Důležité právní upozornění

|

52007PC0848

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. …/… o obecných pravidlech pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných, vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů (Přepracované znění)  /* KOM/2007/0848 konecném znení - COD 2007/0287 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 20.12.2007KOM(2007) 848 v konečném znění2007/0287 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. …/…o obecných pravidlech pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných, vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů (Přepracované znění)(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Komise svým rozhodnutím ze dne 1. dubna 1987[1] uložila svým útvarům, aby přistoupily ke kodifikaci jakéhokoli právního aktu nejpozději po jeho desáté změně, přičemž zdůraznila, že se jedná o minimální pravidlo a jednotlivé útvary by se měly v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti předpisů Společenství snažit kodifikovat akty, za něž nesou odpovědnost, i v kratších intervalech.2. Komise zahájila kodifikaci nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 ze dne 10. června 1991, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných, vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů[2]. Nové nařízení má nahradit různé akty, které jsou do něj začleněny[3].3. V průběhu procesu kodifikace bylo rozhodnutí 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[4] změněno rozhodnutím 2006/512/ES, které zavedlo regulativní postup s kontrolou pro opatření obecného významu, jejichž předmětem je změna jiných než podstatných prvků základního aktu přijatého postupem podle článku 251 Smlouvy, včetně zrušení některých prvků nebo jeho doplnění přidáním nových jiných než podstatných prvků.4. V souladu s prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise[5] týkajícím se rozhodnutí 2006/512/ES je třeba tyto právní akty přijaté postupem podle článku 251 Smlouvy přizpůsobit použitelným postupům.5. Je proto vhodné nahradit kodifikaci nařízení (EHS) č. 1601/91 přepracováním, aby mohly být zapracovány veškeré změny nezbytné k dosažení souladu s regulativním postupem s kontrolou.ê 1601/91 (přizpůsobený)2007/0287 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. …/…Ö o obecných pravidlech Õ pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných, vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články Ö 37 Õ a Ö 95 Õ této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[6],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[7],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[8],vzhledem k těmto důvodům:ò nový1.  Nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 ze dne 10. června 1991, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných, vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů[9], bylo několikrát podstatně změněno[10]. Vzhledem k novým změnám by uvedené nařízení mělo být z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti přepracováno.ê 1601/91 bod odůvodnění 1 (přizpůsobený)2.  Se zřetelem na hospodářský význam Ö aromatizovaného vína, aromatizovaných vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů (dále jen „aromatizované nápoje“) Õ je nezbytné Ö mít Õ společné předpisy pro tuto oblast Ö , zejména pokud jde o definici těchto nápojů a požadavky na jejich označování a obchodní úpravu, Õ a tím přispět k řádnému fungování Ö vnitřního Õ trhu.ê 1601/91 bod odůvodnění 23.  Trh s aromatizovanými nápoji je významným odbytištěm pro zemědělství Společenství. Toto odbytiště zakládá z velké části na pověsti, kterou některé z těchto nápojů získaly ve Společenství a na světovém trhu. Tato pověst je spojena s jakostí těchto nápojů. Je proto k zachování tohoto odbytiště nezbytné zachovat úroveň jakosti těchto nápojů. Vhodným prostředkem k zachování této úrovně je definice těchto nápojů s přihlédnutím k tradičním výrobním metodám, na nichž je jejich pověst založena. Dále by měla takto definovaná pojmenování zůstat vyhrazena pro nápoje stejné jakosti jako tradiční nápoje, aby se předešlo znehodnocení těchto pojmenování.ê 1601/91 bod odůvodnění 34.  Je vhodné stanovit vhodný rámec pro aromatizované nápoje, které sestávají převážně z vína nebo moštu, zároveň však zachovat možnosti vývoje a inovace, pokud jde o tyto nápoje. Tohoto cíle lze snáze dosáhnout vytvořením tří kategorií nápojů podle obsahu vína, obsahu alkoholu a podle toho, zda k nim byl či nebyl přidán alkohol.ê 1601/91 bod odůvodnění 45.  Právo Společenství by mělo určitým územím vyhradit používání zeměpisných údajů, které se k nim vztahují, pokud v dané zeměpisné oblasti probíhá výrobní fáze, během níž produkt získává své charakteristické a konečné vlastnosti.ê 1601/91 bod odůvodnění 5 (přizpůsobený)6.  K informaci spotřebitele slouží obvykle etiketa s určitými údaji. Označování aromatizovaných nápojů etiketou podléhá obecným pravidlům stanoveným směrnicí Ö Evropského parlamentu a Õ Rady Ö 2000/13/ES Õ ze dne Ö 20. března 2000 Õ o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin, jejich obchodní úpravy a související reklamy[11]. Se zřetelem na povahu dotyčných nápojů a v zájmu lepší informovanosti spotřebitele by měly být přijaty zvláštní předpisy k těmto obecným pravidlům.ê 1601/91 bod odůvodnění 67.  Spotřebitel často spojuje pověst určitých aromatizovaných nápojů s jeho tradičním původem. Pro náležité informování spotřebitele a s ohledem na tyto zvláštní případy by měla být stanovena povinnost uvádět původ v případech, kdy nápoj nepochází z regionu, v němž je tradičně vyráběn.ê 1601/91 bod odůvodnění 78.  Má-li být umožněno náležité informování o složení nápoje, je třeba stanovit určitá pravidla pro označování druhu použitého alkoholu.ê 1601/91 bod odůvodnění 8 (přizpůsobený)9.  Směrnice Rady Ö 98/83/ES Õ ze dne Ö 3. listopadu 1998 Õ o jakosti vody určené k lidské spotřebě[12] a směrnice [Rady 80/777/EHS ze dne 15. července 1980 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se využívání a prodeje přírodních minerálních vod[13]] stanoví vlastnosti vody, která může být použita k lidské spotřebě. Je třeba se odvolat na tyto směrnice.ê 1601/91 bod odůvodnění 9 (přizpůsobený)10.  Směrnice Rady 88/388/EHS ze dne 22. června 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkající se látek určených k aromatizaci pro použití v potravinách a výchozích materiálů pro jejich výrobu[14] vymezuje různé pojmy, které lze použít ve spojení s látkami určenými k aromatizaci. Stejná terminologie by měla být použita i v tomto.ê 1601/91 bod odůvodnění 1011.  Je třeba přijmout zvláštní předpisy pro označování dovážených aromatizovaných nápojů a jejich obchodní úpravu s ohledem na závazky Společenství vyplývající ze vztahů s třetími zeměmi.ê 1601/91 bod odůvodnění 1112.  K zachování pověsti aromatizovaných nápojů ze Společenství na světovém trhu by měla být stejná pravidla rozšířena na vyvážené nápoje, nestanoví-li jinak zvláštní předpisy s ohledem na tradiční zvyklosti a praxi.ò nový13.  Opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[15].14.  Zejména je třeba zmocnit Komisi k přizpůsobení tohoto nařízení tak, aby povolila v určitých případech a za určitých předpokladů použití určitých látek a přípravků, rozhodla o zvláštních pojmenováních, přijala další definice než definice stanovené tímto nařízením, stanovila postupy týkající se produktů zpracovávaných za účelem získání některého z konečných produktů, stanovila zvláštní ustanovení o používání výrazů poukazujících na určité vlastnosti produktu a předpisy o označování aromatizovaných nápojů v nádobách, které nejsou určeny konečnému spotřebiteli, a stanovila výjimky pro aromatizované nápoje určené pro vývoz. Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, měla by být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES,ê 1601/91 (přizpůsobený)PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Tímto nařízením se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů Ö (dále jen „aromatizované nápoje“) Õ.ê 1601/91Článek 21. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:a) aromatizovaným vínem:nápoj:ê 2061/96 čl. 1 bod 1 i) (přizpůsobený)i) získaný z vín definovaných v bodech 5 a 12 až 18 přílohy I nařízení Ö Rady Õ (ES) č. Ö 1493/1999[16] Õ, včetně jakostního vína stanovených pěstitelských oblastí vymezených v čl. Ö 54 Õ odst. Ö 1 a Õ 2 Ö uvedeného Õ nařízení, s výjimkou stolního vína retsina, případně s přidaným hroznovým moštem a/nebo částečně zkvašeným hroznovým moštem;ê 1601/91 (přizpůsobený)ð novýii) do něhož byl přidán alkohol podle čl. 3 písm. d) Ö tohoto nařízení Õ;iii) který byl aromatizován pomocí:-  přírodních aromatických látek a/nebo přírodních aromatických přípravků, jak jsou vymezeny v čl. 1 odst. 2 písm. b) bodu i) a písm. c) směrnice 88/388/EHS. Aniž jsou dotčena přísnější ustanovení odstavce 2 Ö tohoto článku Õ, může ð Komise ï v určitých případech a za určitých předpokladů postupem podle článku 14 tohoto nařízení povolit použití látek a přípravků identických s přírodními látkami a přípravky, jak jsou vymezeny v čl. 1 odst. 2 písm. b) bodu ii) uvedené směrnice, a/neboê 1601/91-  aromatickými bylinami a/nebo kořením a/nebo potravinami určenými k aromatizaci,ê 1601/91 (přizpůsobený)iv) který byl zpravidla přislazen a až na výjimky podle odstavce 2 Ö tohoto článku Õ případně obarven karamelem;v) který má minimální skutečný obsah alkoholu nejméně 14,5 % objemových, maximální skutečný obsah alkoholu nižší než 22 % objemových a minimální celkový obsah alkoholu nejméně 17,5 % objemových. U produktů, které jsou podle odstavce 5 Ö tohoto článku Õ označeny jako „suché“ nebo „extra suché“, je však stanoven minimální celkový obsah alkoholu, v závislosti na uvedených případech, na 16 % nebo 15 % objemových.ê 2061/96 čl. 1 bod 1 ii) (přizpůsobený)Podíl vína a/nebo čerstvého hroznového moštu, jehož kvašení bylo zastaveno přidáním alkoholu, použitého při přípravě aromatizovaného vína musí v konečném produktu činit nejméně 75 %. Aniž je dotčen článek 5 Ö tohoto nařízení Õ, musí být minimální přirozený obsah alkoholu v % objemových použitých výrobků roven obsahu stanovenému v Ö příloze V bodu C. 2. Õ nařízení (ES) č. Ö 1493/1999 Õ.