				|

		52011PC0814

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich provozu /* KOM/2011/0814 v konečném znění - 2011/0392 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.
SOUVISLOSTI NÁVRHU

Nařízení (ES) č. 683/2008,
které vstoupilo v platnost dne 25. července 2008, definuje rámec
pro veřejnou správu a financování programů Galileo a EGNOS[1]. Zejména pak programům přiděluje částku ve výši
3 405 milionů EUR pro období od 1. ledna 2007 do
31. prosince 2013.
V souladu s článkem 22
nařízení (ES) č. 683/2008 Komise dne 18. ledna 2011[2] přijala zprávu určenou Evropskému parlamentu
a Radě o střednědobém přezkumu programů
družicové navigace. Tato zpráva podává zevrubný přehled o jejich
průběhu od správní reformy v roce 2007, obsahuje odhady
nákladů a budoucí úkoly, zejména pokud jde o rizika,
a nastiňuje návrhy řešení těchto úkolů, a to
zejména s ohledem na provozní potřeby obou systémů
vytvořených v rámci programů.
Rada ve svých závěrech přijatých dne
31. března 2011 v návaznosti na zprávu Komise ze dne
18. ledna 2011 mimo jiné opětovně vyjádřila podporu
evropským programům družicové navigace, jak je vymezuje nařízení (ES)
č. 683/2008. Rovněž vzala na vědomí odhady jejich celkových
nákladů a skutečnost, že Komise předloží s ohledem na
příští finanční rámec návrh zahrnující změny pravidel pro
veřejnou správu. V tomto ohledu Komisi požádala, aby využívání
stávajících struktur racionalizovala a optimalizovala.
Parlament ve svém usnesení ze dne
8. června 2011 rovněž potvrdil podporu evropským programům
družicové navigace a projevil názor, že by dané programy měly být
financovány v první řadě z rozpočtu Unie. Zdůraznil,
že je důležité, aby byla uplatňována politika přísné kontroly
nákladů a řízení rizik. Požádal Komisi, aby urychleně
vypracovala právní návrhy, přičemž především zdůraznil
potřebu stanovit stabilní dlouhodobý rámec, zejména pokud jde
o provoz systémů.
Komise ve svém sdělení ze dne
29. června 2011[3], které doplňuje návrh nařízení Rady stejného data[4], navrhla přidělit na financování evropských programů
družicové navigace během příštího víceletého finančního rámce
pro období 2014–2020 částku ve výši [7 000] milionů EUR. Uvádí
v něm však, že je nezbytné zachovat stávající snahy o kontrolu
nákladů a že z dlouhodobého hlediska bude třeba zvážit
novou legislativní úpravu. Je třeba poznamenat, že uvedená částka
[7 000] milionů EUR, která je ve stálých cenách pro rok 2011, představuje
strop, který v souladu s článkem [14 návrhu] výše uvedeného
nařízení Rady nelze překročit a odpovídá částce
[7 897] milionů EUR v běžných cenách.
Je třeba zdůraznit, že
nepředvídatelnost, která může vést k překročení
nákladů a ke zpožděním, je tomuto druhu komplexních
programů vlastní. Vyžaduje uplatňování účinného systému
řízení rizik a může vést k přijímání citlivých
rozhodnutí. Ve fázi vývoje, za kterou odpovídá Evropská kosmická agentura, tak
došlo k navýšení nákladů o celkem asi 500 milionů EUR. Na
žádost členských států na sebe Komise tyto náklady vzala, aby byla
zajištěna kontinuita programu. „Ověřování na oběžné dráze“
tvoří totiž úhelný kámen programu Galileo a nedostatek financí by
zamezil jeho pokračování, což by znamenalo ztrátu průmyslového know-how
a zařízení, která již byla částečně vybudována.
Nařízení, které je předmětem
návrhu, reaguje na požadavky Parlamentu a Rady, neboť zohledňuje
prvky obsažené ve sdělení Komise ze dne 29. června 2011. Je
základním aktem pro evropské programy družicové navigace pro období spadající
do působnosti příštího víceletého finančního rámce
a upravuje financování a pravidla pro veřejnou správu
programů. Vzhledem k rozsahu změn, které mají být
v nařízení (ES) č. 683/2008 provedeny, se jeví jako
nezbytné navrhnout, aby dotčené nařízení bylo spíše nahrazeno novým
nařízením, než pozměněno.
Je třeba připomenout, že programy
Galileo a EGNOS jsou stěžejními projekty Unie. Rozvoj této
technologie představuje účinný prostředek na cestě
z krize a zároveň je zcela v souladu se strategií Evropa
2020 a politikami udržitelného rozvoje. Nové generace vysoce výkonných
služeb družicové navigace představují velkou příležitost pro všechna
odvětví a vytvářejí řadu pracovních míst v souvislosti
s rozvojem trhů, které v posledních letech rostly tempem 30 %
ročně. Komise v této souvislosti pracuje na vytvoření
ekosystému aplikací, který by optimalizoval využívání služeb poskytovaných
systémy a maximalizoval socio-ekonomické přínosy. Za tím účelem
provádí 24 opatření, která jsou uvedena v akčním plánu pro
aplikace globálního družicového navigačního systému (GNSS) ze dne
14. června 2010[5]. Tento plán stanoví zejména financování výzkumných a vývojových
projektů, zlepšení přístupu malých a středních podniků
k financím a různé akce na podporu programů Galileo
a EGNOS v prioritních oblastech růstu, inovací
a zaměstnanosti.
Rovněž je třeba zdůraznit, že
evropské programy družicové navigace se netýkají pouze členských
států, které se v dané oblasti zapojují nejvíce: týkají se přímo
všech členských států Unie. Ve skutečnosti budou mít ze služeb
poskytovaných zřízenými infrastrukturami prospěch všichni občané
Unie. Malé a střední podniky navíc všude v Evropě
v programech hrají důležitou úlohu, neboť jedním
z cílů Unie je podporovat co nejrozsáhlejší
a nejotevřenější účast všech podniků na veřejných
zakázkách.
Komise má v rámci stěžejní
iniciativy „Průmyslová politika pro éru globalizace“, která je
součástí strategie Evropa 2020, za úkol „vypracovat účinnou kosmickou
politiku, která poskytne nástroje k vyřešení některých
klíčových globálních problémů, a především
k dokončení programů Galileo.“

2.
VÝSLEDKY KONZULTACÍ ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ
DOPADŮ

Návrh je výsledkem řady detailních
konzultací se zúčastněnými stranami a veřejností. Jeho
součástí je i posouzení dopadů.
Konzultace se zúčastněnými stranami
se týkaly různých technických, právnických nebo provozních aspektů
týkajících se programů, jako je poskytování služeb, náklady na
infrastrukturu a její provoz, analýza rizik a potenciální pravidla
pro veřejnou správu programů. Byly organizovány tematické workshopy
a konference s uživateli a specializované pracovní skupiny
s odborníky z Evropské kosmické agentury, Agentury pro evropský GNSS
a členských států. Rovněž probíhaly rozhovory s odborníky
na kosmickou problematiku a se zástupci průmyslového odvětví.
Veřejnost byla taktéž zapojena, a to
v rámci Eurobarometrů v roce 2007 a 2009 a studie
dopadů týkající se evropské kosmické politiky.
Tyto diskuse poukázaly na tyto
skutečnosti:
·
občané rozvoj nezávislého systému družicové
navigace podporují a uznávají stále větší závislost moderních
společností na navigačních službách;
·
je třeba uplatňovat stabilní správu
věcí veřejných, která zajistí účinné řízení programů;
·
služba pro zajištění bezpečnosti života
(tzv. „Safety of Life Service“ nebo SoL), kterou nabízí systém vytvořený
v rámci programu Galileo, musí být nově definována s ohledem na
změny v očekávání uživatelů;
·
zúčastněné strany z odvětví
civilního letectví trvají na tom, že je nutné stanovit dlouhodobé závazky
k poskytování služeb EGNOS. To je podmínkou k tomu, aby služby EGNOS
skutečně pronikly na trhy.
Ostatně s ohledem na nejnovější
pokroky a výzvy, kterým je třeba čelit, se analýza dopadu
zaměřila na průběh provádění programů a na
dva hlavní problémy: na jedné straně na konfiguraci budoucích služeb,
neboť rozpočet přidělený na období 2008–2013
nedostačuje na to, aby infrastruktura systému vytvořeného
v rámci programu Galileo byla dokončena a aby zajistil provoz
systému EGNOS a na straně druhé na vymezení pravidel pro
veřejnou správu provozu a požadované financování.
Pokud jde o první bod, z hodnocení
různých variant vyplynulo, že v případě systému
vytvořeného v rámci programu Galileo se nejlepší jeví varianta, kdy
jsou služby zřízené již dříve, s výjimkou služby SoL, zachovány.
Takové řešení, jež vyžaduje minimální základní infrastrukturu,
s sebou nese snížení nákladů.
Systém EGNOS je již provozován a jeho
výhod využívá mnoho uživatelů. Když byla služba SoL prohlášena za
funkční, Komise se navíc zavázala, že zajistí uživatelům, kteří
do ní vložili značné investice, kontinuitu této služby. V souvislosti
s tím nelze o ukončení programu EGNOS uvažovat.
Pokud jde o druhý bod, došla studie
týkající se dopadů k závěru, že odpovědnost za programy by
měla vždy nést Komise, jež zastupuje Unii, přičemž jejich
financování by měla nadále zajišťovat sama Unie, jak Komise navrhla
ve svém sdělení ze dne 29. června 2011, které je uvedeno výše.
Řízení provozu by mělo být svěřeno regulační
agentuře. To by na jedné straně umožnilo maximalizovat očekávané
socio-ekonomické dopady provozu systémů a zajistilo větší soulad
s jinými politikami Unie a na straně druhé určit
finanční a politickou odpovědnost různých
zúčastněných stran. S ohledem na tuto skutečnost a na výše
uvedené závěry Rady ze dne 31. března 2011 se Agentura pro
evropský GNSS, která byla zřízena nařízením Evropského parlamentu
a Rady (EU) č. 912/2010 ze dne 22. září 2010
s cílem zajišťovat úkoly související s průběhem
programů a která již aktivně působí v oblasti
družicové navigace, jeví jako nejpřirozenější řešení.
Nicméně by bylo nezbytné určitým způsobem upravit
pověření a zdroje této agentury.

3.
PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

Stejně jako nařízení (ES)
č. 683/2008 a jiné texty acquis Unie týkající se
evropských programů družicové navigace má i návrh Komise právní základ
v článku 172 Smlouvy o fungování Evropské unie
(původně článku 156 Smlouvy o založení Evropského
společenství). Navíc si zachovává formu nařízení Evropského
parlamentu a Rady, neboť má stejně jako nařízení (ES)
č. 683/2008, které má nahradit, obecnou platnost a jeho obsah
musí být přímo použitelný ve všech členských státech.
Definice programů a systémů,
stanovení přidělených rozpočtových zdrojů a vymezení
pravidel pro veřejnou správu jsou hlavní opatření návrhu, který ve
snaze o racionalizaci acquis Unie rovněž mění a ruší
jiné předpisy právního charakteru týkající se evropských programů
družicové navigace.
Návrh je v souladu se zásadou
subsidiarity a proporcionality. Cíl návrhu, kterým je zřízení
a provoz systémů družicové navigace, přesahuje finanční
a technické možnosti samostatně jednajícího členského státu
a uspokojivým způsobem jej lze dosáhnout pouze na úrovni Unie.
Nepřesahuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle, jednak
protože plánovaný rozpočet odpovídá nákladům odhadnutým na základě
detailních analýz, a dále protože se přijatá pravidla pro
veřejnou správu jeví jako nejvhodnější.

4.
ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Jak je uvedeno v bodu 2 výše, bude
financování programů Galileo a EGNOS nadále zajišťovat sama
Unie. Výše jejího příspěvku na programy v souladu
s článkem [14 návrhu] nařízení Rady uvedeným v bodě 1
výše nepřesáhne v období 2014–2020 [7 897] milionů EUR
v běžných cenách. Vztahuje se na tři hlavní činnosti,
konkrétně dokončení zaváděcí fáze programu Galileo, fázi využití
programu Galileo a provoz systému EGNOS. Součástí posledně
jmenované činnosti je neustálé zlepšování služeb, které systém nabízí, ve
snaze reagovat na vývoj potřeb uživatelů.
Odhad nákladů na programy se opírá
o podrobné analýzy. Rovněž se opírá o diskuse s odborníky, zejména
z členských států, Evropské kosmické agentury a Agentury
pro evropský GNSS. Ke konzultacím byly přizvány též různé
zúčastněné strany, jako podniky působící v kosmickém
odvětví.
Udržení odborných znalostí, které Komise
získala, je klíčovým bodem pro zajištění kontinuity programů.
Komise proto ponechá dočasné zaměstnance, které v současné
době zaměstnává, ve službě na dobu, která bude určena
v závislosti na jednotlivých fázích programů a převede
pracovníky pod Agenturu pro evropský GNSS.

