědělství a programy výživy lidstva a odpovídá první části poznámky 1 v příloze 7 týkající se EU. Ostatní dvě poznámky se netýkají EU.

               Právní předpisy Moldavské republiky

               Moldavské právní předpisy v oblasti zadávání veřejných zakázek jsou nediskriminační. Neexistují žádná ustanovení, která by domácím dodávkám a dodavatelům zajišťovala příznivější zacházení, než s jakým se setkávají dodavatelé nebo dodávky ze zahraničí. Moldavské právní předpisy o zadávání veřejných zakázek se zdají být otevřené, transparentní a nediskriminační, a tudíž v souladu s požadavky Dohody.

               Hodnocení nabídky Moldavské republiky vypracované Komisí

               Konečná nabídka Moldavské republiky počítá s rozsáhlou působností vztahující se na orgány ústřední státní správy, subjekty na nižší než ústřední úrovni a subjekty působící v odvětví veřejných služeb, zboží, služeb a stavebních služeb. Je proto uspokojivá a přijatelná. Právní předpisy Moldavské republiky v oblasti veřejných zakázek jsou v souladu s Dohodou.

               Do dodatku I závazků EU se zejména zahrnou tyto podmínky přistoupení Moldavské republiky:

               S ohledem na skutečnost, že Moldavská republika ve své příloze 1 stanoví vyčerpávající seznam subjektů, měl by přístup zboží, služeb, dodavatelů a poskytovatelů služeb z Moldavské republiky k působnosti EU odpovídat působnosti uvedené v bodě 2 oddílu 2 přílohy 1 závazků EU, což znamená přístup k zakázkám zadávaným veřejnými zadavateli z řad ústředních orgánů státní správy uvedeným v příloze 1.

               Doporučení

               Očekává se, že přistoupení Moldavské republiky k Dohodě velmi pozitivně přispěje k dalšímu mezinárodnímu otevření trhů s veřejnými zakázkami, jelikož se rozšíří počet smluvních stran Dohody a povzbudí se tím i další země, aby k Dohodě přistoupily. Komise doporučuje, aby byla konečná nabídka Moldavské republiky přijata s výše uvedenými podmínkami.

               V souladu s tím se navrhuje, aby byla Komise oprávněna vyjádřit v rámci Výboru pro vládní zakázky postoj Unie ve prospěch přistoupení Moldavské republiky, jenž má být zohledněn v rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky o přistoupení Moldavské republiky.

               2015/0142 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro vládní zakázky k přistoupení Moldavské republiky k Dohodě o vládních zakázkách

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Moldavská republika požádala dne 7. ledna 2002 o přistoupení k Dohodě o vládních zakázkách (dále jen „Dohoda“).

               (2)Závazky Moldavské republiky týkající se rozsahu působnosti jsou stanoveny v její konečné nabídce upravené tak, jak bylo smluvním stranám Dohody sděleno dne 27. května 2015.

               (3)Konečná nabídka Moldavské republiky počítá s rozsáhlou působností vztahující se na orgány ústřední státní správy, subjekty na nižší než ústřední úrovni a subjekty působící v odvětví veřejných služeb, zboží, služeb a stavebních služeb. Je proto uspokojivá a přijatelná. Podmínky přistoupení Moldavské republiky, uvedené v příloze k tomuto rozhodnutí, budou zohledněny v rozhodnutí přijatém Výborem pro vládní zakázky (dále jen „výbor“) o přistoupení Moldavské republiky.

               (4)Očekává se, že přistoupení Moldavské republiky k Dohodě pozitivně přispěje k dalšímu otevření trhů s veřejnými zakázkami na mezinárodní úrovni.

               (5)Ustanovení čl. XXII odst. 2 Dohody stanoví, že k Dohodě může přistoupit kterýkoli člen WTO za podmínek dohodnutých mezi příslušným členem a stranami, přičemž tyto podmínky jsou stanoveny v rozhodnutí Výboru pro vládní zakázky.

