Důležité právní upozornění

|

52009PC0652

Návrh nařízení Rady, o zavedení některých zvláštních omezujících opatření vůči Guineji  /* KOM/2009/0652 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 23.11.2009KOM(2009) 652 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,o zavedení některých zvláštních omezujících opatření vůči GuinejiDŮVODOVÁ ZPRÁVA1.  Dne 27. října 2009 přijala Rada společný postoj 2009/788/SZBP v reakci na násilný zákrok bezpečnostních sil proti politickým demonstrantům, k němuž došlo v Konakry dne 28. září 2009, na zprávy o porušování lidských práv po tomto zákroku a na násilné represe a politickou patovou situaci v zemi. Ve společném postoji bylo uloženo embargo na vývoz zbraní do Guiney a zákaz cestování 42 osobám uvedeným v příloze k tomuto postoji, jež jsou členy vládnoucí Národní rady pro demokracii a rozvoj nebo osobami s nimi spojenými.2.  Rada připravuje následný společný postoj v rámci SZBP vyzývající k přijetí dalších omezujících opatření, mimo jiné i) ke zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů jednotlivců a subjektů uvedených v příloze ke společnému postoji a ii) k zákazu poskytování technické a finanční pomoci a dalších služeb souvisejících s vojenskou činností všem osobám v Guineji.3.  Tato opatření spadají do oblasti působnosti Smlouvy o založení Evropského společenství. Komise proto v očekávání těchto omezujících opatření navrhuje nařízení, kterým se opatření provedou.4.  Omezující opatření přijatá podle tohoto nařízení budou prováděna při plném dodržování základních práv, zejména s ohledem na nejnovější judikaturu Evropského soudního dvora.5.  Některá ustanovení navrhovaného nařízení jsou převzata z pokynů k provádění a vyhodnocování omezujících opatření (sankcí) v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU[1].6.  Osvědčené postupy EU pro účinné provádění omezujících opatření[2] poskytují pro uplatnění navrhovaných opatření dodatečné pokyny.NávrhNAŘÍZENÍ RADY,o zavedení některých zvláštních omezujících opatření vůči GuinejiRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 60 a 301 této smlouvy,s ohledem na společný postoj Rady 2009/.../SZBP ze dne [……] o omezujících opatřeních vůči Guineji,s ohledem na návrh Komise,po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů,vzhledem k těmto důvodům:(1) Společný postoj 2009/…./SZBP stanoví některá omezující opatření namířená proti členům Národní rady pro demokracii a rozvoj a osobám s nimi spojenými, odpovědným za násilné represe ze dne 28. září 2009 nebo za patovou politickou situaci v zemi.(2) Těmito opatřeními je zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů fyzických nebo právnických osob, subjektů a orgánů uvedených v příloze ke společnému postoji a zákaz poskytování technické a finanční pomoci a dalších služeb souvisejících s vojenskou činností všem osobám v Guineji nebo pro použití v Guineji.(3) Tato opatření spadají do oblasti působnosti Smlouvy o založení Evropského společenství, a proto jsou, pokud jde o Společenství, k jejich provedení nezbytné právní předpisy Společenství, především z důvodu zajištění jejich jednotného uplatňování hospodářskými subjekty ve všech členských státech.(4) Toto nařízení dodržuje základní práva a zásady uznané zejména v Listině základních práv Evropské unie, především právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces, právo na vlastnictví a právo na ochranu osobních údajů. Toto nařízení by mělo být uplatněno v souladu s těmito právy a zásadami.(5) Pro účely tohoto nařízení musí být osobní údaje týkající se fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, jejichž finanční prostředky a hospodářské zdroje mají být v souladu s tímto nařízením zmrazeny, zveřejňovány a zpracovávány náležitým způsobem v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů[3] a se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů[4].(6) Je nezbytné přijmout ustanovení pro zpracovávání utajovaných informací v Komisi.(7) K zajištění účinnosti opatření stanovených v tomto nařízení musí toto nařízení vstoupit okamžitě v platnost,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Pro účely tohoto nařízení se rozumí:a) „technickou pomocí“ jakákoliv technická podpora týkající se oprav, vývoje, výroby, montáže, zkoušení, údržby nebo jiných technických služeb, která může mít například formu pokynů, poradenství, školení, předávání pracovních znalostí či dovedností nebo konzultací; technická pomoc zahrnuje též ústní formy pomoci;b) „finančními prostředky“ finanční aktiva a hospodářské výhody všeho druhu, mimo jiné:i) peníze v hotovosti, šeky, finanční pohledávky, směnky, platební příkazy a jiné platební nástroje;ii) vklady u finančních institucí nebo jiných subjektů, zůstatky na účtech, pohledávky a dluhové cenné papíry;iii) finanční nástroje uvedené v oddílu C přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (Úř. věst. 145, 30.4.2004, s. 1);iv) úroky, dividendy nebo jiné výnosy nebo hodnoty pocházející z aktiv nebo jimi vytvářené;v) úvěry, práva na započtení, záruky, závazky plnění nebo jiné finanční závazky;vi) akreditivy, náložné listy a dodací listy;vii) veškeré dokumenty prokazující podíl na finančních prostředcích nebo na finančních zdrojích;c) „zmrazením finančních prostředků“ zabránění veškerému pohybu, převodu, změně, přístupu k finančním prostředkům, jejich použití nebo nakládání s nimi jakýmkoli způsobem, v jehož důsledku by mohlo dojít ke změně jejich objemu, množství, umístění, vlastnictví, držby, povahy, určení nebo k jiné změně, která by umožnila použití těchto prostředků, včetně správy portfolia;d) „hospodářskými zdroji“ aktiva všeho druhu, ať hmotná nebo nehmotná, movitá či nemovitá, která nejsou finančními prostředky, ale lze je použít k získání finančních prostředků, zboží nebo služeb;e) „zmrazením hospodářských zdrojů“ zabránění jejich použití k získání finančních prostředků, zboží nebo služeb jakýmkoli způsobem, zejména, ale ne výhradně, prodejem, pronájmem nebo zastavením;f) „územím Společenství“ území, na která se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství za podmínek v ní stanovených.Článek 2Zakazuje se:a) přímo či nepřímo poskytovat technickou pomoc, která souvisí s vojenskou činností, se zbožím nebo technologiemi uvedenými na Společném vojenském seznamu Evropské unie[5] nebo s poskytováním, výrobou, prováděním údržby a používáním zboží uvedeného na daném seznamu, jakékoli fyzické či právnické osobě, subjektu či orgánu v Guineji anebo pro použití v Guineji;b) přímo či nepřímo poskytovat financování nebo finanční pomoc v souvislosti s vojenskou činností, se zbožím a technologiemi uvedenými na Společném vojenském seznamu Evropské unie, včetně zejména grantů, půjček a pojištění vývozních úvěrů na jakýkoli prodej, dodávku, převod nebo vývoz těchto položek nebo na související technickou pomoc fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům či orgánům v Guineji anebo pro použití v Guineji;c) vědomě a úmyslně se účastnit činností, jejichž cílem nebo následkem je obcházení zákazů uvedených v písmenech a) a b).Článek 31. Zmrazují se veškeré finanční prostředky a hospodářské zdroje, které patří fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům nebo orgánům uvedeným v příloze I, anebo jsou jimi vlastněny, drženy či ovládány.2. Žádné finanční prostředky nebo hospodářské zdroje nesmějí být, přímo či nepřímo, poskytnuty fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům nebo orgánům uvedeným v příloze I, nebo v jejich prospěch.3. V příloze I jsou uvedeny fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány, které v souladu s článkem […] společného postoje 2009/…/SZBP Rada označila za:a) členy Národní rady pro demokracii a rozvoj (NCDD);b) fyzické osoby s nimi spojené, odpovědné za násilné represe ze dne 28. září 2009 nebo za patovou politickou situaci v Guineji, neboc) právnické osoby, subjekty nebo orgány spojené s fyzickými osobami uvedenými pod písmeny a) a b).4. Zakazuje se jakákoli vědomá a úmyslná účast na činnostech, jejichž cílem nebo přímým či nepřímým výsledkem je obcházení opatření uvedených v odstavcích 1 a 2.Článek 4Zákazy uvedené v čl. 2 písm. b) a čl. 3 odst. 2 nezakládají vznik žádné odpovědnosti fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, které poskytly finanční prostředky nebo hospodářské zdroje, pokud nevěděly a neměly rozumný důvod předpokládat, že svým jednáním tento zákaz porušují.Článek 51. Odchylně od článku 3 mohou příslušné orgány členských států uvedené v příloze II povolit uvolnění některých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů anebo zpřístupnění některých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů za takových podmínek, které považují za vhodné, poté, co se ujistí, že tyto finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou:a) nezbytné pro uspokojení základních potřeb osob uvedených v příloze I a jejich rodinných příslušníků na nich závislých, včetně úhrad za potraviny, plateb nájemného nebo splácení hypoték, plateb za léky a lékařskou péči, plateb daní, pojistného a poplatků za veřejné služby;b) určeny výlučně k hrazení přiměřených profesních odměn a náhradě výdajů vzniklých v souvislosti s poskytováním právních služeb;c) určeny výlučně k hrazení poplatků nebo nákladů na běžné vedení nebo správu zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů; nebod) nezbytné k úhradě mimořádných výdajů, pokud členský stát v takovém případě oznámil všem ostatním členským státům a Komisi alespoň dva týdny před udělením povolení důvody, pro něž se domnívá, že by mělo být dané povolení uděleno.2. Příslušný členský stát uvědomí ostatní členské státy a Komisi o každém povolení uděleném podle odstavce 1.Článek 6Odchylně od článku 3 může příslušný orgán uvedený v příloze II povolit uvolnění některých zmrazených finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů, pokud jsou splněny tyto podmínky:a) dotčené finanční prostředky nebo hospodářské zdroje jsou předmětem soudcovského, správního nebo rozhodčího zástavního práva, které vzniklo přede dnem, kdy byly osoba, subjekt nebo orgán uvedený v článku 3 vloženy do přílohy I, nebo se na ně vztahuje soudní, správní nebo arbitrážní rozhodnutí vynesené před tímto dnem;b) dotčené finanční prostředky nebo hospodářské zdroje budou použity výlučně k uspokojení pohledávek zajištěných takovým zástavním právem nebo uznaných jako platné takovým rozhodnutím v rámci limitů stanovených platnými právními a správními předpisy, kterými se řídí práva osob uplatňujících takové nároky;c) zástavní právo nebo rozhodnutí není ve prospěch osoby, subjektu či orgánu uvedených v příloze I;d) uznání zástavního práva nebo rozhodnutí není v rozporu s veřejným pořádkem v daném členském státě; dále pake) uvedené zástavní právo nebo rozhodnutí oznámil členský stát Komisi.Článek 71. Ustanovení čl. 3 odst. 2 se nevztahuje na připisování na zmrazené účty:a) úroků nebo jiných výnosů z těchto účtů; nebob) plateb a převodů finančních nástrojů na základě smluv, dohod nebo závazků, které byly uzavřeny nebo vznikly přede dnem, kdy byly fyzické či právnické osoby, subjekty nebo orgány uvedené v článku 3 vloženy do přílohy I,pokud veškeré takové úroky, jiné výnosy, platby nebo finanční nástroje jsou zmrazeny podle čl. 3 odst. 1.2. Ustanovení čl. 3 odst. 2 nebrání finančním nebo úvěrovým institucím ve Společenství v případech, kdy přijímají finanční prostředky převáděné na účet fyzické nebo právnické osoby, subjektu či orgánu uvedených na seznamu, v připsání takových finančních prostředků ve prospěch zmrazených účtů za předpokladu, že takové přírůstky na účtech budou rovněž zmrazeny. Dotčená finanční nebo úvěrová instituce neprodleně uvědomí o těchto transakcích příslušný orgán.