5.
NEPOVINNÉ POLOŽKY

Je třeba zdůraznit, že toto
nařízení stanoví zejména pravidla pro veřejnou správu programů
a jejich financování v období 2014–2020. Na základě těchto
pravidel bude možné důležité úkoly spojené s provozem systémů
svěřit Agentuře pro evropský GNSS, která je agenturou Unie ve
smyslu článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze
dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení
o souhrnném rozpočtu Evrospkých společenství. Komise za tímto
účelem hodlá s agenturou uzavřít jednu či více
pověřovacích smluv.
Podle stanoviska Komise jsou
pověřovací smlouvy, které obsahují obecné podmínky pro správu
finančních prostředků, jež jsou agentuře svěřeny,
a opatření pro dohled a kontrolu, nejlepší způsob, který
Komisi, Evropskému parlamentu a Radě umožní plně vykonávat právo
auditu.
Aby mohl mít Evropský parlament a Rada
úplný přehled o podmínkách, za kterých bude Agentura pro evropský
GNSS povinna provádět úkoly, které jí budou svěřeny v rámci
nových pravidel pro veřejnou správu, a to zejména v oblasti zdrojů,
předloží Komise v průběhu roku 2012 návrh na změnu
nařízení (EU) č. 912/2010 a souvisejícího finančního
výkazu. Je třeba poznamenat, že rozpočet přidělený na
programy, tj. [7 897] milionů EUR v běžných cenách, již
zahrnuje náklady na provoz systémů i náklady na provoz subjektů,
které budou pověřeny řízením provozu systémů.
Provádění nových úkolů, které agentuře budou svěřeny,
nepovede ke vzniku dalších rozpočtových nákladů.
Komise posoudí slučitelnost nařízení
(EU) č. 912/2010 s novými pravidly pro veřejnou správu
z hlediska bezpečnostní akreditace.
Rovněž je třeba upravit
společnou akci Rady 2004/552/SZBP ze dne 12. července 2004
o aspektech provozu Evropského družicového navigačního systému
majících dopad na bezpečnost Evropské unie[6].
Zjednodušení pravidel je jedním
z klíčových cílů nového přístupu, který Komise navrhuje
v oblasti rozpočtových výdajů Unie. Text ve své stávající
formě zavádí zjednodušení zejména u těchto aspektů:
–
sjednocení ukazatelů pro cíle strategie 2020;
–
přenesení činností spojených
s provozem systémů, zejména správy smluv, na Agenturu pro evropský
GNSS.
2011/0392 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
o zřízení evropských systémů
družicové navigace a jejich provozu
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[7],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů[8],
v souladu s řádným
legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem evropské politiky družicové navigace je
poskytnout Unii dva systémy družicové navigace, systém vytvořený
v rámci programu Galileo a systém EGNOS (dále jen „systémy“).
Základem těchto systémů jsou programy Galileo a EGNOS (dále jen
„programy“). Obě infrastruktury sestávají z družic a sítě
pozemních stanic.
(2)
Cílem programu Galileo je zřídit
a provozovat první infrastrukturu družicové navigace a určování
polohy, která je navržena speciálně pro civilní účely. Systém
vytvořený v rámci programu Galileo je plně nezávislý na
ostatních stávajících či budoucích systémech.
(3)
Cílem programu EGNOS je zlepšit kvalitu signálu
stávajících globálních systémů družicové navigace (dále jen „GNSS“).
(4)
Evropský parlament, Rada a Evropský
hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů programy
trvale podporovaly.
(5)
Jelikož se programy nacházejí
v pokročilém stadiu vývoje a přecházejí v systémy
v provozní fázi, je nutné jim dát zvláštní právní základ, který by mohl
uspokojit jejich potřeby, a to především v oblasti správy,
a odpovídal požadavku řádného finančního řízení.
(6)
Systémy vybudované v rámci evropských
programů družicové navigace jsou infrastruktury zřízené jako
transevropské sítě, jejichž provoz výrazně přesahuje hranice
členských států. Kromě toho přispívají služby nabízené
těmito systémy zejména k rozvoji transevropských sítí v oblasti
dopravních, telekomunikačních a energetických infrastruktur.
(7)
Programy Galileo a EGNOS jsou nástrojem
průmyslové politiky a součástí strategie Evropa 2020, jak
vyplývá ze sdělení Komise ze dne 17. listopadu 2010 nazvaného
„Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace – Konkurenceschopnost
a udržitelnost ve středu zájmu“[9].
Hovoří se o nich i ve sdělení, které Komise přijala dne 4.
dubna 2011 pod názvem „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie
sloužící občanům“[10]. Tyto programy, jejichž celková hodnota byla odhadnuta na
přibližně 130 miliard EUR pro období 2014–2034, přinášejí
řadu výhod pro hospodářství a občany Unie.
(8)
Vzhledem k stále většímu využívání
družicové navigace v řadě oblastí činnosti by
přerušení dodávky služeb mohlo moderní společnosti způsobit
značné škody. Systémy družicové navigace jsou navíc z důvodu
svého strategického rozsahu citlivou infrastrukturou, která by mohla být
předmětem zneužití. Uvedené aspekty mohou mít vliv na bezpečnost
Unie a jejích členských států. Při navrhování,
zřizování a provozování infrastruktur vycházejících z programů
Galileo a EGNOS je proto nutné zohledňovat požadavky na
bezpečnost.
(9)
Program Galileo zahrnuje definiční fázi, která
již byla ukončena, fázi vývoje a ověřování, která by
měla být ukončena v roce 2013, zaváděcí fázi, která byla
zahájena v roce 2008 a měla by být dokončena v roce
2020, a fázi využívání, která by měla být postupně zahajována od
roku 2014/2015, aby byl systém funkční v roce 2020.
(10)
Program EGNOS je ve fázi využívání od chvíle, kdy
byla v roce 2009 jeho otevřená služba prohlášena za funkční
a kdy v březnu 2011 byla za funkční prohlášena jeho služba
pro zajištění bezpečnosti života.
(11)
V zájmu optimalizace využití poskytovaných
služeb by systémy, sítě a služby, které mají základ v programech
Galileo a EGNOS, měly být, pokud možno, slučitelné
a interoperabilní mezi sebou i s ostatními systémy družicové navigace
a s klasickými prostředky navigace.
(12)
Vzhledem k tomu, že Unie zajišťuje
v zásadě celé financování programů, je třeba stanovit, že
je vlastníkem veškerého hmotného nebo nehmotného majetku, který byl
vytvořen nebo vyvinut v rámci těchto programů. Aby byla
plně dodržena veškerá základní vlastnická práva, měly by být se
stávajícími vlastníky uzavřeny patřičné dohody, a to
zejména pokud jde hlavní části infrastruktur a jejich
bezpečnost. V zájmu snazšího přijetí družicové navigace na trzích je
třeba zajistit, aby třetí strany mohly optimálně využívat práv
duševního vlastnictví, která plynou z programů a náležejí Unii,
a to především na socio-ekonomické úrovni.
(13)
Zaváděcí fáze a fáze využití programu
Galileo a fáze využití programu EGNOS by v zásadě měly být
zcela financovány Unií. Nicméně v souladu s nařízením Rady
(ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se
stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských
společenství[11], by členské státy měly mít možnost poskytnout do
programů dodatečné prostředky nebo věcné
příspěvky na základě příslušných dohod, a financovat
tak další prvky programů, jejichž realizaci požadují, např.
architekturu systémů nebo některé další potřeby
v souvislosti s bezpečností. Do programů by rovněž
měly mít možnost přispívat třetí země a mezinárodní
organizace.
(14)
Aby bylo zaručeno pokračování
programů, je nezbytné zřídit vhodný finanční rámec, aby Unie
mohla nadále tyto programy financovat. Rovněž by se měla pro období
od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 určit částka
požadovaná na financování dokončení zaváděcí fáze programu Galileo
a provoz systémů.
(15)
Evropský parlament a Rady [rozhodly] na
základě návrhu Komise ze dne 29. června 2011 přidělit
na financování činností spojených s programy v období od
1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 částku v maximální výši
[7 897] milionů EUR v běžných cenách. Je třeba
upřesnit, že tyto činnosti zahrnují též ochranu systémů
a jejich fungování, a to i při vypouštění družic.
Příspěvek na náklady požadované pro účely využívání služeb, které
tuto ochranu mohou zajistit, jako jsou služby poskytované systémem získávání
poznatků o situaci ve vesmíru („Space Situational Awareness“), by
proto mohl být financován z rozpočtu přiděleného na
programy v mezích dostupnosti dané přísnou kontrolou nákladů
a s ohledem na celkovou částku, která je uvedena výše
a stanovena v článku [x] nařízení Rady XYZ, kterým se
stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020. Toto nařízení
stanoví pro další provádění programů finanční rámec, který
představuje prvotní referenci ve smyslu bodu [17] interinstitucionální
dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne xx/yy/201z
o spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném
finančním řízení a ve smyslu článku 14 [návrhu
nařízení Rady ze dne 29. června 2011], kterým se stanoví
víceletý finanční rámec na období 2014–2020[[12]].
(16)
Je třeba stanovit, na jaké činnosti budou
rozpočtové prostředky Unie přidělené na programy pro období
2014–2020 podle tohoto nařízení přiděleny. Tyto prostředky
by měly být poskytnuty především na činnosti spojené se
zaváděcí fází programu Galileo včetně řízení této fáze
a dohledu nad ní a s provozem systému vytvořeného
v rámci programu Galileo včetně předběžných a přípravných
úkonů vztahujících se k této fázi a s provozem systému
EGNOS. Rovněž by měly být poskytnuty na financování některých
jiných činností nezbytných pro řízení a realizaci cílů
programů.
(17)
Je třeba zdůraznit, že odhadované
investiční náklady a náklady na provoz systémů v období
2014 až 2020 nezohledňují nepředpokládané finanční závazky,
které mohou Unii vzniknout, především ve spojení s režimem
mimosmluvní odpovědnosti vzhledem k veřejné povaze vlastnictví
systémů, zejména s ohledem na vyšší moc a katastrofické selhání.
Komise tyto závazky podrobuje specifické analýze.
(18)
Rovněž je třeba upozornit, že
rozpočtové zdroje stanovené tímto nařízením nezahrnují práce
financované z prostředků přidělených na program
Horizont 2020, rámcový program pro výzkum a inovace, např. práce
spojené s rozvojem aplikací odvozených od těchto systémů. Tyto
práce umožní optimalizovat využití služeb poskytovaných v rámci
programů, zajistit návratnost investic ze strany Unie v oblasti
sociálních a ekonomických výhod a posílit know-how podniků Unie
v oblasti družicové navigace.
(19)
Příjmy ze systémů by nicméně měla
vybírat Unie, aby bylo zajištěno uhrazení předchozích investic. Ve
smlouvách uzavřených se soukromými podniky by však mělo být možné
stanovit mechanismus rozdělení těchto příjmů.
(20)
Ve snaze zabránit nárůstu nákladů
a zpožděním, které se u programů v předchozích letech
objevila, je nezbytné usilovat o lepší kontrolu rizik, která by mohla
způsobit navýšení nákladů, jak požaduje Rada ve svých závěrech
ze dne 31. března 2011 a Parlament ve svém usnesení ze dne
8. června 2011 a jak vyplývá ze sdělení Komise Evropskému
parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru
a Výboru regionů nazvaného Rozpočet – Evropa 2020[13].
(21)
Veřejná správa programů Galileo
a EGNOS vyžaduje na jedné straně přísné rozdělení
úkolů zejména mezi Komisi, Agenturu pro evropský GNSS a Evropskou
kosmickou agenturu a na straně druhé postupné
přizpůsobování správy potřebám provozu systémů.
(22)
Komise by jakožto zástupce Unie, která
v zásadě sama zajišťuje financování programů a která
je vlastníkem systémů, měla nést odpovědnost za průběh
programů a zajišťovat jejich politický dohled. Měla by tedy
spravovat finanční prostředky přidělené na programy na
základě tohoto nařízení a dohlížet na provádění všech
činností programů a na jasné rozdělení úkolů zejména
mezi Agenturu pro evropský GNSS a Evropskou kosmickou agenturu. Za tím
účelem je třeba Komisi pověřit kromě těchto
obecných úkolů a jiných úkolů, které jí ukládá toto
nařízení, určitými konkrétními úkoly, které budou vymezeny
demonstrativně. Ve snaze optimalizovat zdroje a pravomoci různých
zúčastněných stran by Komise měla některé úkoly
přenést prostřednictvím pověřovacích smluv v souladu
s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002 a zejména
s jeho článkem 54.
(23)
Agentura pro evropský GNSS byla zřízena
nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 ze
dne 22. září 2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS,
kterým se ruší nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení
řídících struktur pro evropské družicové navigační programy a mění
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008[14], za účelem dosažení cílů programů Galileo a EGNOS
a provádění některých úkolů spojených
s průběhem programů. Jedná se o agenturu Unie, jež má
jako subjekt ve smyslu článku 185 nařízení (ES, Euratom)
č. 1605/2002 povinnosti stanovené pro agentury Unie. Měly by jí
být přiděleny úkoly související s bezpečností
programů, jejím případným jmenováním příslušným orgánem PRS
a jejím přínosem k uvedení systémů na trh. Rovněž je
třeba, aby vykonávala úkoly, které jí Komise může svěřit
prostřednictvím jedné či více pověřovacích smluv pro
různé zvláštní úkoly související s programy, které zahrnují úkoly
související s fázemi provozu systémů a podporou aplikací
a služeb na trhu družicové navigace. Aby Komise jakožto zástupce Unie
mohla plně vykonávat své právo auditu, měly by tyto
pověřovací smlouvy zahrnovat obecné podmínky pro správu
finančních prostředků svěřených Agentuře pro
evropský GNSS.
(24)
Unie by měla s Evropskou kosmickou
agenturou uzavřít víceletou pověřovací smlouvu týkající se
technických a aspektů a aspektů souvisejících
s plánováním. Aby Komise jakožto zástupce Unie mohla plně vykonávat
své právo auditu, měla by pověřovací smlouva zahrnovat obecné
podmínky pro správu finančních prostředků svěřených
Evropské kosmické agentuře. Vzhledem k tomu, že se jedná
o činnosti financované výhradně Unií, měly by tyto podmínky
zajišťovat kontrolu na stejné úrovni, jaká by byla vyžadována
v případě, že by Evropská kosmická agentura byla agenturou Unie.
(25)
Odpovědnost za průběh programů
zahrnuje zejména odpovědnost za jejich bezpečnost, za bezpečnost
systémů i jejich provoz. Kromě případů, kdy je použita
společná akce 2004/552/SZBP ze dne 12. července 2004 o aspektech
provozu Evropského družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost
Evropské unie[15], kterou bude v případě potřeby možné změnit
s ohledem na vývoj programů, jejich řízení a Lisabonskou
smlouvu, nese odpovědnost za bezpečnost Komise, ačkoli
některé úkoly týkající se bezpečnosti jsou svěřeny Agentuře
pro evropský GNSS. Komise má zejména uplatňovat mechanismy pro zajištění
odpovídající koordinace mezi různými subjekty pověřenými úkoly
týkajícími se bezpečnosti.
(26)
Vzhledem ke specifickým kompetencím
a k jejím pravidelným kontaktům se správami třetích zemí
a mezinárodními agenturami se má za to, že Evropská služba pro vnější
činnost by mohla být orgánem, který bude Komisi nápomocen při
provádění některých úkolů týkajících se bezpečnosti
systémů a programů v oblasti vnějších vztahů
v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU ze dne
26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby
pro vnější činnost[16], zejména s čl. 2 odst. 2 uvedeného rozhodnutí.
(27)
Pro přidělování prostředků Unie
vyčleněných na programy, jejichž výše představuje maximální
limit, který Komise nesmí překročit, je nezbytné, aby byly používány
účinné postupy zadávání zakázek a zejména aby byly vyjednány smlouvy,
kterými se docílí optimálního využívání zdrojů a spolehlivého