ê 1601/91Pojmenování „aromatizované víno“ lze nahradit pojmenováním „vinný aperitiv“. Použití výrazu „aperitiv“ v tomto spojení nemá vliv na použití tohoto výrazu k definici produktů, na které se toto nařízení nevztahuje;b) aromatizovaným vinným nápojem:nápoj:ê 2061/96 čl. 1 bod 2 (přizpůsobený)i) získaný z jednoho nebo více vín definovaných v bodech 11 až 13 a 15 až 18 přílohy I nařízení (ES) č. Ö 1493/1999 Õ, včetně jakostního vína stanovených pěstitelských oblastí vymezených v čl. Ö 54 Õ odst. Ö 1 a Õ 2 Ö uvedeného Õ nařízení, s výjimkou vín připravených s přidáním alkoholu a stolního vína retsina, případně s přidaným hroznovým moštem a/nebo částečně zkvašeným hroznovým moštem;ê 1601/91 (přizpůsobený)ð novýii) který byl aromatizován pomocí:-  přírodních aromatických látek a/nebo přírodních a/nebo přírodně identických aromatických přípravků, jak jsou vymezeny v čl. 1 odst. 2 písm. b) bodech i) a ii) a písm. c) směrnice 88/388/EHS. ð Komise ï může v určitých případech a za určitých předpokladů povolit použití syntetických látek, jak jsou vymezeny v čl. 1 odst. 2 písm. b) bodu iii) uvedené směrnice postupem podle článku 14 tohoto nařízení , a/nebo-  aromatickými bylinami a/nebo kořením a/nebo potravinami určenými k aromatizaci;iii) který byl případně přislazen;iv) k němuž nebyl přidán žádný alkohol s výjimkami stanovenými v definici produktů, která je obsažena v tomto nařízení, nebo o kterých rozhodla ð Komise ï postupem podle článku 14 tohoto nařízení;v) který má minimální skutečný obsah alkoholu nejméně 7 % objemových a maximální skutečný obsah alkoholu nižší než 14,5 % objemových.Podíl vína použitého při přípravě aromatizovaného vinného nápoje musí v konečném produktu činit nejméně 50 %. Aniž je dotčen článek 5 Ö tohoto nařízení Õ, musí být minimální přirozený obsah alkoholu v % objemových použitých produktů roven obsahu stanovenému v Ö příloze V bodu C. 2. Õ nařízení (ES) č. Ö 1493/1999 Õ;c) aromatizovaným vinným koktejlem:nápoj:i) získaný z vína a/nebo hroznového moštu;ii) který byl aromatizován pomocí:-  přírodních aromatických látek a/nebo přírodních a/nebo přírodně identických aromatických přípravků, jak jsou vymezeny v čl. 1 odst. 2 písm. b) bodech i) a ii) a písm. c) směrnice 88/388/EHS. ð Komise ï může v určitých případech a za určitých předpokladů povolit použití syntetických látek, jak jsou vymezeny v čl. 1 odst. 2 písm. b) bodu iii) uvedené směrnice, postupem podle článku 14 tohoto nařízení, a/nebo-  aromatickými bylinami a/nebo kořením a/nebo potravinami určenými k aromatizaci,iii) který byl případně přislazen a/nebo přibarven;iv) k němuž nebyl přidán žádný alkohol;v) který má maximální skutečný obsah alkoholu nižší než 7 % objemových.Podíl vína a/nebo hroznového moštu použitého při přípravě aromatizovaného vinného koktejlu musí v konečném produktu činit nejméně 50 %. Aniž je dotčen článek 5 Ö tohoto nařízení Õ, musí být minimální přirozený obsah alkoholu v % objemových použitých produktů roven obsahu stanovenému v Ö příloze V bodu C. 2. Õ nařízení (ES) č. Ö 1493/1999 Õ.ð Komise ï může rozhodnout o zvláštních pojmenováních postupem podle článku 14.Použití výrazu „koktejl“ („cocktail“) v tomto spojení nemá vliv na použití tohoto výrazu k vymezení produktů, na které se toto nařízení nevztahuje.ò novýOpatření uvedená v písm. a) prvním pododstavci bodě iii) první odrážce, v písm. b) prvním pododstavci bodě ii) první odrážce a v písm. c) třetím pododstavci, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 13 odst. 4 tohoto nařízení.ê 1601/912. Definice jednotlivých kategorií aromatizovaných vín, jejichž pojmenování „aromatizované víno“ lze nahradit pojmenováním:a) Vermut:aromatizované víno, které bylo připraveno z vína uvedeného v odst. 1 písm. a), jehož charakteristická chuť je získána použitím vhodných látek získaných především z odrůd pelyňku, které musí být použity vždy; tento nápoj může být přislazen pouze karamelizovaným cukrem, sacharόzou, hroznovým moštem, rektifikovaným moštovým koncentrátem a zahuštěným hroznovým moštem;b) Hořké aromatizované víno:aromatizované víno s typicky hořkou chutí. Aniž je dotčen čl. 8 odst. 3, následuje po pojmenování „hořké aromatizované víno“ název hlavní hořké aromatické látky.Toto pojmenování může být nahrazeno nebo doplněno následujícími výrazy nebo odpovídajícími výrazy v jiném úředním jazyce Společenství:-  „Chininové víno“, pokud je hlavní látkou určenou k aromatizaci přírodní aroma chininu,-  „Bitter vino“, pokud je hlavní látkou určenou k aromatizaci přírodní aroma hořce a nápoj byl přibarven povoleným žlutým a/nebo červeným barvivem; použití výrazu „bitter“ v tomto spojení nemá vliv na použití tohoto výrazu k definici produktů, na které se toto nařízení nevztahuje,-  „Americano“, pokud k aromatizaci dochází díky přítomnosti přírodních aromatických látek získaných z pelyňku nebo z hořce a nápoj byl přibarven povoleným žlutým a/nebo červeným barvivem;c) Aromatizované víno s vejci:aromatizované víno, do kterého byl přidán jakostní vaječný žloutek nebo z něj získané látky a jehož obsah cukru vyjádřený jako invertní cukr je vyšší než 200 gramů a minimální obsah vaječného žloutku činí 10 gramů na litr konečného produktu.Výraz „aromatizované víno s vejci“ může být doprovázen výrazem „cremovo“, pokud takové víno obsahuje víno Marsala, jehož podíl činí nejméně 80 %.Výraz „aromatizované víno s vejci“ může být doprovázen výrazem „cremovo zabaione“, pokud takové víno obsahuje víno Marsala, jehož podíl činí nejméně 80 %, a obsah vaječného žloutku činí nejméně 60 gramů na litr;ê Akt o přistoupení z r. 1994, čl. 29 a příloha I, s. 127d) Väkevä viiniglögi/Starkvinsglögg:aromatizované víno, které je připraveno z vína podle odst. 1 písm. a), jehož charakteristická chuť je získána použitím hřebíčku a/nebo skořice, které musí být vždy používány společně s jiným kořením; tento nápoj může být přislazen v souladu s čl. 3 písm. a).ê 1601/91 (přizpůsobený)3. Definice různých kategorií aromatizovaných vinných nápojů, jejichž pojmenování lze v produkujícím členském státě nahradit pojmenování „aromatizovaný vinný nápoj“, Ö nebo Õ v ostatních členských státech doplnit pojmenování „aromatizovaný vinný nápoj“:ê 3279/92 čl. 1 bod 1a) Sangria:nápoj získaný z vína:i) aromatizovaný přidáním přírodních výtažků nebo esencí z citrusových plodů;ii) se šťávou nebo bez šťávy těchto plodů;iii) s případným:-  přídavkem koření,-  přislazením,-  dosycením oxidem uhličitým;iv) a s maximálním skutečným obsahem alkoholu nižším než 12 % objemových.ê 1601/91Nápoj může obsahovat pevné kousky dužniny nebo slupek citrusových plodů a jeho barva musí pocházet výlučně z použitého materiálu surovin.Pojmenování „Sangria“ musí být vždy doprovázeno údajem „vyrobeno v (ve)…“ a názvem produkujícího členského státu nebo menšího regionu, nebyl-li nápoj vyroben ve Španělsku nebo v Portugalsku.Pojmenování „aromatizovaný vinný nápoj“ může být nahrazeno pojmenováním „Sangria“ jen tehdy, byl-li nápoj vyroben ve Španělsku nebo v Portugalsku;b) Clarea:nápoj z bílého vína získaný za stejných podmínek jako v písmenu a).Pojmenování „Clarea“ musí být vždy doprovázeno údajem „vyrobeno v(e)…“ a názvem produkujícího členského státu nebo menšího regionu, nebyl-li nápoj vyroben ve Španělsku.Pojmenování „aromatizovaný vinný nápoj“ může být nahrazeno pojmenováním „Clarea“ jen tehdy, byl-li nápoj vyroben ve Španělsku;c) Zurra:ê 1601/91 (přizpůsobený)nápoj získaný přidáním brandy nebo vínovice, jak jsou vymezeny v nařízení Ö Rady Õ (EHS) č. 1576/89[17], do nápojů vymezených v písmenech a) a b), případně s přidáním kousků ovoce. Minimální skutečný obsah alkoholu musí činit nejméně 9 % objemových a maximální skutečný obsah alkoholu musí být nižší než 14 % objemových;ê 1601/91d) Bitter soda:aromatizovaný nápoj získaný z nápoje bitter vino, jehož obsah v konečném produktu musí být nejméně 50 % objemových, doplněný oxidem uhličitým nebo vodou sycenou oxidem uhličitým a případně se stejnými barvivy jako nápoj bitter vino. Minimální skutečný obsah alkoholu musí činit nejméně 8 % objemových a maximální skutečný obsah alkoholu musí být nižší než 10,5 % objemových. Použití výrazu „bitter“ v tomto spojení nemá vliv na použití tohoto výrazu k definici produktů, na které se toto nařízení nevztahuje;ê 3279/92 čl. 1 bod 2e) Kalte Ente:aromatizovaný vinný nápoj získaný smícháním vína, perlivého vína nebo perlivého vína dosyceného oxidem uhličitým se šumivým vínem nebo šumivým vínem dosyceným oxidem uhličitým a přidáním přírodních látek z citronu nebo výtažku z nich. Konečný produkt musí obsahovat nejméně 25 % objemových šumivého vína nebo šumivého vína dosyceného oxidem uhličitým;ê 1601/91è1 2061/96 čl. 1 bod 4 ii)f) Glühwein:è1 aromatizovaný nápoj získaný výhradně z červeného vína nebo bílého vína a cukru, aromatizovaný hlavně skořicí a/nebo hřebíčkem; aniž je dotčeno množství vody přidané na základě čl. 3 písm. a), je přidání vody zakázáno. ç Je-li připravován z bílého vína, musí být pojmenování „Glühwein“ doplněno slovy „z bílého vína“;ê Akt o přistoupení z r. 1994, čl. 29 a příloha I, s. 127 (přizpůsobený)è1 2061/96 čl. 1 bod 4 iii)g) Viiniglögi/Vinglögg:è1 aromatizovaný nápoj získaný výhradně z červeného vína nebo bílého vína, aromatizovaný hlavně skořicí a/nebo hřebíčkem. ç Je-li připravován z bílého vína, musí být Ö pojmenování Õ „Viiniglögi/Vinglögg“ doplněno slovy „z bílého vína“.ê 1601/91h) Maiwein:aromatický nápoj získaný z vína s přidanou mařinkou vonnou ( Asperula odorata ) nebo výtažky z ní tak, aby chuť mařinky vonné převládala.i) Maitrank:aromatický nápoj vyrobený ze suchého bílého vína, ve kterém byla macerována mařinka vonná ( Asperula odorata ) nebo do něhož byl přidány výtažky z ní, s přídavkem pomerančů a/nebo jiných plodů, případně ve formě šťávy, koncentrátu nebo výtažku, přislazený nejvýše 5 % cukru.ê Akt o přistoupení z roku 2005, čl. 16 a příloha III bod 2.2, s. 234j) Pelin:aromatizovaný vinný nápoj vyrobený z bílého nebo červeného vína, koncentrátu hroznového moštu, hroznové šťávy (nebo řepného cukru) a zvláštního bylinného výtažku, s objemovým obsahem alkoholu nejméně 8,5 % obj., obsahem cukru vyjádřeným jako invertní cukr ve výši 45 - 50 gramů na litr a celkovou kyselostí nejméně 3 gramy na litr vyjádřenou jako kyselina vinná.ê 1601/91 (přizpůsobený)ð novýð Komise ï přijme další definice podle článku 13.ð Uvedená opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 13 odst. 4 tohoto nařízení. ï4. Definice různých kategorií aromatizovaných vinných koktejlů, jejichž pojmenováním lze v členském státě, kde se koktejl vyrábí, nahradit pojmenování „aromatizovaný vinný koktejl“, Ö nebo Õ v ostatních členských státech doplnit pojmenování „aromatizovaný vinný koktejl“:a) Vinný koktejl:aromatizovaný nápoj:i) v němž podíl zahuštěného hroznového moštu nepřekračuje 10 % celkového objemu konečného produktu;ii) jehož obsah cukru vyjádřený jako invertní cukr je menší než 80 gramů na litr;b) Aromatizovaný perlivý hroznový mošt:nápoj:i) připravený výhradně z hroznového moštu;ii) jehož maximální skutečný obsah alkoholu je nižší než 4 % objemových;iii) obsahující oxid uhličitý získaný výhradně kvašením použitých produktů.ð Komise ï přijme další definice podle článku 13.