Článek 8Zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů nebo odmítnutí dát je zpřístupnit, učiněné v dobré víře, že toto jednání je v souladu s tímto nařízením, nezakládá vznik odpovědnosti fyzické nebo právnické osoby nebo subjektu, který je provádí, nebo jejich vedoucích pracovníků či zaměstnanců, neprokáže-li se, že tyto finanční prostředky a hospodářské zdroje byly zmrazeny nebo zadrženy v důsledku nedbalosti.Článek 91. Aniž jsou dotčeny platné předpisy o ohlašování, důvěrnosti údajů a služebním tajemství, fyzické a právnické osoby, subjekty a orgány:a) neprodleně poskytnou příslušnému orgánu země, ve které jsou rezidenty nebo ve které mají sídlo, uvedenému v příloze II, všechny informace, které by podpořily plnění ustanovení tohoto nařízení, jako jsou účty a částky zmrazené v souladu s článkem 2, a předají takové informace Komisi, buď přímo nebo prostřednictvím příslušného orgánu uvedeného v příloze II; dále pakb) spolupracují s tímto příslušným orgánem při každém ověřování těchto informací.2. Veškeré informace poskytnuté nebo obdržené na základě tohoto článku budou použity pouze pro účely, pro které byly poskytnuty nebo obdrženy.Článek 10Komise a členské státy se neprodleně navzájem informují o opatřeních přijatých podle tohoto nařízení a předávají si všechny další důležité informace, které mají k dispozici v souvislosti s tímto nařízením, zejména informace o porušování předpisů, obtížích s prosazováním a rozhodnutích vnitrostátních soudů.Článek 111. Pokud jde o fyzické osoby uvedené na seznamu, obsahuje příloha I pouze následující informace:a) pro účely zjištění totožnosti: příjmení a jméno (včetně případných přezdívek a titulů); datum a místo narození; státní příslušnost; číslo pasu a číslo průkazu totožnosti; daňové číslo a číslo sociálního pojištění; pohlaví; adresa nebo jiná informace ohledně místa pobytu; zastávaná funkce nebo povolání;b) datum uvedené v čl. 6 písm. a) a čl. 7 odst. 1 písm. b);c) důvody pro zařazení na seznam, například funkce nebo jiný dostatečný důvod.2. Příloha I může také obsahovat informace o rodinných příslušnících osob uvedených na seznamu, a to za podmínky, že uvedení těchto informací je v konkrétním případě nutné k výlučnému účelu ověření totožnosti dotyčné fyzické osoby uvedené na seznamu.Článek 121. Komise je oprávněna:a) měnit přílohu I na základě rozhodnutí přijatých v souvislosti s přílohou společného postoje 2009/…/SZBP; dále pakb) měnit přílohu II na základě informací sdělených členskými státy.2. Komise uvede individuální a konkrétní důvody pro rozhodnutí přijatá podle odst. 1 písm. a) a umožní dotyčnému jednotlivci, subjektu nebo orgánu se k této záležitosti vyjádřit.3. Komise zpracovává osobní údaje za účelem plnění svých úkolů podle tohoto nařízení. Tyto úkoly zahrnují:a) přípravu změn přílohy I tohoto nařízení;b) začlenění obsahu přílohy I do elektronického konsolidovaného seznamu osob, skupin a subjektů, na něž se vztahují finanční sankce EU, uvedeného na internetových stránkách Komise[6];c) zpracování informací týkajících se důvodů pro uvedení v seznamu; dále pakd) zpracování informací o dopadu opatření obsažených v tomto nařízení, jako je například hodnota zmrazených finančních prostředků a informace o povoleních poskytnutých příslušnými orgány.4. Komise může zpracovat příslušné údaje, které se týkají trestných činů spáchaných fyzickými osobami uvedenými na seznamu a rozsudků v trestních věcech nebo bezpečnostních opatření vztahujících se na tyto osoby, a to pouze v takovém rozsahu, kdy je takové zpracování nutné pro přípravu odůvodnění a přezkum stanovisek k tomuto odůvodnění, jež byla vyslovena dotyčnou fyzickou osobou, s výhradou vhodných zvláštních ochranných opatření. Takové údaje nejsou zveřejňovány ani vyměňovány.5. Pro účely tohoto nařízení je útvar Komise uvedený v příloze II označen jako „správce“ ve smyslu čl. 2 odst. d) nařízení (ES) č. 45/2001 s cílem zajistit, aby dotyčné fyzické osoby mohly vykonávat svá práva podle nařízení (ES) č. 45/2001.6. Obdrží-li Komise utajované informace, zpracuje je v souladu s rozhodnutím Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom[7] a případně v souladu s dohodou o bezpečnosti utajovaných informací uzavřenou mezi EU a předkládajícím státem.7. Informace se stupněm utajení „TRES SECRET UE / EU TOP SECRET“, „SECRET UE“ nebo „CONFIDENTIEL UE“ nejsou zpřístupněny bez souhlasu původce těchto informací.Článek 131. Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.2. Členské státy oznámí Komisi uvedená pravidla neprodleně po vstupu tohoto nařízení v platnost a oznámí jí všechny následné změny.Článek 14Pokud se v tomto nařízení ukládá povinnost oznámit určité skutečnosti Komisi, informovat Komisi nebo s ní jinak komunikovat, použije se pro tyto účely adresa a ostatní kontaktní údaje uvedené v příloze II.Článek 15Toto nařízení se použije:a) na území Společenství, včetně jeho vzdušného prostoru;b) na palubě všech letadel nebo plavidel podléhajících pravomoci členského státu;c) na všechny osoby, které jsou státními příslušníky členského státu, ať se nacházejí na území Společenství nebo mimo něj;d) na všechny právnické osoby, subjekty nebo orgány zapsané nebo zřízené podle práva některého členského státu;e) na všechny právnické osoby, subjekty nebo orgány v souvislosti s jakoukoli obchodní činností vykonávanou zcela nebo částečně v rámci Společenství.Článek 16Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyně […]PŘÍLOHA IFyzické a právnické osoby, subjekty a orgány podle článku 3PŘÍLOHA IISeznam příslušných orgánů podle článku 5 a 6, čl. 7 odst. 2 a článku 9 a adresa Evropské komise pro účely oznámení(Vyplní členské státy)A. Příslušné orgány v každém členském státě:BELGIEBULHARSKOČESKÁ REPUBLIKADÁNSKONĚMECKOESTONSKOIRSKOŘECKOŠPANĚLSKOFRANCIEITÁLIEKYPRLOTYŠSKOLITVALUCEMBURSKOMAĎARSKOMALTANIZOZEMSKORAKOUSKOPOLSKOPORTUGALSKORUMUNSKOSLOVINSKOSLOVENSKOFINSKOŠVÉDSKOSPOJENÉ KRÁLOVSTVÍB. Adresa pro zasílání oznámení nebo jinou komunikaci s Evropskou komisí:European CommissionDG External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSPUnit A.2. Crisis Management and Conflict PreventionCHAR 12/106B-1049 Bruxelles/BrusselBelgieE-mail: relex-sanctions@ec.europa.euTel. +32 22955585Fax: +32 22990873[1] Dokument Rady č. 15114/05.[2] Dokument Rady č. 8666/1/08.[3] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.[4] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.[5] Úř. věst. C 65, 19.3.2009, s. 1.[6] http://ec.europa.eu/external_relations/cfsp/sanctions/consol-list_en.htm.[7] Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.


|

52010PC0545

Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro roky 2011 a 2012 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro plavidla EU  /* KOM/2010/0545 konecném znení - NLE 2010/0284 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 6.10.2010KOM(2010) 545 v konečném znění2010/0284 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se pro roky 2011 a 2012 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro plavidla EUDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhu |Odůvodnění a cíle návrhu Populace hlubinných ryb jsou rybí populace lovené ve vodách mimo hlavní rybářská loviště kontinentálních šelfů. Nacházejí se na kontinentálních svazích nebo v blízkosti podmořských hor. Tyto druhy mají dlouhé období dospívání a dlouhý život, a proto jsou obzvláště ohroženy rybolovnou činností. Vědecké znalosti o dlouhověkosti a dospívání těchto druhů se pomalu zlepšují a naznačují, že některé druhy jako například mník modrý a tkaničnice tmavá dospívají rychleji a žijí kratší dobu než jiné druhy jako například červenice obecná, hlubinné druhy žraloků a hlavoun tuponosý, a jsou proto rybolovnou činností ohroženy méně. Míra ohrožení rybolovem závisí také na tom, zda lze na tyto druhy zaměřit rybolov v místních oblastech, což je případ červenice obecné, mníka modrého a pilonošů. Není-li hlubinný rybolov podroben omezením, rybářské podniky podobně jako v případě všech volně žijících rybích populací soupeří o to, kdo se zmocní každého volného zdroje, aniž by byla dostatečně zohledněna udržitelná míra využívání. To byl prokazatelně případ některých hlubinných druhů před tím, než Evropská unie začala v roce 2003 zavádět regulaci. Například populace vzácného druhu červenice obecné v severozápadních vodách je vyčerpaná, stejně jako populace vzácné růžichy šedé v Biskajském zálivu. Z těchto důvodů se jeví jako nezbytné provést veřejný zásah k omezení rybolovné činnosti, který předejde narušení příjmů rybářských podniků, přeorientuje využívání směrem k vyšším dlouhodobým výnosům a omezí dopad na ekosystém a potravní síť v důsledku náhlých poklesů velikosti některých rybích populací. To v neposlední řadě pomůže také zajistit stabilnější přísun hodnotných bílkovin spotřebitelům, i když tento aspekt je méně důležitý, pokud jde o hlubinné druhy, protože ty představují pouze malou část ryb vykládaných v EU. V případě hlubinných druhů je veřejný zásah obzvláště důležitý vzhledem ke skutečnosti, že obnova vyčerpaných pomalu dospívajících populací může trvat velice dlouho nebo se vůbec nemusí podařit. Potřeba stanovit rybolovná práva je uvedena v čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, který tuto povinnost ukládá Radě. Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) poskytuje každé dva roky podrobný přezkum biologického stavu populací hlubinných ryb. Nejnovější doporučení byla vydána v červnu 2010. Tento návrh na stanovení rybolovných práv je založen na dalším přezkumu, který provedl v červenci 2010 v návaznosti na práci ICES Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR). Respektuje proto potřebu založit rozhodovací proces na spolehlivých vědeckých stanoviscích, jak požaduje čl. 2 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 2371/2002. Vědecké subjekty shodně doporučují, že nejlepším nástrojem řízení hlubinného rybolovu budou omezení intenzity rybolovu. To proto, že hlubinné druhy se loví v rámci smíšeného rybolovu, rybolovná činnost není selektivní a značná množství ryb se hází přes palubu, protože mají nulovou nebo nízkou obchodní hodnotu. Omezení odlovu jsou nicméně považována za užitečné doplňující opatření a lze je spojit s ustanoveními o využívání těchto rybolovných práv, pokud by bez existence těchto ustanovení nebylo možno výše úlovků odůvodnit. Komise proto zavedla praxi předkládání návrhů na regulaci rybolovných práv, jakmile jsou k dispozici vědecká doporučení. Komise navíc v roce 2010 provádí přezkum systému všeobecného přístupu k rybolovu hlubinných populací (nařízení Rady (ES) č. 2347/2002) s cílem vypracovat omezení intenzity rybolovu a technická opatření odpovídající jednotlivým métier. Intenzita rybolovu je v současné době omezena pro severovýchodní Atlantik jako celek, aniž by se rozlišovalo mezi různými druhy rybolovu (viz čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 53/2010). |Obecné souvislosti Rybolov hlubinných druhů je Evropskou unií regulován od roku 2003, pokud jde o celkové přípustné