splnění zadání, plynulé kontinuity programů, řízení rizik
a plnění navrženého časového rozvrhu. O dodržení těchto
požadavků by měl usilovat zadavatel.
(28)
Vzhledem k tomu, že programy bude
v zásadě financovat Unie, mělo by být zadávání veřejných
zakázek v jejich rámci v souladu s pravidly Unie pro
veřejné zakázky a mělo by být především zaměřeno
na optimalizaci zdrojů, kontrolu nákladů, snížení rizik, zvýšení
účinnosti a snížení závislosti na jednotlivých dodavatelích. Je
třeba, aby byla zajištěna otevřená a spravedlivá
hospodářská soutěž v celém dodavatelském řetězci
umožňující vyváženou účast různých průmyslových
odvětví na všech úrovních, zejména nových účastníků
a malých a středních podniků. Je třeba zabránit
možnému zneužití dominace a zabránit dlouhodobé závislosti na jednom
dodavateli. S cílem zmírnit rizika programů, zabránit závislosti na jediném
dodavateli a zajistit lepší celkovou kontrolu programů, jejich
nákladů a časového rozvrhu je třeba, aby kdykoli je to
možné, byly dodávky zajišťovány z více zdrojů. Průmyslová
odvětví Unie by měla mít možnost využívat v případě
určitých prvků a služeb i zdrojů mimo území Unie
v případě prokazatelných zásadních výhod, pokud jde
o kvalitu a náklady, ovšem při zohlednění strategické
povahy programů a požadavků Unie na bezpečnost
a kontrolu vývozu. Je třeba využít investic i získaných zkušeností a odborné
způsobilosti v oblasti průmyslu včetně těch, které
byly získány ve fázích definování, vývoje a ověřování
programů, a zároveň zajistit, že nedojde k narušení
pravidel pro výběrová řízení.
(29)
Družicová navigace je novou, komplexní
a neustále se vyvíjející technologií. Z toho pro veřejné zakázky
uzavírané v rámci programů plynou nejistoty a rizika, a to
zejména pokud se tyto zakázky mohou týkat dlouhodobého zařízení nebo
poskytování služeb. Tyto charakteristiky vyžadují, aby se na veřejné
zakázky vedle pravidel stanovených v nařízení (ES, Euratom)
č. 1605/2002 vztahovala i zvláštní opatření. Jestliže má jeden
nebo více podniků již před nabídkovým řízením k dispozici
důvěrné informace o činnostech týkajících se tohoto
nabídkového řízení, měl by mít zadavatel možnost stanovit nové rovné
podmínky hospodářské soutěže. Měl by též mít možnost zakázku
zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za
určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo i
určit minimální podíl, který má být zadán subdodavateli. Z
důvodů technických nejistot, které jsou pro programy
charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně
dopředu stanoveny, a proto se jeví jako vhodné, aby zakázky byly smlouvy o
zakázce byly uzavírány ve formě, kdy není stanovena pevná
a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně
finančních zájmů Unie.
(30)
V souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy
o Evropské unii by se členské státy měly zdržet všech
opatření, jež by mohla ohrozit řádný průběh programů,
a to zejména v oblasti práv duševního vlastnictví a návaznosti
fungování infrastruktur. Rovněž je třeba objasnit, že dotčené
členské státy by měly učinit veškerá nezbytná opatření, aby
byly pozemní stanice systémů označeny za evropské kritické
infrastruktury.
(31)
S ohledem na světový rozměr systémů
je důležité, aby Unie mohla v rámci programů uzavírat se
třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi dohody
v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie,
kterými zajistí především jejich řádný průběh, optimalizaci
služeb pro občany Unie a uspokojí potřeby třetích zemí
a mezinárodních organizací. Případně je rovněž
užitečné stávající dohody upravit v souladu s vývojem
programů. Při přípravě nebo provádění těchto
dohod může Komise v mezích úkolů, které jí byly
svěřeny tímto nařízením, požádat o pomoc Evropskou službu
pro vnější činnost, Evropskou kosmickou agenturu a Agenturu pro
evropský GNSS.
(32)
Je třeba potvrdit, že Komise může
při plnění některých svých úkolů, které nejsou
regulačního rázu, případně a je-li to nezbytné využít
technické pomoci některých externích subjektů. Tutéž technickou pomoc
mohou při plnění úkolů, které jim byly svěřeny na
základě tohoto nařízení, využívat i jiné subjekty zapojené do
veřejné správy programů.
(33)
V rámci programů by měla být
zajištěna ochrana osobních údajů a soukromí.
(34)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny
prostřednictvím přiměřených opatření v celém
výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování
nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně
vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků
a případných sankcí.
(35)
Je důležité pravidelně informovat
Evropský parlament a Radu o provádění programů. Evropský
parlament, Rada a Komise kromě toho zasednou
v interinstitucionální skupině odborníků pro Galileo
v souladu se společným prohlášením o interinstitucionální
skupině odborníků pro Galileo ze dne 9. července 2008.
(36)
Komise by měla hodnotit účinnost
a efektivitu přijatých opatření pro účely realizace
cílů programů.
(37)
Ve snaze vymezit opatření nezbytná
k zajištění slučitelnosti a interoperability systémů
s ostatními systémy družicové navigace a s klasickými
prostředky navigace a zajistit bezpečnost systémů
a jejich fungování je třeba na Komisi přenést pravomoc
přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy
o fungování Evropské unie v těchto dvou oblastech
působnosti. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci
přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na
odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů
v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné
dokumenty předány současně, včas a vhodným
způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(38)
Komisi by měly být svěřeny
prováděcí pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění
tohoto nařízení. Tyto pravomoci je třeba vykonávat v souladu
s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011
ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady
způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
prováděcích pravomocí[17].
(39)
V zájmu řádné veřejné správy, která
vyžaduje, aby byla zaručena jednotnost řízení programů,
rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup
k informacím, by zástupci Agentury pro evropský GNSS a Evropské
kosmické agentury měli mít možnost podílet na činnostech Výboru pro
evropské programy GNSS zřízeného článkem 19 nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008
o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS
a Galileo)[18] jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích
Výboru pro evropské programy GNSS mohli podílet i zástupci třetích zemí
nebo mezinárodních organizací, které uzavřely mezinárodní dohodu
s Unií. Tito zástupci Agentury pro evropský GNSS, Evropské kosmické
agentury, třetích zemí a mezinárodních organizací se nemohou
účastnit hlasování výboru.
(40)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž
zřízení a provozu systémů družicové navigace, nemůže být
uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, protože
přesahuje finanční a technické možnosti jednotlivých
členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na
úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se
zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské
unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném
článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je pro
dosažení tohoto cíle nezbytné.
(41)
Společný podnik Galileo, který byl zřízen
nařízením Rady (ES) č. 876/2002 ze dne 21. května 2002
o zřízení společného podniku Galileo[19], svou
činnost ukončil dne 31. prosince 2006 a likvidace podniku
je nyní ukončena. V důsledku toho by nařízení (ES)
č. 876/2002 mělo být zrušeno.
(42)
Vzhledem k potřebě hodnocení
programů, k rozsahu změn, které mají být v textu provedeny,
a ve snaze o jednoznačnost a právní jistotu by
nařízení (ES) č. 683/2008 mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ
USTANOVENÍ
Článek 1
Evropské
systémy a programy družicové navigace
1.           Programy Galileo a EGNOS
zahrnují všechny činnosti nezbytné k definování, vývoji,
ověřování, výstavbě, provozu, obnově a zdokonalování
obou evropských systémů družicové navigace, totiž systému vytvořeného
v rámci programu Galileo a systému EGNOS, a k zajištění
jejich bezpečnosti.
2.           Systém vytvořený
v rámci programu Galileo je nezávislá infrastruktura globálního
družicového navigačního systému (GNSS), která sestává z konstelace
družic a celosvětové sítě pozemních stanic.
3.           Systém EGNOS je
infrastruktura sledující a opravující signály vysílané stávajícími
globálními družicovými navigačními systémy. Systém sestává
z pozemních stanic a několika transpondérů umístěných
na geostacionárních družicích.
4.           Specifické cíle programu
Galileo mají umožnit, aby signály vysílané systémem, který byl vytvořen
v rámci tohoto programu, mohly být využívány k plnění
těchto pěti funkcí:
a)      nabízet „otevřenou službu“ (tzv.
„Open Service“ nebo OS), která je pro uživatele bezplatná a poskytuje
informace o poloze a synchronizaci a která je určena
k masovému používání družicové navigace;
b)      nabízet službu pro zajištění
bezpečnosti života (tzv. „Safety of Life Service“ nebo SoL) pro uživatele,
pro které je nejpodstatnější bezpečnost. Tato služba rovněž
splňuje požadavky některých odvětví na nepřetržitost,
dostupnost a přesnost a obsahuje funkci zprávy
o integritě, která v případě selhání systému upozorní
uživatele;
c)      nabízet obchodní službu (tzv. „Commercial
Service“ nebo CS) umožňující vývoj aplikací pro profesionální či
obchodní účely díky zvýšeným výkonům a údajům s vyšší
přidanou hodnotou oproti aplikacím otevřené služby;
d)      nabízet veřejnou regulovanou službu
(tzv. „Public Regulated Service“ nebo PRS) určenou pouze vládou schváleným
uživatelům pro citlivé aplikace, které vyžadují maximální
nepřetržitost služby. Tato služba používá silné a šifrované signály;
e)      spolupracovat se službou pomoci
a záchrany (tzv. „Search and Rescue Support Service“ nebo SAR) systému
COSPAS-SARSAT odhalováním nouzových signálů vysílaných bójemi
a zpětným posíláním zpráv.
5.           Specifické cíle programu
EGNOS mají umožnit, aby signály vysílané systémem EGNOS mohly být využívány
k plnění těchto tří funkcí:
a)      nabízet otevřenou službu (tzv. OS),
která je pro uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze
a synchronizaci a která je určena k masovému používání
družicové navigace v oblasti pokryté systémem;
b)      nabízet službu pro šíření obchodních
údajů (tzv. „EGNOS Data Access Service“ nebo EDAS) umožňující vývoj
aplikací pro profesionální či obchodní účely díky zvýšeným
výkonům a údajům s vyšší přidanou hodnotou oproti
aplikacím otevřené služby;
c)      nabízet službu pro zajištění
bezpečnosti života (tzv. „Safety of Life Service“ nebo SoL) pro uživatele,
pro které je nejpodstatnější bezpečnost. Tato služba splňuje
především požadavky některých odvětví na nepřetržitost,
dostupnost a přesnost a obsahuje funkci zprávy
o integritě, která v případě selhání systému
v oblasti pokrytí upozorní uživatele.
Ke zvláštním cílům programu EGNOS patří
rovněž rozšíření geografického pokrytí těchto služeb na celé
území Unie a v mezích technických možností a na základě
mezinárodních dohod na ostatní regiony světa, zejména na území
třetích zemí, na které se vztahuje jednotné evropské nebe.
Článek
2
Předmět
Toto
nařízení stanoví pravidla pro zřízení a provoz systémů
v rámci evropských programů družicové navigace, a to zejména
pravidla týkající se správy a finančního příspěvku Unie.
Článek
3
Fáze programu Galileo
Program Galileo sestává z těchto
fází:
a)           definiční fáze, během
které byla navržena architektura systému a určeny jeho prvky
a která skončila v roce 2001;
b)           fáze vývoje
a ověřování, která zahrnuje výrobu a vypuštění prvních
družic, zřízení prvních pozemních infrastruktur a všechny
činnosti a kroky, které umožňují ověřování systému na
oběžné dráze. Cílem je, aby tato fáze byla ukončena v roce 2013;
c)           zaváděcí fáze, která zahrnuje
zřízení a ochranu veškeré vesmírné a pozemní infrastruktury
a činnosti související se zaváděním a jejíž součástí
je příprava na fázi využití. Cílem je, aby tato fáze, která byla zahájena
v roce 2008, byla ukončena v roce 2020;
d)           fáze využití, která zahrnuje
řízení infrastruktury, údržbu, trvalé zdokonalování a obnovu
a ochranu systému, certifikaci a normalizaci spojené
s programem, poskytování služeb a jejich uvádění na trh
a všechny další činnosti nezbytné pro vývoj systému a řádný
průběh programu. Cílem je, aby tato fáze byla spouštěna
postupně mezi roky 2014 a 2015, kdy bude zahájeno poskytování prvních
služeb.
Článek
4
Provoz systému EGNOS
Provoz systému EGNOS
zahrnuje především řízení této infrastruktury, údržbu a trvalé
zdokonalování, obnovu a ochranu systému, akreditaci, certifikaci
a normalizaci spojené s programem a veškeré prvky dokládající
spolehlivost systému a jeho provozu, jakož i poskytování a uvádění
služeb na trh.
Článek
5
Slučitelnost a interoperabilita
systémů
1.
Systémy, sítě a služby zřízené
v rámci programů Galileo a EGNOS jsou slučitelné
a vzájemně interoperabilní.
2.
Systémy, sítě a služby zřízené
v rámci programů Galileo a EGNOS jsou, pokud možno,
slučitelné a interoperabilní s ostatními systémy družicové
navigace a s klasickými prostředky navigace.
3.
Komise přijme prostřednictvím aktů
v přenesené pravomoci v souladu s článkem 34 požadavky
a normy k zajištění slučitelnosti a interoperability
uvedené v odstavci 2.
Článek
6
Vlastnictví
Unie je vlastníkem veškerého hmotného i
nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v rámci programů
a za tímto účelem případně se třetími stranami uzavírá
dohody o stávajících vlastnických právech.
Komise dohlíží zejména na optimální využívání
práv duševního vlastnictví Unie.
KAPITOLA II
ROZPOČTOVÝ
PŘÍSPĚVEK A MECHANISMY
Článek 7
Dotčené
činnosti
1.           Rozpočtové
prostředky Unie přidělené na programy pro období 2014–2020 podle
tohoto nařízení jsou poskytnuty za účelem financování:
a)      činností spojených se zaváděcí
fází programu Galileo včetně řízení této fáze a dohledu nad
ní;
b)      činností spojených s provozem
systému vytvořeného v rámci programu Galileo včetně
předběžných a přípravných úkonů vztahujících se
k této fázi;
c)      činností spojených s provozem
systému EGNOS.
2.           Tyto rozpočtové
prostředky Unie přidělené na programy mohou rovněž pokrývat
výdaje Komise související s přípravou, dohledem, kontrolou, auditem
a hodnocením, které jsou nezbytné pro řízení programů a plnění
jejich cílů, a to zejména výdaje na:
a)      studie a schůzky
odborníků;
b)      informační a komunikační
činnosti, včetně institucionální komunikace o prioritách
Unie, mají-li tato opatření přímou souvislost s cíli tohoto
nařízení;
c)      informační sítě, jejichž cílem
je zpracování nebo výměna informací;
d)      jakoukoli jinou technickou nebo
administrativní pomoc, která je Komisi poskytnuta v souvislosti
s řízením programů.
3.           S cílem umožnit jasné
stanovení nákladů na programy a různé fáze programů Komise
v souladu se zásadou průhledného řízení informuje každý rok
výbor uvedený v čl. 35 odst. 1 o přidělení
finančních prostředků Unie na jednotlivé činnosti uvedené
v odstavcích 1 a 2.
Článek
8
Financování programu Galileo