               (6)Proto je nezbytné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve výboru v souvislosti s přistoupením Moldavské republiky,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postojem, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro vládní zakázky, je schválit přistoupení Moldavské republiky k Dohodě o vládních zakázkách, s výhradou zvláštních podmínek stanovených v příloze tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 6.7.2015
            COM(2015) 325 final
            PŘÍLOHA
            EMPTY
            návrhu rozhodnutí Rady
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Výboru pro vládní zakázky k přistoupení Moldavské republiky k Dohodě o vládních zakázkách

               PŘÍLOHA

               PODMÍNKY EU PRO PŘISTOUPENÍ MOLDAVSKÉ REPUBLIKY K DOHODĚ O VLÁDNÍCH ZAKÁZKÁCH

               Po přistoupení Moldavské republiky k Dohodě o vládních zakázkách se bod 2 oddílu 2 („Veřejní zadavatelé z řad ústředních orgánů státní správy členských států EU“) přílohy 1 dodatku I závazků Evropské unie nahrazuje tímto:

               „2. Co se týká zboží, služeb, dodavatelů a poskytovatelů služeb z Izraele, Černé Hory a Moldavské republiky, zadávání zakázek níže uvedenými veřejnými zadavateli z řad ústředních orgánů státní správy.“


               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.5.2017
            COM(2017) 215 final
            2017/0092(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na výroční konferenci smluvních stran Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, a o zrušení rozhodnutí 11724/12

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

               Polsko je smluvní stranou Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře (úmluva o Beringově moři). Podle čl. 6 odst. 9 aktu o přistoupení
                  1
                jsou dohody o rybolovu uzavřené novými členskými státy se třetími zeměmi spravovány Unií a Unie by měla provádět veškerá rozhodnutí podle uvedené úmluvy.

               V rámci úmluvy o Beringově moři je výroční konference smluvních stran odpovědná za zavedení mezinárodního režimu pro zachování, řízení a optimální využívání populací tresky tmavé v oblasti úmluvy. Usiluje rovněž o obnovení zdrojů tresky tmavé v Beringově moři na úroveň, která umožní maximální udržitelný výnos a shromažďování a zkoumání konkrétních informací týkajících se tresky tmavé a dalších živých mořských zdrojů v Beringově moři.

               Podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie musí být postoj, který má být jménem Unie zaujat v regionálních organizacích pro řízení rybolovu, když jsou vyzvány, aby přijaly akty s právními účinky, s výjimkou aktů, jež doplňují nebo mění jejich institucionální rámec, přijat rozhodnutím Rady na návrh Komise.

               Tento postoj v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu se v současné době stanovuje podle dvouúrovňového přístupu. Rozhodnutí Rady stanoví hlavní zásady a směry postoje Unie na víceletém základě; postoj je poté pro každé výroční zasedání upravován pracovními dokumenty Komise, které jsou projednány v pracovní skupině Rady.

               Pokud jde o úmluvu o Beringově moři, rozhodnutí Rady 11724/12 ze dne 29. června 2012 stanoví, že postoj Unie má být přezkoumán před výročním zasedáním v roce 2016. Cílem tohoto návrhu je tedy definovat postoj Unie v rámci úmluvy o Beringově moři na období let 2017–2021, a tím nahradit rozhodnutí Rady 11724/12 ze dne 29. června 2012, které se týká období let 2012–2016.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

               Cílem této revize je začlenit zásady a směry nové společné rybářské politiky (SRP), jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  2
               , přičemž se rovněž zohlední cíle sdělení Komise o vnější dimenzi SRP
                  3
               . Postoj Unie byl kromě toho uveden do souladu s Lisabonskou smlouvou.

               Stejně jako stávající postoj obsahuje níže uvedený postoj obecné zásady a směry a v potřebném rozsahu specifika úmluvy o Beringově moři. Kromě toho byl začleněn standardní postup pro každoroční stanovení postoje Unie, jak požadovaly členské státy.

               Rozhodnutím Rady 7277/16 ze dne 11. dubna 2016 získala Polská republika povolení vyjednávat v zájmu Unie o změně úmluvy o Beringově moři, aby se Unie stala smluvní stranou uvedené úmluvy. Tento mandát je v současnosti plněn. Rozumí se, že po přijetí Unie jako plnoprávné smluvní strany úmluvy o Beringově moři Polská republika přestane být stranou úmluvy.