odlovy (TAC) pro jednotlivé druhy a oblasti a pokud jde o nejvyšší přípustnou intenzitu rybolovu v severovýchodním Atlantiku. Pro roky 2009 a 2010 byly celkové přípustné odlovy některých hlubinných druhů ryb stanoveny v nařízení Rady (ES) č. 1359/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se pro roky 2009 a 2010 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro rybářská plavidla Společenství[1]. Dostupné informace o hlubinných populacích neumožňují vědcům plně zhodnotit stav populace co do velikosti populace ani co do úmrtnosti ryb. To má několik důvodů, které trvale brzdí pokrok: Tyto druhy mají často dlouhý život a dlouhé období dospívání, a proto není možné rozdělit jejich populace do věkových tříd a posoudit dopad rybolovu na populaci podle změn v délce nebo věkové struktuře úlovků. Rychlost regenerace populací není známa. Populace jsou rozšířeny v hlubinách, které je z praktických důvodů obtížné zkoumat. Údaje z vědeckých průzkumů často nejsou dostupné v důsledku omezeného obchodního významu těchto populací, nebo nepokrývají celou oblast rozšíření. Rybolovné činnosti se na tyto druhy zaměřují pouze zčásti a některé jsou poměrně nové. Proto je pokrok ve vědeckých znalostech pomalý. Opírá se o preventivní přístup k řízení rybolovu, jehož základem je vývoj indexů výskytu. Stanovení a sdílení rybolovných práv spadá do výlučné pravomoci Unie. Povinnosti týkající se udržitelného využívání živých vodních zdrojů jsou stanoveny v článku 2 nařízení (ES) č. 2371/2002. Rybolovná práva by měla být v souladu s mezinárodními dohodami, např. dohodou Organizace spojených národů o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995 [dále jen: dohoda OSN o populacích ryb z roku 1995]. Regulační orgán musí zejména zvýšit obezřetnost v případech, kdy jsou informace neurčité, nespolehlivé nebo nedostatečné. Podle čl. 6 odst. 2 dohody OSN o populacích ryb z roku 1995 nesmí být nedostatek odpovídajících vědeckých informací použit jako důvod k odložení nebo neprovádění ochranných a řídících opatření. Úpravy TAC stanovené v tomto návrhu odpovídají vědeckým doporučením a odrážejí zásady řízení stanovené v dohodě OSN o populacích ryb z roku 1995 a v mezinárodních pokynech Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství pro řízení lovu hlubinných druhů na volném moři z roku 2008, které byly nedávno potvrzeny Valným shromážděním OSN (rezoluce 64/72 z prosince 2009). I když je řada hlubinných populací využívána i dalšími národy pěstujícími rybolov, zejména Norskem, Islandem, Faerskými ostrovy a Ruskem, a i když je nezbytné dosáhnout dohody o harmonizovaných řídicích opatřeních s těmito národy nebo, pokud populace obývají mezinárodní vody, v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC), jsou až do uzavření těchto dohod zapotřebí jednostranná opatření vztahující se na plavidla Evropské unie, aby se předešlo nepříznivým důsledkům neregulovaného rybolovu, které byly popsány výše. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu jsou stanoveny v nařízení Rady (ES) č. 1359/2008 a jsou použitelné do 31. prosince 2010. Jsou spojeny s nařízením Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky[2], v němž jsou uvedeny komerčně nejvýznamnější hlubinné druhy, pro něž Komise hodlá zavést omezení odlovů (příloha I uvedeného nařízení). O rybolovných právech pro hlubinné druhy se rozhoduje každé dva roky podle frekvence vydávání vědeckých odhadů populací, které jsou založeny na podrobných přezkumech. Výjimka se však uplatňuje u populací stříbrnice atlantské a rybolovu zaměřeného na mníka modrého, v jejichž případě rybolovná práva závisí na výsledku každoročního vyjednávání s Norskem. Rybolovná práva na uvedené populace proto budou stanovena v nařízení o ročních rybolovných právech, o němž Rada rozhodne v prosinci. Pro rok 2010 platí pro tyto populace nařízení Rady (ES) č. 53/2010. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tato opatření jsou navržena v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a s politikou Unie v oblasti udržitelného rozvoje. |2. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Návrh bere v úvahu konzultace s Poradním výborem pro rybolov a akvakulturu („ACFA“ je složen ze zástupců profesních organizací zastupujících výrobní odvětví, zpracovatelský průmysl a obchod s produkty rybolovu a akvakultury, jakož i neprofesních organizací zastupujících zájmy spotřebitelů, životní prostředí a rozvoj) a regionálními poradními sbory zabývajícími se rybolovem, kterého se tento návrh týká. Tyto konzultace se konaly na základě sdělení Komise o zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství (KOM(2006) 246 v konečném znění), které stanoví zásady pro tzv. proces jednání s předstihem, a sdělení Komise o konzultaci k rybolovným právům pro rok 2011 (KOM(2010) 241 v konečném znění), v němž Komise vysvětlila svá stanoviska a záměry týkající se návrhů rybolovných práv pro rok 2011. |Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Regionální poradní sbory zdůrazňují, že je třeba zajistit, aby změny v ročních rybolovných právech byly postupné, čímž se maximálně omezí krátkodobá narušení hospodářské činnosti. Jsou znepokojeny nejistotou ve vědeckých doporučeních a uvítaly by, kdyby došlo ke zlepšení informační základny a harmonizaci metod shromažďování údajů. I když uznávají, že je třeba chránit zvláště ohrožené druhy před vyhubením, nepodporují omezení odlovů, která by vedla k vyšším výmětům u smíšeného rybolovu. Spíše by uvítaly komplexní přístup k řízení smíšeného rybolovu zahrnující povolené vedlejší úlovky pro nejvíce ohrožené druhy a souhlasí, že zavedení omezení intenzity různých druhů rybolovu by mohla být vhodná cesta, společně s technickými opatřeními, jako jsou zlepšení selektivity. Regionální poradní sbory zdůrazňují, že od zavedení řídicích opatření v roce 2003 podstatně poklesla intenzita rybolovu, a upozorňují, že sousední státy musí přijmout podobné přístupy k řízení, aby zůstaly zachovány rovné podmínky. Regionální poradní sbory zdůrazňují, že by se mělo více pracovat na ochraně ohrožených stanovišť hlubinných druhů a na tom, aby se rybolov vyhnul oblastem, kde se nejvíce vyskytují dospívající ryby. Argumentují, že některé tradiční druhy rybolovu jsou udržitelné, protože existují již celá staletí. Část regionálních poradních sborů by také uvítala, kdyby řízení reagovalo na pozitivní signály v souvislosti s některými populacemi zejména tam, kde obchodní rybářská plavidla přispěla ke zlepšení vědeckých informací. Jiné regionální poradní sbory by uvítaly, kdyby se přestala stanovovat rybolovná práva tam, kde v dohledné době nelze očekávat posouzení stavu populací. Do návrhu byla zapracována zásada postupné úpravy a omezení ročních změn rybolovných práv. Nejsou navrženy žádné změny, které by znamenaly roční navýšení nebo snížení rybolovných práv o více než 15 % oproti stavu v roce 2010. Jedinou výjimkou z tohoto pravidla jsou hlubinné druhy žraloků. I když se TAC formálně neodchyluje od nulového TAC stanoveného pro rok 2010, zákaz vedlejších úlovků bude mít ve skutečnosti za následek snížení povolených vykládek o 100 %. Komise sleduje politiku ochrany žraloků, kterou vyhlásila ve svém sdělení o akčním plánu na zachování a řízení populací žraloků (KOM(2009) 40 v konečném znění). Zákaz vedlejších úlovků by měl podnítit rybáře ke spolupráci na vymezení oblastí vyššího výskytu žraloků a zlepšení selektivity lovných zařízení. Po zavedení těchto opatření by mohla být udělována povolení k vykládce nevyhnutelných vedlejších úlovků. Komise pracuje v roce 2010 na novém rámcovém nařízení o přístupu k hlubinnému rybolovu, které by mělo ve střednědobém horizontu zavést řízení intenzity podle druhu rybolovu/métier. Komise si je vědoma problému vedlejších úlovků u smíšeného rybolovu a vyzývá členské státy a rybářské podniky, aby vyvíjely rybolovné postupy, které vedlejší úlovky omezí. Komise zkoumá možnost vyhradit v roce 2011 finanční prostředky na projekty zaměřené na omezení vedlejších úlovků při hlubinném rybolovu. Po stanovení úrovní nevyhnutelných vedlejších úlovků zvláště ohrožených druhů v různých métier by tyto úrovně mohly být přetransformovány v rybolovná práva na vedlejší úlovky. Řada TAC již představuje množství vedlejších úlovků. Komise pokračuje ve své snaze vymezit oblasti s omezením rybolovu s cílem chránit velmi rozmanitá stanoviště. V této souvislosti postupuje podle vědeckých doporučení svých hlavních poradních subjektů nebo je nápomocna členských státům při zřizování zvláštních oblastí ochrany. Komise sdílí názor, že s pomocí jednostranného přístupu přijatého v tomto návrhu je třeba přesvědčit sousední státy, aby prováděly odpovědné řízení hlubinného rybolovu, a zabývá se tímto úkolem na každoročních jednáních na dvoustranné úrovni a v rámci NEAFC. Je třeba říci, že využívání hlubinných druhů je pouze jedním z řady problémů, které je třeba řešit se severskými národy pěstujícími rybolov. Komise vyvinula a v současné době testuje rámec řízení, který reaguje na vývoj indexů populací i bez jednoznačných vědeckých doporučení. Komise očekává, že s vývojem rozsáhlého výzkumného projektu DEEPFISHMAN, který je financován ze sedmého rámcového programu, se tento rámec řízení podaří pro hlubinný rybolov dále rozvinout. Komise vyzvala, mj. prostřednictvím financování studií, ke spolupráci rybářů s vědeckými institucemi s cílem zlepšit vzájemné porozumění a využívání informací z komerčního rybolovu pro účely vědeckých doporučení. Nové rámcové nařízení o přístupu k hlubinnému rybolovu by mělo přispět ke zlepšení shromažďování administrativních údajů. Sběr a využití výsledků odborných konzultací Příslušnými vědeckými/odbornými oblastmi jsou biologie rybolovu a ekonomika rybolovu. Komise konzultovala Mezinárodní radu pro průzkum moří (ICES), nezávislý mezinárodní vědecký subjekt, a zorganizovala plenární zasedání výboru VTHVR. Doporučení ICES jsou založena na rámci doporučení vyvinutém radou ICES a používaném podle žádostí klientů, k nimž se řadí i Komise. Výbor VTHVR vydává doporučení na základě mandátu, který mu udělila Komise. Všechny zprávy výboru VTHVR jsou po formálním schválení Komisí k dispozici na webových stránkách. Všechny zprávy ICES jsou k dispozici na jejích webových stánkách. Údaje pro všechny populace, na něž se tento návrh vztahuje, jsou nedostatečné k prokázání udržitelného stavu lovišť. Vědecká doporučení pro rok 2010 z velké části opakují dřívější doporučení vydaná v roce 2008 nebo dříve. Vzhledem ke skutečnosti, že rámec doporučení je zaměřen na maximální udržitelný výnos a že míra využívání hlubinných druhů poskytující tento výnos není známa, vědci obecně doporučují snížit úlovky oproti současným úrovním, dokud populace nezačnou jevit známky zvýšení stavu. Tam, kde při současné míře využívání není v průběhu let pozorován nežádoucí účinek na velikost populace, ICES doporučuje zachovat rybolov na stávající úrovni. V jiných případech ICES doporučuje, aby rybolov nebyl rozšiřován nebo aby úlovky byly sníženy na úroveň před rozšířením rybolovné činnosti. ICES zdůrazňuje, že je třeba chránit oblasti, kde dochází k výtěru, před postupným vyčerpáním. Po významném snížení rybolovných práv po roce 2003 se navrhovaná omezení odlovu pro druhý rok (2012) všeobecně shodují s úrovněmi preventivního omezení odlovu, které doporučují vědci. V případech, kdy doporučení zůstala stejná jako