1.           Aniž jsou dotčeny
odstavce 2 a 3 tohoto článku, financuje zaváděcí fázi
a fázi využití v souladu s čl. 10 odst. 1 Unie.
2.           Členské státy mohou na
financování programu Galileo poskytnout dodatečné finanční
prostředky. Příjmy pocházející z těchto
příspěvků představují účelově vázané příjmy
ve smyslu čl. 18 odst. 2 nařízení (ES, Euratom)
č. 1605/2002. V souladu se zásadou průhledného řízení
Komise informuje výbor uvedený v čl. 35 odst. 1 tohoto nařízení
o všech dopadech vyplývajících z použití tohoto odstavce na program
Galileo.
3.           Dodatečné finanční
prostředky na program Galileo mohou poskytnout i třetí země
a mezinárodní organizace. Podmínky jejich účasti jsou stanoveny
v dohodách uvedených v článku 28.
Článek
9
Financování provozu systému EGNOS
1.           Unie zajišťuje
financování provozu systému EGNOS v souladu s čl. 10 odst. 1,
aniž je dotčena případná účast ostatních zdrojů
financování, zejména zdrojů uvedených v odstavcích 2 a 3 tohoto
článku.
2.           Členské státy mohou
programu EGNOS poskytnout dodatečné finanční prostředky.
Příjmy pocházející z těchto příspěvků
představují účelově vázané příjmy ve smyslu čl. 18
odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. V souladu se
zásadou průhledného řízení Komise informuje výbor uvedený v čl.
35 odst. 1 tohoto nařízení o všech dopadech vyplývajících
z použití tohoto odstavce na program EGNOS.
3.           Dodatečné finanční
prostředky na program EGNOS mohou poskytnout i třetí země
a mezinárodní organizace. Podmínky jejich účasti jsou stanoveny
v dohodách uvedených v článku 28.
Článek 10
Zdroje
1.           Maximální částka
přidělená Unií na provádění činností podle čl. 7 odst.
1 a 2 činí [7 897] milionů EUR v běžných cenách
pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2.           Tyto prostředky se
používají v souladu s ustanoveními tohoto nařízení
a s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002.
3.           Rozpočtové závazky pro
programy se přidělují v ročních splátkách.
Článek 11
Příjmy
z programů
1.           Příjmy plynoucí
z provozu systémů vybírá Unie a tyto příjmy jsou placeny do
rozpočtu Unie a přiděleny programům. Jsou-li tyto
příjmy vyšší, než je pro financování fází využití programů nutné,
musí každou úpravu zásady přidělení těchto částek schválit
rozpočtový orgán na základě návrhu Komise.
2.           V případných smlouvách
sjednaných s podniky soukromého sektoru může být stanoven mechanismus
rozdělování příjmů.
3.           Úrokové výnosy
z předběžného financování, které bylo poskytnuto subjektům
pověřeným nepřímým plněním rozpočtu, se
přidělí na činnosti, na které se vztahuje pověřovací
smlouva nebo dohoda uzavřená mezi Komisí a dotčeným subjektem.
Subjekty pověřené nepřímým plněním rozpočtu
v souladu se zásadou řádného finančního řízení otevřou
účty, které umožní identifikovat prostředky a odpovídající
úroky.
KAPITOLA III
VEŘEJNÁ
SPRÁVA PROGRAMŮ
Článek 12
Obecný
rámec veřejné správy programů
Veřejná správa programů se zakládá
na zásadě přesného rozdělení úkolů mezi různé zapojené
subjekty, zejména mezi Komisi, Agenturu pro evropský GNSS a Evropskou
kosmickou agenturu.
Článek 13
Úloha
Komise
1.           Za průběh
programů odpovídá Komise. Spravuje prostředky, které byly na programy
přiděleny na základě tohoto nařízení a dohlíží na
provádění všech činností v rámci programů.
2.           Kromě obecných
úkolů, které jsou uvedeny v odstavci 1, a úkolů uvedených
v jiných ustanoveních tohoto nařízení, je Komise v rámci tohoto
nařízení povinna zajistit i tyto zvláštní úkoly:
a)      zajistit jasné rozdělení úkolů
mezi jednotlivé subjekty zapojené do programů a za tímto účelem
především prostřednictvím pověřovacích smluv
pověřit Agenturu pro evropský GNSS úkoly uvedenými v čl. 15
odst. 1 písm. d) a Evropskou kosmickou agenturu úkoly uvedenými
v článku 16;
b)      zřídit vhodné nástroje a zavést
strukturální opatření nezbytná ke zjištění, řízení,
zmírnění a sledování rizik, která jsou s programy spojena,
a to zejména pokud jde o náklady a časový rozvrh;
c)      jménem Unie a v oblasti její
pravomoci řídit vztahy se třetími zeměmi a mezinárodními
organizacemi;
d)      zajistit bezpečnost programů
a zavést mechanismy koordinace mezi různými zúčastněnými
subjekty.
3.           Je-li to nezbytné pro
řádný průběh fází programu Galileo a provozu systému EGNOS,
které jsou uvedeny v článcích 3 a 4, učiní Komise nezbytná
opatření, jejichž cílem je:
a)      určit lokalizaci a zajistit
fungování pozemní infrastruktury systémů;
b)      vymezit rozhodovací fáze, které jsou
určující pro hodnocení a provádění programů;
c)      omezit rizika spojená
s průběhem programů.
Tato prováděcí opatření přijme
přezkumným postupem podle čl. 35 odst. 3.
Článek 14
Bezpečnost
systémů a jejich fungování
1.           Systémy a jejich
fungování musí být bezpečné.
2.           Aniž jsou dotčeny
články 15 a 17 tohoto nařízení a článek 8 rozhodnutí
Evropského parlamentu a Rady 1104/2011/EU[20],
může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci
v souladu s článkem 34 přijmout požadavky a normy
k zajištění bezpečnosti systémů a jejich fungování
uvedené v odstavci 1. Za tímto účelem zohledňuje nutnost dozoru
a zahrnutí požadavků na bezpečnost do všech programů
a vliv těchto požadavků na řádný průběh
programů, a to zejména pokud jde o náklady a časový
rozvrh.
3.           Evropská služba pro
vnější činnost je v souladu s čl. 2 odst. 2 rozhodnutí
2010/427/EU nápomocna Komisi při plnění úkolů týkajících se
bezpečnosti v oblasti vnějších vztahů. V téže oblasti
rovněž napomáhá Komisi při dohledu nad dodržováním společných
minimálních standardů stanovených rozhodnutím 1104/2011/EU. Za tímto
účelem jsou jí poskytnuty příslušné zdroje a jsou stanovena
přechodná období, která umožní zajistit kontinuitu programů
a poskytování služeb.
Článek 15
Úloha
Agentury pro evropský GNSS
1.           Aby se zajistilo dosažení
cílů programů, podílí se Agentura pro evropský GNSS na jejich
provádění a je povinna v souladu s pokyny Komise:
a)      pokud jde o bezpečnost
programů, a aniž jsou dotčeny články 14 a 17,
zajistit:
i)        nejpozději do 30. června
2016 bezpečnostní akreditaci podle kapitoly III nařízení (EU)
č. 912/2010; za tímto účelem dává podnět
k zavádění bezpečnostních postupů a sleduje je
a provádí bezpečnostní prověrky systému;
ii)       provoz bezpečnostního
střediska systému Galileo v souladu s normami a požadavky
uvedenými v čl. 14 odst. 3 a v souladu s pokyny
stanovenými společnou akcí 2004/552/SZBP, která je uvedena
v článku 17;
b)      plnit úkoly příslušného orgánu PRS
stanoveného v článku 5 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, pokud je
jím určena, a být nápomocna Komisi v záležitosti dodržování
společných minimálních standardů v souladu s čl. 8
odst. 6 uvedeného rozhodnutí;
c)      v rámci provozu systémů se
podílí na uvádění služeb na trh, včetně nezbytné analýzy trhu;
d)      vykonává rovněž další zvláštní úkoly
týkající se programů, které jí Komise může prostřednictvím
pověřovací smlouvy přijaté na základě rozhodnutí
o pověření v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. b)
nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 svěřit a mezi
které patří:
i)        provozní činnosti spojené
s řízením infrastruktury, údržbou, neustálým zlepšováním
a obnovováním systémů, certifikací a normalizací v rámci
programů a s poskytováním služeb uvedených v čl. 3
písm. d) a v článku 4;
ii)       propagace aplikací a služeb na
trhu v oblasti družicové navigace.
2.           Kromě úkolů
uvedených v odstavci 1 a v mezích svého pověření Agentura
pro evropský GNSS poskytuje Komisi své odborné znalosti a veškeré
informace nezbytné pro provádění jejích úkolů v rámci tohoto
nařízení.
3.           Výbor uvedený v čl.
35 odst. 1 je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeném
v odst. 1 písm. d) tohoto článku konzultován poradním postupem podle
čl. 35 odst. 2. Výbor je informován o pověřovacích
smlouvách, jež mají být uzavřeny mezi Unií zastoupenou Komisí
a Agenturou pro evropský GNSS.
Článek 16
Úloha
Evropské kosmické agentury
1.           Komise uzavře víceletou
pověřovací smlouvu s Evropskou kosmickou agenturou na
základě rozhodnutí o pověření přijatém Komisí
v souladu s čl. 54 odst. 2 nařízení (ES, Euratom)
č. 1605/2002. Tato smlouva upravuje úkoly a plnění
rozpočtu, které jsou předmětem pověření, v rámci
provádění programů, zejména dokončení infrastruktury
vytvořené v rámci programu Galileo.
2.           Je-li to nezbytné pro úkoly
a plnění rozpočtu, které jsou předmětem
pověření podle odstavce 1, stanoví pověřovací smlouva
obecné podmínky pro správu finančních prostředků, které jsou
Evropské kosmické agentuře svěřeny, a zejména pro
činnosti, které mají být provedeny, pro s nimi spojené financování,
pro řídicí postupy, pro opatření pro dohled a kontrolu, pro
opatření, která se použijí v případě nedostatečného
plnění smluv, a pro úpravu vlastnictví veškerého hmotného
a nehmotného majetku.
Opatření pro dohled a kontrolu stanoví
zejména systém pro předběžný odhad nákladů, systematické
informování Komise o nákladech a v případě rozdílu
mezi předpokládaným rozpočtem a skutečnými náklady,
nápravná opatření, která zajistí realizaci infrastruktur v rámci
přiděleného rozpočtu.
3.           Výbor uvedený v čl.
35 odst. 1 je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeném
v odstavci 1 tohoto článku konzultován poradním postupem podle
čl. 35 odst. 2. Výbor je informován o víceleté pověřovací
smlouvě, jež má být uzavřena mezi Komisí a Evropskou kosmickou
agenturou.
4.           Výbor uvedený v čl.
35 odst. 1 je informován Komisí o průběžných
a konečných výsledcích posouzení nabídkových řízení
a smluv, které má ESA uzavřít s podniky.
KAPITOLA IV
OTÁZKY
TÝKAJÍCÍ SE BEZPEČNOSTI UNIE NEBO JEJÍCH ČLENSKÝCH STÁTŮ
Článek 17
Společná
akce
V případě, kdy může mít
provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo jejích členských
států, se použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP.
Článek 18
Použití
předpisů o utajovaných informacích
1.           Každý členský stát
zajistí, aby se na všechny fyzické osoby s bydlištěm na jejich území
a na všechny právnické osoby usazené na jejich území, jež přicházejí
do styku s utajovanými informacemi EU týkajícími se programů,
vztahovaly bezpečnostní předpisy zajišťující stupeň ochrany
přinejmenším rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními
předpisy Komise stanovenými v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES,
ESUO, Euratom[21] a bezpečnostními předpisy Rady stanovenými
v příloze rozhodnutí Rady 2011/292/EU[22].
2.           Členské státy
neprodleně informují Komisi o přijetí vnitrostátních
bezpečnostních předpisů uvedených v odstavci 1.
3.           Fyzické osoby
s bydlištěm ve třetích zemích a právnické osoby usazené ve
třetích zemích mohou přicházet do styku s utajovanými
informacemi EU týkajícími se programů, pouze pokud se na ně
v těchto zemích vztahují bezpečnostní předpisy
zajišťující stupeň ochrany přinejmenším rovnocenný stupni
zaručenému bezpečnostními předpisy Komise stanovenými
v příloze rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom
a bezpečnostními předpisy Rady stanovenými v příloze
rozhodnutí 2011/292/EU. Bezpečnostní předpisy Evropské kosmické
agentury a rozhodnutí vysoké představitelky Unie pro zahraniční
věci a bezpečnostní politiku 2011/C 304/05[23] se považují za rovnocenné uvedeným bezpečnostním
předpisům. Rovnocennost bezpečnostních předpisů
použitých ve třetí zemi je možno uznat v dohodě s touto
zemí.
KAPITOLA V
VEŘEJNÉ
ZAKÁZKY
ODDÍL I
Obecná
ustanovení týkající se veřejných zakázek uzavřených v rámci
zaváděcí fáze a fáze využití programů
Článek 19
Obecné
zásady
Na veřejné zakázky uzavírané v rámci
zaváděcí fáze programu Galileo a fáze využití programů se
použijí pravidla Unie pro veřejné zakázky stanovená nařízením (ES,
Euratom) č. 1605/2002, zejména otevřený přístup
a spravedlivá hospodářská soutěž v rámci celého
dodavatelského řetězce, nabídková řízení na základě
poskytování průhledných a včasných informací, jasné
sdělování platných pravidel pro zadávání zakázek, kritérií výběru
a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňující rovné
podmínky všem potenciálním uchazečům, aniž jsou dotčena
opatření požadovaná pro ochranu základních zájmů v oblasti
bezpečnosti Unie nebo veřejné bezpečnosti nebo pro soulad
s požadavky Unie na kontrolu vývozu.
Článek 20
Specifické
cíle
Při zadávání zakázek se sledují tyto
cíle:
a)      podporovat co nejrozsáhlejší
a nejotevřenější účast všech podniků v celé Unii,
zejména nových účastníků a malých a středních
podniků;
b)      zabránit možnému zneužití dominace
a dlouhodobé závislosti na jednom dodavateli;
c)      využít předchozích investic
veřejného sektoru a získaných zkušeností, jakož i odborných
zkušeností a způsobilostí v oblasti průmyslu,
včetně těch, které byly získány v průběhu fází
definování, vývoje, ověřování a zavádění programů,
a zároveň zajistit, aby nedošlo k porušení pravidel pro
výběrová řízení.
ODDÍL 2
Zvláštní
ustanovení týkající se veřejných zakázek uzavřených v rámci
zaváděcí fáze a fáze využití programů
Článek 21
Zavedení rovných podmínek
hospodářské soutěže
Zadavatel je povinen učinit
příslušná opatření, která zajistí rovné podmínky hospodářské
soutěže v případě, že předchozí účast
určitého podniku na činnostech souvisejících s činnostmi,
které jsou předmětem nabídkového řízení:
a)      může tomuto podniku přinést
značné výhody ve smyslu důvěrných informací, a může
tudíž vést k obavám ohledně dodržování rovného zacházení; nebo
b)      ovlivňuje běžné podmínky
hospodářské soutěže nebo nestrannost a objektivitu zadávání nebo
plnění smluv.
Tato opatření nesmí narušovat korektní
hospodářskou soutěž, rovné zacházení a důvěrnost
získaných informací týkajících se podniků, jejich obchodních vztahů
a jejich struktury nákladů. Tato opatření musí v souvislosti
s tím zohledňovat povahu a podmínky smlouvy, která má být
uzavřena.
Článek 22
Zakázky rozdělené na
podmíněné části
1.           Zadavatel může zakázku
zadat formou rozdělení na podmíněné části.
2.           Zakázka rozdělená na
podmíněné části se skládá z pevné části, ke které je
stanoven odpovídající rozpočtový závazek , a z jedné nebo více
částí podmíněných. Specifické rysy zakázky rozdělené na
podmíněné části jsou uvedeny v zadávací dokumentaci. Zejména je
zde vymezen předmět, cena nebo podmínky jejího stanovení a podmínky
plnění jednotlivých částí.
3.           Poskytování pevné části
musí být ucelené; totéž platí pro každou podmíněnou část
s přihlédnutím k poskytování všech dřívějších
částí.
4.           K plnění jednotlivých
podmíněných částí musí dát souhlas zadavatel, který své rozhodnutí
dodavateli sdělí ve lhůtě stanovené v zakázce. Je-li
podmíněná část potvrzena se zpožděním nebo není-li vůbec
potvrzena, může dodavatel v případě, že to zakázka
umožňuje, za podmínek, které zakázka stanoví, požadovat náhradu za
prodlení nebo náhradu za nedodržení smlouvy.
Článek 23
Zakázky s nákladově
stanovenou cenou
1.           V případech
uvedených v odstavci 2 se zadavatel může výjimečně
v mezích maximálního limitu rozhodnout pro zakázku se zcela nebo
částečně nákladově stanovenou cenou.
Na rozdíl od zakázky, která hradí výsledek
a u které se cena nebo podmínky jejího určení stanoví na počátku
