				|

		52013PC0702

			Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se mění nařízení (ES) č. 754/2009, nařízení (EU) č. 1262/2012, nařízení (EU) č. 39/2013 a nařízení (EU) č. 40/2013, pokud jde o některá rybolovná práva /* COM/2013/0702 final - 2013/0337 (NLE) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Nařízení Rady (EU) č. 39/2013 a nařízení
rady (EU) č. 40/2013 stanoví pro rok 2013 rybolovná práva pro některé populace
ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých
vodách mimo EU. Rybolovná práva vyplývající z uvedených nařízení jsou během
doby své účinnosti zpravidla několikrát pozměněna.
Nařízení (EU) č. 1262/2012 stanoví pro
roky 2013 a 2014 rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb
pro plavidla EU.
Nařízení Rady (ES) č. 754/2009 vylučuje
některé skupiny plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného
v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008. Jestliže má být vyloučená
skupina plavidel znovu zahrnuta do působnosti nařízení (ES) č. 754/2009, je zapotřebí
pozměnit ustanovení tohoto nařízení, jakož i omezení intenzity vyplývající z
přílohy IIA obou výše uvedených nařízení o rybolovných právech.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Nevztahuje se na tento návrh.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Cílem navrhovaných změn je pozměnit čtyři výše
uvedená nařízení takto:
–
Opětovné zahrnutí skupiny plavidel do režimu řízení
intenzity rybolovu tresky obecné. Plán pro řízení tresky obecné (nařízení Rady
(ES) č. 1342/2008) zavádí režim intenzity pro tuto populaci, jenž vychází
z údajů pravidelně poskytovaných členskými státy Komisi a
Vědeckotechnickému a hospodářskému výboru pro rybářství (VTHVR). Na základě
stanoviska VTHVR k údajům členských států může Komise navrhnout vyloučení
některých skupin plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného v plánu
pro tresku obecnou. Základní podmínkou tohoto vyloučení je, aby dotčená
plavidla neulovila více než 1,5 % celkového odlovu tresky obecné. Členské
státy musí každoročně podat zprávu o vyloučených plavidlech, aby se Komise (na
základě stanoviska VTHVR) ujistila, že omezení odlovu tresky obecné se udržuje
na úrovni 1,5 %. Pokud tomu tak není, plán pro řízení tresky obecné
stanoví, že Rada daná plavidla do režimu intenzity rybolovu znovu zahrne. V
tomto ohledu a podle postupů stanovených v plánu pro tresku obecnou a jeho
prováděcích předpisech obsahuje navrhovaná změna opětovné zahrnutí jedné
skupiny francouzských plavidel a jedné skupiny španělských plavidel, které byly
dříve vyloučeny z režimu intenzity podle plánu pro tresku obecnou, a to změnou
nařízení (ES) č. 754/2009, nařízení (EU) č. 39/2013 a nařízení (EU) 40/2013.
–
Tímto návrhem se opravují dvě chyby. První chyba se
týká položky celkových přípustných odlovů (TAC) mníkovce bělolemého ve vodách
Norska oblasti IV v nařízení (EU) č. 40/2013, které mělo být v návaznosti
na výsledky konzultací mezi EU a Norskem pozměněno již v dřívější fázi roku
2013. Druhá chyba se týká norského podílu na jeho kvótě pro tresku modravou,
která může být ulovena ve vodách EU. Je zapotřebí opravit chybu ve výpočtu
číselného údaje, který byl zaveden v rámci první změny rybolovných práv na rok
2013 vyplývajících z nařízení (EU) č. 40/2013.
–
Komise pro rybolov v západním a středním Tichém
oceánu (WCPFC) zakázala v roce 2010 cílený rybolov jihotichomořského
tuňáka křídlatého v oblasti úmluvy WCPFC na jih od 20º j.š. I když žádné
plavidlo EU tuto populaci cíleně nelovilo ani před rokem 2010 ani po tomto
datu, je vhodné doplnit v souladu s nařízením (EU) č. 40/2013 regulační
rámec použitelný na plavidla EU registrovaná u WCPFC.
–
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) přijala
na svém výročním zasedání konaném v roce 2013 rozhodnutí, které je určeno k
ochraně žraloka dlouhoploutvého a je použitelné na rybářská plavidla zapsaná do
rejstříku IOTC oprávněných plavidel nebo na plavidla oprávněná lovit tuňáka a
tuňákovité ryby, které spravuje IOTC na volném moři. Opatření rovněž stanoví
mírnější režim, pokud jde o rybolovná práva přiznaná v rámci drobného rybolovu,
tj. v případě plavidel provádějících rybolovné činnosti pouze v příslušné
výlučné hospodářské zóně. Toto opatření IOTC musí doplnit stávající opatření,
která se týkají liškounů všech druhů čeledi Alopiidae a vyplývají z
nařízení (EU) č. 40/2013. Navíc musí být v bodě 2 přílohy VI opravena chyba týkající
se počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného a tuňáka křídlatého v
oblasti úmluvy IOTC.
–
Komise požádala Mezinárodní radu pro průzkum moří
(ICES) o poradní stanovisko ohledně toho, zda by měla být provedena revize
seznamu hlubinných žraloků uvedeného v nařízení Rady (EU) č. 1262/2012, kterým
se pro roky 2013 a 2014 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných
druhů ryb pro plavidla EU. Rada ICES v červenci 2013 dospěla k závěru, že jsou
k dispozici dostatečné odborné informace k tomu, aby se máčka černoústá (Galeus
melanostomus) vyloučila ze seznamu hlubinných žraloků a aby se všechny
druhy rodu Centrophorus spp. na tento seznam zahrnuly.
2013/0337 (NLE)
Návrh
NAŘÍZENÍ RADY,
kterým se mění nařízení (ES) č. 754/2009,
nařízení (EU) č. 1262/2012, nařízení (EU) č. 39/2013 a nařízení (EU) č.
40/2013, pokud jde o některá rybolovná práva
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Nařízení Rady (ES)
č. 2371/2002[1]
požaduje, aby opatření Unie, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a
udržitelné provozování rybolovných činností, byla stanovena s ohledem na
dostupná vědecká, technická a hospodářská doporučení, a zejména na zprávu
vypracovanou Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR),
jakož i s ohledem na každé doporučení získané od regionálních poradních sborů.