v roce 2008, tento návrh vychází z předchozího nařízení o rybolovných právech pro roky 2009 a 2010, které stanovilo rovnoměrné rozložení nezbytných omezení rybolovných práv na období čtyř let. Tam, kde významnou část doporučovaných úlovků realizují nečlenské státy, byla tato skutečnost vzata v úvahu a doporučení se použila pro rybolov prováděný v rámci EU na základě jeho vývoje. Některé datové řady naznačují, že rybolov již byl nebo brzy bude stabilizován na velmi nízkých úrovních, a objevují se také známky počínajícího nárůstu výskytu. S přihlédnutím rovněž k aktuálním informacím o proměnlivých růstových charakteristikách různých hlubinných druhů se jeví jako možné, že by populace, které zůstaly zachovány jako cílové druhy po postupných omezeních rybolovných práv, mohly být v budoucnu využívány biologicky a ekonomicky udržitelným způsobem. Aby rybolovná činnost mohla být udržitelná i z ekologického hlediska, je však třeba vyřešit problémy s ní spojené, zejména výměty/vedlejší úlovky a narušování ohrožených mořských stanovišť. Řízení rybolovu by proto v budoucnu mohlo být zaměřeno na udržení stability rybolovu, je-li to možné, a na vývoj technických opatření a podporu rybolovných strategií, které zmírňují nepříznivé účinky na ohrožené mořské ekosystémy a omezují výměty. Je také brána v úvahu smíšená povaha mnoha druhů hlubinného rybolovu. Stávající nízké kvóty určené na krytí nevyhnutelných vedlejších úlovků jsou zachovány, aby se nevytvářela povinnost vyhazovat úlovky zpět do moře. Pokud jde o hlubinné druhy žraloků a červenici obecnou, Komise sleduje politiku nulových TAC. V případě hlubinných druhů žraloků, kteří dosud nejsou v TAC rozlišováni podle druhů, vychází zákaz lovu z doporučení, že by hlavní komerční druhy tohoto rodu měly být považovány za vyčerpané. V případě červenice obecné vědecké subjekty doporučují, že by se neměla lovit v žádné oblasti TAC. Oblast ochrany červenice obecné v divizích ICES VI a VII, která byla zavedena nařízením Rady (ES) č. 2270/2004 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro roky 2005 a 2006 stanoví rybolovná práva, a která zůstala zachována nařízením (ES) č. 1359/2008, již nelze použít pro úpravu omezení odlovů červenice obecné, protože červenice obecná by neměla být lovena v žádné oblasti. Posouzení dopadů Potřeba stanovit rybolovná práva je zakotvena v čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Pokud budou navrhovaná opatření provedena, povedou k celkovému snížení rybolovných práv plavidel EU. To by se zčásti odrazilo ve snížených úlovcích v případech, kdy nová omezení odlovu budou odpovídat posledním skutečným úlovkům nebo budou nižší. Návrh se netýká pouze krátkodobých rozhodnutí, ale je i součástí dlouhodobějšího přístupu spočívajícího v postupném snižování míry rybolovu na dlouhodobě udržitelnou úroveň. Přístup zaujatý v návrhu sice ve střednědobém období vyústí ve snížení TAC, nicméně po obnovení nadměrně vyčerpaných populací by měla rybolovná práva zůstat stabilní nebo se zvýšit v závislosti na preventivních doporučeních. Mezi očekávané střednědobé až dlouhodobé výsledky tohoto přístupu patří zmenšení dopadu na životní prostředí díky snížení intenzity rybolovu, omezení počtu plavidel v odvětví rybolovu a/nebo průměrné intenzity rybolovu na plavidlo a neměnné nebo zvýšené vykládky těch druhů, o nichž se ukáže, že odolají trvalé rybolovné činnosti. Snížení intenzity rybolovu a velikosti flotily věnované hlubinnému rybolovu od roku 2003 ukazuje, že tato politika je prováděna v praxi. Některé první pozitivní signály z indexů populací potvrzují, že očekávání, pokud jde o střednědobé až dlouhodobé výsledky, jsou stále platná. |3. Právní stránka návrhu |Návrh stanoví formou nařízení omezení odlovu obchodně nejvýznamnějších hlubinných druhů ryb ve vodách EU a mezinárodních vodách severovýchodního Atlantiku pro rybářská plavidla Evropské unie. Účelem návrhu je dosáhnout cíle společné rybářské politiky provozovat rybolov na úrovni, která je biologicky, hospodářsky a sociálně udržitelná. Návrh je založen na čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu: Společná rybářská politika je společnou politikou. Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie musí Rada přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv. Dotyčné nařízení Rady přiděluje členským státům rybolovná práva. S ohledem na čl. 20 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002 mohou členské státy taková práva volně přidělit regionům či subjektům tak, jak považují za vhodné. Členské státy tak mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena. Návrh nemá dodatečné finanční dopady na členské státy. Rada toto nařízení přijímá jednou za dva roky. Jsou proto již zavedeny jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jeho provádění. |4. Rozpočtové důsledky |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. |5. Další informace |Zjednodušení |Návrh obecně nezjednodušuje řízení rybolovných kvót, ani je nekomplikuje. Přepracování oblastí TAC pro hlavouna tuponosého by nicméně mělo zjednodušit rybolov dotyčného druhu, neboť navrhovaný nový hlavní TAC pokrývá celou hlavní oblast lovu tohoto druhu. |Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti |Návrh se týká dvouleté úpravy pro roky 2011 a 2012. Nástroje řízení a úrovně rybolovných práv budou nejpozději v průběhu roku 2012 přezkoumány, aby mohlo být vypracováno nové nařízení. Ustanovení o revizi není v tomto nařízení zapotřebí. |Podrobné vysvětlení návrhu Smlouva o fungování Evropské unie stanoví, že o otázkách spadajících do společné rybářské politiky rozhodují společně Parlament a Rada řádným legislativním postupem. Čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví odchylku, pokud jde o opatření týkající se „stanovení a přidělení rybolovných práv“. Tato opatření jsou přijímána Radou na základě návrhu Komise, bez účasti Parlamentu. Tento návrh se proto omezuje na stanovení a přidělení rybolovných práv a podmínek funkčně spojených s užíváním těchto rybolovných práv. V případě omezení odlovu je návrh v souladu se zásadami tzv. postupu jednání s předstihem, které jsou stanoveny ve sdělení Komise o zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství (KOM(2006) 246 v konečném znění) a sdělení Komise o konzultaci k rybolovným právům pro rok 2011 (KOM(2010) 241 v konečném znění), jež stanoví stanoviska a záměry Komise týkající se návrhů rybolovných práv, předtím než bude vydáno vědecké doporučení o stavu populací v roce 2011. V souladu s druhým jmenovaným sdělením spadají populace hlubinných druhů do kategorií doporučení určených pro případy nedostatečných údajů. Návrh se řídí pravidly stanovenými v uvedeném sdělení. Zejména v případě, kdy doporučení nejsou jednoznačná, by měly být TAC sníženy na úroveň posledních skutečných úlovků. Výsledné nové úrovně TAC jsou vypočteny s pomocí údajů o úlovcích oznámených členskými státy Komisi v období let 2007 až 2009. V souladu s postupem jednání s předstihem se v létě 2010 uskutečnily konzultace zúčastněných stran (regionálních poradních sborů a ACFA) a členských států. Návrh je navíc v souladu se sdělením Komise o provádění udržitelnosti v rybolovu EU pomocí maximálního udržitelného výnosu (KOM(2006) 360 v konečném znění). Vzhledem k nedostatku znalostí o velikosti a věkové struktuře populací nelze koncepci maximálního udržitelného výnosu na populace hlubinných druhů uplatnit přímo. Při dodržování preventivního přístupu k řízení rybolovu za těchto okolností však bude možné vyvinout postupy řízení zaměřené na maximální udržitelný výnos, jakmile bude k dispozici více informací. Změny oblastí TAC pro hlavouna tuponosého a mníka modrého jsou navrženy v souladu s vědeckým doporučením sladit oblasti TAC s posuzovanými oblastmi, aby rozhodnutí týkající se řízení rybolovu lépe odrážela vědecká doporučení. Návrh předpokládá zrušení zákazu cíleného rybolovu červenice obecné v některých oblastech, kde se nacházejí seskupení tohoto druhu. Vzhledem ke skutečnosti, že je pro červenici obecnou navrhován nulový TAC, nelze červenici obecnou lovit v žádné z oblastí spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení. |2010/0284 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se pro roky 2011 a 2012 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro plavidla EURADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise[3],vzhledem k těmto důvodům:(1) Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy přijme Rada na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.(2) Podle nařízení (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[4] má Rada s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) přijmout opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.(3) Rada má stanovit celkové přípustné odlovy (TAC) pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002. Aby byla rybolovná práva efektivně využívána, je navíc třeba stanovit určité podmínky, jež jsou s nimi funkčně spojeny.(4) TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení a s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení. V této souvislosti je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména s Výborem pro rybolov a akvakulturu a příslušnými regionálními poradními sbory.(5) Rybolovná práva by měla být v souladu s mezinárodními dohodami a zásadami, např. s dohodou Organizace spojených národů o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995 a podrobnými zásadami řízení stanovenými v mezinárodních pokynech Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství pro řízení lovu hlubinných druhů na volném moři z roku 2008, podle nichž by měl regulační orgán zejména zvýšit obezřetnost v případech, kdy jsou informace neurčité, nespolehlivé nebo nedostatečné. Nedostatek odpovídajících vědeckých informací nesmí být použit jako důvod k odložení nebo neprovádění ochranných a řídících opatření.(6) Nejnovější vědecká doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) (zpráva poradního výboru ICES o hojně rozšířených a stěhovavých populacích, kniha 9, červen 2010) a Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) (vědecké a technické zprávy Společného výzkumného střediska, přezkum vědeckých doporučení pro rok 2011, část 2, červenec 2010) uvádějí, že většina populací hlubinných druhů je lovena neudržitelným způsobem a že rybolovná práva na tyto populace by měla být snížena, dokud vývoj stavu těchto populací nezačne vykazovat pozitivní trend, aby se zajistila jejich udržitelná úroveň. Rada ICES dále vydala doporučení, že by neměl být povolen žádný cílený rybolov červenice obecné.(7) Pokud jde o hlubinné druhy žraloků, hlavní komerční druhy jsou považovány za vyčerpané, a proto by neměl probíhat žádný cílený rybolov těchto druhů. Dokud nebude s pomocí projektů selektivity a dalších technických opatření stanovena výše nevyhnutelných úlovků, neměla by být povolena vykládka žádných vedlejších úlovků.(8) O rybolovných právech pro hlubinné druhy stanovené v čl. 2 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky[5], a vyjmenované v příloze I uvedeného nařízení se rozhoduje jednou za dva roky. Výjimka se však uplatňuje u populací stříbrnice atlantské a mníka modrého, v jejichž případě rybolovná práva závisí na výsledku každoročního vyjednávání s Norskem. Rybolovná práva pro tyto populace by měla být stanovena v každoročním nařízení, kterým se stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo vody EU.