v zadávací dokumentaci, zakázka s nákladově stanovenou cenou
hradí použité zdroje a nikoli konečný produkt nebo službu. Cenu,
která má být zaplacena, tvoří úhrada všech reálných výdajů, které
dodavateli vznikly při plnění zakázky, jakou jsou výdaje za pracovní
sílu, materiál, spotřební zboží, využívání zařízení
a infrastruktur nezbytných pro plnění zakázky. Tyto výdaje se navýší
o paušální částku pokrývající obecné náklady a zisk, nebo
o částku pokrývající obecné náklady a výnos v závislosti na
výsledcích cílů a časovém rozvrhu.
2.           Zadavatel se může pro
zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou
rozhodnout, není-li objektivně možné přesně stanovit pevnou cenu
a může-li rozumně prokázat, že pevná cena by byla
z důvodu nejasností v plnění zakázky značně
vysoká, protože:
a)      se zakázka buď týká velmi složitých
prvků nebo prvků vyžadujících novou technologii, a proto
s sebou nese značné technické problémy;
b)      nebo činnosti, které jsou
předmětem zakázky, musí z provozních důvodů začít
neprodleně, ačkoli není možné stanovit pevnou a definitivní
celkovou cenu, protože existují značné obtíže nebo protože plnění
zakázky je částečně závislé na jiných zakázkách.
3.           Maximální limit zakázky se
zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je nejvyšší
možná cena, která může být zaplacena. Tento limit lze překročit
pouze ve výjimečných, náležitě odůvodněných případech
a s předchozím souhlasem zadavatele.
4.           V zadávací dokumentaci
zakázek se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou
je třeba upřesnit:
a)      typ zakázky, tj. zda se jedná
o zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou
cenou v mezích maximálního limitu;
b)      v případě zakázky
s částečně nákladově stanovenou cenou prvky zakázky,
které jsou předmětem nákladově stanovené ceny;
c)      výši maximálního limitu;
d)      kritéria pro zadání zakázky, která musí
zejména umožnit prokázat věrohodnost předběžného rozpočtu,
uhraditelné náklady, mechanismy určování těchto nákladů
a zisk uvedený v nabídce;
e)      způsob navýšení uvedený
v odstavci 1, který se má u výdajů použít;
f)       pravidla a postupy pro určení
způsobilosti nákladů, které zhotovitel v souvislosti
s plněním zakázky odhaduje, při dodržení zásad uvedených
v odstavci 5;
g)      účetní pravidla, která je zhotovitel
povinen dodržovat;
h)      v případě zakázky
s částečně nákladově stanovenou cenou, která má být
změněna na zakázku s pevně stanovenou cenou, parametry
platné pro takovou změnu.
5.           Výdaje, které dodavatel
při plnění zakázky se zcela nebo částečně
nákladově stanovenou cenou vynaložil jsou způsobilé, pouze
v případě, že:
a)      byly skutečně během doby
trvání zakázky vynaloženy, s výjimkou výdajů za zařízení,
infrastruktury a dlouhodobý nehmotný majetek, které jsou nezbytné pro
plnění zakázky a u kterých lze za způsobilé výdaje považovat
celou pořizovací cenu;
b)      jsou uvedeny v předběžném
rozpočtu, který lze měnit prostřednictvím dodatků
k původní zakázce;
c)      jsou pro plnění zakázky nezbytné;
d)      vyplývají-li z plnění zakázky
nezbytné a lze-li je přičítat plnění zakázky;
e)      jsou identifikovatelné,
ověřitelné, zaúčtované v účetnictví dodavatele
a stanoveny v souladu s účetními normami uvedenými
v zadávací dokumentaci a ve smlouvě;
f)       splňují požadavky platných
daňových a sociálních právních předpisů;
g)      neodchylují se od podmínek zakázky;
h)      jsou přiměřené,
odůvodněné a splňují požadavky řádného finančního
řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti.
Dodavatel odpovídá za své nákladové
účetnictví, za vedení účetních záznamů nebo jakýchkoli jiných
požadovaných dokumentů, které mají prokázat, že náklady, jejichž
proplacení požaduje, jsou skutečné a v souladu se zásadami
vymezenými v tomto článku. Náklady, které dodavatel nemůže
odůvodnit, jsou považovány za nezpůsobilé a jejich úhrada je
zamítnuta.
6.           Zadavatel má zajistit
řádné plnění zakázek s nákladově stanovenou cenou a za
tím účelem je povinen:
a)      stanovit maximální limit tak, aby byl co
nejvíce realistický a zároveň umožňoval flexibilitu nezbytnou
pro zohlednění technických problémů;
b)      změnit zakázku s částečně
nákladově stanovenou cenou na zakázku se zcela pevnou a definitivní
cenou, jakmile je během plnění zakázky tuto pevnou a definitivní
cenu možné stanovit; určit za tím účelem parametry pro změnu
zakázky uzavřené s nákladově stanovenou cenou na zakázku s pevnou
a definitivní cenou;
c)      zavést opatření pro dohled
a kontrolu, která stanoví zejména systém pro předběžný odhad
nákladů;
d)      určit vhodné zásady, nástroje
a postupy pro plnění zakázke, především pro určení
a kontrolu způsobilosti výdajů dodavatele nebo jeho
subdodavatelů a pro začlenění dodatků do zakázky;
e)      ověřit, zda dodavatel
a jeho subdodavatelé dodržují účetní normy uvedené v zakázce
a zda předložili průkazné účetní doklady;
f)       zajistit, aby při plnění
zakázky byla nepřetržitě sledována účinnost zásad, nástrojů
a postupů uvedených v písmenu d).
Článek 24
Dodatky
Zakázku lze pozměnit dodatkem, který však
musí splňovat tyto podmínky:
a)      nemění předmět zakázky;
b)      nenarušuje ekonomickou rovnováhu zakázky;
c)      nezavádí podmínky, které by
v případě, že by byly obsaženy v původní zadávací
dokumentaci k zakázce, umožnily přístup jiným zhotovitelům, než
na které se původní zakázka vztahovala, nebo umožnily přijmout jinou
nabídku než tu, která byla původně přijata.
Článek 25
Subododávky
1.
Zadavatel může každého zhotovitele požádat,
aby část zakázky na různých úrovních zadal společnostem, které
nenáleží ke stejné skupině jako on. Tato minimální část určená
pro subdodávky se vyjádří ve formě rozpětí mezi minimálním
a maximálním procentním podílem. Toto rozpětí závisí na
předmětu a hodnotě zakázky a povaze dotčeného
odvětví činnosti a především na zjištěném stavu
hospodářské soutěže a průmyslovém potenciálu.
2.
Zadavatel může subdodavatele, které si zvolil
uchazeč ve fázi přidělování hlavní zakázky nebo zhotovitel
při jejím plnění, zamítnout. Zamítnutí lze odůvodnit pouze na
základě kritérií pro výběr zhotovitelů pro hlavní zakázky
a musí být písemné.
KAPITOLA VI
RŮZNÁ
USTANOVENÍ
Článek 26
Plánování
Komise vypracuje víceletý pracovní program,
který obsahuje hlavní akce, předběžný rozpočet
a časový rozvrh, které jsou nutné pro dosažení cílů programu
Galileo a EGNOS uvedených v čl. 1 odst. 4 a 5.
Na základě víceletého pracovního programu
Komise přijme roční pracovní program, jehož součástí je plán
provádění víceletého programu a odpovídající financování.
Tyto prováděcí akty přijme
přezkumným postupem podle čl. 35 odst. 3.
Článek 27
Opatření
členských států
1.           Členské státy se zdrží
všech opatření, jež by mohla ohrozit řádný průběh
programů, a to zejména v oblasti práv duševního vlastnictví
a návaznosti fungování infrastruktur.
2.           Členské státy učiní
veškerá nezbytná opatření, aby byly pozemní stanice systémů
označeny za evropské kritické infrastruktury ve smyslu směrnice Rady
2008/114/ES[24].
Článek 28
Mezinárodní
dohody
Unie může v rámci programů
sjednat dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi,
zejména dohody o spolupráci, postupem podle článku 218 Smlouvy
o fungování Evropské unie.
Článek 29
Technická
pomoc
Při plnění úkolů technické
povahy uvedených v čl. 13 odst. 2 může Komise požádat
o nezbytnou pomoc, a to zejména odborníky z příslušných
vnitrostátních agentur v kosmické oblasti, nezávislé odborníky
a subjekty, a poskytnutí nestranných analýz a stanovisek
k průběhu programů.
Tutéž technickou pomoc mohou kromě Komise
využívat i subjekty zapojené do veřejné správy programů, zejména
Agentura pro evropský GNSS a Evropská kosmická agentura, při
plnění úkolů, které jim byly svěřeny na základě tohoto
nařízení.
Článek 30
Ochrana
osobních údajů a soukromí
1.           Komise zajistí, aby byla
při navrhování a zřizování systémů zaručena ochrana
osobních údajů a soukromí a aby byly do těchto systémů
začleněny odpovídající záruky.
2.           Při plnění
úkolů a činností stanovených tímto nařízením jsou osobní
údaje zpracovávány v souladu s právními předpisy platnými
v oblasti ochrany osobních údajů, zejména s nařízením
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001[25] a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES[26].
Článek 31
Ochrana
finančních zájmů Unie
1.           Komise přijme vhodná
opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí
financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny
prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání,
účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti,
zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek
a případně účinnými, přiměřenými
a odrazujícími sankcemi.
2.           Komise nebo její zástupci
a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě
kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech
příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů
a subdodavatelů, kteří podle tohoto nařízení obdrželi
finanční prostředky Unie.
              Evropský úřad pro boj
proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na
místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování
přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení
Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[27]
s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou,
rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo
k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu
finanční zájmy Unie.
              Aniž jsou dotčeny první
a druhý pododstavec, musí mezinárodní dohody se třetími zeměmi
a mezinárodními organizacemi, grantové dohody a rozhodnutí
o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení
Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových
auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně
zmocňovat.
Článek 32
Informace
Evropskému parlamentu a Radě
Komise zajistí
provádění tohoto nařízení. Každý rok při předkládání
předběžného návrhu rozpočtu předloží Komise Evropskému
parlamentu a Radě zprávu o provádění programů.
Článek 33
Hodnocení
tohoto nařízení
1.           Komise nejpozději do
30. června 2018 předloží Evropskému parlamentu a Radě
hodnotící zprávu, na jejímž základě se rozhodne o obnovení,
změně nebo pozastavení opatření přijatých na základě
tohoto nařízení a týkajících se:
a)      realizace cílů těchto
opatření z hlediska výsledků i dopadů;
b)      účinného využívání zdrojů;
c)      evropské přidané hodnoty.
Kromě možností zjednodušení je při
hodnocení zkoumána vnitřní a vnější soudržnost, význam všech cílů
a přínos opatření pro priority Unie, pokud jde
o inteligentní a udržitelný růst podporující
začlenění. Přihlíží k hodnocení dlouhodobých dopadů
předchozích opatření.
2.           Hodnocení zohledňuje
výsledky, kterých bylo dosaženo, pokud jde o cíle programů Galileo
a EGNOS uvedené v čl. 1 odst. 4 a 5, na základě
těchto výkonnostních ukazatelů:
a)      pokud jde o Galileo: počet
funkčních družic, verze provozované pozemní infrastruktury a množství
poskytovaných služeb;
b)      pokud jde o EGNOS: počet
změn ve specifikacích služeb, které byly předloženy
certifikačním orgánům.
3.           Subjekty zapojené do
provádění tohoto nařízení poskytnou Komisi nezbytné údaje
a informace umožňující dohled nad danými opatřeními
a jejich hodnocení.
KAPITOLA VII
PŘENESENÍ
PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ OPATŘENÍ
Článek 34
Výkon
přenesené pravomoci
1.           Pravomoc přijímat akty
v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám
stanoveným v tomto článku.
2.           Pravomoc přijímat akty
v přenesené pravomoci uvedené v článku 5 a 14 je
svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje dnem
1. ledna 2014.
3.           Evropský parlament nebo Rada
mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 5 a 14
kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení
pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku
prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním
věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je
v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných
aktů v přenesené pravomoci.
4.           Přijetí aktu
v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí
současně Evropskému parlamentu a Radě.
5.           Akt v přenesené
pravomoci přijatý podle článků 5 a 14 vstoupí
v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada
nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl
tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím
této lhůty informují Komisi, že námitky nevysloví. Z podnětu
Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva
měsíce.
Článek 35
Postup
projednávání ve výboru
1.           Komisi je nápomocen Výbor pro
evropské programy GNSS (dále jen „výbor“) podle článku 19 nařízení
(ES) č. 683/2008. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU)
č. 182/2011.
2.           Odkazuje-li se na tento
odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3.           Odkazuje-li se na tento
odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4.           Zástupci Agentury pro
evropský GNSS a Evropské kosmické agentury se mohou jako pozorovatelé
podílet na činnosti výboru za podmínek stanovených jeho jednacím
řádem.
5.           Mezinárodní dohody
uzavřené Unií podle článku 28 mohou obsahovat ustanovení o účasti
třetích zemí nebo mezinárodních organizací na činnosti výboru za
podmínek stanovených jeho jednacím řádem.
KAPITOLA VIII
ZÁVĚREČNÁ
USTANOVENÍ
Článek 36
Zrušení
1.           Nařízení (ES)
č. 876/2002 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna
2014.
              Jakákoli opatření
přijatá na základě nařízení (ES) č. 876/2002 se nadále
řídí tímto nařízením.
2.           Nařízení (ES)
č. 683/2008 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna
2014.
              Jakákoli opatření
přijatá na základě nařízení (ES) č. 683/2008 se nadále
řídí tímto nařízením.
              Odkazy na zrušené
finanční nařízení se považují za odkazy na toto nařízení
v souladu se srovnávací tabulkou v příloze.
Článek 37
Vstup
v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné
v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských
státech.
V Bruselu dne […].
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
PŘÍLOHA
Srovnávací tabulka
 Původní číslování (nařízení (ES) č. 683/2008[28]) || Nové číslování (toto nařízení)
 Článek 1 || Článek 1
 Článek 2 || Článek 2
 Článek 3 || Článek 3
 Článek 4 || Článek 8
 Článek 5 || Článek 4
 Článek 6 || Článek 9
 Článek 7 || Článek 5
 Článek 8 || Článek 6
 Článek 9 || Článek 7
 Článek 10 || Článek 10
 Článek 11 || Článek 11
 Čl. 12 odst. 1 Čl. 12 odst. 2 a 3 || Článek 12 Článek 13
 Čl. 13 odst. 1 Čl. 13 odst. 2 a 3 Čl. 13 odst. 4 || Článek 13 Článek 14 Článek 17
 Článek 14 || Článek 18
 Článek 15 || Článek 26
 Článek 16 || Článek 15
 Článek 17 || Články 19 až 25
 Článek 18 || Článek 16
 Článek 19 || Článek 35
 Článek 20 || Článek 30
 Článek 21 || Článek 31
 Článek 22 || Článek 32
 Článek 23 ||
 Článek 24 || Článek 37
 Příloha || Článek 1
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové
linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Evropské
programy družicové navigace – GALILEO a EGNOS (evropská služba pro pokrytí
geostacionární navigací)