(2)       Nařízením Rady (ES)
č. 754/2009[2]
Rada vyloučila některé skupiny plavidel z režimu intenzity rybolovu
stanoveného v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 1342/2008[3]. Povolená intenzita rybolovu
pro plavidla, na něž se tento režim uplatňuje, v současné době vyplývá z
přílohy IIA nařízení Rady (EU) č. 39/2013[4]
a z přílohy IIA nařízení Rady (EU) č. 40/2013.[5]
(3)       Skupina plavidel plujících
pod vlajkou Španělska, které loví západně od Skotska, je v současné době
vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu vyplývajícího z
nařízení (ES) č. 1342/2008. Na základě informací, které Španělsko poskytlo v
roce 2013, nebyl VTHVR schopen posoudit, zda jsou podmínky stanovené v nařízení
(ES) č. 1342/2008 splněny i během období řízení v roce 2012. Je proto vhodné
tuto skupinu španělských plavidel do uvedeného režimu intenzity rybolovu znovu
zahrnout. Nařízení (ES) č. 754/2009 a příloha IIA nařízení (EU) č. 39/2013 by
proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(4)       Skupina plavidel plujících
pod vlajkou Francie, které loví v Severním moři, je v současné době
vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu vyplývajícího z
nařízení (ES) č. 1342/2008. VTHVR dospěl na základě informací, které mu Francie
poskytla v roce 2013, k závěru, že úlovky uvedených plavidel překročily
stanovený limit. Je proto vhodné tuto skupinu francouzských plavidel do
uvedeného režimu intenzity rybolovu znovu zahrnout. Nařízení (ES) č. 754/2009 a příloha
IIA nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(5)       Nařízení (EU) č. 1262/2012[6] stanoví omezení odlovu na rok
2013 a 2014, pokud jde o seznam hlubinných druhů žraloků. Komise požádala
Mezinárodní radu pro průzkum moří (ICES) o poradní stanovisko ohledně toho, zda
je vhodné provést revizi tohoto seznamu. ICES dospěla k závěru, že jsou k
dispozici dostatečné vědecké informace, které podporují vyloučení máčky
černoústé (Galeus melanostomus) ze seznamu hlubinných druhů žraloků a
zahrnutí všech druhů rodu Centrophorus (Centrophorus spp.) na
tento seznam. Nařízení (EU) č. 1262/2012 by mělo být odpovídajícím způsobem
změněno.
(6)       Komise pro tuňáky Indického
oceánu (IOTC) přijala na svém výročním zasedání konaném v roce 2013 rozhodnutí,
které je určeno k ochraně žraloka dlouhoploutvého a je použitelné na
rybářská plavidla zapsaná do rejstříku IOTC oprávněných plavidel, neboť jako
prozatímní pilotní opatření zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat
upravená těla žraloka dlouhoploutvého nebo části upravených těl. Uvedené
rozhodnutí stanoví výjimku pro drobný rybolov, konkrétně pro rybářská plavidla,
která se účastní rybolovných činností ve výlučné hospodářské zóně členského
státu, pod jehož vlajkou plují. Článek 23 nařízení
(ES) č. 40/2013 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit.
(7)       Komise
pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) přijala na svém
výročním zasedání konaném v roce 2010 doporučení omezit počet plavidel, které
aktivně loví jihotichomořského tuňáka křídlatého v oblasti úmluvy jižně od 20º
j.š. V důsledku toho by se mělo zajistit, aby plavidla EU tento
druh v oblasti úmluvy WCPFC jižně od 20° j.š. ani nadále nelovila. Do článku 29
nařízení (EU) by se proto měl doplnit nový odstavec.
(8)       Rybolovná práva pro plavidla
EU v norských vodách a pro norská plavila ve vodách EU se stanoví každý rok na
základě konzultací o rybolovných právech, které se konají v souladu s
dvoustrannou dohodou o rybolovu uzavřenou s Norskem[7]. Než byly ukončeny tyto konzultace
o dohodách na rok 2013, stanovilo nařízení (EU) č. 40/2013 pro příslušné
populace prozatímní rybolovná práva. Konzultace s Norskem byly ukončeny dne 18.
ledna 2013 a nařízení Rady (EU) č. 297/2013[8]
pozměnilo příslušná ustanovení nařízení (EU) č. 40/2013. Populace mníkovce
bělolemého ve vodách Norska oblasti IV však byla v důsledku chyby vyloučena z
působnosti nařízení (EU) č. 297/2013. Podíl tresky modravé, který může
Norsko odlovit ve vodách EU oblastí II, IVa, V, VI severně od 56° 30' s. š. a
oblasti VII západně od 12° z. d., navíc neodrážel schválený zápis z konzultací
s touto zemí. Příloha IA nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měla být
odpovídajícím způsobem změněna.
(9)       Byla zjištěna chyba v počtu
plavidel a kapacitě přidělené EU a schválené pro účely lovu mečouna obecného a
tuňáka křídlatého v oblasti úmluvy IOTC. Příloha VI nařízení (EU) č. 40/2013 by
měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(10)     Ustanovení
tohoto nařízení týkající se omezení intenzity rybolovu by se měla použít ode
dne 1. února 2013. Ustanovení týkající se omezení odlovu by se měla použít ode
dne 1. ledna 2013, s výjimkou ustanovení týkajících se WCPFC a IOTC, která by
se měla použít od okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost. Touto zpětnou
působností nebude dotčena zásada právní jistoty, neboť příslušná rybolovná
práva nebyla dosud vyčerpána. Jelikož mají změny režimů intenzity přímý
vliv na hospodářské činnosti dotčených loďstev, mělo by toto nařízení vstoupit
v platnost okamžitě po vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (EU) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se
zrušují písmena b) a j).
Článek 2
Změny nařízení (EU) č. 1262/2012
Příloha nařízení (EU) č. 1262/2012 se mění v
souladu se zněním přílohy I tohoto nařízení.
Článek 3
Změny nařízení (EU) č. 39/2013
Příloha IIA nařízení (EU) č. 39/2013 se mění v
souladu se zněním přílohy II tohoto nařízení.
Článek 4
Změny nařízení (EU) č. 40/2013
Nařízení (EU) č. 40/2013 se mění takto:
1)           Článek 23 se nahrazuje tímto:
„Článek 23
Žraloci
1.      U všech druhů rybolovu se zakazuje
uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů
čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2.      U všech druhů rybolovu se zakazuje
uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého
(Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl, s výjimkou
plavidel, jejichž celková délka je nižší než 24 metrů a která provádějí pouze
rybolovné činnosti ve výlučné hospodářské oblasti členského státu, pod jehož
vlajkou plují, a za předpokladu, že je jejich úlovek určen výlučně k místní
spotřebě.
3.      Při náhodném ulovení nesmějí být druhy
uvedené v odstavcích 1 a 2 poraněny. Takové ryby se neprodleně vypouštějí.“
2)           Článek 29 se nahrazuje tímto:
„Článek 29
Podmínky pro rybolov tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka
pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
1.      Členské státy zajistí, aby se počet dnů
rybolovu přidělených plavidlům s košelkovými nevody provozujícím rybolov
tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus
albacares) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) v části oblasti
úmluvy WCPFC nalézající se na volném moři mezi 20° s. š. a 20° j. š. nezvýšil.
2.      Plavidla EU neprovádějí cílený odlov
jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v části oblasti
úmluvy WCPFC jižně od 20° j.š.“
3)           Příloha IA se mění v souladu se
zněním přílohy III tohoto nařízení.
4)           Příloha IIA se mění v souladu se
zněním přílohy IV tohoto nařízení.
5)           Příloha VI se mění v souladu se
zněním přílohy V tohoto nařízení.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem
po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 4 odst. 3 a 5 se však použije
od 1. ledna 2013 a ustanovení článku 1, článku 3 a čl. 4 odst. 4 se
použije od 1. února 2013.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
                                                                       Za
Radu
                                                                       předseda/předsedkyně
PŘÍLOHA I
V části 1 přílohy nařízení (EU) č. 1262/2012
se bod 2 nahrazuje tímto:
„2. Pro účely tohoto nařízení se „hlubinnými
druhy žraloků“ rozumějí druhy uvedené v tomto seznamu:
 Obecný název || Třípísmenný kód || Vědecký název
 Máčky rodu Apristurus || API || Apristurus spp.
 Žralok límcový || HXC || Chlamydoselachus anguineus
 Bezkýlovec zrnitý || CWO || Centrophorus spp.