(9) V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót[6], je nezbytné určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1PředmětToto nařízení stanoví pro roky 2011 a 2012 roční rybolovná práva na populace hlubinných druhů pro rybářská plavidla EU ve vodách EU a v některých vodách mimo vody EU, které podléhají omezením odlovů, a stanoví podmínky funkčně spojené s užíváním těchto rybolovných práv.Článek 2DefinicePro účely tohoto nařízení se:a) „plavidlem EU“ rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;b) „vodami EU“ rozumí vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy;c) „celkovým přípustným odlovem“ (TAC) rozumí množství, které může být každý rok uloveno z každé populace a může být provedena jeho vykládka;d) „kvótou“ rozumí podíl TAC přidělený Unii, členským státům nebo třetím zemím;e) „mezinárodními vodami“ rozumí vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;f) oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 218/2009;g) oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 216/2009.Článek 3Omezení odlovu a rozděleníOmezení odlovu pro hlubinné druhy ulovené plavidly EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo vody EU a rozdělení těchto omezení odlovu mezi členské státy jsou stanovena v příloze.Článek 4Zvláštní ustanovení o rozděleníRozdělením rybolovných práv mezi členské státy uvedeným v příloze nejsou dotčeny:a) výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;b) odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;c) dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;d) převedená množství podle článku 4 nařízení (ES) č. 847/96;e) odpočty provedené podle článků 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.Článek 5Vztah k nařízení (ES) č. 847/96Pro účely nařízení (ES) č. 847/96 se všechny kvóty v příloze považují za analytické kvóty.Článek 6Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovkůRyby z populací, na něž byla stanovena rybolovná práva tímto nařízením, mohou být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud byly odloveny plavidly členského státu, který disponuje dosud nevyčerpanou kvótou.Článek 7Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne 1. ledna 2011.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně […]PŘÍLOHANení-li uvedeno jinak, představují odkazy na rybolovné oblasti odkazy na oblasti ICES.ČÁST 1Definice druhů a skupin druhů1. Na seznamu uvedeném v části 2 této přílohy jsou populace ryb vyjmenovány v abecedním pořadí podle latinského názvu druhů. Hlubinné druhy žraloků jsou však uvedeny na začátku tohoto seznamu. Pro účely tohoto nařízení je níže uvedena srovnávací tabulka obecných a latinských názvů:Obecný název | Vědecký název |Tkaničnice tmavá | Aphanopus carbo |Pilonoši rodu Beryx | Beryx spp. |Hlavoun tuponosý | Coryphaenoides rupestris |Červenice obecná | Hoplostethus atlanticus |Mník modrý | Molva dypterygia |Růžicha šedá | Pagellus bogaraveo |Mníkovci rodu Phycis | Phycis blennoides |2. Pro účely tohoto nařízení se „hlubinnými druhy žraloků“ rozumějí druhy uvedené v tomto seznamu:Obecný název | Vědecký název |Máčky rodu Apristuris Žralok límcový | Apristuris spp. Chlamydoselachus anguineus |Bezkýlovec zrnitý | Centrophorus granulosus |Bezkýlovec listošupinatý | Centrophorus squamosus |Světloun bělooký | Centroscymnus coelolepis |Světloun dlouhonosý | Centroscymnus crepidater |Světloun grónský | Centroscyllium fabricii |Bezkýlovec lopatonosý | Deania calceus |Světloun Bonnaterrův | Dalatias licha |Světloun velký | Etmopterus princeps |Světloun trnitý | Etmopterus spinax |Máčka černoústá Máčka myší Žralok šedý Světloun podivný Světloun nožozubý | Galeus melastomus Galeus murinus Hexanchus griseus Oxynotus paradoxus Scymnodon ringens |Žralok malohlavý | Somniosus microcephalus |ČÁST 2Roční rybolovná práva pro plavidla EU v oblastech, které podléhají omezením odlovů podle druhů a oblastí (v tunách živé hmotnosti)Druh: | Hlubinné druhy žraloků | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí V, VI, VII, VIII a IX (DWS/56789-) |Rok | 2011 | 2012 |Německo | 0 | 0 |Estonsko | 0 | 0 |Irsko | 0 | 0 |Španělsko | 0 | 0 |Francie | 0 | 0 |Litva | 0 | 0 |Polsko | 0 | 0 |Portugalsko | 0 | 0 |Spojené království | 0 | 0 |EU | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Druh: | Hlubinné druhy žraloků | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti X (DWS/10-) |Rok | 2011 | 2012 |Portugalsko | 0 | 0 |EU | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Druh: | Hlubinné druhy žraloků a Deania histricosa a Deania profondorum | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti XII (DWS/12-) |Rok | 2011 | 2012 |Irsko | 0 | 0 |Španělsko | 0 | 0 |Francie | 0 | 0 |Spojené království | 0 | 0 |EU | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Druh: | Tkaničnice tmavá Aphanopus carbo | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí I, II, III a IV (BSF/1234-) |Rok | 2011 | 2012 |Německo | 4 | 3 |Francie | 4 | 3 |Spojené království | 4 | 3 |EU | 12 | 9 |TAC | 12 | 9 |Druh: | Tkaničnice tmavá Aphanopus carbo | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí V, VI, VII a XII (BSF/56712-) |Rok | 2011 | 2012 |Německo | 25 | 23 |Estonsko | 12 | 11 |Irsko | 62 | 57 |Španělsko | 123 | 114 |Francie | 1 732 | 1 599 |Lotyšsko | 80 | 74 |Litva | 1 | 1 |Polsko | 1 | 1 |Spojené království | 123 | 114 |Ostatní(1) | 6 | 6 |EU | 2 165 | 2 000 |TAC | 2 165 | 2 000 |(1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. |Druh: | Tkaničnice tmavá Aphanopus carbo | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí VIII, IX a X (BSF/8910-) |Rok | 2011 | 2012 |Španělsko | 11 | 11 |Francie | 26 | 26 |Portugalsko | 3 311 | 3 311 |EU | 3 348 | 3 348 |TAC | 3 348 | 3 348 |Druh: | Tkaničnice tmavá Aphanopus carbo | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody CECAF 34.1.2. (BSF/C3412-) |Rok | 2011 | 2012 |Portugalsko | 3 643 | 3 643 |EU | 3 643 | 3 643 |TAC | 3 643 | 3 643 |Druh: | Pilonoši rodu Beryx | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV (ALF/3X14-) |Rok | 2011 | 2012 |Irsko | 9 | 9 |Španělsko | 70 | 70 |Francie | 19 | 19 |Portugalsko | 202 | 202 |Spojené království | 9 | 9 |EU | 309 | 309 |TAC | 309 | 309 |Druh: | Hlavoun tuponosý Coryphaenoides rupestris | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí I, II a IV (RNG/124-) |Rok | 2011 | 2012 |Dánsko | 2 | 1 |Německo | 2 | 1 |Francie | 9 | 10 |Spojené království | 2 | 1 |EU | 15 | 13 |TAC | 15 | 13 |Druh: | Hlavoun tuponosý Coryphaenoides rupestris | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti III (RNG/03-) |Rok | 2011 | 2012 |Dánsko | 804 | 804 |Německo | 5 | 5 |Švédsko | 41 | 41 |EU | 850 | 850 |TAC | 850 | 850 |Druh: | Hlavoun tuponosý Coryphaenoides rupestris | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí Vb, VI, VII, XIIb (RNG/5BX12B-) |Rok | 2011 | 2012 |Německo | 19 | 16 |Estonsko | 41 | 36 |Irsko | 189 | 163 |Španělsko | 3 038 | 2 621 |Francie | 2 380 | 2 055 |Lotyšsko | 51 | 44 |Litva | 59 | 51 |Polsko | 1 020 | 880 |Spojené království | 149 | 129 |Ostatní(1) | 5 | 5 |EU | 6 951 | 6 000 |TAC | 6 951 | 6 000 |(1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. |Druh: | Hlavoun tuponosý Coryphaenoides rupestris | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí VIII, IX, X, XIIa, XIIc a XIV (RNG/8-14-) |Rok | 2011 | 2012 |Německo | 15 | 13 |Španělsko | 184 | 159 |Francie | 94 | 81 |EU | 293 | 253 |TAC | 293 | 253 |Druh: | Červenice obecná Hoplostethus atlanticus | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti VI (ORY/06-) |Rok | 2011 | 2012 |Irsko | 0 | 0 |Španělsko | 0 | 0 |Francie | 0 | 0 |Spojené království | 0 | 0 |EU | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Druh: | Červenice obecná Hoplostethus atlanticus | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti VII (ORY/07-) |Rok | 2011 | 2012 |Irsko | 0 | 0 |Španělsko | 0 | 0 |Francie | 0 | 0 |Spojené království | 0 | 0 |Ostatní | 0 | 0 |EU | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Druh: | Červenice obecná Hoplostethus atlanticus | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII a XIV (ORY/1CX14C) |Rok | 2011 | 2012 |Irsko | 0 | 0 |Španělsko | 0 | 0 |Francie | 0 | 0 |Portugalsko | 0 | 0 |Spojené království | 0 | 0 |EU | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Druh: | Mník modrý Molva dypterygia | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí II a IV (BLI/24-) |Rok | 2011 | 2012 |Dánsko | 4 | 4 |Německo | 4 | 4 |Irsko | 4 | 4 |Francie | 25 | 25 |Spojené království | 15 | 15 |Ostatní(1) | 4 | 4 |EU | 56 | 56 |TAC | 56 | 56 |(1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. |Druh: | Mník modrý Molva dypterygia | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti III (BLI/03-) |Rok | 2011 | 2012 |Dánsko | 4 | 3 |Německo | 2 | 2 |Švédsko | 4 | 3 |EU | 10 | 8 |TAC | 10 | 8 |Druh: | Růžicha šedá Pagellus bogaraveo | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí VI, VII a VIII (SBR/678-) |Rok | 2011(1) | 2012(1) |Irsko | 6 | 6 |Španělsko | 172 | 172 |Francie | 9 | 9 |Spojené království | 22 | 22 |Ostatní(2) | 6 | 6 |EU | 215 | 215 |TAC | 215 | 215 |(1) Musí být respektována minimální velikost pro vykládku 35 cm (celková délka). 15 % vyložených ryb však může mít minimální velikost při vykládce nejméně 30 cm (celková délka). (2) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. |Druh: | Růžicha šedá Pagellus bogaraveo | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti IX (SBR/09-) |Rok | 2011(1) | 2012(1) |Španělsko | 614 | 614 |Portugalsko | 166 | 166 |EU | 780 | 780 |TAC | 780 | 780 |(1) Musí být respektována minimální velikost pro vykládku 35 cm (celková délka). 15 % vyložených ryb však může mít minimální velikost při vykládce nejméně 30 cm (celková délka). |Druh: | Růžicha šedá Pagellus bogaraveo | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblasti X (SBR/10-) |Rok | 2011 | 2012 |Španělsko | 10 | 10 |Portugalsko | 1 116 | 1 116 |Spojené království | 10 | 10 |EU | 1 136 | 1 136 |TAC | 1 136 | 1 136 |Druh: | Mníkovci rodu Phycis Phycis blennoides | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí I, II, III a IV (GFB/1234-) |Rok | 2011 | 2012 |Německo | 8 | 6 |Francie | 8 | 6 |Spojené království | 11 | 11 |EU | 27 | 23 |TAC | 27 | 23 |Druh: | Mníkovci rodu Phycis Phycis blennoides | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí V, VI a VII (GFB/567-) |Rok | 2011 | 2012 |Německo | 10 | 10 |Irsko | 260 | 260 |Španělsko | 588 | 588 |Francie | 356 | 356 |Spojené království | 814 | 814 |EU | 2 028 | 2 028 |TAC | 2 028 | 2 028 |Druh: | Mníkovci rodu Phycis Phycis blennoides | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí VIII a IX (GFB/89-) |Rok | 2011 | 2012 |Španělsko | 242 | 242 |Francie | 15 | 15 |Portugalsko | 10 | 10 |EU | 267 | 267 |TAC | 267 | 267 |Druh: | Mníkovci rodu Phycis Phycis blennoides | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí X a XII (GFB/1012-) |Rok | 2011 | 2012 |Francie | 7 | 6 |Portugalsko | 32 | 28 |Spojené království | 7 | 6 |EU | 46 | 40 |TAC | 46 | 40 |[1] Úř. věst. L 352, 31.12.2008, s. 1.[2] Úř. věst. L 351, 28.12.2002, s. 6.[3] Úř. věst. C […], […], s. […].[4] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.[5] Úř. věst. L 351, 28.12.2002, s. 6.[6] Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3.