ð Uvedená opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 13 odst. 4 tohoto nařízení. ï5. Pojmenování uvedená v odst. 1 písm. a) a b) a v odstavcích 2 a 3 lze doplnit následujícími přívlastky, přičemž odpovídající obsah cukru je vyjádřen jako invertní cukr:a) extra suchý: pro produkty s obsahem cukru menším než 30 gramů na litr;b) suchý: pro produkty s obsahem cukru menším než 50 gramů na litr;c) polosuchý: pro produkty s obsahem cukru 50 až 90 gramů na litr;d) polosladký: pro produkty s obsahem cukru 90 až 130 gramů na litr;e) sladký: pro produkty s obsahem cukru vyšším než 130 gramů na litr.Přívlastky „polosladký“ a „sladký“ mohou být nahrazeny údajem o obsahu cukru vyjádřeném v gramech invertního cukru na litr.6. Obsahuje-li obchodní označení aromatizovaného vinného nápoje přívlastek „šumivý“, musí množství použitého šumivého vína činit nejméně 95 %.7. Prováděcí pravidla k tomuto ustanovení se stanoví postupem podle článku Ö 13 odst. 3 Õ.Článek 3Doplňkové definicePro účely tohoto nařízení se rozumí:a) přislazováním:použití jednoho nebo více následujících produktů Ö nebo jiných přírodních sacharidů s podobným účinkem Õ při přípravě:-  cukr polobílý,-  cukr bílý,-  rafinovaný cukr bílý,-  dextrόza, fruktόza,-  škrobový sirup,-  tekutý cukr,-  tekutý invertní cukr,-  sirup z invertního cukru,-  rektifikovaný moštový koncentrát,-  zahuštěný hroznový mošt,-  čerstvý hroznový mošt,-  karamelizovaný cukr, Ö tím se rozumí produkt získaný výhradně řízeným zahříváním sacharόzy bez zásad, minerálních kyselin nebo jiných chemických přídatných látek, Õ-  med,-  sirup z karubinu;b) aromatizováním:použití jedné nebo více látek určených k aromatizaci vymezených v čl. 1 odst. 2 písm. a) směrnice 88/388/EHS a/nebo aromatických bylin, koření a/nebo potravin určených k aromatizaci při přípravě aromatizovaných nápojů Ö , jejichž přidání uděluje konečnému produktu organoleptické vlastnosti jiné než udělené vínem Õ.c) přibarvením:použití jednoho barviva nebo více barviv při přípravě aromatizovaných vín nebo aromatizovaných vinných koktejlů;d) přidáním alkoholu:použití jednoho nebo více následujících produktů Ö , které jsou v souladu s charakteristikami stanovenými předpisy Společenství, Õ při přípravě aromatických vín a případně aromatizovaných vinných nápojů:-  ethanol vinného původu Ö v souladu s charakteristikami stanovenými v příloze I Õ,-  alkohol z vína nebo sušených vinných hroznů,-  ethanol zemědělského původu Ö v souladu s charakteristikami stanovenými v příloze I Õ,-  vinný destilát nebo destilát ze sušených vinných hroznů,-  destilát zemědělského původu,-  vínovice nebo matolinová pálenka,-  destilát ze sušených vinných hroznů,e) skutečným obsahem alkoholu v % objemových:počet objemových jednotek čistého alkoholu, které produkt obsahuje při 20 oC ve 100 objemových jednotkách;f) možným obsahem alkoholu v % objemových:počet objemových jednotek čistého alkoholu při 20 oC, které mohou vzniknout úplným zkvašením cukru obsaženého ve 100 objemových jednotkách produktu při téže teplotě;g) celkovým obsahem alkoholu v % objemových:součet skutečného a možného obsahu alkoholu v % objemových;h) přirozeným obsahem alkoholu v % objemových:celkový obsah alkoholu v % objemových v produktu před jakýmkoli obohacením.Článek 41. Pro Ö aromatizované Õ nápoje uvedené v tomto nařízení se postupem podle směrnice Ö Rady Õ 89/107/EHS[18] stanoví seznam povolených potravinářských přídatných látek, pokyny pro jejich použití a dotyčné produkty.2. Při přípravě Ö aromatizovaných Õ nápojů je povoleno přidání vody, případně destilované nebo demineralizované, pokud jakost vody vyhovuje vnitrostátním předpisům přijatým k provedení směrnic [90/777/EHS] a Ö 98/83/ES Õ a přidaná voda nemění vlastnosti nápoje.3. Ethanol případně použitý pro ředění nebo rozpouštění barviv, látek určených k aromatizaci nebo jiných povolených přídatných látek použitých při přípravě aromatizovaných nápojů musí být zemědělského původu a musí být použit v dávkách naprosto nezbytných k ředění nebo rozpuštění barviv, látek určených k aromatizaci nebo jiných povolených přídatných látek.4. Prováděcí pravidla včetně metod rozboru produktů, na které se vztahuje toto nařízení, se stanoví postupem podle článku 13 Ö odst. 2 Õ.ê 2061/96 čl. 1 bod 6 (přizpůsobený)ð novýČlánek 51. Na enologické procesy a postupy povolené pro víno a mošty, které jsou složkami Ö aromatizovaných nápojů Õ, se použije nařízení (ES) č. Ö 1493/1999 Õ.2. ð Komise ï stanoví postupy týkající se produktů zpracovávaných za účelem získání některého z konečných produktů uvedených v tomto nařízení se stanoví postupem podle článku 14.ð Uvedená opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 13 odst. 4 tohoto nařízení. ïê 1601/91Článek 61. Použití pojmenování uvedených v článku 2 a v tomto článku je omezeno na nápoje tam definované s přihlédnutím k požadavkům stanoveným v článcích 2 a 4. Tato pojmenování musí být používána ve Společenství k označování uvedených nápojů.Nápoje, které nesplňují požadavky stanovené pro nápoje, jak jsou definovány v článku 2, nesmějí užívat pojmenování tam uvedená.2. Pojmenování uvedená v odstavci 1 mohou být nahrazeny zeměpisnými označeními uvedenými v příloze II nebo jimi mohou být doplněna, a mohou tak s nimi vytvořit složená pojmenování.Tato zeměpisná označení jsou vyhrazena pro nápoje, u nichž se výrobní fáze, během níž získávají své charakteristické a konečné vlastnosti, uskutečňuje v uvedené zeměpisné oblasti a za předpokladu, že spotřebitel není uváděn v omyl, pokud jde o použitou surovinu.3. Obchodní označení podle odstavce 1 nesmějí být doplňována zeměpisnými označeními, na něž mají nárok vinařské produkty.4. Členské státy mohou pro nápoje uvedené v příloze II vyráběné na svém území použít zvláštní vnitrostátní předpisy pro výrobu, tuzemský oběh, označování a obchodní úpravu, pokud jsou tyto předpisy slučitelné s právem Společenství.Článek 71. Obchodní označení aromatizovaných nápojů, které obsahují vinařské produkty a látky určené k aromatizaci, jejichž minimální obsah alkoholu činí nejméně 1,2 % objemových a jež nejsou v souladu s tímto nařízením, nesmějí obsahovat žádný odkaz na vinařské produkty.2. Aromatizované nápoje, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nesmějí být uváděny na trh k lidské spotřebě s označením užívajícím slova nebo obraty, jako jsou „druh“, „typ“, “styl”, “značka”, “chuť” nebo jakýchkoli podobných údajů s kterýmikoli pojmenováními uvedenými v tomto nařízení.3. Nejpozději do Ö 17. prosince 1991 Õ předloží Komise Radě vhodný návrh týkající se aromatizovaných nápojů, které obsahují vinařské produkty, jsou získány přidáním alkoholu a nevztahuje se na ně toto nařízení.Až do rozhodnutí Rady o tomto návrhu je povoleno používání popisného pojmenování nápojů „wine cooler”.Článek 81. Kromě vnitrostátních předpisů přijatých v souladu se směrnicí Ö 2000/13/ES Õ musí být označování etiketou, obchodní úprava a související reklama Ö aromatizovaných Õ nápojů uvedených v článku 2 v souladu s tímto článkem.2. Obchodním označením Ö aromatizovaných nápojů Õ uvedených v článku 2 je některý z výrazů, které jsou pro ně vyhrazeny podle článku 6.3. Pojmenování podle článku 2 mohou být doplněna odkazem na hlavní použitou látku určenou k aromatizaci.4. Pokud alkohol použitý při přípravě Ö aromatizovaných Õ nápojů uvedených v tomto nařízení pochází pouze z jedné suroviny (například pouze vinný alkohol, alkohol z melasy nebo obilovin), může být druh použitého alkoholu uveden na etiketě.Pochází-li alkohol z více surovin, nesmí být na etiketě uveden žádný zvláštní údaj o druhu alkoholu.Ethanol použitý pro ředění nebo rozpouštění barviv, látek určených k aromatizaci nebo jiných povolených přídatných látek, se nepovažuje za složku.ê 3279/92 čl. 1 bod 3 (přizpůsobený)5. Ö Aromatizované nápoje Õ plněné do lahví, na něž se vztahuje toto nařízení, Ö nesmějí být Õ drženy za účelem prodeje anebo uváděny do oběhu v nádobách opatřených uzávěrem sestávajícím z kapsle nebo fólie vyráběné na bázi olova. Ö Aromatizované nápoje Õ plněné do lahví opatřených těmito kapslemi nebo fóliemi před Ö 1. lednem 1993 Õ však mohou být prodávány až do vyčerpání zásob.ê 1601/91 (přizpůsobený)ð nový6. Zeměpisná označení uvedená v příloze II nesmějí být překládána.7. Údaje podle tohoto nařízení musí být uvedeny v jednom nebo více úředních jazycích Společenství tak, aby konečný spotřebitel snadno rozuměl každému údaji, pokud nejsou kupujícím tyto informace podány jiným způsobem.8. U nápojů pocházejících ze třetích zemí je povoleno použití úředního jazyka třetí země, ve které byl produkt vyroben, jsou-li údaje podle tohoto nařízení uvedeny také v některém úředním jazyce Společenství tak, aby konečný spotřebitel snadno rozuměl každému údaji.9. Aniž je dotčen článek 12, mohou být údaje podle tohoto nařízení u nápojů pocházejících ze Společenství určených na vývoz opakovány v jiném jazyce, s výjimkou pojmenování uvedených v odstavci 6.10. ð Komise ï může pro nápoje uvedené v článku 2 postupem podle článku 13 stanovit:a) zvláštní ustanovení o používání výrazů poukazujících na určité vlastnosti produktu, například jeho minulost nebo způsob výroby,b) předpisy o označování Ö aromatizovaných nápojů Õ v nádobách, které nejsou určeny konečnému spotřebiteli.ò novýUvedená opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 13 odst. 4 tohoto nařízení.ê 1601/91 (přizpůsobený)Článek 91. Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění toho, že předpisy Společenství v oblasti aromatizovaných nápojů budou dodržovány. Určí jeden nebo více subjektů pro dohled nad dodržováním těchto předpisů.U nápojů uvedených v příloze II může být postupem podle článku 13 Ö odst. 2 Õ rozhodnuto, že tento dohled bude při oběhu uvnitř Společenství zajištěn obchodními doklady ověřenými správními orgány a vedením vhodných rejstříků.2. Pro nápoje uvedené v příloze II, jež jsou vyváženy, může být postupem podle článku 13 Ö odst. 2 Õ zaveden systém ověřování pravosti, aby bylo zabráněno podvodům a padělkům.Do doby zavedení systému uvedeného v prvním pododstavci uplatňují členské státy vlastní systémy ověřování pravosti, pokud jsou v souladu s právem Společenství.3. Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou přijme opatření nezbytná pro jednotné používání předpisů Společenství v oblasti aromatizovaných nápojů, zejména pokud jde o dohled a vztahy mezi příslušnými subjekty členských států.4. Členské státy a Komise si navzájem sdělují údaje nezbytné pro provádění tohoto nařízení. Pravidla pro sdělování a šíření těchto údajů se stanoví postupem podle článku 13 Ö odst. 2 Õ.Článek 10Nápoje definované v tomto nařízení, jež jsou dovážené a označené zeměpisným označením, mohou za účelem jejich uvádění na trh k lidské spotřebě ve Společenství a za podmínky vzájemnosti podléhat dohledu a ochraně podle čl. 9 odst. 1 druhého pododstavce.První pododstavec se provádí prostřednictvím dohod se zainteresovanými třetími zeměmi, které budou sjednány a uzavřeny postupem podle článku Ö 133 Õ Smlouvy.Prováděcí pravidla a seznam produktů podle prvního pododstavce se stanoví postupem podle článku Ö 13 odst. 3 Õ.