 Světloun bělooký || RJN || Leucoraja naevus
 Světloun dlouhonosý || CYP || Centroscymnus crepidater
 Světloun grónský || CFB || Centroscyllium fabricii
 Bezkýlovec lopatonosý || NEP || Nephrops norvegicus
 Světloun Bonnaterrův || DGS || Squalus acanthias
 Světloun velký || MAC || Scomber scombrus
 Světloun trnitý || BFT || Etmopterus spinax Velvet belly
 Máčka myší || GAM || Galeus murinus
 Žralok šedý || SBL || Hexanchus griseus
 Světloun podivný || OXN || Oxynotus paradoxus Sailfin roughshark
 Světloun nožozubý || SYR || Scymnodon ringens Knifetooth dogfish
 Světloun malohlavý || GSK || Somniosus microcephalus“
PŘÍLOHA II
V příloze IIA nařízení (EU) č. 39/2013 se
sloupec pro Španělsko (ES) v tabulce d) uvedené v dodatku 1 nahrazuje
tímto:
 „Regulované zařízení || ES
 TR1 || 249 152
 TR2 || 0
 TR3 || 0
 BT1 || 0
 BT2 || 0
 GN || 13 836
 GT || 0
 LL || 1 402 142“
PŘÍLOHA III
Příloha IA nařízení (EU) č. 40/2013 se mění
takto:
a)           položka týkající se mníkovce
bělolemého ve vodách Norska oblasti IV se nahrazuje tímto:
 „Druh: || Mníkovec bělolemý Melanogrammus aeglefinus || Oblast: || vody Norska oblasti IV (USK/04-N.)
 Belgie || 0 ||   || Analytický TAC Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
 Dánsko || 165 ||
 Německo || 1 ||
 Francie || 0 ||
 Nizozemsko || 0 ||
 Spojené království || 4 ||
 Unie || 170 ||
   ||   ||
 TAC || Nepoužije se“ ||
b)           položka týkající se tresky modravé
ve vodách EU oblastí II, IVa, V, VI severně od 56° 30′ s. š.
a oblasti VII západně od 12° z. d. se nahrazuje tímto:
 „Druh || Treska modravá Martialia hyadesi || Oblast: || vody EU oblastí II, IVa, V, VI severně od 56° 30' s. š. a oblasti VII západně od 12° z. d. (WHB/24A567)
 Norsko || 99 408 || (1) (2) || Analytický TAC   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC || 643 000 ||   ||   ||
 (1)         Odečte se od omezení odlovu pro Norsko, která byla stanovena podle ujednání pobřežních států. (2)         Zvláštní podmínka: odlov v oblasti IV nesmí být vyšší než 24 852 tun, tj. 25 % přístupové kvóty Norska.“ ||
PŘÍLOHA IV
V příloze IIA nařízení (EU) č. 40/2013 se sloupec
pro Francii (FR) v dodatku 1 nahrazuje tímto:
 „Regulované zařízení || FR
 TR1 || 1 505 354
 TR2 || 6 496 811
 TR3 || 101 316
 BT1 || 0
 BT2 || 1 202 818
 GN || 342 579
 GT || 4 338 315
 LL || 125 141”
PŘÍLOHA V
V příloze VI nařízení (EU) č. 40/2013 se bod 2
nahrazuje tímto:
„2.     Maximální počet plavidel EU oprávněných
lovit mečouna obecného a tuňáka křídlatého v oblasti úmluvy IOTC
 Členský stát || Maximální počet plavidel || Kapacita (hrubá tonáž)
 Španělsko || 27 || 11 590
 Francie || 41 || 5 382
 Portugalsko || 15 || 6 925
 Spojené království || 4 || 1 400
 Unie || 87 || 25 297“
[1]               Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002
o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné
rybářské politiky (Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59).
[2]               Nařízení Rady
(ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel
vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES)
č. 1342/2008 (Úř. věst. L 214, 19.8.2009, s. 16).
[3]               Nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince
2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto
populací a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 423/2004 (Úř. věst. L 348,
24.12.2008, s. 20).
[4]               Nařízení Rady (EU) č. 39/2013 ze dne 21. ledna
2013, kterým se pro rok 2013 stanoví rybolovná práva, jimiž disponují plavidla
EU, pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, na něž se nevztahují
mezinárodní jednání nebo dohody (Úř. věst. L 23, 25.1.2013, s. 1).
[5]               Nařízení Rady (EU) č. 40/2013 ze dne 21. ledna
2013, kterým se pro rok 2013 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná
práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí
populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo
dohody (Úř. věst. L 23, 25.1.2013, s. 54).
[6]
[7]               Dohoda o rybolovu mezi Evropským hospodářským
společenstvím a Norským královstvím (Úř. věst. L 226, 29.8.1980, s. 48).
[8]               Nařízení Rady (EU) č. 297/2013 ze dne
27. března 2013 kterým se mění nařízení (EU) č. 44/2012, (EU)
č. 39/2013 a (EU) č. 40/2013, pokud jde o některá rybolovná
práva (Úř. věst. L 90, 28.3.2013, s. 10).


|

52011PC0806

Návrh NAŘÍZENÍ RADY o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009  /* KOM/2011/0806 v konečném znění - 2011/0381 (NLE) */

	DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“) v řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se platného antidumpingového cla z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). |0 | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízením (ES) č. 1631/2005[2] uložila Rada konečná antidumpingová opatření v podobě individuálních cel v rozmezí od 7,3 % do 40,5 % se zbytkovým clem ve výši 42,6 %[3] na dovoz kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky („ČLR“). Nařízením (ES) č. 855/2010[4] snížila Rada individuální clo vztahující se na jeden podnik z 14,1 % na 3,2 %. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Zúčastněné strany dotčené tímto řízením měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Dne 6. října 2010 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie[5] o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z ČLR. Přezkum byl zahájen v návaznosti na odůvodněnou žádost podanou Evropskou radou pro chemický průmysl jménem výrobců z Unie, kteří představují významný podíl, v tomto případě více než 90 %, výroby kyseliny trichlorisokyanurové v Unii. Při přezkumném šetření byl u dotyčného výrobku zjištěn přetrvávající dumping, který by v případě, že by antidumpingová opatření byla zrušena, vedl k přetrvávání újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie. Dále bylo zjištěno, že pozbytí platnosti opatření by nebylo v rozporu se zájmem Unie. Proto se navrhuje, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které stávající opatření prodlouží a které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[6]. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto nepoužije. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |Podoba opatření je popsána v uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Unie, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádný dopad na rozpočet Unie. |2011/0381 (NLE)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[7] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP1. Platná opatření1.  Nařízením (ES) č. 1631/2005[8] uložila Rada konečná antidumpingová opatření v podobě individuálních cel v rozmezí od 7,3 % do 40,5 % se zbytkovým clem ve výši 42,6 %[9] na dovoz kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky („ČLR“).2.  Nařízením (ES) č. 855/2010[10] snížila Rada individuální clo vztahující se na jeden podnik z 14,1 % na 3,2 %.2. Žádost o přezkum3.  Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti[11] konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 6. července 2010 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala Evropská rada pro chemický průmysl („CEFIC“) jménem výrobců z Unie, kteří představují významný podíl, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby kyseliny trichlorisokyanurové v Unii (dále jen „žadatelé“).4.  Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.3. Zahájení5.  Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 6. října 2010 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie [12] (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.4. Šetření4.1. Období šetření6.  Období přezkumného šetření probíhalo od 1. července 2009 do 30. června 2010. Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení aspektů újmy je analyzována za období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného řízení (dále jen „posuzované období“).4.2. Strany dotčené šetřením7.  Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.8.  Zúčastněným stranám Komise též umožnila, aby písemně vyjádřily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.9.  S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení se v oznámení o zahájení přezkumu předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.10.  Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.11.  Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, žádný z nich při šetření nespolupracoval.12.  Pokud jde o dovozce, několik společností se v počátku přihlásilo, v pozdější fázi však od spolupráce ustoupily.13.  Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám během lhůty stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi byly obdrženy od tří známých výrobců v Unii a od dvou uživatelů.14.  Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce byly provedeny v prostorách dvou hlavních výrobců v EU:- Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Španělsko- Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, ŠpanělskoB. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK15.  Dotčeným výrobkem, který je předmětem přezkumu, je kyselina trichlorisokyanurová a její preparáty (dále jen „TCCA“), dle mezinárodního nechráněného názvu (INN) též nazývaná „symklosen“, v současné době kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20 (kódy TARIC 2933 69 80 70 a 3808 94 20 20), pocházející z Čínské lidové republiky.16.  TCCA je chemický produkt používaný jako širokospektrý organický dezinfekční a bělicí prostředek na bázi chloru, používaný zejména při dezinfekci vody v plaveckých bazénech. Prodává se ve formě prášku, granulí, tablet nebo štěpků. Všechny formy TCCA a její preparáty mají stejné základní znaky (chemické složení) a vlastnosti (dezinfekční prostředek), všechny jsou určeny pro podobné použití, a jsou proto považovány za jediný výrobek.17.  Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek, který je vyráběn a prodáván vyvážejícími výrobci na trh Unie, má obdobné fyzikální a chemické vlastnosti a použití jako výrobek vyráběný výrobci v Unii a prodávaný na trhu Unie a výrobcem ve srovnatelné zemi jak na domácím trhu, tak na vývozních trzích. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU1. Předběžné poznámky18.  V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.19.  Jak bylo vysvětleno výše, žádný z 30 známých vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni, se během výběru vzorku ani v průběhu šetření nepřihlásil.20.  Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce v ČLR nespolupracoval, závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo opakovaného výskytu dumpingu jsou založeny na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na21.  údajích Eurostatu, žádosti o přezkum a oficiálních čínských vývozních statistikách. Kromě toho byly ke stanovení běžné hodnoty použity údaje předložené spolupracujícím vyvážejícím výrobcem ve srovnatelné zemi, Japonsku.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření2.1 Srovnatelná země22.  Vzhledem k tomu, že Čínská lidová republika je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Evropské unie, nebo v případě, že tuto cenu není možné stanovit, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.23.  Komise oznámila ve svém oznámení o zahájení přezkumu, že vzhledem k tomu, že Japonsko bylo použito v předchozím šetření jakožto vhodná země s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR, počítá s jeho použitím za tímto účelem i v tomto případě. V průběhu tohoto přezkumného šetření byli za účelem spolupráce kontaktováni též výrobci v dalších zemích s tržní ekonomikou, konkrétně v USA a na Tchaj-wanu. Spolupráce však byla navázána pouze s jedním vyvážejícím výrobcem v Japonsku.24.  To vedlo k závěru, že Japonsko je vhodnou srovnatelnou zemí. V tomto ohledu nebyly od zúčastněných stran vzneseny žádné připomínky nebo námitky týkající se vhodnosti této země.2.2 Běžná hodnota25.  V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací získaných od spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu v Japonsku za obdobné výrobky, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.26.  Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Japonsku bylo nejprve stanoveno, zda jeho celkový prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu byl reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce na domácím trhu v Japonsku během období přezkumného šetření byl shledán reprezentativním.27.  Následně bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku, v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení.28.  Vzhledem k tomu, že byl prodej na domácím trhu ve všech případech považován za ziskový, běžná hodnota byla stanovena na základě skutečné vážené průměrné ceny na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření..2.3 Vývozní cena29.  Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR byla vývozní cena stanovena na základě údajů Eurostatu.2.4 Srovnání30.  Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Pro tento účel se formou úprav řádně zohlednily rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění.2.5 Dumpingové rozpětí31.  V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Na základě výše popsané metodiky činí zjištěné dumpingové rozpětí 75 %.3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření3.1 Předběžná poznámka32.  Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.33.  V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita čínských vyvážejících výrobců, atraktivita trhu Unie pro čínské vyvážející výrobce a jejich vývoz do třetích zemí.3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících výrobců34.  Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobní kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.35.  Podle žádosti o přezkum zůstávalo využití výrobních kapacit v ČLR během posuzovaného období nízké se sazbami nižšími než 40 %. Vzhledem k ohromné výrobní kapacitě a nízké domácí poptávce se zdá, že je v ČLR k dispozici více než 180 000 tun volné kapacity, která by mohla být exportována. V porovnání s tím činila spotřeba Unie v období přezkumného šetření přibližně 44 000 tun.3.3. Atraktivita trhu Unie36.  Atraktivita trhu Unie může být prokázána skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování čínského vývozu do Unie. Ačkoli během období 2007-2009 byl objem dovozu v porovnání s obdobím původního šetření vedoucího k uložení opatření nižší, objem dovozu během období přezkumného šetření tuto úroveň překročil a dosáhl 22 696 tun.37.  Navzdory zvýšení průměrné dovozní ceny během posuzovaného období zůstaly ceny trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.38.  Skutečnost, že se čínský dovoz v průběhu posuzovaného období zvýšil na úroveň, která byla vyšší než během původního období šetření ukazuje, že čínský zájem o trh Unie přetrvává.3.4. Vývozní ceny do třetích zemí39.  Čínské vývozní statistiky byly analyzovány s ohledem na objem a ceny čínského vývozu do jiných třetích zemí. Podle těchto statistik představoval v roce 2010 trh Unie 24 % celkového vývozu z ČLR. Vývozní ceny na úrovni FOB pro EU byly mírně vyšší než vývozní ceny pro zbytek světa. Z důvodu neexistující spolupráce a chybějících údajů v žádosti o přezkum týkajících se vývozu do jiných třetích zemí nemohlo být na úrovni CIF provedeno porovnání těchto cen s průměrnou cenou výrobků vyrobených v Unii. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že vývozní ceny do třetích zemí jsou v průměru nižší než vývozní ceny do Unie, lze usuzovat, že trh Unie je pro čínské vývozce atraktivní a že vývoz se pravděpodobně bude zvyšovat, pokud nebudou přijata náležitá opatření.4. Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu40.  Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z ČLR je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávajícím volným kapacitám v ČLR a atraktivitě trhu Unie, která je zřejmá ze srovnání mezi vývozními cenami do EU a do třetích zemí, je skutečně pravděpodobné, že objem dumpingového vývozu z Číny do Unie by se zásadně zvýšil, pokud by opatření pozbyla platnosti.D. SITUACE NA TRHU UNIE1. Definice výrobního odvětví Unie41.  Dotčený výrobek je v Unii vyráběn třemi společnostmi. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“).2. Předběžná poznámka42.  Údaje byly získány ze statistických údajů Eurostatu, žádosti o přezkum, odpovědí v dotazníku a informací shromážděných během kontrolních návštěv.43.  Hospodářské ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti se vztahují na údaje poskytnuté od těchto tří výrobců v Unii. Všechny ostatní ukazatele se vztahují na údaje předložené žadateli pouze v důsledku omezené spolupráce jednoho z výrobců v Unii, který v tomto přezkumu žadatelem nebyl. Vzhledem k tomu, že žadatelé představují přibližně 90 % produkce EU v období přezkumného šetření, byly jejich údaje považovány pro výrobní odvětví Unie za reprezentativní pro účely tohoto přezkumu. Pouze údaje získané od žadatelů byly ověřeny na místě.44.  Údaje týkající se hospodářské situace výrobního odvětví Unie i spotřeby v Unii mohou být poskytnuty pouze v indexované podobě, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení. Důvodem je fakt, že tyto hospodářské ukazatele se týkají pouze dvou výrobců nebo v některých případech tří výrobců, přičemž ale jeden z nich vykonává v odvětví pouze okrajovou činnost.45.  V červnu 2009 jeden z žadatelů uzavřel jeden ze svých dvou závodů, zastavil k tomuto datu výrobu a propustil všechny zaměstnance. Výroba byla nejdříve v daném závodu pozastavena na několik měsíců a následně byl závod s konečnou platností uzavřen v lednu 2010. Tato skutečnost měla určitý dopad na některé ukazatele, jako jsou např. spotřeba, objem výroby a produktivita, jak je vysvětleno dále v bodech (47) a (62).3. Spotřeba na trhu Unie46.  Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje tří výše zmíněných výrobců na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.47.  Mezi lety 2007 a 2009 se spotřeba TCCA v EU snížila o 19 %, v období přezkumného šetření však opět vzrostla na úroveň o více než 6 % vyšší oproti úrovni v roce 2007. V případě let 2008 a 2009 lze tento trend vysvětlit kombinovanými účinky nižší poptávky z důvodu celosvětové hospodářské krize a omezené nabídky v důsledku uzavření jednoho z výrobních závodů v roce 2009 (viz (45). bod odůvodnění). Vyšší úroveň spotřeby v EU dosažená v období přezkumného šetření souvisí především se zotavením z finanční krize a nárůstem dovozu z ČLR.Tabulka 1 |Spotřeba v EU |2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Spotřeba v EU (v tunách) Index (2007 = 100) | 100 | 93 | 81 | 106 |4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu48.  Objem a tržní podíl dumpingového dovozu z ČLR se vyvíjely tak, jak je uvedeno níže. Vzhledem k tomu, že žádný z čínských vývozců/výrobců při tomto přezkumu nespolupracoval, následující množství a podíly na trhu jsou založeny na dovozových statistikách Eurostatu.49.  V letech 2008 a 2009 se dovezené množství TCCA z ČLR mírně snížilo. Po tomto poklesu dovozu následovalo výrazné zvýšení v průběhu období přezkumného šetření (více než 35 % ve srovnání s rokem 2009). Zároveň docházelo během období přezkumného šetření k soustavnému zvyšování podílu čínského dovozu na trhu.Tabulka 2 |Objem a tržní podíl dovozu z ČLR |2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Objem dovozu v tunách | 17 957 | 17 298 | 16 645 | 22 696 |Index (2007 = 100) | 100 | 96 | 93 | 126 |Podíl na trhu (rozpětí) | 40 %– 50 % | 40 %–50 % | 45 %–55 % | 50 %–60 % |5. Vývoj cen dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a cenové podbízení5.1 Vývoj cen50.  Ceny dovozu z ČLR ukázaly trvalý nárůst o 11,3 %. Tento trend na jednu stranu sleduje vývoj cen hlavní složky použité suroviny, které začaly výrazně růst v roce 2009 a během období přezkumného šetření, na druhou stranu může do určité míry odrážet rozdíly v sortimentu výrobků[13].Tabulka 3 |Jednotková cena ČLR |2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |EUR/tuna | 1 048 | 1 052 | 1 163 | 1 167 |Index (2007 = 100) | 100 | 100,4 | 111 | 111,3 |5.2 Cenové podbízení51.  Během celého období byly ceny čínského dovozu trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při svém výpočtu z průměrné vývozní ceny CIF z ČLR získané z Eurostatu. Tyto ceny dotčeného výrobku byly porovnány s váženou průměrnou cenou výrobního odvětví Unie upravenou na úroveň cen ze závodu. Srovnání ukázalo, že ceny dovozu z ČLR byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie o více než 10 % bez zohlednění platného antidumpingového cla.6. Dovoz z ostatních zemí52.  V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí a jeho podíl na trhu během posuzovaného období. Příslušné údaje vycházejí z údajů Eurostatu:Tabulka 4 |Dovoz z jiných zemí (objem a podíl na trhu) |2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách) | 501 | 239 | 296 | 378 |Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (rozpětí) | Méně než 2 % | Méně než 2 % | Méně než 2 % | Méně než 2 % |53.  Pokud jde o objem a podíl na trhu, dovoz z jiných třetích zemí byl v posuzovaném období zanedbatelný. Dovoz z USA, tedy další země, která byla předmětem antidumpingových opatření, byl během posuzovaného období zcela pozastaven.7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie54.  V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví Unie.7.1 Výroba55.  Od roku 2009 byl zaznamenán výrazný pokles výroby způsobený zejména globální hospodářskou krizí a uzavřením jednoho výrobního provozu v červnu 2009, kdy k tomuto datu došlo k úplnému zastavení výroby v tomto závodu (viz (45). bod odůvodnění výše).Tabulka 5 |Produkce v EU |2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Index objemu výroby v EU (2007 = 100) | 100 | 95,2 | 66,5 | 70,7 |7.2 Kapacita a využití kapacity56.  Stejný vývoj jako pro výrobu byl v posuzovaném období zaznamenán i pro výrobní kapacitu. Využití kapacity bylo však během období přezkumného šetření kladně ovlivněno určitým zlepšením procesů.57.  Vzhledem k uzavření jednoho závodu v Unii v roce 2009 (viz (45). bod odůvodnění výše) se shromážděné údaje v období přezkumného šetření vztahují pouze na kapacitu zbývajících závodů.Tabulka 6 |Výrobní kapacita v EU a její využití |2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Index výrobní kapacity (2007 = 100) | 100 | 101.5 | 91.0 | 80.6 |Index využití kapacity Index (2007 = 100) | 100 | 93,4 | 72,8 | 86,9 |7.3 Stav zásob58.  Tento ukazatel byl založen na informacích poskytnutých žadateli z důvodů uvedených v (54). bodě odůvodnění výše. Šetření v prostorách společnosti odhalila některé sezónní vlivy na spotřebu TCCA, a sice že dotčený výrobek se používá především v létě. To má dopad na změnu úrovně zásob v průběhu roku. Zásoby jsou největší v zimním období, zatímco v letním období jsou výrazně nižší. Vzhledem k tomu, že v letech 2007–2009 představují číselné údaje úroveň zásob ke dni 31. prosince daného roku, zatímco údaje v období přezkumného šetření ukazují úroveň zásob ke dni 30. června 2010, což je období s nejvyšším využitím zásob v průběhu roku, neumožňuje tento ukazatel řádné srovnání mezi obdobím přezkumného šetření a zbytkem posuzovaného období a není tudíž považován za relevantní pro posouzení újmy.7.4 Objem prodeje59.  