				|

		52012PC0730

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici /* COM/2012/0730 final - 2012/0344 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           CÍL A SOUVISLOSTI NÁVRHU
V zájmu účinného prosazování práva a
zjednodušení administrativy, aniž by se oslabil dohled Komise, opravňuje
nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití
článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na
určité kategorie horizontální státní podpory (dále jen „zmocňovací
nařízení“)[1] Komisi, aby prostřednictvím nařízení stanovila, že
určité kategorie podpory jsou slučitelné se společným trhem a
jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Jde o
podpory de minimis[2], podpory ve prospěch malých a středních podniků,
výzkumu a vývoje, ochrany životního prostředí, zaměstnanosti a
vzdělávání a podpory, jež odpovídají mapě poskytování regionální
podpory schválené Komisí pro každý členský stát.
Ve svém sdělení o modernizaci státní
podpory ze dne 8. května 2012[3] Komise
poznamenala, že prosazování pravidel státní podpory by se mělo
soustředit na případy s největším dopadem na vnitřní
trh. Na jedné straně to předpokládá přísnější kontrolu
velkých a potenciálně škodlivých podpor a na druhé straně
zjednodušenou analýzu případů, které mají jen omezené účinky na
obchod a omezený potenciál vážně narušit hospodářskou soutěž.
Druhého z cílů je možné dosáhnout prostřednictvím přezkumu
režimu výjimek, zejména oblasti působnosti nařízení Rady (ES) č.
994/98, což by Komisi umožnilo uplatňovat blokové výjimky z oznamovací
povinnosti na další kategorie podpory, kromě kategorií již zahrnutých do
stávajícího zmocňovacího nařízení.
Návrh s cílem zahrnout do
zmocňovacího nařízení některé nové kategorie neznamená, že bude
ve všech těchto kategoriích nutné ihned provádět blokovou výjimku,
ani že veškerá opatření v rámci dané kategorie budou blokově
vyňata v celém svém rozsahu. Umožňují spíše Komisi přijímat
blokové výjimky postupně, jakmile Komise získá dostatečnou zkušenost
ke stanovení jasných kritérií slučitelnosti pro určité druhy
opatření státní podpory, které zajistí, že účinek na
hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy bude omezený.
Stejný přístup byl uplatněn i v rámci stávajícího zmocňovacího
nařízení: první blokové výjimky byly schváleny v roce 2001 – podpory
na vzdělávání, podpora malým a středním podnikům, zatímco pro
jiné typy podpor byly první výjimky přijaty až později, jakmile byly
získány dostatečné zkušenosti – podpora zaměstnanosti v roce
2002, regionální podpora v roce 2006 a podpora výzkumu a vývoje a podpora
na ochranu životního prostředí až v roce 2008 na základě
schválení nařízení o všeobecné blokové výjimce pro státní podpory (General
Block Exemption Regulation on State Aids, GBER[4]).
V budoucnu mohou být s přihlédnutím k získaným zkušenostem
zapotřebí častější revize zmocňovacího nařízení, zejména
s cílem patřičně zohlednit investice nutné vzhledem k
vývoji vnitřního trhu a s tímto vývojem slučitelné. Po
přijetí rozhodnutí o příštím víceletém finančním rámci Komise
rovněž bez prodlení posoudí možnosti zjednodušení postupů státní
podpory pro projekty spolufinancované v rámci strukturálních politik EU.
Nové kategorie,
které by měly být zahrnuty do zmocňovacího nařízení
·
Státní podpora v oblastech kultury a zachování
kulturního dědictví
Nařízení Rady č. 994/98 zmocňuje Komisi k
tomu, aby přijala nařízení o výjimkách pro všechny kategorie státních
podpor ve prospěch malých a středních podniků. Na tomto
základě by tedy Komise mohla blokově vyjímat státní podpory v oblasti
kultury a zachování kulturního dědictví udělované malým a
středním podnikům, jak jsou definovány v článku 167 SFEU
podle stávajícího zmocňovacího nařízení. Taková výjimka by
nicméně měla omezený význam, jelikož příjemci státních podpor,
zejména z odvětví kinematografie a audiovizuálního odvětví, jsou
často velké společnosti. Tyto případy způsobují
značnou zátěž Komise a členských států, a to i když se
často jedná o běžné případy s omezenou výši podpory.
Jakmile bude tato kategorii podpory
zařazena do zmocňovacího nařízení, Komise bude moci
přijímat blokové výjimky, například pro opatření, která
splňují kritéria revidovaného sdělení o filmu nebo pro opatření
na propagaci kultury nebo zachování kulturního dědictví, která obvykle
mají na obchod jen omezený dopad (např. četná jednotlivá oznámení
obnovy chráněných budov nebo památek).
V důsledku toho je potřeba
pozměnit nařízení Rady č. 994/98 s cílem pokrýt tyto kategorie
státních podpor.
·
Státní podpora v oblasti přírodních
katastrof
Pokud jde o státní podpory
na náhradu škod způsobených přírodními katastrofami, nařízení
Rady č. 994/98 by, jak bylo vysvětleno výše, povolilo Komisi vyjmout
podpory poskytnuté malým a středním podnikům, ale neumožňuje
poskytnout podporu velkým společnostem. Blokové vynětí podpor v případě takových
přírodních katastrof by členským státům umožnilo na tyto
katastrofy rychle reagovat s cílem kompenzovat způsobené škody.
Komise navíc mezitím získala
s tímto druhem podpory dostatečné zkušenosti a je schopna jasně
vymezit podmínky slučitelnosti ex ante. Pokud
je podpora správně definována a omezena na materiální škody přímo
způsobené přírodní katastrofou a pokud je její výše ověřena
nezávislým subjektem, vynětí z oznamovací povinnosti se jeví jako
oprávněné. V důsledku toho je
potřeba pozměnit nařízení Rady č. 994/98 s cílem
pokrýt tyto kategorie státních podpor i pro velké společnosti.
·
Státní podpora spojená s určitými
nepříznivými povětrnostními podmínkami při rybolovu
Členské státy musí
oznámit Komisi i opatření státní podpory na náhradu škod způsobených
určitými nepříznivými povětrnostními podmínkami při
rybolovu. Částky podpory poskytnuté v této oblasti jsou většinou
omezené a mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti. Nařízení
(ES) č. 994/98 zplnomocňuje Komisi vyjmout takovou podporu
z oznamovací povinnosti, pouze pokud je poskytnuta malým a středním
podnikům. Nepříznivými povětrnostními podmínkami při
rybolovu mohou být nicméně postiženy i velké společnosti.
Komise již s tímto
typem podpory získala dostatečné zkušenosti a na tomto základě mohou
být definovány jasné podmínky slučitelnosti. V důsledku toho je potřeba pozměnit
nařízení Rady č. 994/98 s cílem pokrýt tuto kategorii státních
podpor.
·
Státní podpora na inovace
Nařízení Rady č. 994/98
výslovně pokrývá výzkum a vývoj, ale nikoli inovace. Inovace se mezitím
staly jedním z cílů EU jako součást iniciativy „Unie inovací“.
Například podpora na inovace postupů a organizační inovace ve
službách a podpora pro inovační klastry nemusí hospodářskou
soutěž narušovat, pokud jsou dodrženy stanovené podmínky. Podpora na
inovace v oblasti technologií a výrobků včetně
finančních prostředků na demonstrační projekty a prototypy
je již zahrnutá v článku 30 nařízení GBER. Nařízení Rady č.
994/98 je proto třeba změnit tak, aby podpora na inovace mohla být
v budoucnosti podporou, na kterou se vztahuje výjimka.
·
Státní podpora v odvětví lesnictví a
propagace produktů neuvedených v příloze I v odvětví
potravinářství
Na
základě článku 42 SFEU se právní předpisy o
hospodářské soutěži uplatňují na výrobu a obchod se
zemědělskými produkty pouze v míře určené Evropským
parlamentem a Radou. Některá
opatření, kterých se netýká článek 42 SFEU a na které se tedy uplatňují
obecná pravidla o hospodářské soutěži, jsou nicméně obsažena v
programech na rozvoj zemědělství a venkova nebo pro propagaci a
reklamu produktů neuvedených v příloze I v odvětví
potravinářství a jsou předmětem specifických podmínek
slučitelnosti podle pravidel o státní podpoře. To platí zejména v
odvětví lesnictví a u podpor na propagaci produktů neuvedených v
příloze I v odvětví potravinářství. Tento typ podpory mohl být
dosud blokově vyňat, pouze pokud byl omezen na malé a střední
podniky. S ohledem na bohaté zkušenosti s tímto typem opatření,
které umožňují formulovat jasné podmínky slučitelnosti, by
nařízení Rady č. 994/98 mělo být změněno, aby
tyto kategorie státních podpor mohly být v budoucnosti vyňaty.
·
Státní podpora na ochranu mořských biologických
zdrojů
V souladu s článkem 7 nařízení
Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském
rybářském fondu[5] se články 107, 108 a 109 Smlouvy uplatňují na podporu
poskytovanou členskými státy ve prospěch podniků v odvětví
rybářství, s výjimkou plateb, které členské státy
uskutečnily na základě nařízení (ES) č. 1198/2006 a v
souladu s ním. Dodatečná státní podpora na ochranu mořských
biologických zdrojů má na obchod v rámci Unie obvykle omezený vliv,
přispívá k plnění cílů EU v oblasti rybolovu a
námořní politiky a nepředstavuje vážné narušení hospodářské
soutěže. Kromě toho jsou poskytnuté
částky obvykle omezené. Nařízení Rady č. 994/98 je proto
třeba změnit tak, aby tyto kategorie státní podpory mohly být
v budoucnosti vyňaty.
·
Státní podpora pro amatérské
sporty
Značný počet případů
spojených s amatérským sportem vůbec nepředstavuje podporu a
jiné případy mají na obchod v rámci Unie pouze omezený vliv a
nepředstavují vážné narušení hospodářské soutěže; kromě
toho jsou poskytnuté částky obvykle omezené. Nařízení Rady
č. 994/98 je proto třeba změnit tak, aby tyto kategorie
státní podpory mohly být v budoucnosti vyňaty.
·
Sociální podpora v oblasti
dopravy pro obyvatele odlehlých regionů
V
oblasti dopravy již zvláštní pravidla existují, zejména nařízení Rady (ES)
č. 1370/2007 o službách v silniční a železniční
přepravě cestujících v obecném hospodářském zájmu.
Neexistují však žádná zvláštní pravidla, pokud
jde o podporu letecké a námořní dopravy. V rámci těchto
odvětví získala Komise dostatečnou zkušenost při formulaci
obecných kritérií slučitelnosti sociální podpory v oblasti dopravy pro
obyvatele odlehlých regionů (zejména nejvzdálenější regiony a ostrovy
/ poloostrovy pojímané jako ostrovy v kontinentální EU). Tato podpora je
obvykle relativně malá a nepředstavuje vážné narušení
hospodářské soutěže. Nařízení Rady č. 994/98 je proto
třeba změnit tak, aby tato kategorie státní podpory mohla být
v budoucnosti vyňata.
·
Státní podpora pro
odvětví dopravy podle článku 93 SFEU
Článek 9
nařízení č. 1370/2007 v současnosti osvobozuje od
povinnosti předběžného oznamování, která je stanovena v čl.
108 odst. 3 SFEU, vyrovnávací platby za závazek veřejné služby při
přepravě osob nebo za plnění tarifních závazků stanovených
obecnými pravidly, přičemž vyrovnávací platby jsou vypláceny podle
uvedeného nařízení.
V rámci rozdělení kompetencí mezi
Radou a Komisí zavedeného Lisabonskou smlouvou a stanoveného v čl.