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[29]

Hlava
02: Podniky
Kapitola
02 05: evropské programy družicové navigace (EGNOS a Galileo)

1.3.
Povaha návrhu/podnětu

Návrh/podnět se týká
nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[30]
þ Návrh/podnět se týká prodloužení
stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Je
třeba poznamenat, že programy družicové navigace (dále jen „programy“)
jsou stěžejní projekty Unie. Tvoří součást strategie Evropa 2020
a politik udržitelného rozvoje. Mají poskytovat radionavigační služby
umožňující významný rozvoj celé řady odvětví činnosti, jsou
faktorem technologických inovací a růstu konkurenceschopnosti
evropské ekonomiky a zdrojem tvorby pracovních míst, obchodních příjmů
a socio-ekonomických výhod.
Cílem
návrhu je podpořit evropskou přítomnost ve vesmíru a rozvoj
družicových služeb a zejména poskytovat dva systémy družicové navigace.
Konkrétně
si program Galileo klade za cíl vytvoření evropského globálního
družicového navigačního systému (dále jen „GNSS“). Umožní, aby uživatelé
z celého světa mohli využívat služby určování polohy,
synchronizace a navigační služby u celé řady aplikací od
dopravy, po převody cenných papírů, včetně dodávek
elektřiny, meteorologických předpovědí a mýta.
EGNOS
je evropský systém, jehož úkolem je zlepšit výkonnost amerického GPS
v evropské oblasti. Vylepšuje stávající služby družicové navigace pro
kritické aplikace, jako je pilotáž a přistávání letadel nebo
průjezd lodí úžinami, z hlediska bezpečnosti.

1.4.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity
ABM/ABB

Specifický cíl č. 1
Do roku 2019 vyvinout a poskytovat infrastruktury pro služby
globální družicové navigace (Galileo)
Specifické
cíle programu Galileo, jak jsou definovány v návrhu nařízení, mají
umožnit, aby signály vysílané systémem, který byl vytvořen v rámci
tohoto programu, mohly být využívány k plnění těchto pěti
funkcí:
– nabízet „otevřenou službu“ (tzv. „Open Service“ nebo
OS), která je pro uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze
a synchronizaci a která je určena k masovému používání
družicové navigace,
– nabízet službu pro zajištění bezpečnosti života
(tzv. „Safety of Life Service“ nebo SoL) pro uživatele, pro které je
nejpodstatnější bezpečnost. Tato služba rovněž
splňuje požadavky některých odvětví na nepřetržitost,
dostupnost a přesnost a obsahuje funkci zprávy
o integritě, která v případě selhání systému upozorní
uživatele. Zkoumá se, zda by služba SoL neměla být nově definována,
aby lépe reagovala na požadavky uživatelů a aby došlo k omezení
dopadu této služby na náklady a aby byla zohledněna doplňkovost
se službou SoL programu EGNOS,
– nabízet obchodní službu (tzv. „Commercial Service“ nebo
CS) umožňující vývoj aplikací pro profesionální či obchodní
účely díky zvýšeným výkonům a údajům s vyšší
přidanou hodnotou oproti aplikacím otevřené služby,
– nabízet veřejnou regulovanou službu (tzv. „Public
Regulated Service“ nebo PRS) určenou pouze vládními organizacemi
schváleným uživatelům pro citlivé aplikace, které vyžadují maximální
nepřetržitost služby. Veřejná regulovaná služba používá silné
a šifrované signály,
– spolupracovat se službou pomoci a záchrany (tzv.
„Search and Rescue Support Service nebo SAR) systému COSPAS-SARSAT odhalováním
nouzových signálů vysílaných bójemi a zpětným posíláním zpráv.
Dílčí cíl č. 1:
Do roku 2014–2015 vyvinout infrastruktury družicové navigace
a poskytovat zaváděcí služby Galileo
Cílem
programu Galileo je nabízet všechny tři zaváděcí služby (OS, PRS
a SAR) do roku 2014–2015
Specifický cíl č. 2
Do roku 2020 poskytovat satelitní služby umožňující zlepšit
výkonnost GPS (EGNOS) a postupně pokrýt celý prostor Evropské
konference civilního letectví (ECAC)
Program EGNOS, který doplňuje signály amerického GPS,
aby uživatelé v Evropě mohli přesněji určovat svou
polohu[31], má poskytovat tři služby:
—      otevřenou službu
(OS): pro příjemce z řad široké veřejnosti
a běžné uživatelské aplikace. Poskytuje volně dostupné signály
pro určování polohy. Za funkční[32] byla
prohlášena v říjnu 2009 a už je používána v řadě
odvětví, např. v zemědělství;
—      službu pro zajištění
bezpečnosti života („Safety-of-Life“ nebo SoL): pro použití, která jsou
kritická z hlediska bezpečnosti života, v oblasti dopravy,
zejména v civilní letecké dopravě. Poskytuje vyšší záruku výkonnosti
a zahrnuje systém varování týkající se integrity. Za funkční byla
prohlášena v březnu 2011 a je využívána v letecké
dopravě v Evropě;
—      službu přístupu k údajům
EGNOS (EDAS) pro rozšiřující aplikace, která poskytuje službu šíření
obchodních údajů s kontrolovaným přístupem (např.
prostřednictvím internetu nebo mobilních telefonů).
Dílčí cíl č. 2:
Přijmout nezbytná opatření, která zajistí kontinuitu operací
po roce 2014 a postupné zlepšování kvality služeb do roku 2020.
Příslušné aktivity ABM/ABB
Kapitola
02 05: evropské programy družicové navigace (EGNOS a Galileo)

1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Evropské programy družicové navigace byly zahájeny před
více než deseti lety, s politickou ambicí vyvinout a provozovat
systém pokrývající celý svět, který by Evropské unii zajišťoval
strategické a hospodářské výhody a umožnil jí poskytovat služby
družicové navigace přizpůsobené civilním účelům.
Programy Galileo a EGNOS přinesou Evropské unii
značné socio-ekonomické výhody díky:
i) přímým výhodám, které jsou výsledkem růstu
odběratelského trhu GNSS (přijímače a aplikace). Bude-li
například více letadel vybaveno přijímači GNSS, příjmy
výrobců těchto přijímačů budou vyšší;
ii) nepřímým výhodám, které vyplynou ze vzniku nových
aplikací. Dojde-li díky lepší navigaci ke snížení doby letů, budou letadla
méně znečišťovat a cestující ušetří čas.
Bezpečnější dopravní prostředky a účinnější
záchranné služby navíc zachrání více životů;
iii) přímým výhodám, které jsou výsledkem růstu
dodavatelského trhu a přesahu technologií do jiných odvětví. Z
investic do dodavatelského segmentu GNSS bude těžit průmysl.
Z nového vývoje v kosmickém odvětví však budou profitovat i
další odvětví. Například přístroje, které byly vyvinuty za
účelem hodnocení a sledování stavu struktury nosných raket nebo
zásobníků lze použít v podnicích automobilového odvětví, ve
stavebnictví, energetice a ve veřejných službách.
Ačkoli bude systém zřízený v rámci programu
Galileo nezávislý, jeho služby budou optimalizovány díky interoperabilitě
s ostatními systémy, jako je americký GPS nebo ruský GLONASS. Spolupráce
s ostatními zeměmi, které poskytují služby družicové navigace, tak
uživatelům, občanům nebo hospodářství obecně umožní
větší výhody.

1.4.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
Specifický cíl č. 1
Cílem
programu Galileo je vyvinout a poskytovat infrastruktury a služby
globální družicové navigace. Pro dosažení tohoto cíle musí být vytvořená
infrastruktura neustále udržována a její prvky v případě
potřeby obnovovány.
Ukazatel
pro infrastrukturu Galileo:
–        celkový
počet funkčních družic: 18 družic do roku 2015, 30 do roku 2019,
–        verze
rozmístěné pozemní infrastruktury: v2 do roku 2015.
Ukazatel
pro poskytování služeb Galileo:
–        počet
zřízených služeb: tři zaváděcí služby do roku 2015, pět
služeb do roku 2020.
Specifický cíl č. 2
Cílem
programu EGNOS je poskytovat v celé Evropě kvalitnější služby
družicové navigace. Jeho infrastruktura musí být udržována na funkční
úrovni a současné pokrytí musí být rozšířeno na celé území
Evropské unie tak, aby uživatelé mohli jeho služeb využívat
nediskriminačně v celé Unii.
Ukazatele
pro kvalitu nabízené služby a pro geografické rozšíření systému
EGNOS:
–        počet
změn ve službách, které byly předloženy certifikačním
orgánům: 3 v období 2014–2020.
Tyto
změny se projeví v dokumentech vymezujících služby, které jsou
veřejně přístupné.

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny
v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Technologie
GNSS jsou díky své schopnosti určovat velmi spolehlivě polohu,
rychlost a čas důležité pro zajištění lepší účinnost
v řadě oblastí. Zkušenosti získané s americkým GPS
(globální systém určování polohy) prokázaly výhody družicové navigace do
té míry, že je ve Spojených státech považován za pátou veřejnou službu po
vodě, elektřině, plynu a telefonu. Američtí vojenští i
civilní uživatelé jsou na GPS značně závislí. Tuto závislost si
uvědomila také řada dalších zemí, které nyní vytvářejí své
vlastní systémy globální družicové navigace (GNSS).
V
současnosti nemají uživatelé družicové navigace v Evropě jinou
možnost, než využívat k určování polohy a navigace signály
amerického GPS nebo ruského GLONASS. Evropské hospodářství je tak čím
dál více závislé na vojenské infrastruktuře, která není kontrolována
Evropou a která zejména není určena k tomu, aby sloužila
evropským ekonomickým zájmům. Tyto systémy kromě toho vykazují
nedostatky na úrovni dostupnosti, a to zejména v hustě
osídlených průmyslových oblastech[33].
Rovněž neposkytují evropským uživatelům dostatečné záruky, pokud
jde o kvalitu a kontinuitu nabízené služby.
Ačkoli
je GPS plně funkční od počátku devadesátých let
20. století, dospěla Evropská unie z politického hlediska
k závěru, že potřebuje vlastní systém globální družicové
navigace[34]. Dlouho před rozšířením aplikací na základě GNSS, jako
jsou služby v oblasti lokalizace nebo integrované systémy navigace, Rada
a Parlament předpovídaly, že dojde ke zvýšení poptávky po
navigačních přístrojích. Hlavní hybnou silou tohoto konání byla
zejména evropská nezávislost na družicové navigaci. Tato politická vize sleduje
následující cíle:
•        Zřízení
první globální infrastruktury pro družicovou navigaci a určování
polohy, která by byla nezávislá, podléhala by civilní kontrole
a nepřetržitě zajišťovala služby GNSS a pro Evropu
znamenala strategickou výhodu. Jak se však následně ukázalo, je třeba
pokračovat v zajišťování[35]
interoperability s ostatními systémy, zejména s americkým GPS, aby se
optimalizovala kvalita služeb, které budou poskytovány uživatelům,
a socio-ekonomické výhody;
•        posilnění
odolnosti evropské ekonomické infrastruktury zavedením záložního systému pro
případ selhání v ostatních systémech;
•        optimalizovat
nepřímé hospodářské výhody tím, že se evropské občanské
společnosti umožní využívat přesnější, dostupnější
a silnější signály a nové příležitosti, které přináší
vysoce přesná družicová navigace v mnohem větší míře, než
je v současné době možné;
•        prokázat,
že je Evropa schopna vyvinout, zavést a ve velké míře využívat
složité kosmické infrastruktury.