Objem prodeje dotčeného výrobku na trhu EU byl nepříznivě ovlivněn hospodářskou krizí. Nárůst během období přezkumného šetření lze vysvětlit především zvýšením spotřeby v EU v důsledku zotavení z recese po hospodářské krizi.Tabulka 7 |Prodej |2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Objem Index (2007 = 100) | 100 | 92 | 73 | 91 |7.5 Podíl na trhu60.  Výrobní odvětví Unie nebylo během posuzovaného období schopno získat zpět svůj podíl na trhu, který se v posuzovaném období značně snížil.Tabulka 8 |Podíl na trhu EU |2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Podíl na trhu EU (rozpětí) | 55 %–65 % | 50 %–60 % | 45 %–55 % | 45 %–55 % |7.6 Zaměstnanost a mzdy61.  Zaměstnanost v daném odvětví v EU během posuzovaného období klesla, zejména v důsledku uzavření jednoho z výrobních závodů (viz (45). bod odůvodnění výše). Následkem toho se snížily i náklady na mzdy na úrovni výrobního odvětví Unie. Průměrná mzda na jednoho zaměstnance zůstala relativně stabilní po celé posuzované období.Tabulka 9 |Zaměstnanost |2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Zaměstnanci Index (2007 = 100) | 100 | 98,7 | 84,1 | 74,2 |Mzda na zaměstnance Index (2007 = 100) | 100 | 104,6 | 105,7 | 106,0 |7.7 Produktivita62.  Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon jednoho zaměstnance za rok, měla v posuzovaném období záporný vývoj s prudkým poklesem o přibližně 20 % v roce 2009. Důvodem byla reorganizace související s uzavřením výrobních zařízení, což v roce 2009 zastavilo výrobu na 6 měsíců předtím, než došlo k uzavření závodu v lednu 2010 (viz (45). bod odůvodnění výše). Produktivita se následně opět zvýšila během období přezkumného šetření, i když pro první pololetí zůstala částečně ovlivněná negativními trendy v průběhu roku 2009.Tabulka 10 |Produktivita |2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Produktivita Index (2007 = 100) | 100 | 96,5 | 79,2 | 95,3 |7.8 Prodejní ceny63.  Průměrné jednotkové ceny TCCA v EU (jak je uvedeno v tabulce níže) se mírně zvýšily v letech 2007–2009, během období přezkumného šetření se však opět vrátily na úroveň roku 2007. Zvýšení z let 2007–2009 souvisí do jisté míry s vlivem sortimentu výrobků (viz poznámka pod čarou 12).Tabulka 11 |Prodejní cena na trhu EU |2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Průměrná jednotková cena – index (2007 = 100) | 100 | 104,6 | 111,4 | 103,1 |7.9 Ziskovost64.  Ziskovost v rámci prodeje TCCA v EU se od roku 2007 vyvíjela negativně a v roce 2009 se projevila významná ztráta. Tyto špatné výsledky je potřeba vnímat v souvislosti s uzavřením výrobního závodu výrobcem z Unie v příslušném roce. V období přezkumného šetření ziskovost mírně rostla, dosáhla však pouze úrovně zisku daleko pod hranicí normální úrovně zisku (t.j. 10 %[14]), které by mělo být v tomto odvětví hospodářské činnosti dosáhnuto. Z toho vyplývá, že výrobní odvětví Unie je stále ve slabé finanční situaci.Tabulka 12 |Ziskovost |2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Ziskovost (rozpětí) | -10 % až 0 % | -10 % až 0 % | -20 % až -10 % | 0 % až 10 % |7.10 Investice a návratnost investic65.  Během posuzovaného období nedocházelo k významným kapitálovým výdajům. Indexované údaje uvedené v tabulce odrážejí investice do zlepšení produktivity a výrobního procesu. Indexy návratnosti investic mají stejný trend jako ziskovost.Tabulka 13 |Investice |2006 | 2007 | 2008 | OPŠ |Čisté investice Index (2007 = 100) | 100 | 158 | 32 | 23 |Návratnost investic (rozpětí) | -10 % až 0 % | -10 % až 0 % | -20 % až 0 % | 0 % až 10 % |7.11 Peněžní toky66.  Peněžní toky byly během posuzovaného období kladné s výjimkou roku 2009, kdy bylo potřeba pokrýt mimořádné náklady na restrukturalizaci v důsledku uzavření jednoho výrobního podniku (viz (45). bod odůvodnění výše). Vývoj peněžních toků byl v souladu s vývojem ziskovosti.Tabulka 14 |Peněžní toky |2007 | 2008 | 2009 | OPŠ |Peněžní toky (rozpětí) | 0 % až 10 % | 0 % až 10 % | -10 % až 0 % | 5 % až 15 % |7.12 Rozsah dumpingového rozpětí67.  V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Navíc vzhledem k nevyužité kapacitě a cenám dovozu z ČLR není možné považovat vliv skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.7.13 Překonání účinků dřívějšího dumpingu68.  Antidumpingová opatření byla přijata v říjnu 2005. S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a dovozu z ČLR v období od roku 2007 do období přezkumného šetření se dospělo k závěru, že výrobní odvětví Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením nedokázalo tyto účinky v plné míře překonat.7.14 Závěr ohledně újmy69.  Některé ukazatele újmy se během posuzovaného období vyvíjely negativně. S ohledem na celkově se zhoršující situaci výrobců v Unii se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo v posuzovaném období újmu.8. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů8.1 Dopad dumpingového dovozu z ČLR70.  Jak je uvedeno v (49). bodu odůvodnění, dovoz TCCA z ČLR mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření významně vzrostl jak z hlediska objemu, tak i z hlediska podílu na trhu. Bylo zjištěno i významné cenové podbízení (viz (51). bod odůvodnění). K nepřetržitému masivnímu přílivu dumpingového dovozu z ČLR docházelo v kontextu celkového zvýšení spotřeby v EU během posuzovaného období, která v období přezkumného šetření dosáhla úrovně o 6 % vyšší než byla úroveň v roce 2007 i přes pokles v letech 2007 až 2009. Ze zvýšené spotřeby měl prospěch především dovoz z ČLR, což dokazuje zhoršující se situace výrobního odvětví Unie.8.2 Dopad ostatních činitelů71.  Komise přezkoumala, zda i jiné známé činitele kromě dumpingového dovozu z ČLR mohly mít vliv na pokračující újmu, kterou utrpěli výrobci Unie.72.  Je pravděpodobné, že spolu s dumpingovým dovozem z ČLR měla určitý negativní vliv na výrobu v Unii i snížená výkonnost výrobního odvětví Unie na trzích třetích zemí, na kterých výrobní odvětví Unie čelilo konkurenci Číny, především na trhu USA. Většina činností výrobců z EU je však zaměřená na trh Unie a na základě této skutečnosti je tento potenciální vliv sníženého vývozu značně omezený.73.  Kromě toho měla na výkonnost výrobního odvětví Unie určitý nepříznivý vliv také hospodářská krize, což vedlo k poklesu výroby a restrukturalizaci jednoho z výrobců v Unii. Dopad hospodářské krize byl však časově omezený (částečně rok 2008 a rok 2009), zatímco hospodářská situace výrobního odvětví Unie se i nadále zhoršovala v celém posuzovaném období. Kromě toho vývoj v období přezkumného šetření ukazuje, že výrobní odvětví EU se začalo znovu částečně zotavovat. Má se proto za to, že vliv hospodářské krize nebyl v tomto případě významný a nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.8.3 Závěr74.  Pokračující dumpingový dovoz z ČLR a hospodářská krize změnily proces obnovy a prohloubily problémy výrobního odvětví Unie. Ačkoli ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie přispěly i jiné faktory, neukázalo se, že by některý z nich byl dostatečný k narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. Z těchto důvodů je možné dojít k závěru, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu.E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY1. Předběžné poznámky75.  V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné přetrvání újmy.76.  S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu brány v úvahu následující faktory.2. Objem a ceny dovozu z ČLR77.  Dovoz TCCA z ČLR, který představuje zhruba 98 % celkového dovozu do EU, během posuzovaného období zvětšoval svůj podíl na trhu a v období přezkumného šetření dosáhl více než 50 %. Při šetření bylo zjištěno, že tento dovoz probíhal za dumpingové ceny se značným dumpingovým rozpětím. Ceny dovozu z Číny zůstávaly navíc během celého období pod úrovní cen výrobního odvětví Unie, přičemž cenové podbízení v porovnání s cenami Unie představovalo více než 10 % (bez ohledu na zavedená opatření).3. Volná kapacita na trhu v ČLR78.  