108 odst. 4 a článku 109 SFEU je na Radě, aby určila kategorie
podpory osvobozené od oznamování státní podpory, ale je na Komisi, aby
stanovila přesná pravidla týkající se takové výjimky. S cílem uvést
do souladu s těmito ustanoveními výjimku týkající se vyrovnávací
platby za závazek veřejné služby by tato kategorie měla být začleněna
do rozsahu působnosti nařízení Rady č. 994/98. Ustanovení
článku 9 nařízení č. 1370/2007 by měla přestat platit
6 měsíců po vstupu v platnost nařízení přijatého Komisí a
týkajícího se této kategorie státní podpory. Komise
v současnosti očekává, že taková bloková výjimka by obsahově
odpovídala současné výjimce, pokud nařízení č. 1370/2007 nebude
změněné plánovanými legislativními návrhy týkajícími se odvětví
železniční dopravy.
·
Státní podpora pro některé širokopásmové
infrastruktury
V posledních letech
získala Komise rozsáhlé zkušenosti s podporou pro odvětví širokopásmového
připojení a vypracovala pokyny. Na tomto základě může Komise
formulovat přesná kritéria slučitelnosti, která by umožnila blokovou
výjimku u podpor pro určité typy infrastruktury širokopásmového
připojení za zvláštních podmínek. Týká se to podpory
na základní širokopásmové připojení v oblastech, kde neexistuje žádná
širokopásmová infrastruktura a kde taková infrastruktura nebude
pravděpodobně v blízké budoucnosti rozvinuta („bílé“ oblasti), a malá
jednotlivá opatření podpory, která se týkají vysokorychlostního
přístupu nové generace („NGA“) na „bílých místech z hlediska NGA“.
Kromě toho by se bloková výjimka mohla
vztahovat na stavebně-inženýrské práce širokopásmového připojení a na
pasivní širokopásmovou infrastrukturu. Finanční prostředky pro
stavebně-inženýrské práce mohou v mnoha případech znamenat
státní podporu, pokud se jedná o instalaci vyhrazené telekomunikační
infrastruktury (kabelovodů). Pasivní širokopásmová struktura zahrnuje
instalaci kabelovodů i nenasvícených optických vláken. Podporuje
hospodářskou soutěž, protože infrastruktura může být používána
různými provozovateli (pevného, bezdrátového, mobilního spojení), nemá
dopředu určený přístup nebo technologii a je obvykle
vlastněna veřejnými orgány, které nemají zájem diskriminovat
některé operátory. Bloková výjimka pro stavebně-inženýrské práce a
pro pasivní širokopásmovou infrastrukturu by mohla urychlit investice, protože
(malé) místní orgány často raději podpoří tyto činnosti,
než aby přijímaly programy na budování širokopásmových sítí a musely
dodržovat komplexnější podmínky státní podpory. Komise získala
v oblasti podpory pro pasivní infrastrukturu dostatečné zkušenosti.
Bloková výjimka může podnítit častější využití podpory ve
venkovských oblastech, kde stávající pasivní infrastruktura není vhodná.
Nařízení Rady č.
994/98 je proto třeba změnit tak, aby tyto kategorie státní podpory
mohly být v budoucnosti vyňaty.
Stanovení kategorií podpory, na které
se vztahuje bloková výjimka
V čl. 1 odst. 2 písm. c) je
stanoveno, že pro každou kategorii blokově vyňatých podpor by prahy
měly být „vyjádřené buď jako výše podpory v poměru k
souhrnu nákladů, které je možné zahrnout, nebo v podobě maximální
výše podpory“.
Vzhledem k rozvoji nových typů
podpůrných státních opatření, jako jsou nástroje finančního
inženýrství nebo různé druhy rizikového kapitálu, má Komise za to, že
definice prahů by měla být aktualizována, aby zahrnula možnost
blokového vynětí také těchto nových typů podpory. Mělo by tedy být možné stanovit prahové hodnoty nejen
s ohledem na intenzitu podpory nebo maximální výši podpory, ale také pokud jde
o maximální objem státních finančních prostředků, a to bez
ohledu na to, zda představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst.
1 SFEU či nikoli. Nařízení Rady
č. 994/98 by mělo být odpovídajícím způsobem
změněno.
Ustanovení týkající se
transparentnosti
Ustanovení čl. 3
odst. 2 nařízení č. 994/98 stanoví, že „při
uskutečňování režimů podpory nebo jednotlivé podpory
poskytnutých mimo jakýkoliv režim, které byly vyňaty podle takových
nařízení, předloží členské státy Komisi vzhledem k jejich
zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie souhrny
informací o režimech podpory nebo jednotlivých podporách, na které se
nevztahuje vynětí“.
V roce 1998, kdy bylo
přijato nařízení č. 994/98, se zveřejnění těchto
souhrnů v Úředním věstníku jevilo jako nejvhodnější
prostředek. Nicméně vzhledem k významnému nárůstu úředních
jazyků a k rozvoji nových prostředků komunikace by
zveřejňování těchto souhrnů na internetové stránce Komise
zvýšilo transparentnost, urychlilo lhůty pro zveřejnění a
snížilo administrativní zátěž, protože pro zúčastněné strany,
zejména podniky, je jednodušší sledovat internetovou stránku Komise než
Úřední věstník.
Povinnost zveřejnit v Úředním
věstníku uvedené souhrny by tedy měla být nahrazena povinností
zveřejnit informace na internetových stránkách Komise. Nařízení Rady č. 994/98 by mělo být
odpovídajícím způsobem změněno.
Ustanovení
týkající se postupu pro přijetí nařízení o výjimkách Komisí
V souladu s ustanoveními článku 8 nařízení
č. 994/98 musí Komise ještě před přijetím
nařízení o výjimkách konzultovat návrh s poradním výborem pro státní
podpory. Komise se domnívá, že aby mohly zúčastněné strany
předložit své připomínky a zajistit tak lepší transparentnost,
měly by být návrhy předpisů zveřejňovány ve stejné
době, kdy je konzultován poradní výbor.
Vzhledem k k rozvoji nových
elektronických komunikačních médií má Komise za to, že nejrychlejší a
nejúčinnější postup zveřejnění návrhu nařízení je
zveřejnění návrhu na její internetové stránce, a nikoli v Úředním
věstníku. To lépe umožní zúčastněným
stranám návrhy komentovat a sníží administrativní zátěž i zpoždění.
Výše uvedená ustanovení článku 8
nařízení Rady č. 994/98 by měla být odpovídajícím způsobem
změněna.
2.           SOULAD S OSTATNÍMI POLITIKAMI A CÍLI
UNIE
Tento návrh je
klíčovým prvkem modernizace státní podpory v EU, iniciativy zahájené
na základě sdělení Komise ze dne 8. května 2012[6] a uvádějící ctižádostivý program reforem
státní podpory. Měla by přispívat k všeobecným cílům Unie,
zejména pokud jde o cíl zaměřit se na vymáhání práva v oblasti
státní podpory u případů s největším dopadem na vnitřní trh
a pokud jde o strategii EU 2020, s cílem podpořit růst na posíleném,
dynamickém a konkurenceschopném vnitřním trhu.
Aby bylo dosaženo
cílů této strategie, navrhuje Komise zvýšit počet kategorií podpor,
které je možné vyjmout z oznamovací povinnosti, a snížit tak byrokracii a
počet opatření podpory, jež je třeba oznamovat. Pro dotčené
kategorie a předpokládané blokové výjimky by měly být stanoveny
podmínky slučitelnosti, které se zaměří na ty druhy podpory,
které budou skutečně přispívat k dosažení cílů strategie EU
2020.
3.           PRÁVNÍ HLEDISKA
·
Právní základ
Právním základem tohoto
návrhu je článek 109 SFEU, který umožňuje Radě přijímat
veškerá potřebná nařízení, zejména s cílem stanovit podmínky pro
uplatňování čl. 108 odst. 3 SFEU a kategorie podpor, které jsou z uvedeného
postupu vyňaty. Rada musí
rozhodnout kvalifikovanou většinou na návrh Komise a po konzultaci s
Evropským parlamentem.
·
Subsidiarita a proporcionalita
Návrh spadá do
výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.
Tato iniciativa nezachází
dále, než je potřebné pro dosažení jejího cíle, a je tudíž ve shodě
se zásadou proporcionality.
·
Volba nástrojů
Navrhovaný nástroj: nařízení.
Nařízení je jediným
právním nástrojem, který je vhodný pro změnu nařízení (ES) č.
994/98.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Návrh
nemá žádné negativní důsledky pro rozpočet Unie.

2012/0344 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY
kterým se mění nařízení Rady (ES)
č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93
Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie
horizontální státní podpory a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v
přepravě cestujících po železnici a silnici

(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o
fungování Evropské unie, a zejména na článek 109 této smlouvy,
s ohledem na návrh
Evropské komise,
s ohledem na stanovisko
Evropského parlamentu,[7]
s ohledem na stanovisko
Evropského hospodářského a sociálního výboru,[8]
s ohledem na
stanovisko Výboru regionů,[9]
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Nařízení Rady (ES)
č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93
Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie
horizontální státní podpory[10]
zmocňuje Komisi prohlásit prostřednictvím nařízení, že
některé specifikované kategorie státních podpor jsou slučitelné s
vnitřním trhem a nevztahuje se na ně oznamovací povinnost podle
čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(2)       Nařízení (ES) č.
994/98 zmocňuje Komisi vyhlásit v souladu s článkem 107 Smlouvy, že
za určitých podmínek je podpora ve prospěch malých a středních
podniků, podpora ve prospěch výzkumu a vývoje, podpora ve
prospěch ochrany životního prostředí, podpora ve prospěch
zaměstnanosti a vzdělávání a podpora, jež odpovídá mapě
poskytování regionální podpory schválené Komisí pro každý členský stát, slučitelná
s vnitřním trhem a nevztahuje se na ni oznamovací povinnost podle čl.
108 odst. 3 Smlouvy.
(3)       Nařízení (ES) č.
994/98 opravňuje Komisi vyjmout podpory na výzkum a vývoj, avšak nikoliv
na inovace. Inovace se mezitím staly jednou z prioritních politik Unie v rámci
iniciativy „Unie inovací“, jedné ze stěžejních iniciativ strategie Evropa
2020. Navíc mnohá opatření podpory na inovace jsou menšího významu a
nenarušují význačně hospodářskou soutěž.
(4)       Členské státy jsou
v současnosti povinny Komisi oznamovat příslušné návrhy státních
podpor v oblasti kultury a zachování kulturního dědictví. Nařízení
(ES) č. 994/98 zmocňuje Komisi, aby udělila výjimku na podporu
poskytnutou malým a středním podnikům, ale taková výjimka má
v oblasti kultury omezené použití, protože příjemci jsou často
velké podniky. Malé projekty v oblasti kultury a zachování kulturního
dědictví, a to i když jsou prováděny většími společnostmi,
nevedou obvykle k žádným význačným narušením hospodářské
soutěže a nedávné případy ukázaly, že taková podpora má na obchod
omezený účinek.
(5)       Členské státy musí
oznámit Komisi i opatření státní podpory na náhradu škod způsobených
přírodními katastrofami. Částky podpory poskytnuté v této
oblasti jsou většinou omezené a mohou být definovány jasné podmínky
slučitelnosti. Nařízení (ES) č. 994/98 zplnomocňuje Komisi
vyjmout takovou podporu z oznamovací povinnosti, pouze pokud je poskytnuta
malým a středním podnikům. Velké společnosti však mohou být
přírodními katastrofami rovněž postiženy. Ze zkušeností Komise
vyplývá, že taková podpora nevede k žádným významným narušením
hospodářské soutěže a že na základě získaných zkušeností lze
definovat jasné podmínky slučitelnosti.
(6)       Členské státy musí
oznámit Komisi i opatření státní podpory na náhradu škod způsobených
určitými nepříznivými povětrnostními podmínkami při
rybolovu. Částky podpory poskytnuté v této oblasti jsou většinou
omezené a mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti. Nařízení
(ES) č. 994/98 zplnomocňuje Komisi vyjmout takovou podporu
z oznamovací povinnosti, pouze pokud je poskytnuta malým a středním
podnikům. Nepříznivými povětrnostními podmínkami při
rybolovu mohou být nicméně postiženy i velké společnosti. Ze
zkušeností Komise vyplývá, že taková podpora nevede k žádným významným narušením
hospodářské soutěže a že na základě získaných zkušeností lze
definovat jasné podmínky slučitelnosti.