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Právo
EU jednat je založeno na článku 172 Smlouvy o fungování Evropské unie
a na nařízení o dalším provádění evropských programů
družicové navigace (EGNOS a Galileo).
Systémy
vybudované v rámci evropských programů družicové navigace jsou
infrastruktury zřízené jako transevropské sítě, jejichž využívání
výrazně přesahuje hranice členských států. Kromě toho
přispívají služby nabízené těmito systémy zejména k rozvoji
transevropských sítí v oblasti dopravních, telekomunikačních
a energetických infrastruktur.
Členské
státy nemohou samy systémy družicové navigace zřídit, neboť tato
činnost přesahuje jejich finanční a technické schopnosti.
Toho lze dosáhnout pouze opatřením na úrovni EU.
Nařízení
o GNSS kromě toho stanoví, že Evropská unie bude vlastníkem veškerého
hmotného i nehmotného majetku, který bude vytvořen nebo vyvinut
v rámci těchto programů. Jakožto vlastník veškerého hmotného i
nehmotného majetku v souvislosti s těmito programy musí Evropská
unie zajistit, aby všechny podmínky požadované pro řízení a provoz
systémů byly splněny do doby, než bude v letech 2014–2015
zahájeno poskytování prvních služeb určování polohy. Správa je tedy de
facto evropské povahy.

1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností
v minulosti

Ačkoli
je to poprvé, co je Unie výlučným vlastníkem infrastruktury takového
rozsahu a co Komise spravuje tak složitý program, je díky zkušenostem
získaným od roku 2007 možné průběh provádění programů
Galileo a EGNOS značným způsobem zlepšit.
Jak
je uvedeno ve zprávě Komise Evropskému parlamentu a Radě
o střednědobém přezkumu evropských programů družicové
navigace[36] a v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady
o dalším provádění a provozu evropských systémů družicové
navigace, lze vyvodit následující poznatky:
<Řízení
programu >
V návaznosti
na profilaci programů z roku 2008 Komise v rámci svých
útvarů zřídila strukturu, která umožňuje řídit programy
v jejich současné fázi. Od té doby se podařilo dosáhnout
značného pokroku, avšak řízení programu se bude muset vyvíjet, aby
umožnilo začlenění operativnějších funkcí souvisejících
s provozem systémů.
Z hlediska
vzájemných vztahů mezi různými zúčastněnými stranami,
zejména mezi Evropskou kosmickou agenturou a Agenturou pro evropský GNSS,
přináší nové rozdělení pravomocí, v rámci kterého se Evropská
kosmická agentura stala ve skutečnosti výkonnou agenturou, která jedná
jménem EU, dobré výsledky, ale bude je třeba přizpůsobit vývoji
programů a budoucím výzvám, které provoz přinese.
<Kontrola
nákladů a finanční nástroje>
Galileo
a EGNOS jsou složité projekty. Jejich rozvoj z velké
části závisí na nových technologiích, které byly speciálně vyvinuty
podle potřeb programů. Z toho důvodu je těžké
upřednostnit jednu strategii kontroly nákladů, protože náklady
ovlivňuje řada faktorů a řádný průběh
programů může ohrozit velký počet rizik.
V minulosti
se programy potýkaly se zpožděními a s vysokými náklady, zejména
z důvodů velkých požadavků členských států na
bezpečnost. Jak je uvedeno ve sdělení Komise nazvaném
„Rozpočet – Evropa 2020“[37] a jak požaduje Rada a Evropský parlament, bude
zapotřebí usilovat o to, aby byly náklady kontrolovány. Tato potřeba se projevila v nových
pravidlech veřejné správy a Komise se již nyní snaží rizika
a náklady kontrolovat.
–
Všechna rizika programů jsou centralizována v registru, který
zahrnuje rizika spojená s průmyslovým dodavatelským
řetězcem, s Evropskou kosmickou agenturou, s Agenturou pro
evropský GNSS, s vnějšími faktory, jako jsou vliv politických institucí
a bezpečnostních požadavků, a s vnitřními
faktory, jako je organizace programů. Každému riziku je
přiřazena pravděpodobnost výskytu a stupeň dopadu. Rejstřík
rizik rovněž zahrnuje seznam činností, které mají za cíl snížit
jejich pravděpodobnost;
–
Komise se zabývá možností nového definování služby SoL, čímž by se snížil
její dopad na celkové náklady;
–
rovněž pracuje na zajišťování účinné správy programů, což
by zabránilo odchylkám a do budoucna umožnilo vytvořit stabilní
správu.
Komise
ve spojení s Evropskou kosmickou agenturou vytváří tlak na
průmyslové odvětví ve snaze snížit ceny různých prvků
infrastruktury Galileo;
–
další opatření ke snížení nákladů jsou rovněž přijímána na
úrovni programu, například odpovídající doba smlouvy, nové zakázky na
nákup dalších družic nebo zajišťování dodávek nosných raket z více
zdrojů;
–
v neposlední řadě pak Komise pracuje na posilování své
spolupráce s odborníky (nezávislými i z členských států) ve
snaze analyzovat technické požadavky systémů, s tím související
náklady a možné alternativy.
<Bezpečnostní
předpisy>
Pokud
jde o bezpečnost, je třeba připomenout, že Komise je sice
v souladu s nařízením odpovědná za řízení
bezpečnosti systému, její pravomoc v této oblasti je však omezena
dvěma způsoby:
–
Za prvé, potřeby v oblasti bezpečnosti ve skutečnosti
definují členské státy. Hrozby, které mohou ovlivnit bezpečnost
citlivých infrastruktur, jako jsou infrastruktury družicové navigace, se
neustále mění. Proto je třeba tomuto vývoji neustále
přizpůsobovat koncepci systémů. Krytí rizik spadá
částečně do pravomoci členských států.
–
Za druhé, nařízení (ES) č. 683/2008, které se GNSS týká
a je v současné době v platnosti, svěřuje
odpovědnost za bezpečnostní akreditaci systémů agentuře EU.
Toto oddělení funkcí řízení a akreditace vyplývá z praxe
řádné správy věcí veřejných a je pro tento typ
projektů běžné a zásadní.
V
obou případech může mít uskutečněný výběr nebo
přijatá rozhodnutí významný vliv na náklady a lhůty
programů.
S
ohledem na vliv bezpečnostních požadavků na náklady a na
zpoždění Komise zdůrazňuje, že je důležité změnit
rámec správy programů a svěřit větší odpovědnost
různým zúčastněným stranám (zejména vůči jejich dodavatelům
a v rámci obecných ustanovení pověřovacích smluv).

1.5.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími
relevantními nástroji

Synergie
s dalšími existujícími nebo budoucími kosmickými programy jsou možné,
např. za účelem rozvoje uživatelských segmentů (aplikace pro
odběratelský trh) nebo ochrany prvků systému vytvořeného
v rámci programu Galileo ve vesmíru nebo při vypouštění družic.
Zároveň
bude třeba usilovat o vytváření synergií s ostatními
ředitelstvími Evropské komise v oblasti výzkumu a inovací.
Aplikace a technologie GNSS používané v systémech družicové navigace
mohou ovlivňovat různá hospodářská a společenská
odvětví, jako je poskytování informací, doprava a energetika. Ve
snaze o zajištění optimální návratnosti investic je třeba
zajistit, aby byly výzkumné a inovační programy koordinovány na
úrovni Komise.

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

¨ Časově omezený návrh/podnět
¨         Návrh/podnět v platnosti od [] do []
¨         Finanční dopad od roku 2014 do roku RRRR
þ Časově neomezený návrh/podnět[38]
–
Provádění s obdobím rozběhu od roku
2008 do roku 2020,
–
poté plné fungování.

1.7.
Předpokládaný způsob řízení[39]

þ Přímé centralizované řízení Komisí
þ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny:
–
¨  výkonným agenturám
–
þ  subjektům zřízeným Společenstvími[40]
–
þ  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby[41]
–
þ  mezinárodní organizaci[42]
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným
v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49
finančního nařízení
¨ Sdílené řízení
s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části
„Poznámky“.
Poznámky
Současný
rámec správy byl vytvořen pro definiční fázi a fázi
zavádění Galileo a pro počáteční provoz systému EGNOS, tj.
pro období 2008–2013. Vzhledem k tomu, že zaváděcí fáze Galileo budou
pokračovat i po roce 2013 a že nová fáze programu, kdy bude zahájeno
poskytování prvních služeb, začne v roce 2014, je tento rámec
třeba zrevidovat. Zároveň by bylo vhodné stanovit správu systému
EGNOS, protože vstoupil do provozní fáze.
Pro fázi
využití programu Galileo musí být stanoven stabilní, udržitelný
a dlouhodobý rámec správy. Tento rámec zajistí optimálnější
a racionálnější využívání stávajících struktur a zajistí
postupný přechod ze zaváděcí fáze na fázi využití při zachování
návaznosti poskytování služeb. Správa se zároveň přizpůsobí
jednotlivým poskytovaným službám, neboť požadavky na ně a jejich
uživatelé se různí.
Evropská
komise bude odpovídat především za politický dohled nad programy.
Řízením provozních činností bude moci pověřit Agenturu pro
evropský GNSS a Evropskou kosmickou agenturu podle oblastí jejich
působnosti.
Konkrétní
technické otázky bude rovněž moci konzultovat s odborníky
a vnitrostátními kosmickými agenturami.

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Upřesněte
četnost a podmínky.
Komise zajistí, aby veškeré smlouvy uzavřené
v rámci programů GNSS obsahovaly ustanovení o dohledu
a finančním auditu. V rámci všech mechanismů dohledu
a hodnocení bude zvláštní pozornost věnována kontrole nákladů
programů a včasnému poskytování služeb.
V případě potřeby budou pro účely
dohledu nad prováděním programů o pomoc požádáni externí
odborníci. Na základě výsledků kontrol na místě Komise
v případě potřeby zajistí, aby byly upraveny rozsah
původně schváleného finančního příspěvku nebo podmínky
jeho přidělení a případně také časový rozvrh plateb.
Komise navrhuje:
- strategický rámec zahrnující hlavní akce,
předběžný rozpočet a časový rozvrh nezbytné pro
realizaci cílů programů Galileo a EGNOS, a to
nejpozději do 30. června 2014;
- roční pracovní program zohledňující strategický
rámec ve formě opatření a podrobných ukazatelů, které budou
navrženy 15. prosince předchozího roku;
- roční zprávu o provádění obsahující
hodnocení plnění ročního pracovního programu, kterou bude třeba
předložit nejpozději 15. března roku následujícího po roce,
za který se hodnocení vypracovává;
- průběžné hodnocení programů Galileo
a EGNOS, které se zaměří na dosažené kvantitativní
a kvalitativní výsledky, které bude třeba předložit
nejpozději 30. června 2018, avšak dostatečně včas, aby
bylo možné připravit další víceletý finanční rámec.
Kromě těchto standardních opatření Komise
při vykonávání pravomocí politického dohledu nad programy Galileo
a EGNOS posílí mechanismy pro dohled nad subjektem odpovědným za
řízení programu a jeho hodnocení tím, že po tomto subjektu bude
požadovat roční plány řízení a zprávy o provádění,
a bude organizovat pravidelné schůze o pokroku programů
a provádět finanční a technologické audity.
Do dohledu nad programy je rovněž třeba zapojit
členské státy, např. tím, že se po nich bude požadovat, aby byly
schopny poskytovat údaje o technickém dohledu nad programy a navrhovat
klíčové ukazatele výkonnosti, na základě kterých budou programy
hodnoceny.
V rámci každodenního řízení bude Komise
uplatňovat mechanismus řízení rizik a používat vhodné nástroje
řízení za účelem kontroly nákladů spojených s programy na
základě lepšího odhadu nákladů a provede rozbor získaných
zkušeností a skutečného uplatňování systému.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

Komise
zařadila mezi své nejdůležitější úkoly otázku řízení rizik,
jejíž význam byl zdůrazněn během správní reformy, která proběhla
v roce 2007. Všechna rizika programů jsou centralizována
v registru, který zahrnuje rizika spojená s průmyslovým
dodavatelským řetězcem, s agenturou ESA, s agenturou EU,
s vnějšími faktory, jako jsou vliv politických institucí
a bezpečnostních požadavků, a s vnitřními
faktory, jako je organizace programů. Každému riziku je
přiřazena pravděpodobnost výskytu a stupeň dopadu.
Rejstřík rizik rovněž zahrnuje seznam činností, které mají za cíl
snížit jejich pravděpodobnost. Rizika se dělí takto:
•
Technologická rizika: družicová navigace ve skutečnosti používá
špičkové technologie, které ještě nebyly ověřeny
a jejichž specifikace se neustále vyvíjejí.
•
Průmyslová rizika: do zřizování infrastruktur je zapojena řada
subjektů z oblasti průmyslu v různých zemích, jejichž
činnost musí být účinně koordinována, aby bylo dosaženo
spolehlivých a plně integrovaných systémů, zejména pokud jde
o bezpečnost.
•
Tržní riziko: nesmí docházet k tomu, aby technické výkony, které by byly
nižší než dopředu ohlášené, měly negativní dopad na uživatele ve
světě, a infrastruktura by proto zůstala nevyužita.
Kromě toho je třeba zaručit již od období 2014–2015 dostupnost
spolehlivých přijímačů pro různé zaváděcí služby programu
Galileo, zejména služby PRS.
•
Rizika časového rozvrhu: jakékoli zpoždění by ohrozilo prostor pro
příležitosti a pravděpodobně by způsobilo nárůst
nákladů.
•
Riziko v oblasti správy: do správy programů je zapojena řada
různých subjektů, které budou muset pracovat společně,
a je důležité zaručit vhodnou stabilitu a organizaci. Navíc
je třeba počítat s názorovými rozdíly mezi jednotlivými
subjekty, a zejména mezi členskými zeměmi, a to
v několika významných otázkách. V tomto ohledu je třeba posoudit
rozdělení určitých rizik, zejména finančních rizik a rizik
spojených s bezpečností mezi subjekty, které jim mohou nejlépe
čelit.
•
Rizika spojená s odpovědností: jako u veškeré infrastruktury mohou
oba evropské systémy způsobit přímé nebo nepřímé škody svým
uživatelům nebo třetím stranám. Z přezkumu provedeného Komisí vyplývá,
že současný stav použitelných právních předpisů nezaručuje
vhodný právní rámec, který by zajistil rovnováhu mezi zájmy obětí
a zájmy vlastníků a provozovatelů evropských systémů
družicové navigace. V evropském i světovém měřítku je tedy
třeba podniknout vhodné iniciativy, které tuto situaci vyřeší
před rokem 2014. V tomto ohledu bude Komise pokračovat ve vhodných
studiích, a to ve spolupráci s ostatními mezinárodními orgány.