Jak je uvedeno v (34). a (35). bodě odůvodnění, z analýzy dostupných kapacit v ČLR vyplynulo, že využití výrobní kapacity bylo během posuzovaného období nízké. Bylo zjištěno, že odhadovaná přebytečná výrobní kapacita je více než třikrát vyšší než trh Unie. Zároveň podle informací získaných ze žádosti o přezkum existoval v ČLR pro dotčený výrobek pouze omezený trh.4. Atraktivita trhu EU79.  Vzhledem k trendům rostoucího dovozu a dostupným nevyužitým kapacitám v ČLR je pravděpodobné, že EU v budoucnosti přiláká další dovoz z ČLR. Skutečnost, že trh EU je pro čínské vývozce atraktivní, dokazuje vývoj v roce 2009, kdy byl nedostatek výroby v EU, způsobený restrukturalizací sektoru, částečně nahrazen dodatečným dovozem z ČLR.80.  Tato situace se může ještě zhoršit vzhledem k tomu, že na trhu USA byla existující antidumpingová opatření týkající se TCCA z ČLR nedávno prodloužena. Lze tedy očekávat, že v důsledku skončení platnosti antidumpingového opatření v EU by se trh Unie mohl stát ještě atraktivnějším.5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování újmy81.  Výrobní odvětví Unie bylo řadu let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a jeho hospodářská situace je nadále nejistá.82.  Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že v posuzovaném období situace způsobující újmu výrobnímu odvětví Unie přetrvávala. Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení je trvání újmy samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.83.  Vzhledem k volné kapacitě dostupné v ČLR a přitažlivosti trhu EU je pravděpodobné, že pokud by se opatření zrušila, pokračoval by rostoucí trend rozsáhlého dovozu z ČLR za dumpingové ceny, které v porovnání s cenami výrobců EU představují cenové podbízení.84.  Pokud by nedošlo k prodloužení platných opatření, situace výrobního odvětví Unie by se zhoršila a došlo by dokonce k ohrožení jeho existence. Proto se dospělo k závěru, že pokud by byla stávající opatření zrušena, existuje velká pravděpodobnost pokračování újmy působené výrobnímu odvětví Unie.F. ZÁJEM UNIE1. Úvod85.  V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení dílčích dotčených zájmů, tj. zájmů výrobců, dovozců a uživatelů v Unii.86.  Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních nebylo přijetí opatření pokládáno za odporující zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, kdy jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.87.  Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu a újmy bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.2. Zájem výrobního odvětví Unie88.  Vzhledem k závěrům týkajícím se situace výrobního odvětví Unie, popsaným v (66). bodě odůvodnění a v souladu s argumenty týkajícími se analýzy pravděpodobnosti pokračování újmy, vysvětlenými v (78). až (81). bodě odůvodnění, je možné soudit, že uplynutí platnosti stávajících opatření by vedlo k dalšímu zhoršení hospodářské situace odvětví výroby TCCA v Unii, které utrpělo újmu v důsledku poškozujícího vlivu dumpingového dovozu z ČLR a jehož situace se zhoršila v důsledku celosvětové hospodářské krize.89.  Má se za to, že pokračování opatření by bylo prospěšné pro výrobní odvětví Unie, které by se v takovém případě mohlo zotavit z poškozujícího účinku dřívějšího dumpingu, který byl navíc zesílen hospodářskou krizí. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, čímž by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.3. Zájem dovozců a uživatelů90.  Byli osloveni všichni známí uživatelé, dovozci, zpracovatelé a navazující výrobní odvětví používající TCCA.91.  Přihlásili se pouze dva uživatelé a oba vyjádřili podporu pokračování platných opatření. Druhý z nich tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost na trhu EU, ale naopak by odvětví uživatelů umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny. Vzhledem k tomu, že se v tomto případě nepřihlásila žádná další strana, nejsou k dispozici důkazy o tom, že by zachování antidumpingových opatření v tomto případě mělo vážný vliv na dovozce a uživatele v Unii.4. Závěr ohledně zájmu Unie92.  Lze očekávat, že pokračování opatření pomůže výrobnímu odvětví Unie a následně bude mít prospěšný vliv na podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie a na konsolidaci odvětví po hospodářské krizi a restrukturalizaci. Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům a dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu EU.93.  S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům lze konstatovat, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování dotyčných opatření.G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ94.  Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.95.  Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uplatněná na dovoz TCCA pocházející z ČLR zachována,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 196.  Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové a jejích preparátů, rovněž uváděné pod mezinárodním nechráněným názvem (INN) „symklosen“, v současnosti kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20 (kódy TARIC 2933 69 80 70 a 3808 94 20 20), pocházející z Čínské lidové republiky.97.  Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobky vyrobené těmito společnostmi:Společnost | Sazba antidumpingového cla | Doplňkový kód TARIC |Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % | A604 |Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % | A628 |Heze Huayi Chemical Co. Limited | 3,2 % | A629 |Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % | A627 |Všechny ostatní společnosti | 42,6 % | A999 |98.  Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.99.  Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyně  PŘÍLOHAPlatná obchodní faktura zmíněná v čl. 1 odst. 3 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který fakturu vystavil, v tomto formátu:100.  Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil.101.  Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) kyseliny trichlorisokyanurové prodané/ých na vývoz do Evropské unie, pro kterou/é byla vystavena tato faktura, byly/byla/bylo vyrobeny/vyrobena/vyrobeno společností (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v/ve/na (dotčená země). Prohlašuji, že informace uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“Datum a podpis[1] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[2] Úř. věst. L 261, 7.10.2005, s. 1.[3] Cla se pohybují v rozmezí od 7,3 % (Puyang) do 8,1 % (Hebei), 14,1 % (Heze), 40,5 % (Zhucheng) a 42,6 % (ostatní vyvážející výrobci).[4] Úř. věst. L 254, 29.9.2010, s. 1.[5] Úř. věst. C 270, 6.10.2010, s. 7.[6] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[7] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.[8] Úř. věst. L 261, 07.10.2005, s. 1.[9] Cla se pohybují v rozmezí od 7,3 % (Puyang) do 8,1 % (Hebei), 14,1 % (Heze), 40,5 % (Zhucheng) a 42,6% (ostatní vývozci).[10] Úř. věst. L 254, 29.9.2010, s. 1.[11] Úř. věst. C 104, 23.4.2010, s. 15.[12] Úř. věst. C 270, 6.10.2010, s. 7.[13] Dotčený výrobek se vyrábí v různých formách, které spadají do dvou hlavních kategorií. Jedná se o formu granulí a prášku na jedné straně a o tablety na straně druhé. Ceny tablet jsou vyšší než ceny výrobků ve formě granulí a/nebo prášku. To znamená, že ceny dotčeného výrobku se mohou lišit v závislosti na rozdílu ve složení daného sortimentu výrobků, tj. sortiment výrobků obsahujících vyšší podíl tablet bude dražší v porovnání se sortimentem výrobků, které obsahují vyšší podíl granulí nebo prášku.[14] Viz ziskové rozpětí před zdaněním stanovené v 181. bodě odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 538/2005 (Úř. věst. L 89, 8.4.2005, s. 4).