ê 3378/94 čl. 1 odst. 2 (přizpůsobený)Článek 111. Členské státy přijmou všechna opatření nezbytná k tomu, aby umožnila zúčastněným stranám zabránit na území Společenství za podmínek stanovených v článcích 23 a 24 Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví Ö [19] Õ používání zeměpisných označení týkajících se produktů, na které se vztahuje toto nařízení, u produktů, které nepocházejí z místa vyznačeného daným zeměpisným označením, a to i tehdy, je-li skutečný původ produktu uveden nebo je-li zeměpisné označení udáno v překladu nebo doprovázeno výrazy jako “druh”, “typ”, “styl”, “napodobenina” a podobnými výrazy.Pro účely tohoto článku se “zeměpisným označením” rozumějí označení, která slouží k označení produktu jako produktu pocházejícího z území třetí země, která je členem Světové obchodní organizace, nebo regionu či určitého místa tohoto území, jestliže lze jakost, pověst nebo jinou určitou vlastnost produktu přičíst především tomuto zeměpisnému původu.2. Odstavec 1 se použije bez ohledu na článek 10 nebo jiné právní předpisy Společenství, které stanoví pravidla pro označování produktů, na něž se vztahuje toto nařízení, a jejich obchodní úpravu.3. Bude-li to nezbytné, stanoví se prováděcí pravidla k tomuto článku postupem podle článku Ö 13 odst. 3 Õ.ê 1601/91 (přizpůsobený)ð novýČlánek 12Kromě výjimek, jež stanoví ð Komise ï postupem podle článku 13, musí být aromatizované nápoje určené pro vývoz v souladu s tímto nařízením.ð Uvedené výjimky, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 13 odst. 4 tohoto nařízení. ïê 1882/2003 čl. 2 a příloha II bod 6 (přizpůsobený)Článek 131. Ö Komisi je nápomocen Õ prováděcí výbor pro nápoje uvedené v tomto nařízení (dále jen “výbor”).2. Výbor přijme svůj jednací řád.2. Odkazuje-li se na tento Ö odstavec Õ, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.ê 1882/2003 čl. 3 a příloha III bod 23 (přizpůsobený)3. Odkazuje-li se na tento Ö odstavec Õ, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.ò nový4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.ê 1601/91 (přizpůsobený)Ö 5. Õ Výbor může posoudit jakoukoli jinou otázku, kterou mu předloží jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce některého členského státu.Ö Článek 14 ÕÖ Alkoholické nápoje vyrobené a označené před 17. prosincem 1991 však mohou být prodávány do vyčerpání zásob. ÕêČlánek 15Nařízení (EHS) č. 1601/91 se zrušuje.Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IV.ê 1601/91 (přizpůsobený)Článek 16Toto nařízení vstupuje v platnost Ö dvacátým Õ dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Ö Evropské unie Õ.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […]Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyně[…] […]ê 1601/91PŘÍLOHA IVlastnosti ethanolu podle čl. 3 písm. d)1. Organoleptické vlastnosti: | bez zjistitelné cizí příchuti |2. Minimální obsah alkoholu: | 96,0 % obj. |3. Nejvyšší přípustná množství zbytkových látek: |celková kyselost vyjádřená v gramech kyseliny octové na hektolitr 100 % obj. alkoholu: | 1,5 |estery vyjádřené v gramech octanu ethylnatého na hektolitr 100 % obj. alkoholu: | 1,3 |aldehydy vyjádřené v gramech acetaldehydu na hektolitr 100 % obj. alkoholu: | 0,5 |vyšší alkoholy vyjádřené v gramech 2-methyl-1 propanolu na hektolitr 100 % obj. alkoholu: | 0,5 |methanol vyjádřený v gramech na hektolitr 100 % obj. alkoholu: | 50 |suchý extrakt vyjádřený v gramech na hektolitr 100 % obj. alkoholu: | 1,5 |těkavé dusíkaté látky vyjádřené v gramech dusíku na hektolitr 100 % obj. alkoholu: | 0,1 |furfural: | nesmí být prokázán |_____________PŘÍLOHA IIAromatizované vinné nápojeZeměpisná označenípodle čl. 6 odst. 2Nürnberger Glühweinê 2061/96 čl. 1 bod 7Thüringer Glühweinê 1601/91Vermouth de ChambéryVermouth di Torino_____________éPŘÍLOHA IIIZrušené nařízení a seznam jeho následných změnNařízení Rady (EHS) č. 1601/91 (Úř. věst. L 149, 14.6.1991, s. 1) |Nařízení Rady (EHS) č. 3279/92 (Úř. věst. L 327, 13.11.1992, s. 1) |Příloha I bod V.B.VII.8 aktu o přistoupení z roku 1994 (Úř. věst. L 241, 29.8.1994, s. 125) |Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 3378/94 (Úř. věst. L 366, 31.12.1994, s. 1) | Pouze čl. 1 odst. 2 |Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2061/96 (Úř. věst. L 277, 30.10.1996, s. 1) |Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1) | Pouze bod 6 přílohy II a bod 23 přílohy III |Příloha III bod 2.2 aktu o přistoupení z roku 2005 (Úř. věst. L 157, 21.6.2005, s. 234) |_____________PŘÍLOHA IVSrovnávací tabulkaNařízení (EHS) č. 1601/91 | Toto nařízení |Článek 1 | Článek 1 |Čl. 2 odst. 1, návětí | Čl. 2 odst. 1, návětí |Čl. 2 odst. 1 písm. a), návětí | Čl. 2 odst. 1 písm. a), návětí |Čl. 2 odst. 1 písm. a), první odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. a) bod i) |Čl. 2 odst. 1 písm. a), druhá odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. a) bod ii) |Čl. 2 odst. 1 písm. a), třetí odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. a) bod iii) |Čl. 2 odst. 1 písm. a), čtvrtá odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. a) bod iv) |Čl. 2 odst. 1 písm. a), pátá odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. a) bod v) |Čl. 2 odst. 1 písm. a), závěrečné věty | Čl. 2 odst. 1 písm. a), závěrečné věty |Čl. 2 odst. 1 písm. b), návětí | Čl. 2 odst. 1 písm. b), návětí |Čl. 2 odst. 1 písm. b), první odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. b) bod i) |Čl. 2 odst. 1 písm. b), druhý odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. b) bod ii) |Čl. 2 odst. 1 písm. b), třetí odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. b) bod iii) |Čl. 2 odst. 1 písm. b), čtvrtá odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. b) bod iv) |Čl. 2 odst. 1 písm. b), pátá odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. b) bod v) |Čl. 2 odst. 1 písm. b), závěrečné věty | Čl. 2 odst. 1 písm. b), závěrečné věty |Čl. 2 odst. 1 písm. c), návětí | Čl. 2 odst. 1 písm. c), návětí |Čl. 2 odst. 1 písm. c), první odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. c) bod i) |Čl. 2 odst. 1 písm. c), druhá odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. c) bod ii) |Čl. 2 odst. 1 písm. c), třetí odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. c) bod iii) |Čl. 2 odst. 1 písm. c), čtvrtá odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. c) bod iv) |Čl. 2 odst. 1 písm. c), pátá odrážka | Čl. 2 odst. 1 písm. c) bod v) |Čl. 2 odst. 1 písm. c), závěrečné věty | Čl. 2 odst. 1 písm. c), závěrečné věty |Čl. 2 odst. 2 | Čl. 2 odst. 2 |Čl. 2 odst. 3, návětí | Čl. 2 odst. 3, první pododstavec, návětí |Čl. 2 odst. 3 písm. a), návětí | Čl. 2 odst. 3 první pododstavec písm. a), návětí |Čl. 2 odst. 3 písm. a), první odrážka | Čl. 2 odst. 3, první pododstavec písm. a) bod i) |Čl. 2 odst. 3 písm. a), druhá odrážka | Čl. 2 odst. 3 první pododstavec písm. a) bod ii) |Čl. 2 odst. 3 písm. a), třetí odrážka | Čl. 2 odst. 3 první pododstavec písm. a) bod iii) |Čl. 2 odst. 3 písm. a), čtvrtá odrážka | Čl. 2 odst. 3 první pododstavec písm. a) bod iv) |Čl. 2 odst. 3 písm. a), závěrečné věty | Čl. 2 odst. 3 první pododstavec písm. a), závěrečné věty |Čl. 2 odst. 3 písm. b) až f) | Čl. 2 odst. 3 první pododstavec písm. b) až f) |Čl. 2 odst. 3 písm. fa) | Čl. 2 odst. 3 první pododstavec písm. g) |Čl. 2 odst. 3 písm. g) | Čl. 2 odst. 3 první pododstavec písm. h) |Čl. 2 odst. 3 písm. h) | Čl. 2 odst. 3 první pododstavec písm. i) |Čl. 2 odst. 3 písm. i) | Čl. 2 odst. 3 první pododstavec písm. j) |Čl. 2 odst. 3 písm. j) | Čl. 2 odst. 3 druhý a třetí pododstavec |Čl. 2 odst. 4, návětí | Čl. 2 odst. 4 první pododstavec, návětí |Čl. 2 odst. 4 písm. a), návětí | Čl. 2 odst. 4 první pododstavec písm. a), návětí |Čl. 2 odst. 4 písm. a), první odrážka | Čl. 2 odst. 4 první pododstavec písm. a) bod i) |Čl. 2 odst. 4 písm. a), druhá odrážka | Čl. 2 odst. 4 první pododstavec písm. a) bod ii) |Čl. 2 odst. 4 písm. b), návětí | Čl. 2 odst. 4 první pododstavec písm. b), návětí |Čl. 2 odst. 4 písm. b), první odrážka | Čl. 2 odst. 4 první pododstavec písm. b) bod i) |Čl. 2 odst. 4 písm. b), druhý odrážka | Čl. 2 odst. 4 první pododstavec písm. b) bod ii) |Čl. 2 odst. 4 písm. b), třetí odrážka | Čl. 2 odst. 4 první pododstavec písm. b) bod iii) |Čl. 2 odst. 4 písm. c) | Čl. 2 odst. 4 druhý a třetí pododstavec |Čl. 2 odst. 5, 6 a 7 | Čl. 2 odst. 5, 6 a 7 |Články 3, 4 a 5 | Články 3, 4 a 5 |Čl. 6 odst. 1 | Čl. 6 odst. 1 |Čl. 6 odst. 2 písm. a) | Čl. 6 odst. 2 první pododstavec |Čl. 6 odst. 2 písm. b) | Čl. 6 odst. 2 druhý pododstavec |Čl. 6 odst. 3 a 4 | Čl. 6 odst. 3 a 4 |Článek 7 | Článek 7 |Čl. 8 odst. 1 až 4 | Čl. 8 odst. 1 až 4 |Čl. 8 odst. 4a | Čl. 8 odst. 5 |Čl. 8 odst. 5 | Čl. 8 odst. 6 |Čl. 8 odst. 6 | Čl. 8 odst. 7 |Čl. 8 odst. 7 | Čl. 8 odst. 8 |Čl. 8 odst. 8 | Čl. 8 odst. 9 |Čl. 8 odst. 9 | Čl. 8 odst. 10 |Článek 9 | Článek 9 |Článek 10 | Článek 10 |Článek 10a | Článek 11 |Článek 11 | Článek 12 |Čl. 12 odst. 1 | Čl. 13 odst. 1 |Čl. 12 odst. 2 | - |Článek 13 | Čl. 13 odst. 2 |Článek 14 | Čl. 13 odst. 3 |- | Čl. 13 odst. 4 |Článek 15 | Čl. 13 odst. 5 |Článek 16 | - |- | Článek 15 |Čl. 17, první pododstavec | Článek 16 |Čl. 17, druhý pododstavec, první věta | - |Čl. 17, druhý pododstavec, druhá věta | Článek 14 |Příloha I | Příloha I |Příloha II | Příloha II |- | Příloha III |- | Příloha IV |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Prováděno v souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu a Radě – Kodifikace acquis communautaire , KOM(2001) 645 v konečném znění.[3] Viz příloha III tohoto návrhu.[4] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).[5] Úř. věst. C 255, 21.10.2006, s. 1.[6] Úř. věst. C […], […], s. […].[7] Úř. věst. C […], […], s. […].[8] Úř. věst. C […], […], s. […].[9] Úř. věst. L 149, 14.6.1991, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2005.[10] Viz příloha III.[11] Ö Úř. věst. L 109, 6.5.2000, s. 29. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/142/ES (Úř. věst. L 368, 23.12.2006, s. 110) Õ.[12] Ö Úř. věst. L 330, 5.12.1998, s. 32. Směrnice ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1) Õ.[13] Úř. věst. L 229, 30.8.1980, s. 1. Ö Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003. Õ[14] Úř. věst. L 184, 15.7.1988, s. 61. Ö Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003. Õ[15] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).[16] Úř. věst. L 179, 14.7.1999, s. 1.[17] Úř. věst. L 160, 12.6.1989, s. 1.[18] Úř. věst. L 40, 11.2.1989, s. 27.[19] Úř. věst. L 336, 23.12.1994, s. 219.