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

Většina
prostředků je spravována nepřímo prostřednictvím
pověřovacích smluv. Je důležité vědět, že
rozpočet GNSS je plněn prostřednictvím nabídkových řízení.
Metodika vnitřní kontroly je založena na ex ante kontrole zadávání zakázek
(hodnocení a výběr dodavatele), sledování transakcí prováděných
v rámci pověřovacích smluv a plánu řízení
projektů, ve kterých byly definovány veškeré zúčastněné strany
a zavedeny přesné pracovní postupy a kontrolní činnosti.
Jedná se především o:
-
účast na pravidelných schůzích (v oblasti řízení i technických
otázek),
-
povinnost vypracovávat čtvrtletní zprávy o stavu plnění
programu,
-
povinnost vypracovávat čtvrtletní zprávy o použití
prostředků Společenství s upřesněním jejich
účelu na základě smluv podepsaných se subjekty průmyslového
odvětví a s uvedením aktualizovaných soupisů valorizovaného
majetku.
Metodika
kontroly zakázek se nebude měnit: zaměřuje se především na
plnění technických fází, které jsou právně spjaty s platbami
podle smluv.
Mezi
administrativní úkoly Komise patří sledování plateb, které
pověřený úředník vyplatil subjektu z odvětví
průmyslu, prostřednictvím výše uvedených zpráv. Pro účely
kontroly administrativního a technického plnění
pověřovacích smluv je třeba tým složený nejméně z pěti
a až deseti FTE. Komise zajistí, aby některé prvky nebyly financovány
v rámci rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont 2020
víckrát.
Jak
je uvedeno v odstavci 1.5.3, zřídila Komise registr rizik
umožňující sledovat aspekty, které mohou programy ovlivňovat.
A
jak je uvedeno v [článku 29 nařízení], bude subjektům
pověřeným řízením programů poskytnuta nezbytná technická
pomoc.
S
ohledem na velmi technický a specializovaných ráz programů GNSS se
neočekávají větší změny zavedených kontrol.
Má
se za to, že míra nesouladu bude stejná jako v současnosti. Každý rok
totiž probíhají ex-post audity, v rámci kterých jsou kontrolovány
transakce uskutečněné v předchozím roce. Chybovost
v roce 2009 je nižší než 1 % (doporučená finanční úprava
v % celé zaplacené částky). Na základě doporučení, které
Evropské kosmické agentuře poskytli auditoři, se bude dokonce muset
snížit. S ohledem na povahu smluv lze chybovost extrapolovat na celý
rozpočet GNSS.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů
a nesrovnalostí

Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Dohody
vyplývající z tohoto nařízení, včetně dohod uzavřených
se zúčastněnými třetími zeměmi a mezinárodními
organizacemi, upravují především dohled a finanční audit ze
strany Komise nebo jí pověřeného zástupce a audity Účetního
dvora nebo OLAF, které jsou v případě potřeby
prováděny na místě.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce
a dotčené výdajové rozpočtové linie

·      Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
   || RP/NRP[43]   || zemí ESVO[44]   || kandidátských zemí[45]   || třetích zemí[46]   || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 [1] || 020104051 Evropské programy družicové navigace (EGNOS a Galileo) – Výdaje na administrativní řízení   || NRP || ANO || NE || ANO || NE
 [1] || 020501 Evropské programy družicové navigace (EGNOS a Galileo) || RP || ANO || NE || ANO || NE
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo       [název ………………………………..] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 [1] || 020503 Dokončení evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) || RP || ANO || NE || ANO || NE

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || 1 || Inteligentní růst podporující začlenění
 GŘ: Podniky ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021 || Rok 2022 || Rok 2023 - 2030 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 020501 || Závazky || (1) || 1 163,5 || 1 187,5 || 990,25 || 1 010 || 799,75 || 1 049,5 || 1 668 ||  0 ||  0 ||  0 || 7 868,5
 Platby || (2) || 1 011,5 || 1 181,5 || 955,25 || 1 011 || 672,75 || 1 010,5 || 898 || 500 || 480 || 148 || 7 868,5
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[47]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 02010405 ||   || (3) || 3,5 || 3,5 || 3,75 || 4 || 4,25 || 4,5 || 5 || 0 || 0 || 0 || 28,5
 CELKEM prostředky pro GŘ podniky || Závazky || =1+1a +3 || 1 167 || 1 191 || 994 || 1 014 || 804 || 1 054 || 1 673 ||  0 || 0  || 0  || 7 897
 Platby || =2+2a +3 || 1 015 || 1 185 || 959 || 1 015 || 677 || 1 015 || 903 || 500 || 480 || 148 || 7 897
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z okruhu <….> víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z okruhu 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 GŘ: PODNIKY ||
  Lidské zdroje || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,392 || 8,884 || 8,884 || 66,252
  Ostatní správní výdaje || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 5,950
 GŘ PODNIKY CELKEM || Prostředky || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202[48]
 CELKEM prostředky z okruhu 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023-2030 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 1 177,623 || 1 201,623 || 1 004,623 || 1 024,623 || 814,242 || 1 063,734 || 1 682,734 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 7 969,202
 Platby || 1 025,623 || 1 195,623 || 969,623 || 1 025,623 || 687,242 || 1 024,734 || 912,734 || 500,000 || 480,000 || 148,000 || 7 969,202

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační
prostředky

¨         Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
þ         Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM ||
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[49]   || Druh výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1[50] Vyvinout a poskytovat infrastruktury pro služby globální družicové navigace (Galileo)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Galileo || 5 servic5 services || Nevztahuje se na tento návrh. || 3 || 930,5 || 3 || 942,5 || 3 || 744,25 || 3 || 763 || 3 || 552,75 || 3/5 || 802,5 || 5 || 1 421 || 5 || 6 156,5
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   || 930,5 ||   || 942,5 ||   || 744,25 ||   || 763 ||   || 552,75 ||   || 802,5 ||   || 1 421 ||   || 6 156,5
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2[51] Poskytovat satelitní služby umožňující zlepšit výkonnost GPS v Evropě (EGNOS)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 EGNOS || 3 servic5 services || N/A || 3 || 233 || 3 || 245 || 3 || 246 || 3 || 247 || 3 || 247 || 3 || 247 || 3 || 247 || 3 || 1 712
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 ||   || 233 ||   || 245 ||   || 246 ||   || 247 ||   || 247 ||   || 247 ||   || 247 ||   || 1 712
 NÁKLADY CELKEM || N/A || 1 163,5 || N/A || 1 187,5 || N/A || 990,25 || N/A || 1 010 || N/A || 799,75 || N/A || 1 049,5 || N/A || 1 668 || N/A || 7 868,5

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní
povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

¨         Návrh/podnět nevyžaduje využití správních
prostředků
þ         Návrh/podnět vyžaduje využití správních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,392 || 8,884 || 8,884 || 66,252
 Ostatní správní výdaje || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 5,950
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202
 Mimo OKRUH 5[52] víceletého finančního rámce   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Ostatní výdaje správní povahy || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202

3.2.3.2.
 Odhadované potřeby v oblasti lidských
zdrojů

¨         Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
þ         Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak
je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v celých
číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 02 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 63 || 63 || 63 || 63 || 60 || 56 || 56
 02 01 01 02 (při delegacích) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 02 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE[53]
 02 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26
 02 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 02 01 04 aa [54]   || - v ústředí[55]   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 - při delegacích || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 02 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A
 CELKEM || 89 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 82
XX je oblast politiky nebo dotčená
hlava rozpočtu.
Popis úkolů:
Potřeby
v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které
jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny
z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ
poskytnout v rámci ročního přidělování
a s ohledem na rozpočtová omezení. GŘ PODNIKY počítá
s procesem částečné externalizace na již existující
agenturu. Částky a imputace budou v případě
potřeby upraveny podle výsledků procesu externalizace.
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || - dohlížet na provádění programů evropského GNSS s cílem zajistit efektivní a rovnoměrné zavedení a využití programů EGNOS a Galileo; - poskytovat analýzy právní a regulačního rámce na podporu procesu politického rozhodování; - zajistit soulad navrhovaných řešení s použitelnými pravidly; - zajistit řádné finanční řízení; - provádět činnosti požadované pro účely zajištění účinné kontroly nákladů; - řídit činnosti související s mezinárodní spoluprací.
 Externí zaměstnanci || Pomáhat při výše uvedených úkolech.

3.2.4.
Soulad se stávajícím víceletým finančním
rámcem

þ         Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým
finančním rámcem na období 2014–2020, jak stanoví sdělení Komise
KOM(2011) 500 ze dne 29. června 2011.
¨         Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu
víceletého finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové linie a odpovídající částky.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce[56].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.

3.2.5.
Příspěvky třetích stran

–
¨ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích
stran.
–
þ Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího
odhadu:
V současné době probíhají jednání se
Švýcarskem a Norskem, nicméně dosud nebyla a v dohledné
době nebude uzavřena žádná formální dohoda. Příspěvek
třetích stran proto v této fázi nelze zahrnout. Je třeba uvést,
že tyto země nebudou programy GNSS spolufinancovat přímo (nebudou
tedy k dispozici dodatečné prostředky z rozpočtu
Unie), ale poskytnou externí příspěvek.
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na
3 desetinná místa)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

–
¨  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
Před dokončením konstelace se
neočekávají žádné příjmy, protože výkonnost poskytovaných
počátečních služeb nebude do kompletního zavedení infrastruktur
v souladu s očekáváním potenciálních uživatelů.
Do té doby bude způsob řízení
nákladů předmětem analýzy, která určí subjekt (soukromý
nebo veřejnoprávní), který bude vybírat příjmy, přesné druhy
příjmů a výši těchto potenciálních příjmů.
–
þ  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
–
¨         dopad na vlastní zdroje
–
þ         dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[57]
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
   ||   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
Upřesněte způsob výpočtu
dopadu na příjmy.
[1]               Úř. věst. L 196, 24.7.2008,
s. 1.
[2]               KOM(2011) 5 v konečném
znění.
[3]               KOM(2011) 500 v konečném znění. Sdělení
Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému
a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané Rozpočet –
Evropa 2020.
[4]               KOM(2011) 398 v konečném znění. Návrh
nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020.
[5]               KOM(2010) 308.
[6]               Úř. věst. L 246, 20.7.2004,
s. 30.
[7]               Úř. věst. C […], […], s.
[…].
[8]               Úř. věst. C […], […], s.
[…].
[9]               KOM(2010) 614 v konečném
znění/2.
[10]             KOM(2011) 152.
[11]             Úř. věst. L 248, 16.9.2002,
s. 1.
[12]             KOM(2011) 398 v konečném
znění.
[13]             KOM(2011) 500 v konečném
znění.
[14]             Úř. věst. L 276, 20.10.2010,
s. 1.
[15]             Úř. věst. L 246, 20.7.2004,
s. 30.
[16]             Úř. věst. L 201, 3.8.2010,
s. 30.
[17]             Úř. věst. L 55, 28.2.2011,
s. 13.
[18]             Úř. věst. L 196, 24.7.2008,
s. 1.
[19]             Úř. věst. L 138, 28.5.2002,
s. 1.
[20]             Úř. věst. L 287, 4.11.2011,
s. 1.
[21]             Úř. věst. L 317, 3.12.2001,
s. 1.
[22]             Úř. věst. L 141, 27.5.2011,
s. 17.
[23]             Úř. věst. C 304, 15.10.2011,
s. 7.
[24]             Úř. věst. L 345, 23.12.2008,
s. 75.
[25]             Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.
[26]             Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.
[27]             Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
[28]             Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1.
[29]             ABM: řízení rozpočtu podle jednotlivých aktivit
– ABB: sestavení rozpočtu podle jednotlivých aktivit.
[30]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
finančního nařízení.
[31]             Evropský prostor systému EGNOS je prostor, který
tvoří 44 členských států Evropské konference civilního
letectví.
[32]             Dokument
vymezující otevřenou službu (EGNOS): http://ec.europa.eu/enterprise/policies/satnav/egnos/files/brochures-leaflets/egnos-os-sdd_en.pdf
[33]             Studie týkající se dopadu ztráty signálů GPS na
obchodní a vnitřní služby ve Velké Británii (2001): http://www.ofcom.org.uk/static/archive/ra/topics/research/topics/other/gpsreport/gps-report.pdf

[34]             Usnesení Rady ze dne 19. prosince 1994
o evropském příspěvku k rozvoji globálního družicového
navigačního systému (GNSS).
[35]             Mezinárodní dohoda z června 2004
o podpoře, poskytování a používání družicových navigačních
systémů GALILEO a GPS a navazujících aplikací.
[36]             KOM(2011) 5 v konečném znění.
[37]             KOM(2011) 500 v konečném znění.
[38]             Program Galileo zahrnuje čtyři fáze: definiční
fázi, fázi vývoje, zaváděcí fázi a fázi využití. Zaváděcí fáze
bude ukončena v roce 2019. Fáze plného využití bude probíhat od roku 2020,
přičemž v průběhu let bude pokračovat provoz
systému a budování konstelace, aby se zabránilo jakémukoli přerušení
dodávky služeb.
[39]             Vysvětlení způsobů řízení spolu
s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[40]             Uvedené v článku 185 finančního
nařízení. Na řízení programů GNSS se bude podílet Agentura pro
evropský GNSS.
[41]             Vnitrostátní kosmické agentury v Evropě.
[42]             ESA (Evropská kosmická agentura).
[43]             RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
prostředky.
[44]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. Jednání
s Norskem proběhnou, pokud se bude Norsko podílet na rozpočtu 2014–2020.
[45]             Kandidátské země a případně
potenciální kandidátské země západního Balkánu.
[46]             Jednání se Švýcarskem proběhnou, pokud se bude
Švýcarsko podílet na rozpočtu 2014–2020.
[47]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na
podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“).
[48]             Snížení lidských zdrojů v souvislosti
s novým řízením a přidělením úkolů
spojených s provozem systémů Agentuře pro evropský GNSS bude
podrobně uvedeno při revizi nařízení 912/2010
o zřízení této agentury. Předpokládá
se, že se technická expertíza, kterou v současné době
zajišťuje Komise, přesune na agenturu, aby se umožnilo provádění
úkolů, které jí budou svěřeny.
[49]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být
dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet
vybudovaných kilometrů silnic atd.).
[50]             Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle“.
[51]             Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle“.
[52]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na
podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“),
nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[53]             SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury
práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO
= vyslaný národní odborník.
[54]             Dílčí strop na externí pracovníky
z operačních prostředků (bývalé linie „BA“).
[55]             V podstatě na strukturální fondy, Evropský
zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský
rybářský fond.
[56]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[57]             Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky
z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé
částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.