               •Soulad s ostatními politikami Unie

               Nevztahuje se na tento návrh.

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Toto rozhodnutí je založeno na Smlouvě o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9, který stanoví, že Rada na návrh Komise přijme rozhodnutí o stanovení postojů, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky. Toto ustanovení se použije na postoj, který má Komise zaujmout jménem Unie na konferenci smluvních stran úmluvy o Beringově moři.

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 tvoří právní základ stanovující zásady, které se musí v tomto postoji zohlednit.

               Níže uvedené rozhodnutí nahradí rozhodnutí Rady 11724/12 ze dne 29. června 2012, které se vztahuje na období let 2012–2016.

               •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Proporcionalita

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Volba nástroje

               Podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie musí být postoj, který má být jménem Unie zaujat v regionálních organizacích pro řízení rybolovu, když jsou vyzvány, aby přijaly akty s právními účinky, s výjimkou aktů, jež doplňují nebo mění jejich institucionální rámec, přijat rozhodnutím Rady na návrh Komise.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Konzultace se zúčastněnými stranami

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Sběr a využití výsledků odborných konzultací

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Posouzení dopadů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Účelnost a zjednodušování právních předpisů

               Nevztahuje se na tento návrh.

               •Základní práva

               Nevztahuje se na tento návrh.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               2017/0092 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY

               o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na výroční konferenci smluvních stran Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, a o zrušení rozhodnutí 11724/12

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Článek 38 Smlouvy o fungování Evropské unie ve spojení s čl. 39 odst. 1 písm. d) této smlouvy stanoví, že jedním z cílů společné rybářské politiky je zajistit dostupnost dodávek.

               (2)Článek 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013
                  4
                stanoví, že společná rybářská politika zajistí, aby činnosti rybolovu a akvakultury byly z dlouhodobého hlediska environmentálně udržitelné a aby byly řízeny způsobem, který je v souladu s cíli, jež jsou přínosné pro hospodářství, sociální oblast a zaměstnanost a které mají přispět k dostupnosti dodávek potravin. Rovněž stanoví, že Unie uplatňuje přístup předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a snaží se zajistit, aby byly při využívání živých biologických mořských zdrojů obnoveny a zachovány populace lovených druhů nad úrovně, které mohou přinášet maximální udržitelný výnos. Stanoví také, že cílem Unie má být přijetí opatření pro řízení a zachování zdrojů založených na nejlepších dostupných vědeckých doporučeních, podpora metod rybolovu, které přispívají k selektivnějšímu rybolovu, a v rámci možností předcházení nežádoucím úlovkům a jejich snižování, rybolov s malým dopadem na mořské ekosystémy a rybolovné zdroje a postupná eliminace výmětů. Kromě toho článek 28 nařízení (EU) č. 1380/2013 výslovně ukládá, aby Unie tyto zásady uplatňovala v rámci své vnější politiky.

               (3)Polsko je smluvní stranou Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře (dále jen „úmluva o Beringově moři“). Unie není smluvní stranou této úmluvy. V souladu s čl. 6 odst. 9 aktu o přistoupení
                  5
                jsou dohody o rybolovu uzavřené novými členskými státy se třetími zeměmi spravovány Unií a Unie by měla provádět veškerá rozhodnutí podle uvedené úmluvy.

               (4)Rozhodnutím Rady 7277/16 ze dne 11. dubna 2016 získala Polská republika povolení vyjednávat v zájmu Unie o změně úmluvy o Beringově moři, aby se Unie stala smluvní stranou uvedené úmluvy. Tento mandát je v současnosti plněn. Rozumí se, že po přijetí Unie jako plnoprávné smluvní strany úmluvy o Beringově moři Polská republika přestane být stranou úmluvy.

               (5)Dne 10. července 2012 Rada přijala rozhodnutí 11724/12 o postoji, která má být přijat jménem Evropské unie v rámci Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře.