Důležité právní upozornění

|

52006PC0457

Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 1907/90, pokud jde o odchylku pro mytí vajec (předložený Komisí)  /* KOM/2006/0457 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 14.8.2006KOM(2006) 457 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1907/90, pokud jde o odchylku pro mytí vajec(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízení Rady (EHS) č. 1907/90 o některých obchodních normách pro vejce stanoví kritéria pro odchylku, která umožňuje třídírnám, aby až do 31. prosince 2006 nadále myly vejce.Rada v rámci zjednodušení právních předpisů v oblasti zemědělství přijala dne 19. června 2006 nové nařízení Rady, kterým se nahrazuje nařízení Rady (EHS) č. 1907/90 a které vstoupí v platnost dnem 1. července 2007. Než se začne používat nové nařízení Rady o obchodních normách pro vejce, je třeba, aby dočasná odchylka pro mytí vajec, která je v nařízení (EHS) č. 1907/90 stanovena do 31. prosince 2006, byla rozšířena až do 1. července 2007.NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení (EHS) č. 1907/90, pokud jde o odchylku pro mytí vajecRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci[1], a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh Komise,vzhledem k těmto důvodům:1.  Ustanovení čl. 6 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 1907/90 ze dne 26. června 1990 o některých obchodních normách pro vejce[2] stanoví kritéria pro odchylku, která umožňuje třídírnám, aby až do 31. prosince 2006 nadále myly vejce.2.  Taková odchylka je dosud udělena devíti třídírnám ve Švédsku a jedné třídírně v Nizozemsku. Než se začne ode dne 1. července 2007 používat nařízení Rady (ES) č. 1028/2006 ze dne 19. června 2006 o obchodních normách pro vejce[3], je třeba, aby se přechodné období pro mytí vajec rozšířilo až do uvedeného data.3.  Nařízení (EHS) č. 1907/90 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 6 odst. 4 prvním pododstavci nařízení (EHS) č. 1907/90 se datum „31. prosince 2006“ nahrazuje datem „30. června 2007“.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyně[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 49. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 679/2006. (Úř. věst. L 119, 4.5.2006, s. 1).[2] Úř. věst. L 173, 6.7.1990, s. 5. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1039/2005 (Úř. věst. L 172, 5.7.2005, s. 1).[3] Úř. věst. L 186, 7.7.2006, s. 1.


Důležité právní upozornění

|

52010PC0083

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí  /* KOM/2010/0083 konecném znení - COD 2010/0051 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 9.3.2010KOM(2010) 83 v konečném znění2010/0051 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocíDŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU: NOVÝ INSTITUCIONÁLNÍ KONTEXTLisabonská smlouva (dále jen „nová smlouva“), která vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009, významně mění rámec prováděcích pravomocí, které jsou zákonodárcem svěřeny Komisi. Na rozdíl od ustanovení Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) obsažených v článku 202 této smlouvy nová smlouva jednoznačně rozlišuje mezi pravomocemi svěřenými Komisi za účelem přijímání nelegislativních aktů s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné, (akty v přenesené pravomoci) na straně jedné a pravomocemi svěřenými Komisi za účelem přijímání prováděcích aktů na straně druhé. Na tyto pravomoci se vztahují zcela odlišné právní rámce:-  Ustanovení nové smlouvy o aktech v přenesené pravomoci, jež jsou obsažena v článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“), umožňují zákonodárci kontrolovat výkon pravomocí Komise prostřednictvím práva na zrušení a/nebo práva na námitku. Tato ustanovení jsou sama o sobě postačující a k zajištění jejich fungování není nutný žádný právně závazný rámec.-  Ustanovení nové smlouvy o prováděcích aktech, jež jsou obsažena v článku 291, nepřiznávají Evropskému parlamentu ani Radě žádnou úlohu, pokud jde o kontrolu Komise při výkonu prováděcích pravomocí. Tuto kontrolu mohou provádět pouze členské státy. Je nezbytný právní rámec pro stanovení způsobů této kontroly.Stanovením těchto dvou velmi odlišných právních rámců se autoři nové smlouvy snažili více zohlednit povahu těchto dvou různých druhů aktů:-  V případě aktů v přenesené pravomoci zákonodárce svěřuje Komisi pravomoc přijímat opatření, jež by mohl přijmout sám. Komisi při výkonu těchto přenesených pravomocí proto kontroluje zákonodárce.-  V případě prováděcích aktů se kontext velmi liší. Za provedení právně závazných aktů Evropské unie odpovídají přirozeně členské státy. Pokud však takovéto základní akty vyžadují jednotné prováděcí podmínky, musí prováděcí pravomoci vykonávat Komise. Za kontrolu Komise při výkonu těchto prováděcích pravomocí proto odpovídají členské státy.Ustanovení nové smlouvy rovněž staví zákonodárce na roveň, pokud jde o svěření přenesených a prováděcích pravomocí.Podle Smlouvy o ES mohla Komisi svěřit prováděcí pravomoci Rada. Rada si mohla rovněž vyhradit prováděcí pravomoci ve zvláštních případech.Podle ustanovení nové smlouvy je přímou povinností vyplývající ze Smlouvy, že prováděcí pravomoci musí Komisi svěřovat akty, je-li to nezbytné k zajištění jednotného provedení těchto aktů. Tyto akty mohou rovněž v řádně odůvodněných zvláštních případech a v případech stanovených v článcích 24 a 26 Smlouvy o Evropské unii svěřit prováděcí pravomoci Radě namísto Komise. To však neznamená, že Rada hraje nějakou úlohu při kontrole výkonu prováděcích pravomocí, jsou-li tyto svěřeny Komisi.Nová smlouva jednoznačně znamená, že provádění ze strany Komise kontrolují pouze členské státy, je-li takováto kontrola vyžadována právně závazným aktem Unie.Co se týká provádění článku 290 Smlouvy, Komise objasnila své názory na oblast působnosti aktů v přenesené pravomoci, rámec pro přenesení pravomoci a pracovní metody, kterými se Komise hodlá řídit při přípravě přijímání aktů v přenesené pravomoci, ve sdělení Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2009)673 ze dne 9. prosince 2009).CÍLE A OBSAH NÁVRHUOdůvodnění a hlavní zásady, jimiž se řídí návrhČlánek 291 Smlouvy stanoví, že Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem formou nařízení předem stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí. Cílem tohoto návrhu je provedení článku 291 Smlouvy.Tento návrh se řídí v prvé řadě novými ustanoveními Smlouvy a novým institucionálním kontextem, který je popsán v bodě 1. Návrh však vychází rovněž z rozhodnutí Rady 1999/468/ES (dále jen „rozhodnutí o postupu projednávání ve výborech“) a zkušeností získaných při provádění tohoto rozhodnutí, přičemž současně zjednodušuje jeho ustanovení s přihlédnutím zejména k těmto obecným zásadám:-  za kontrolu Komise při výkonu prováděcích pravomocí odpovídají členské státy;-  procesní požadavky by měly být přiměřené povaze prováděcích aktů.Hlavní prvky návrhu, včetně podobností a inovací ve vztahu k rozhodnutí o postupu projednávání ve výborechHlavní prvky návrhu:-  návrh zachovává strukturu výborů podle rozhodnutí o postupu projednávání ve výborech (článek 3), avšak racionalizuje ji, jak je uvedeno níže;-  předpokládají se pouze dva postupy: poradní postup, který odráží stávající poradní postup, a nový „přezkumný“ postup, jenž nahradí stávající řídící a regulativní postup (články 4 a 5);-  poradní postup je obecným pravidlem a může být uplatněn na všechny oblasti politiky a všechny druhy závazných prováděcích opatření (čl. 2 odst. 3);-  kritéria pro výběr přezkumného postupu odrážejí kritéria stanovená v rozhodnutí o postupu projednávání ve výborech. V zájmu dosažení větší jednotnosti a k zajištění toho, aby byly procesní požadavky přiměřené povaze prováděcích aktů, jež mají být přijaty, jsou tato kritéria závazná v tom smyslu, že přezkumný postup lze použít pouze v případě, jsou-li splněna tato kritéria (čl. 2 odst. 2);-  přezkumný postup (článek 5) bude fungovat takto:-  pokud výbor zaujme k návrhu opatření záporné stanovisko, Komise nemůže opatření přijmout. Komise bude mít možnost předložit návrh opatření výboru znovu k druhému projednání nebo předložit pozměněný návrh. Ve velmi mimořádných situacích bude moci Komise přijmout návrh opatření navzdory zápornému stanovisku, v tomto případě však bude mít výbor poslední slovo ve lhůtě, která nepřesáhne jeden měsíc;-  nedospěje-li výbor ke stanovisku, může Komise rozhodnout, zda opatření přijme, či nikoliv, a to s přihlédnutím mimo jiné k postojům vyjádřeným ve výboru;-  v případě kladného stanoviska výboru Komise opatření přijme, pokud mimořádné okolnosti nebo nové prvky neodůvodňují jejich nepřijetí.V rámci přezkumného postupu bude proto moci samotný výbor zamezit přijetí návrhu opatření Komisí, je-li kvalifikovaná většina členských států proti jejich přijetí. Pravidla hlasování v případě tohoto postupu budou odrážet pravidla hlasování, jež se vyžadovala pro Radu, pokud jednala jako odvolací orgán, a povedou k zamezení přijetí návrhu opatření Komisí podle rozhodnutí o postupu projednávání ve výborech. Bylo by rovněž logické, aby pravidla hlasování výborů jednajících v rámci přezkumného postupu byla podobná jako pravidla hlasování stanovená pro Radu za účelem vznesení námitky proti aktu v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy.Další inovací však je, že nebude existovat povinnost, aby Komise přijala návrh opatření v případech, kdy není dosaženo kvalifikované většiny pro přijetí opatření, ani kvalifikované většiny proti jejich přijetí[1]. V takovýchto případech je zapotřebí větší flexibility, aby Komise mohla návrh opatření znovu zvážit. Komise by měla mít možnost rozhodnout, zda návrh opatření přijme či nepřijme, nebo předložit výboru pozměněný návrh s přihlédnutím mimo jiné k postojům vyjádřeným ve výboru. Zavedení takovéto flexibility by na straně jedné umožnilo brát lépe v potaz postoje členských států a na straně druhé by pomohlo zvýšit kvalitu a přiměřenost přijatých rozhodnutí.-  Zvláštní postupy se předpokládají u opatření, jež mají být ze závažných naléhavých důvodů okamžitě použitelná, je-li toto stanoveno v základním aktu (článek 6). Toto ustanovení příslušnému výboru umožní přezkoumat opatření a zaujmout k němu stanovisko poté, co bylo přijato Komisí. Není-li opatření v souladu se stanoviskem výboru v rámci přezkumného postupu, musí Komise opatření zrušit, může je však zachovat, je-li to opodstatněné z omezeného počtu důvodů, jakými jsou např. zdraví a bezpečnost.-  Návrh zachovává ustanovení týkající se jednacích řádů výborů (článek 7) a přístupu veřejnosti k informacím o činnosti výborů (čl. 8 odst. 3).-  V návaznosti na zkušenosti získané při provádění rozhodnutí o postupu projednávání ve výborech návrh obsahuje rovněž řadu důležitých ustanovení, která představují běžný postup, dosud se však na ně rozhodnutí nevztahovalo, nebo byla stanovena pouze v jednacím řádu výborů. K těmto ustanovením patří ustanovení o využívání písemného postupu (čl. 3 odst. 5) za účelem vyžádání si stanoviska výboru a možnost pozměnit návrh opatření s cílem zohlednit jednání ve výboru před vydáním oficiálního stanoviska (čl. 3 odst. 4).