(7)       V souladu
s článkem 42 Smlouvy se pravidla státní podpory za určitých
podmínek nevztahují na některá opatření podpory ve prospěch
zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy.
Článek 42 se nicméně nevztahuje na odvětví lesnictví a produkty
neuvedené v příloze I. Proto je
v současnosti možné vyjmout na základě nařízení (ES)
č. 994/98 podporu v odvětví lesnictví a pro produkty neuvedené
v příloze I v odvětví potravinářství, pouze pokud je
omezena na malé a střední podniky. Komise by měla mít možnost vyjmout
určité druhy podpory ve prospěch odvětví lesnictví zahrnuté do
programů rozvoje venkova a rovněž podpory ve prospěch propagace
produktů neuvedených v příloze I v odvětví potravinářství
tam, kde jsou podle zkušeností Komise narušení hospodářské soutěže
omezená a lze definovat jasné podmínky slučitelnosti.
(8)       V souladu s článkem
7 nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o
Evropském rybářském fondu[11]
se články 107, 108 a 109 Smlouvy uplatňují na podporu poskytovanou
členskými státy ve prospěch podniků v odvětví
rybářství, s výjimkou plateb, které členské státy
uskutečnily na základě nařízení (ES) č. 1198/2006 a v
souladu s ním. Dodatečná státní podpora na ochranu mořských
biologických zdrojů má na obchod v rámci Unie obvykle omezený vliv,
přispívá k plnění cílů EU v oblasti rybolovu a
námořní politiky a nepředstavuje vážné narušení hospodářské
soutěže. Poskytnuté částky podpory jsou většinou omezené a mohou
být definovány jasné podmínky slučitelnosti.
(9)       V odvětví
amatérského sportu mají veřejná podpůrná opatření, pokud
představují státní podporu, na obchod v rámci Unie omezený vliv a
nepředstavují vážné narušení hospodářské soutěže. Kromě
toho jsou poskytnuté částky obvykle omezené. Na
základě zkušeností mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti
a lze tak zajistit, aby podpora amatérskému sportu neznamenala vážné narušení
hospodářské soutěže.
(10)     Pokud jde o podporu v oblasti
letecké a námořní přepravy, podle zkušeností Komise nezpůsobuje
sociální podpora v oblasti dopravy pro obyvatele odlehlých regionů, pokud
je poskytována nezávisle na totožnosti dopravce, výrazná narušení
hospodářské soutěže a je možné stanovit jasné podmínky
slučitelnosti.
(11)     Pokud jde o podporu pro
železniční, silniční a vnitrozemskou vodní dopravu, článek 93
Smlouvy stanoví, že podpora, která odpovídá potřebě koordinovat
dopravu nebo představuje náhradu za určitá plnění související s pojmem
veřejné služby, je slučitelná se Smlouvami. Článek 9
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23.
října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po
železnici a silnici[12]
v současnosti osvobozuje od povinnosti předběžného oznamování
stanovené v čl. 108 odst. 3 SFEU vyrovnávací platby za závazek
veřejné služby při přepravě osob nebo za plnění
tarifních závazků stanovených obecnými pravidly, přičemž
vyrovnávací platby jsou vypláceny podle uvedeného nařízení. S cílem uvést
do souladu přístup k nařízením o blokových výjimkách
v oblasti státní podpory a ve shodě s postupy stanovenými
v čl. 108 odst. 4 a 109 Smlouvy by podpory pro koordinaci dopravy
nebo náhrady za určitá plnění související s pojmem veřejné
služby, uvedené v článku 93 Smlouvy, měly být
začleněny do působnosti nařízení (ES) č. 994/98. Článek 9 nařízení (ES) č. 1370/2007
by tedy měl být zrušen s účinností 6 měsíců po vstupu
v platnost nařízení přijatého Komisí a týkajícího se této kategorie
státní podpory.
(12)     V posledních letech získala
Komise rozsáhlé zkušenosti s podporou pro odvětví širokopásmového
připojení a vytvořila pokyny[13].
Ze zkušeností Komise vyplývá, že podpory pro některé typy širokopásmové
infrastruktury nevedou k žádným významným narušením trhu a mohou být blokově
vyňaty, za předpokladu splnění určitých podmínek
slučitelnosti. Týká se to podpory na základní širokopásmové připojení
v oblastech, kde neexistuje žádná širokopásmová infrastruktura a kde taková
infrastruktura nebude pravděpodobně v blízké budoucnosti rozvinuta
(„bílé“ oblasti), a podpory pro malá jednotlivá opatření podpory, která se
týkají sítí vysokorychlostního přístupu nové generace („NGA“), kde
neexistuje NGA infrastruktura a kde taková infrastruktura nebude
pravděpodobně v blízké budoucnosti rozvinuta . Týká se to také
stavebně-inženýrských prácí širokopásmového připojení a pasivní
širokopásmovou infrastruktury, kde již Komise získala základní zkušenost a
mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti.
(13)     Oblast působnosti
nařízení (ES) č. 994/98 by proto měla být rozšířena na
takové kategorie podpory.
(14)     V nařízení (ES) č.
994/98 se vyžaduje, aby pro každou kategorii podpor, u kterých Komise zavádí
nařízení o blokových výjimkách, byly prahy vyjádřené buď jako
výše podpory v poměru k souhrnu způsobilých nákladů nebo v
podobě maximální výše podpory. Tato podmínka znesnadňuje blokové
výjimky na opatření zahrnující podpůrná státní opatření, které v
důsledku zvláštního způsobu, jakým byly koncipovány, nemohou být
vyjádřeny jako intenzita podpory nebo jako maximální výše podpory, jako
jsou například nástroje finančního inženýrství nebo určité formy
opatření k propagaci investic rizikového kapitálu. To je
způsobeno zejména skutečností, že taková komplexní opatření
mohou zahrnovat podporu na různých úrovních (přímí příjemci,
zprostředkující příjemci, nepřímí příjemci). S ohledem na
rostoucí význam takových opatření a jejich přínosu pro cíle Unie by
měla být při umožnění výjimek u těchto opatření
zajištěna větší flexibilita. Mělo by tedy být možné stanovit
prahové hodnoty, pokud jde o maximální objem státních finančních
prostředků bez ohledu na to, zda představují státní podporu.
(15)     Nařízení (ES) č.
994/98 vyžaduje po členských státech, aby předložily souhrny
informací týkajících se podpor, které poskytly a které jsou pokryty
nařízením o výjimkách. Jejich zveřejnění je nezbytné pro
zabezpečení transparentnosti opatření přijatých členskými
státy. Jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské
unie bylo nejúčinnějším prostředkem v době, kdy bylo
nařízení (ES) č. 994/98 přijato. Nicméně s ohledem na
rozvoj elektronických komunikačních prostředků je
zveřejnění těchto souhrnů na internetových stránkách Komise
stejně rychlé a zvýší transparentnost ku prospěchu
zúčastněných třetích stran. Je proto třeba nahradit
zveřejnění uvedených souhrnů v Úředním věstníku
zveřejněním na internetových stránkách Komise.
(16)     Obdobně by se návrhy
nařízení a ostatní dokumenty, které má zkoumat poradní výbor pro státní
podporu v souladu s nařízením (ES) č. 994/98, měly
zveřejňovat na internetových stránkách Komise, a nikoli v Úředním
věstníku Evropské unie, aby byla zabezpečena větší
transparentnost, snížena administrativní zátěž a zkrácena lhůta pro
zveřejnění.
(17)     Konzultační postup
zavedený v článku 8 nařízení (ES) č. 994/98 stanoví, že poradní
výbor pro státní podpory musí být před zveřejněním návrhu
nařízení konzultován. Nicméně v zájmu větší transparentnosti by
měl být návrh nařízení zveřejněn na internetu ve stejné době,
kdy probíhá první konzultace Komise a poradního výboru.
(18)     Nařízení (ES) č.
994/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 994/98 se
mění takto:
(1)
Článek 1 se mění takto:
(a)
v odst. 1 se písm. a) nahrazuje tímto:
„a) podpora ve prospěch:
i)        malých a středních podniků;
ii)       výzkumu, vývoje a inovací;
iii)      ochrany životního prostředí;
iv)      zaměstnanosti a vzdělávání;
v)       kultury a zachování kulturního
dědictví;
vi)      nápravy škod způsobených
přírodními katastrofami;
vii)     nápravy škod
způsobených některými nepříznivými povětrnostními
podmínkami při rybolovu;
viii)    odvětví lesnictví a propagace
produktů neuvedených v příloze I v odvětví
potravinářství;
ix)      ochrany mořských biologických
zdrojů;
x)       amatérského sportu;
xi)      obyvatel odlehlých regionů na
dopravu, pokud má podpora sociální charakter a je poskytována nezávisle na
totožnosti dopravce;
xii)     koordinace dopravy nebo náhrad za
určitá plnění související s pojmem veřejné služby stanovená
v článku 93 Smlouvy;
xiii)    základní širokopásmové infrastruktury a malých
jednotlivých opatření podpory infrastruktury, která se týkají
vysokorychlostního přístupu nové generace v oblastech, kde buď
neexistuje žádná širokopásmová infrastruktura nebo kde taková infrastruktura
nebude pravděpodobně v blízké budoucnosti rozvinuta,
stavebně-inženýrské práce širokopásmového připojení a pasivní
širokopásmové infrastruktury.“
(b)
v odst. 2 se písm. c) nahrazuje tímto:
„c) prahy vyjádřené jako výše podpory v
poměru k souhrnu nákladů, které je možné zahrnout, nebo v podobě
maximální výše podpory nebo maximálního objemu státních finančních
prostředků;“
(2)
Čl. 3 odst. 2 se nahrazuje tímto:
„Při uskutečňování režimů
podpory nebo jednotlivé podpory poskytnutých mimo jakýkoliv režim, které byly
vyňaty podle takových nařízení, předloží členské státy
Komisi vzhledem k jejich zveřejnění na internetových stránkách Komise
souhrny informací o režimech podpory nebo jednotlivých podporách, na které se
nevztahuje vynětí.“
(3)
Článek 8 se mění takto:
(a)
v odst. 1 se písm. a) nahrazuje tímto:
„a) současně s uveřejněním
jakéhokoli návrhu nařízení v souladu s článkem 6;“
(b)
v odst. 2 se druhá věta nahrazuje tímto:
„K oznámení o svolání zasedání se přikládají
projednávané návrhy a dokumenty, přičemž mohou být
zveřejněny na internetových stránkách Komise.“
Článek 2
Nařízení (ES) č. 1370/2007 se
mění takto:
Článek 9 nařízení bude zrušen s
účinností 6 měsíců po vstupu v platnost nařízení Komise
týkajícího se kategorie státní podpory, jíž se týká čl. 1 písm. a) bod
xii) nařízení Rady (ES) č.994/98.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné
ve všech členských státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda
[1]               Úř. věst. L 142, 14.5.1998, s. 1.
[2]               Možnost jejich vynětí je stanovena
v článku 2 nařízení (ES) č. 994/98.
[3]               COM(2012) 209 final.
[4]               Nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6.
srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy prohlašují
určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem
(obecné nařízení o blokových výjimkách), Úř. věst. L 214,
9.8.2008, s. 3.
[5]               Úř. věst. L 223, 15.8.2006, s. 1.
[6]               COM(2012) 209 final.
[7]               Úř. věst. C […], […], s. […].
[8]               Úř. věst. C […], […], s. […].
[9]               Úř. věst. C […], […], s. […].
[10]             Úř. věst. L 142, 14.5.1998, s. 1.
[11]             Úř. věst. L 223, 15.8.2006, s. 1.
[12]             Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1.
[13]             Pokyny Společenství k použití pravidel státní podpory
ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí, Úř. věst. C
235, 30.9.2009, s. 7.