               (6)Rozhodnutí 11724/12 stanoví, že postoj v něm stanovený, má být přezkoumán nejpozději před výroční konferencí smluvních úmluvy o Beringově moři v roce 2016. Je proto vhodné zrušit rozhodnutí 11724/12 a nahradit je novým rozhodnutím.

               (7)S ohledem na vyvíjející se povahu populací tresky tmavé v oblasti působnosti úmluvy o Beringově moři a skutečnost, že v postoji Unie musí být v důsledku toho zohledněny nové okolnosti, včetně nových statistických, biologických a jiných údajů předložených před výroční konferencí smluvních stran úmluvy o Beringově moři nebo během něj, musí být v souladu se zásadou loajální spolupráce mezi orgány Unie zakotvenou v čl. 13 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii stanoveny postupy pro každoroční stanovení postoje Unie.

               (8)EU není smluvní stranou úmluvy o Beringově moři, na výroční konferenci smluvních stran úmluvy o Beringově moři zastupuje EU Polská republika. Toto rozhodnutí je proto určeno Polské republice.

               (9)Po přistoupení EU k úmluvě o Beringově moři bude v souladu s článkem 218 a čl. 3 odst. 1 SFEU na výroční konferenci smluvních stran úmluvy o Beringově moři EU zastupovat Komise. Od toho okamžiku je proto toto rozhodnutí určeno Komisi,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1

               Postoj, který má Evropská unie zaujmout na výroční konferenci smluvních stran úmluvy o Beringově moři, pokud je tento orgán vyzván k přijetí rozhodnutí s právními účinky, je stanoven v příloze I tohoto rozhodnutí.

               Článek 2

               Každoroční stanovení postoje Unie, který má být zaujat na výroční konferenci smluvních stran úmluvy o Beringově moři, se provádí v souladu s přílohou II.

               Článek 3

               1.
                     Postoj Unie stanovený v příloze I posoudí a případně přezkoumá Rada na návrh Komise nejpozději pro výroční konferenci smluvních stran úmluvy o Beringově moři v roce 2022.

               2.
                     V případě přistoupení EU k úmluvě o Beringově moři se odstavec 1 tohoto článku dále použije i na zbývající období stanovené v tomto článku.

               Článek 4

               Rozhodnutí 11724/12 se zrušuje.

               Článek 5

               1.
                     Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.

               2.
                     Za okolností uvedených v čl. 3 odst. 2 je toto rozhodnutí určeno Evropské komisi, která zastupuje EU na konferenci smluvních stran úmluvy o Beringově moři.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33.

                     (2)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (3)
                  KOM(2011) 424 ze dne 13.7.2011.

                     (4)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (5)
                  Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 8.5.2017
            COM(2017) 215 final
            PŘÍLOHY

            návrhu ROZHODNUTÍ RADY
            o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na výroční konferenci smluvních stran Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, a o zrušení rozhodnutí 11724/12

               PŘÍLOHA I

               Postoj Unie na výroční konferenci smluvních stran úmluvy o Beringově moři

               1)Zásady

               Unie v rámci úmluvy o Beringově moři:

               a)
                     zajistí, aby opatření přijatá v rámci výroční konference smluvních stran úmluvy o Beringově moři byla v souladu s cíli a zásadami, které Unie sleduje v rámci společné rybářské politiky, zejména uplatňováním přístupu předběžné opatrnosti a cílů souvisejících s maximálním udržitelným výnosem stanovených v čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, s cílem podpořit zavádění přístupu k řízení rybolovu založeného na ekosystému a omezení dopadů rybolovných činností na životní prostředí, zamezit nežádoucím úlovkům a co možná nejvýrazněji je snížit, postupně eliminovat výměty a v co možná nejvyšší míře snížit dopad rybolovných činností na mořské ekosystémy, a dále podporou hospodářsky životaschopného a konkurenceschopného odvětví rybolovu v Unii, s cílem zajistit přiměřenou životní úroveň osobám, které jsou závislé na rybolovných činnostech a zároveň zohlednit zájmy spotřebitelů;

               b)
                     zajistí, aby opatření přijatá v rámci výroční konference smluvních stran úmluvy o Beringově moři byla v souladu s cíli úmluvy o Beringově moři;