-  Ačkoliv při kontrole výkonu prováděcích pravomocí Komisí mají hrát úlohu pouze členské státy, oba zákonodárci by měli být náležitě a průběžně informováni o činnosti výborů prostřednictvím dalšího používání stávajícího rejstříku projednávání ve výborech, který bude přizpůsoben novým postupům (čl. 8 odst. 1 a 2). Toto právo na informace nepozastaví rozhodovací proces, jelikož to by přiznalo zákonodárcům právo, jež není slučitelné s článkem 291 Smlouvy.-  Z důvodu jasnosti, jednotnosti a účinnosti návrh předpokládá automatické přizpůsobení stávajícího acquis novým postupům (článek 10). Veškeré odkazy na postupy stanovené v rozhodnutí o postupu projednávání ve výborech s výjimkou článku 5a tohoto rozhodnutí se považují za odkazy na příslušné postupy nařízení: tento přístup je výhodný v tom, že zamezuje složité situaci, kdy staré postupy projednávání ve výborech fungují současně s novými postupy; současně to zamezí tomu, aby bylo nutno přizpůsobit stávající acquis akt po aktu nebo prostřednictvím souhrnných nařízení. Aby bylo možno připravit rejstřík, který musí z technického hlediska dokončit automatické přizpůsobení všech stávajících postupů, po dobu dvou měsíců od vstupu nařízení v platnost se použije článek 10 .-  Tímto přizpůsobením novému systému nejsou dotčeny nedokončené postupy, v nichž již bylo na schůzi výboru nebo písemným postupem vydáno stanovisko (článek 11). To neznamená, že by probíhající postupy, v nichž dosud nebylo stanovisko vydáno, měly být zastaveny a zahájeny znovu od začátku; tyto postupy by měly pokračovat: měly by se uskutečnit schůze a provést písemné postupy. Důsledky tohoto přizpůsobení souvisí v zásadě s postupem, který bude následovat po vydání stanoviska výborem.-  Články 10 a 11 se nevztahují na zvláštní postupy, jež nejsou předmětem rozhodnutí Rady 1999/468/ES, zvláště pak ty, které byly vytvořeny za účelem provádění společné obchodní politiky. Tyto zvláštní postupy tedy budou i nadále v platnosti až do doby, než budou základní akty upraveny s ohledem na systém prováděcích pravomocí vytvořený článkem 291 Smlouvy a na pravidla a obecné zásady pro výkon prováděcích pravomocí Komise stanovené tímto návrhem.2010/0051 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocíEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 291 odst. 3 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,v souladu s řádným legislativním postupem[2],vzhledem k těmto důvodům:1.  Pokud se vyžadují jednotné podmínky pro provedení právně závazných aktů Unie (dále jen „základní akty“), tyto akty svěřují prováděcí pravomoci Komisi nebo v náležitě odůvodněných zvláštních případech a v případech stanovených v článcích 24 a 26 Smlouvy o Evropské unii Radě.2.  V rámci Smlouvy o založení Evropského společenství byl výkon prováděcích pravomocí Komisí upraven rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999.3.  Smlouva o fungování Evropské unie nyní vyžaduje, aby Evropský parlament a Rada stanovily pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí.4.  Je nezbytné zajistit, aby postupy této kontroly byly jednoznačné, účinné a přiměřené povaze prováděcích aktů a aby odrážely institucionální požadavky Smlouvy, jakož i získané zkušenosti a běžné postupy používané při provádění rozhodnutí 1999/468/ES.5.  V základních aktech, které při přijímání prováděcích aktů Komisí vyžadují kontrolu členských států, je vhodné, aby pro účely takovéto kontroly byly ustaveny výbory složené ze zástupců členských států, jimž předsedá Komise.6.  V zájmu zjednodušení požadavků na výkon prováděcích pravomocí Komisí by měly existovat pouze dva postupy: poradní postup a přezkumný postup.7.  V zájmu zjednodušení by se na výbory měla vztahovat společná pravidla, včetně hlavních ustanovení týkajících se jejich činnosti a možnosti, aby výbor zaujal stanovisko písemným postupem.8.  Je třeba stanovit kritéria s cílem určit postup, jenž se použije při přijímání prováděcích aktů. V zájmu dosažení větší jednotnosti a k zajištění, aby byly procesní požadavky přiměřené povaze prováděcích aktů, jež mají být přijaty, by tato kritéria měla být závazná.9.  Přezkumný postup by se měl vztahovat pouze na přijetí opatření obecného významu, jejichž předmětem je provádění základních aktů, a zvláštních opatření, která mohou mít významný dopad. Tento postup by měl umožnit kontrolu ze strany členských států tak, aby opatření nebylo možno přijmout, nejsou-li v souladu se stanoviskem výboru, vyjma ve velmi mimořádných situacích, kdy by Komise měla mít možnost přijmout a uplatňovat opatření po omezenou dobu navzdory zápornému stanovisku. Komise by měla mít možnost přezkoumat návrh opatření v případě, pokud výbor nezaujme žádné stanovisko, s přihlédnutím k názorům vyjádřeným ve výboru.10.  Ve všech ostatních případech je nutno použít poradní postup, považuje-li se za nejvhodnější.11.  Mělo by být možné přijmout opatření, která jsou ze závažných naléhavých důvodů okamžitě použitelná, je-li to stanoveno v základním aktu.12.  Evropský parlament a Rada by měly být pravidelně informovány o činnosti výborů.13.  Je třeba zajistit přístup veřejnosti k informacím o činnosti výborů.14.  Rozhodnutí 1999/468/ES by mělo být zrušeno. V zájmu zajištění přechodu mezi režimem stanoveným v rozhodnutí 1999/468/ES a tímto nařízením se veškeré odkazy ve stávajících právních předpisech na postupy stanovené v uvedeném rozhodnutí s výjimkou regulativního postupu s kontrolou stanoveného v článku 5a uvedeného rozhodnutí považují za odkazy na příslušné postupy stanovené v tomto nařízení. Účinky článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES by měly být zachovány pro účely stávajících základních aktů, které odkazují na uvedený článek.15.  Tímto nařízením nejsou dotčeny pravomoci Komise stanovené Smlouvou, co se týká provádění pravidel hospodářské soutěže,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1 PředmětToto nařízení stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, který se použije v případech, kdy právně závazný akt Unie (dále jen „základní akt“) vyžaduje, aby přijetí závazných prováděcích aktů Komisí podléhalo kontrole členských států.Článek 2 Výběr postupů1. Základní akt může podle druhu dotyčných prováděcích opatření stanovit použití přezkumného postupu nebo poradního postupu.2. Přezkumný postup se může vztahovat pouze na přijetí:a) prováděcích opatření obecného významu;b) ostatních prováděcích opatření týkajících se:i) společné zemědělské a společné rybářské politiky;ii) životního prostředí, zabezpečení a bezpečnosti nebo ochrany zdraví nebo bezpečnosti osob, zvířat nebo rostlin;iii) společné obchodní politiky.3. U všech ostatních prováděcích opatření a u prováděcích opatření uvedených v odstavci 2 v případě, považuje-li se to za vhodné, se použije poradní postup.Článek 3 Společná ustanovení1. Pokud základní akt stanoví použití postupů uvedených v článcích 4, 5 a 6, platí ustanovení uvedená v odstavcích 2 až 6 tohoto článku.2. Komisi je nápomocen výbor složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise.3. Předseda předloží výboru návrh opatření, jež mají být přijata.4. Výbor přezkoumá návrh opatření. Dokud není zaujato stanovisko, může předseda předložit pozměněné verze návrhu opatření s cílem zohlednit jednání ve výboru. Za tímto účelem může předseda svolat několik schůzí výboru. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti dané věci.5. Předseda si může vyžádat stanovisko výboru písemným postupem. Předseda zašle členům výboru návrh opatření, k nimž mají zaujmout stanovisko, a stanoví lhůtu podle naléhavosti dané věci. Má se za to, že člen výboru, který před uplynutím stanovené lhůty výslovně nevznesl námitku nebo se k návrhu opatření nevyjádřil, vyslovil s návrhem opatření tichý souhlas.Ve lhůtě stanovené podle předchozího pododstavce může kterýkoliv člen výboru požádat o ukončení písemného postupu a o přezkoumání návrhu opatření na schůzi výboru. Předseda může rozhodnout o zachování písemného postupu či o ukončení písemného postupu bez výsledku, přičemž v tomto případě je co nejdříve svolána schůze výboru.6. Stanovisko výboru se uvede do zápisu. Každý členský stát může požádat, aby byl v zápisu uveden jeho postoj.Článek 4 Poradní postup1. Výbor zaujme stanovisko, v případě potřeby na základě hlasování. Pokud výbor hlasuje, stanovisko je zaujato většinou stanovenou v čl. 238 odst. 1 Smlouvy.2. Komise rozhodne o opatřeních, jež mají být přijata, přičemž přihlíží co nejvíce k závěrům vyvozeným z jednání ve výboru a k přijatému stanovisku. Sdělí výboru způsob, jakým vzala stanovisko na vědomí.Článek 5 Přezkumný postup1. Výbor zaujme stanovisko kvalifikovanou většinou, jak je stanoveno v čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o Evropské unii.2. Je-li návrh opatření v souladu se stanoviskem výboru, Komise tato opatření přijme, ledaže se objevily mimořádné okolnosti nebo nové prvky, které odůvodňují nepřijetí opatření. V těchto případech může předseda předložit výboru nový návrh opatření, jež mají být přijata.3. Není-li návrh opatření v souladu se stanoviskem výboru, Komise tato opatření nepřijme. Předseda může předložit výboru návrh opatření k dalšímu projednávání nebo předložit pozměněnou verzi návrhu opatření.4. Není-li zaujato žádné stanovisko, může Komise návrh opatření přijmout. Pokud Komise návrh opatření nepřijme, může předseda výboru předložit pozměněnou verzi návrhu opatření.5. Odchylně od odstavce 3 může Komise přijmout návrh opatření, jež nejsou v souladu se stanoviskem výboru, pokud by jejich urychlené nepřijetí vedlo k významnému narušení trhů nebo k ohrožení bezpečnosti osob nebo finančních zájmů Unie.V takovém případě Komise výboru neprodleně sdělí důvody přijetí opatření a může výboru předložit opatření k druhému projednávání. Nejsou-li přijatá opatření v souladu s druhým stanoviskem výboru, nebo pokud opatření nebyla předložena k druhému projednávání ve lhůtě jednoho měsíce od jejich přijetí, Komise opatření neprodleně zruší. Jsou-li opatření v souladu s druhým stanoviskem výboru nebo nebylo-li zaujato žádné stanovisko, jsou tato opatření i nadále platná.Článek 6 Okamžitě použitelná opatření1. Odchylně od článků 4 a 5 může základní akt stanovit, že ze závažných naléhavých důvodů se použijí ustanovení obsažená v odstavcích 2 až 5 tohoto článku.2. Komise přijme opatření, která jsou okamžitě použitelná.3. Předseda neprodleně předloží opatření uvedená v odstavci 2 příslušnému výboru, aby si vyžádal jeho stanovisko v souladu s postupem stanoveným v základním aktu.4. Nejsou-li v případě přezkumného postupu opatření v souladu se stanoviskem výboru podle čl. 5 odst. 3, Komise zruší opatření přijatá podle odstavce 2.5. Odchylně od odstavce 4 může Komise zachovat opatření z důvodů souvisejících s ochranou životního prostředí nebo zdraví či bezpečnosti osob, zvířat nebo rostlin a ochrany mořských zdrojů, a to kvůli bezpečnosti a zabezpečení nebo k zamezení narušení nebo možnému narušení trhů. V těchto případech předseda neprodleně předloží výboru znovu tatáž opatření k druhému projednávání, nebo předloží pozměněnou verzi opatření.Opatření uvedená v odstavci 2 zůstávají v platnosti, dokud nejsou zrušena nebo nahrazena jiným prováděcím aktem.