               c)
                     zajistí, aby opatření přijatá v rámci výroční konference smluvních stran úmluvy o Beringově moři byla v souladu s mezinárodním právem, a zejména s ustanoveními Úmluvy OSN o mořském právu, Dohody OSN týkající se zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací, Dohody k podpoře dodržování mezinárodních ochranných a řídicích opatření rybářskými plavidly na volném moři, jakož i dohody Organizace pro výživu a zemědělství z roku 2009 o opatřeních přístavního státu;

               d)
                     prosazuje postoje, které jsou v souladu s postoji přijatými jinými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a případně s regionálními úmluvami pro mořské prostředí v téže oblasti;

               e)
                     usiluje o součinnost s politikami, které Unie provádí jako součást dvoustranných vztahů v oblasti rybolovu s třetími zeměmi, a zajišťuje soudržnost s ostatními politikami, zejména v oblasti vnějších vztahů, životního prostředí, obchodu, rozvoje, výzkumu a inovací a dalších;

               f)
                     zajistí, aby byly dodržovány mezinárodní závazky Unie;

               g)
                     dodržuje závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení o vnější dimenzi společné rybářské politiky
                  1
               ;

               h)
                     usiluje o vytvoření rovných podmínek pro loďstvo Unie v rámci oblasti, na kterou se vztahuje úmluva, na základě stejných zásad a standardů, jako jsou ty, jež jsou platné podle práva Unie, a o podporu jednotného provádění rezolucí a doporučení.

               2)Pokyny

               Unie podle potřeby usiluje o to, aby výroční konference smluvních stran úmluvy o Beringově moři přijala tato opatření:

               a)
                     opatření na ochranu a řízení rybolovných zdrojů v oblasti působnosti úmluvy o Beringově moři na základě nejlepších dostupných vědeckých doporučení, včetně celkových přípustných odlovů a kvót na populace tresky tmavé, na něž se vztahuje úmluva o Beringově moři. V případě potřeby je nutno zvážit zvláštní opatření pro populace, kterým hrozí nadměrný odlov, s cílem umožnit obnovu těchto populací;

               b)
                     přezkum opatření zaměřených na sledování, kontrolu a dohled v oblasti úmluvy o Beringově moři, aby se zvýšila účinnost kontrolních opatření a posílil soulad s opatřeními přijatými v rámci úmluvy o Beringově moři;

               c)
                     posílení opatření pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu v oblasti působnosti úmluvy o Beringově moři;

               d)
                     ochranná opatření pro zranitelné mořské ekosystémy v oblasti působnosti úmluvy o Beringově moři v souladu s rezolucemi Valného shromáždění OSN;

               e)
                     vypracování společných přístupů s dalšími regionálními organizacemi pro řízení rybolovu;

               f)
                     doplňková technická opatření založená na údajích Vědeckého a technického výboru zřízeného v rámci úmluvy o Beringově moři.

               PŘÍLOHA II

               Každoroční stanovení postoje, který má Unie zaujmout

               na výroční konferenci smluvních stran úmluvy o Beringově moři

               Před každou výroční konferencí smluvních stran úmluvy o Beringově moři je třeba podniknout nezbytné kroky, aby postoj, který má být jménem Unie vyjádřen, zohledňoval nejnovější statistické, biologické a jiné významné údaje předložené Evropské komisi v souladu se zásadami a směry stanovenými v příloze I.

               Za tímto účelem na základě uvedených údajů Evropská komise předá Radě nebo jejím přípravným orgánům s dostatečným předstihem před každou výroční konferencí smluvních stran úmluvy o Beringově moři písemný dokument, ve kterém jsou uvedeny podrobnosti o navrhovaném stanovení postoje Unie, k projednání a schválení.

               Nelze-li v průběhu dalších zasedání, a to ani přímo na místě, dosáhnout dohody tak, aby bylo možno v postoji Unie zohlednit nové prvky, postoupí se záležitost Radě nebo jejím přípravným orgánům.

                     (1)
                  viz dok. 7086/12 PECHE 66