Článek 7 Jednací řád1. Každý výbor přijme na návrh předsedy většinou svých členů svůj jednací řád na základě vzorového jednacího řádu, který Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie .Stávající výbory přizpůsobí v nezbytné míře své jednací řády vzorovému jednacímu řádu.2. Zásady a podmínky týkající se přístupu veřejnosti k dokumentům a ochrany údajů, které platí pro Komisi, se uplatní i pro výbory.Článek 8 Informace o činnosti výborů1. Komise vede rejstřík činnosti výborů, který obsahuje:a) programy jednání schůzí,b) stručné zápisy spolu se seznamy orgánů a subjektů, ke kterým náleží osoby určené členskými státy, aby je zastupovaly,c) návrh opatření, k nimž mají výbory zaujmout stanovisko,d) výsledky hlasování,e) konečný návrh opatření na základě stanoviska výborů,f) informace o konečném přijetí opatření Komisí ag) statistické údaje o práci výborů.2. K informacím uvedeným v odstavci 1 má přístup Evropský parlament a Rada.3. Odkazy na všechny dokumenty uvedené v odst. 1 písm. a) až f), jakož i informace uvedené v odst. 1 písm. g) se zveřejní v rejstříku.Článek 9 Zrušení rozhodnutí 1999/468/ESRozhodnutí 1999/468/ES se zrušuje.Účinky článku 5a zrušeného rozhodnutí jsou zachovány pro účely stávajících základních aktů, které na něj odkazují.Článek 10 Úprava stávajících základních aktů1. Pokud základní akty přijaté před vstupem tohoto nařízení v platnost stanoví výkon prováděcích pravomocí Komisí v souladu s rozhodnutím 1999/468/ES, použijí se tato pravidla:a) odkazy na článek 3 rozhodnutí 1999/468/ES se považují za odkazy na článek 4 tohoto nařízení;b) odkazy na články 4 a 5 rozhodnutí 1999/468/ES se považují za odkazy na článek 5 tohoto nařízení;c) odkazy na článek 6 rozhodnutí 1999/468/ES se považují za odkazy na článek 6 tohoto nařízení;d) odkazy na články 7 a 8 rozhodnutí 1999/468/ES se považují za odkazy na článek 8 tohoto nařízení.2. Články 3 a 7 tohoto nařízení se vztahují na veškeré stávající výbory.Článek 11 Přechodné opatřeníTímto nařízením nejsou dotčeny nedokončené postupy, v nichž již výbor zaujal stanovisko v souladu s rozhodnutím 1999/468/ES.Článek 12Toto nařízení vstupuje v platnost dne 1. října 2010.Článek 10 tohoto nařízení se použije ode dne 1. prosince 2010.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyně [1] Podle rozhodnutí o postupu projednávání ve výborech musela Komise návrh opatření přijmout, pokud výbor nebyl v rámci řídícího postupu s to zaujmout stanovisko a pokud Rada jednajíc jako odvolací orgán nebyla v rámci regulativního postupu s to vydat rozhodnutí.[2] Úř. věst. C , , s. .


|

52010PC0085

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, s ohledem na Evropskou službu pro vnější činnost  /* KOM/2010/0085 konecném znení - COD 2010/0054 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 24.3.2010KOM(2010) 85 v konečném znění2010/0054 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, s ohledem na Evropskou službu pro vnější činnostDŮVODOVÁ ZPRÁVACílem tohoto návrhu Komise je pozměnit finanční nařízení v souvislosti s vytvořením Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „EEAS“) podle Lisabonské smlouvy. Finanční nařízení (FN) určuje pravidla a postupy, které se použijí při využívání finančních prostředků EU, a musí být dodržováno všemi orgány. Doplňují ho prováděcí pravidla, která by měla být samostatným návrhem rovněž pozměněna a přizpůsobena vytvoření EEAS. Zvláštní pravidla pro řízení zaměstnanců EEAS jsou uvedena v samostatném návrhu Komise, kterým se mění služební řád.Navrhované změny se zakládají na pokynech schválených Evropskou radou, která zasedala ve dnech 29.–30. října 2009, pro vytvoření budoucí EEAS jako služby sui generis .Jak je stanoveno v článku 184 finančního nařízení, Komise předloží návrh na pravidelný tříletý přezkum finančního nařízení ke konci prvního pololetí 2010. Komise se nicméně domnívá, že úprava FN ad hoc je nezbytná dříve a nezávisle na pravidelném tříletém přezkumu, pokud má být EEAS uvedena v činnost brzy. Ostatní aspekty, které se vztahují k provedení Lisabonské smlouvy, byly předmětem samostatného návrhu, který Komise přijala dne 3. března 2010 (KOM(2010)71).1.  Hlavní změny v souvislosti s vytvořením EEASČlánek 27 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že při výkonu své funkce se vysoký představitel opírá o EEAS a že organizaci a fungování této služby stanoví rozhodnutí Rady na návrh vysokého představitele po konzultaci s Evropským parlamentem a po obdržení souhlasu Komise.Evropská rada na svém zasedání ve dnech 29.–30. října 2009 schválila určité pokyny pro vytvoření budoucí EEAS jako služby sui generis a vyzvala vysokého představitele, aby uvedl EEAS v činnost „do konce dubna roku 2010“ .Z hlediska rozpočtu bude EEAS považována za orgán ve smyslu článku 1 finančního nařízení, takže bude rozpočtově samostatná, tj. bude mít vlastní oddíl v rozpočtu EU. Bude uskutečňovat vlastní správní výdaje (jako všechny ostatní orgány), a bude mu za to tudíž Evropským parlamentem udělováno absolutorium. Evropský parlament tak bude vykonávat svoji rozpočtovou a kontrolní pravomoc vůči EEAS.Dále, stávající delegace Komise po celém světě se stanou delegacemi Unie a budou součástí EEAS. Jelikož budou tyto delegace nadále provádět vnější pomoc, jež je v současnosti pro většinu z nich hlavním úkolem, je třeba najít způsoby, které jim umožní uskutečňovat provozní výdaje, neboť již nejsou součástí Komise, přičemž dotčená část jejich zaměstnanců, tj. zaměstnanci v provozní a finanční oblasti, zaměstnanci Komise zůstanou. Komise věnovala zvláštní pozornost tomu, aby tento návrh umožnil EEAS plnit úkol sjednocené vnější činnosti, aniž by to vedlo k oslabení řádného finančního řízení, odpovědnosti a ochrany finančních zájmů Unie. Evropský parlament bude samozřejmě nadále udělovat Komisi absolutorium za plnění jejího oddílu rozpočtu, včetně provozních prostředků vynaložených vedoucími delegací Unie, kteří budou jednat jako dále pověřené schvalující osoby Komise.Z těchto důvodů mají změny vnesené do finančního nařízení za cíl začlenit EEAS do rámce finančního řízení Komise ve všech případech, kdy se bude EEAS podílet na plnění provozního rozpočtu Komise. V této souvislosti je zásadní, aby EEAS stavěla na zkušenostech, pokynech, podpoře a vzdělávání v oblasti finančního řízení a vnitřní kontroly v oblasti vnějších vztahů, které Komise rozvíjela po mnoho let.Navrhovaný přístup předpokládá, že odpovědní generální ředitelé Komise dále pověří vedoucí delegací Unie prováděcí pravomocí. Vedoucí delegací Unie se stanou dále pověřenými schvalujícími osobami Komise a budou odpovědní generálnímu ředitelství, které je pověřilo plněním rozpočtových úkolů. Navrhují se proto zvláštní pravidla, aby vedoucí delegací Unie při plnění části oddílu rozpočtu Komise uplatňovali pravidla Komise pro plnění rozpočtu a měli stejné úkoly a povinnosti jako kterákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise. K tomu účelu jim Komise může dát pokyny, pokud je to potřebné a vhodné.Stávající pravidla Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) budou vůči vedoucím delegací Unie rovněž použitelná v případech finančních nesrovnalostí v souvislosti se správou prostředků z oddílu EEAS v rozpočtu a prostředků z oddílu Komise v rozpočtu, jejichž správou byli dále pověřeni. Ve finančním nařízení se nepožaduje žádné zvláštní ustanovení ohledně Evropského úřadu pro boj proti podvodům. Tento návrh Komise však obsahuje nová ustanovení, podle nichž komise pro řešení nesrovnalostí v rámci Komise bude rovněž komisí pro řešení nesrovnalostí v rámci EEAS v případech, kdy Komise dále pověřuje vedoucí delegací Unie prováděcími pravomocemi.Navrhují se rovněž nová ustanovení, která zajistí, aby vysoký představitel hrál ústřední úlohu při řádné koordinaci a výměně informací mezi EEAS a Komisí.Konečně, v zájmu účinného řízení delegací Unie Komise navrhuje, aby správní a podpůrné výdaje, ze kterých se financují společné náklady delegací, uskutečňovala jedna služba podpory, bez ohledu na oddíl rozpočtu, do kterého jsou dotčené prostředky zapsány. K tomuto účelu je třeba, aby byla v článku 50 FN stanovena možnost určení podrobných pravidel, na nichž je třeba se dohodnout s Komisí.2.  Pracovní dokument útvarů Komise o prováděcích pravidlechPracovní dokument útvarů Komise uvádí, na doplnění tohoto návrhu Komise na změnu finančního nařízení, požadované změny v prováděcích pravidlech. Tyto změny přijme Komise poté, co bude přijato pozměněné FN, a budou se týkat zvláštních ustanovení, která se použijí na vedoucí delegací jednající jako dále pověřené schvalující osoby Komise, a to zejména:-  skutečnosti, že musí podepsat listinu dále pověřených schvalujících osob, která stanovuje podrobně jejich úkoly a povinnosti, než začnou plnit rozpočet EU;-  vnitřních pravidel Komise pro plnění rozpočtu;-  kodexu profesních norem přijatého Komisí;-  komise pro řešení nesrovnalostí v rámci Komise (doplňující ustanovení k těm, jež jsou již uvedena ve FN, jsou obsažena v prováděcích pravidlech).2010/0054 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, s ohledem na Evropskou službu pro vnější činnostEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, a ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,s ohledem na stanovisko Účetního dvora[1],jednajíce v souladu s běžným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:3.  Nařízení Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[2] (dále jen „finanční nařízení“), stanoví rozpočtové zásady a finanční pravidla, které by měly být závazné pro všechny legislativní akty. Je třeba pozměnit některá ustanovení finančního nařízení v zájmu zohlednění změn vnesených Lisabonskou smlouvou.4.  Lisabonská smlouva ustavuje Evropskou službu pro vnější činnost (dále jen „EEAS“). Podle závěrů Evropské rady konané ve dnech 29. a 30. října 2009 je EEAS službou mající povahu sui generis a měla by být považována pro účely finančního nařízení za orgán.5.  Vzhledem k tomu, že by EEAS měla být považována pro účely finančního nařízení za orgán, Evropský parlament by jí měl udělovat absolutorium za vynakládání prostředků zapsaných v rozpočtu do oddílu EEAS. Evropský parlament by měl nadále udělovat Komisi absolutorium za plnění jejího oddílu rozpočtu, včetně provozních prostředků vynaložených vedoucími delegací Unie, kteří budou jednat jako dále pověřené schvalující osoby Komise.6.  Lisabonská smlouva předpokládá, že se delegace Komise stanou součástí EEAS jako delegace Unie. Všechny správní a podpůrné výdaje delegací Unie, ze kterých se financují společné náklady, by měla v zájmu jejich řádné správy uskutečňovat jedna podpůrná služba. K tomu účelu by mělo finanční nařízení stanovit možnost určení podrobných pravidel, na nichž je třeba se dohodnout s Komisí, s cílem zjednodušit vynakládání provozních prostředků delegací Unie zapsaných do oddílů rozpočtu EEAS a Rady.7.  Je zapotřebí zajistit kontinuitu ve fungování delegací Unie, a zejména kontinuitu a efektivitu v řízení vnější pomoci delegacemi. Proto by měla být Komise zmocněna, aby svými pravomocemi plnění rozpočtu v oblasti provozních výdajů dále pověřila vedoucí delegací Unie, kteří spadají pod EEAS jako samostatný orgán. Dále, tam, kde Komise plní rozpočet v rámci přímého centralizovaného řízení, by totéž mělo být povoleno rovněž prostřednictvím dalšího pověření vedoucích delegací Unie. Pověřené schvalující osoby Komise by měly být nadále odpovědné za vymezení vnitřních systémů řízení a kontroly, zatímco vedoucí delegací Unie by měli být odpovědní za náležité nastavení a fungování vnitřních systémů řízení a kontroly a za správu finančních prostředků a operace provedené v rámci jejich delegací a měli by za tím účelem dvakrát ročně podávat zprávu.8.  V souladu se zásadou řádného finančního řízení by vedoucí delegací Unie, jakožto dále pověřené schvalující osoby Komise, měli uplatňovat pravidla Komise a měli by mít stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako jakákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise. Rovněž by se měli v těchto věcech v případě potřeby obracet na Komisi jako na svůj orgán.9.  Komise si ponechává plnou odpovědnost za udělení absolutoria, pokud jde o plnění oddílu rozpočtu Komise provedená ze strany EEAS. K tomu, aby mohla Komise plnit své povinnosti, by jí vedoucí delegací Unie měli poskytovat potřebné informace. Vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku by měl napomáhat spolupráci delegací Unie s útvary Komise.10.  Účetní Komise bude nadále odpovědný za celý oddíl rozpočtu Komise, včetně účetních operací s prostředky, jejichž správou jsou dále pověřeni vedoucí delegací Unie. Z toho důvodu je třeba vyjasnit, že odpovědnost účetního EEAS zahrnuje pouze oddíl rozpočtu EEAS, aby se předešlo překrývání odpovědností.11.  V zájmu jednotného přístupu a rovnosti zacházení s dále pověřenými schvalujícími osobami, které jsou zaměstnanci EEAS, a těmi, které jsou zaměstnanci Komise, jakož i náležité informovanosti Komise, by měla specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí v rámci Komise být zodpovědná rovněž za řešení nesrovnalostí v rámci EEAS v případech, kdy Komise dále pověřila prováděcími pravomocemi vedoucí delegací Unie. Nicméně v zájmu zachování vazby mezi odpovědností za finanční řízení a disciplinárním řízením by Komise měla být oprávněna požádat vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby zahájil řízení, pokud komise odhalí nesrovnalosti týkající se pravomocí Komise, jimiž byli dále pověřeni vedoucí delegací Unie. V takovém případě by měl vysoký představitel učinit patřičné kroky v souladu se služebním řádem.12.  V zájmu zajištění jednotnosti, účinnosti a nákladové efektivity finanční kontroly by měl interní auditor Komise jednat rovněž jako interní auditor EEAS s ohledem na plnění rozpočtu jak v případě oddílu rozpočtu Komise, tak v případě oddílu rozpočtu EEAS.13.  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 by tedy mělo být pozměněno odpovídajícím způsobem,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se mění takto:(1) V prvním pododstavci čl. 1 odst. 2 se před slova „Hospodářský a sociální výbor“ vkládají slova „Evropská služba pro vnější činnost“.(2) V čl. 28 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:„Každý návrh nebo podnět, který legislativnímu orgánu předloží Komise, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nebo členský stát, který by mohl mít vliv na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být doložen finančním výkazem a hodnocením podle čl. 27 odst. 4 tohoto nařízení.“(3) V čl. 30 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:„Komise vhodným způsobem zpřístupní informace o příjemcích finančních prostředků z rozpočtu, které má k dispozici v okamžiku plnění rozpočtu centralizovaným řízením podle článku 53 a , a informace o příjemcích finančních prostředků, které poskytnou subjekty, jež byly úkoly plnění rozpočtu pověřeny v rámci jiných způsobů řízení.“(4) V prvním pododstavci článku 31 se před slova „Hospodářský a sociální výbor“ vkládají slova „Evropská služba pro vnější činnost“.(5) V prvním odstavci článku 50 se doplňuje nová věta, která zní:„V zájmu zjednodušení vynakládání provozních prostředků delegací Unie, jež jsou zapsány do oddílů rozpočtu EEAS a Rady však mohou být s Komisí dohodnuta podrobná pravidla.“(6) V článku 51 se vkládají nové odstavce, které znějí:„Komise však může pověřit výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu týkajících se prostředků z jejího oddílu vedoucí delegací Unie. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise, jsou povinni dodržovat stejná pravidla pro plnění rozpočtu a mají stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako kterákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise.Pro účely uvedené v druhém odstavci přijme vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku potřebná opatření k usnadnění spolupráce mezi delegacemi Unie a útvary Komise.“(7) Článek 53a se nahrazuje tímto:„ Článek 53aPlní-li Komise rozpočet centralizovaným řízením, jsou úkoly plnění rozpočtu prováděny buď přímo jejími útvary či delegacemi Unie v souladu s druhým odstavcem čl. 51, nebo nepřímo podle článků 54 až 57.“(8) V článku 59 se doplňuje nový odstavec 5, který zní:„5. Pokud jednají vedoucí delegací Unie jako dále pověřené schvalující osoby podle druhého odstavce článku 51, jsou povinni se obracet, pokud to vyžadují jejich úkoly schvalující osoby, na Komisi jako na svůj orgán.“(9) V oddíle 2 se doplňuje nový článek 60a, který zní:„1. Pokud jednají vedoucí delegací Unie jako dále pověřené schvalující osoby podle druhého odstavce článku 51, jsou povinni spolupracovat v zájmu náležitého vynakládání finančních prostředků úzce s Komisí s cílem zajistit zejména legalitu a správnost finančních operací, dodržování zásady řádného finančního řízení při správě finančních prostředků a účinnou ochranu finančních zájmů Unie.K tomu účelu přijmou potřebná opatření, aby zamezili jakékoli situaci, která by mohla ohrozit odpovědnost Komise za plnění rozpočtu, kterou byli dále pověřeni, jakož i jakémukoli střetu zájmů nebo priorit, které by měly vliv na plnění úkolů finančního řízení, kterými byli dále pověřeni.Pokud vyvstane situace nebo střet zájmů uvedené ve druhém pododstavci, vedoucí delegací Unie jsou povinni o nich neprodleně informovat příslušný útvar Komise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.2. Pokud se vedoucí delegace Unie ocitne v situaci uvedené v čl. 60 odst. 6, obrátí se na specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí zřízenou podle čl. 66 odst. 4. V případě jakékoli protiprávní činnosti, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy.3. Vedoucí delegací Unie jednající jako dále pověřené schvalující osoby podle druhého odstavce článku 51 podávají dvakrát do roka zprávu své pověřené schvalující osobě, která zahrne jejich zprávy do své výroční zprávy o činnosti uvedené v čl. 60 odst. 7. Tato půlroční zpráva, podávaná vedoucími delegací Unie, obsahuje informace o účinnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a kontroly zavedených v jejich delegacích a o řízení operací, kterým byli dále pověřeni.4. Vedoucí delegací Unie jednající jako dále pověřené schvalující osoby podle druhého odstavce článku 51 vyhoví jakékoli žádosti pověřené schvalující osoby Komise.“(10) V čl. 61 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:„Účetní EEAS odpovídá pouze za oddíl rozpočtu EEAS, kterou EEAS plní.“(11) Článek 66 se mění takto:a) vkládá se nový odstavec 3a, který zní:„3a. V případě dalšího pověření vedoucích delegací Unie je pověřená schvalující osoba odpovědná za vymezení zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly, jejich účinnost a účelnost. Vedoucí delegací Unie jsou odpovědní za náležité nastavení a fungování těchto systémů podle pokynů pověřené schvalující osoby a za správu finančních prostředků a operace provedené v rámci delegace Unie pod jejich vedením.Vedoucí delegací Unie podávají zprávu o plnění povinností, za něž jsou odpovědní podle prvního pododstavce tohoto odstavce, v souladu s čl. 60a odst. 3.Vedoucí delegací Unie podávají pověřené schvalující osobě Komise každý rok prohlášení o věrohodnosti vnitřních systémů řízení a kontroly zavedených v jejich delegacích, tak aby schvalující osoba mohla vypracovat vlastní prohlášení o věrohodnosti.“b) doplňuje se nový odstavec 5, který zní:„5. Pokud jednají vedoucí delegací Unie jako dále pověřené schvalující osoby podle druhého odstavce článku 51, bude k rozhodování o případech, na něž se odkazuje v odstavci 4 tohoto článku, příslušná specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí podle téhož článku.Pokud tato komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, pověřené schvalující osobě Komise, pokud není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.Na základě stanoviska této komise může Komise požádat vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby jakožto orgán oprávněný ke jmenování zahájil vůči dále pověřeným schvalujícím osobám disciplinární řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti, pokud se nesrovnalosti týkají pravomocí, jimiž je Komise dále pověřila. V takovém případě vysoký představitel podnikne patřičné kroky v souladu se služebním řádem.“(12) V článku 85 se doplňují nové odstavce, které znějí:„Pro účely interního auditu EEAS podléhají vedoucí delegací Unie jako dále pověřené schvalující osoby podle druhého odstavce článku 51 s ohledem na finanční řízení, kterým byli dále pověřeni, do ověřovací pravomoci interního auditora Komise.Z důvodů jednotnosti, účinnosti a nákladové efektivity jedná interní auditor Komise rovněž jako interní auditor EEAS s ohledem na plnění oddílu rozpočtu EEAS.“(13) V článku 163 se první věta nahrazuje tímto:„Akce uvedené v této hlavě mohou být prováděny buď centralizovaným řízením Komisí podle článku 53 a , sdíleným řízením, decentralizovaným řízením jednou nebo více přijímajícími třetími zeměmi, nebo společným řízením s mezinárodními organizacemi v souladu s příslušnými ustanoveními článků 53 až 57.“(14) V článku 165 se první věta nahrazuje tímto:„Provádění akcí přijímajícími třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podléhá kontrole Komise podle článku 53 a .“(15) V článku 185 se odstavec 3 nahrazuje tímto:„3. Interní auditor Komise vykonává vůči subjektům uvedeným v odstavci 1 stejné pravomoci jako vůči útvarům Komise nebo delegacím Unie.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […]Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda/předsedkyně […] […] [1] Úř. věst. C […], […], s. […].[2] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.