Důležité právní upozornění

|

52006PC0683

Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 74/2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Indie  /* KOM/2006/0683 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 15.11.2006KOM(2006)683 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení Rady (ES) č. 74/2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Indie(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká uplatňování nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004, (dále jen „základní nařízení“) v řízení ohledně dovozů bavlněného ložního prádla pocházejícího z Indie. |Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 74/2004[1], ve znění nařízení Rady (ES) č. 2143/2004[2] a č. 122/2006[3], o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Indie. Návrh na udělení statusu nového vyvážejícího výrobce novým vývozcům do Společenství. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Žadatel a průmyslové odvětví Společenství byli informováni o výsledcích šetření a měli příležitost předložit připomínky. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Rada uložila nařízením (ES) č. 74/2004 konečné vyrovnávací clo z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Indie do Společenství. V průběhu původního šetření byl vzhledem k velkému počtu vývozců / výrobců dotčeného výrobku v Indii vybrán vzorek vyvážejících výrobců. Na společnosti, které byly vybrány ve vzorku, byly uvaleny individuální celní sazby od 4,4 % do 10,4 %, zatímco na ostatní spolupracující společnosti, které nebyly do vzorku zařazeny, byla uvalena celní sazba ve výši 7,6 %. Na společnosti, které se samy nepřihlásily ani při šetření nespolupracovaly, byla uvalena zbytková celní sazba ve výši 10,4 %. Článek 2 nařízení Rady (ES) č. 74/2004 umožnil indickým vývozcům / výrobcům, kteří splňují kritéria stanovená v uvedeném článku, aby s nimi nebylo zacházeno jinak než se spolupracujícími společnostmi, které nebyly zařazeny do vzorku (dále jen „status nového subjektu trhu“). Nařízení Rady (ES) č. 74/2004 bylo dvakrát pozměněno, jmenovitě nařízením Rady (ES) č. 2143/2004 a nařízením Rady (ES) č. 122/2006. Obě nařízení do seznamu indických vyvážejících výrobců v příloze nařízení doplnila názvy společností, které vyvážejí dotčený výrobek pocházející z Indie a které splnily kritéria stanovená v nařízení Rady (ES) č. 74/2004. Šest z devatenácti indických vývozců / výrobců, kteří požádali o status nového subjektu trhu, předložilo důkazy, jež byly považovány za dostatečné pro změnu nařízení Rady (ES) č. 74/2004 doplněním jejich jmen do seznamu společností podléhajících váženému průměrnému celnímu rozpětí ve výši 7,6 %. Proto se navrhuje, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, které by mělo být co nejdříve vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie. |Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů: |Podoba opatření je popsána ve výše uvedených nařízeních a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1.  NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení Rady (ES) č. 74/2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z IndieRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[4] (dále jen „základní nařízení“),s ohledem na článek 2 nařízení Rady (ES) č. 74/2004 ze dne 13. ledna 2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Indie[5],s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. PŘEDCHOZÍ POSTUP(1) Rada uvalila nařízením Rady (ES) č. 74/2004 konečné vyrovnávací clo z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Indie, kódů ex 6302 21 00 (kódy TARIC 6302 21 00 81, 6302 21 00 89), ex 6302 22 90 (kód TARIC 6302 22 90 19), ex 6302 31 00 (kód TARIC 6302 31 00 90) a ex 6302 32 90 (kód TARIC 6302 32 90 19), do Společenství. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v Indii se v souladu s článkem 27 základního nařízení vybral vzorek a na společnosti, které byly součástí tohoto vzorku, byly uvaleny individuální celní sazby v rozpětí od 4,4 % do 10,4 %, zatímco na ostatní spolupracující společnosti, které nebyly součástí vzorku, byla uvalena celní sazba ve výši 7,6 %. Na veškeré ostatní společnosti byla uvalena zbytková celní sazba ve výši 10,4 %.(2) Článek 2 nařízení Rady (ES) č. 74/2004 (dále jen „původní nařízení“) stanoví, že pokud nový vyvážející výrobce z Indie předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že nevyvážel v období šetření (1. října 2001 až 30. září 2002) do Společenství výrobky popsané v čl. 1 odst. 1 (dále jen „první kritérium“), není spřízněn se žádným vývozcem nebo výrobcem v Indii, který podléhá antisubvenčním opatřením uloženým uvedeným nařízením (dále jen „druhé kritérium“), a skutečně vyvezl do Společenství dotyčné výrobky po období šetření, od kterého jsou opatření odvozena, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství do Společenství (dále jen „třetí kritérium“), může být čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení změněn tak, že novému vyvážejícímu výrobci bude poskytnuta celní sazba vztahující se na spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku, tj. 7,6 %.(3) Původní nařízení bylo dvakrát změněno, jmenovitě nařízením Rady (ES) č. 2134/2004[6] a nařízením Rady (ES) č. 122/2006[7]. Obě nařízení do seznamu indických vyvážejících výrobců v příloze nařízení doplnila názvy společností, které vyvážejí dotčený výrobek pocházející z Indie a které podle útvarů Komise splňují kritéria stanovená v původním nařízení.B. ŽÁDOSTI NOVÝCH VÝVOZCŮ / VÝROBCŮ(4) Od zveřejnění předchozího pozměňujícího nařízení předložilo devatenáct indických společností žádost o udělení stejného statusu, jež mají společnosti, které spolupracovaly při původním šetření, ale nebyly zařazeny do vzorku (dále jen „status nového subjektu trhu “).(5) Jde o těchto devatenáct žadatelů:Žadatelská společnost | Město |B.K.S Textiles Private Limited | Coimbatore |Indian Arts & Crafts Syndicate (IACS) | New Delhi |Mittal International | Panipat |Esskay International | Mumbai |Opera Clothing | Mumbai |Govindji Trikamdas & Co. | Mumbai |Navnitlal Private Limited | Mumbai |Tulip Exim | Mumbai |Aarthi - A1 – Traders | Karur |Anjani Synthetics Limited | Ahmedabad |Home Concepts | New Delhi |Siyaram Silk Mills Limited | Mumbai |Ramlaks Exports Pvt. Ltd. | Mumbai |Oracle Exports | Mumbai |Sellon Dynamics | Mumbai |Synthesis Home Textiles | Karur |Devtara Industries | Muradnagar |Summer India Textile Mills | Salem |Prathishta Weaving and Knitting | Coimbatore |(6) Čtyři společnosti žádající o status nového subjektu trhu neposkytly odpověď na dotazník, jehož cílem bylo ověřit, zda společnosti splňují podmínky stanovené v článku 2 nařízení Rady (ES) č. 74/2004, a jejich žádost musela být proto zamítnuta.(7) Jedna společnost zaslala dotazník dvakrát, v obou případech byl neúplný a obsahoval protichůdné informace. Společnost třetí dotazník nevyplnila, a proto nebylo možné ověřit, zda společnost splňuje kritéria na udělení statusu nového vyvážejícího výrobce. Žádost této společnosti se proto zamítla.(8) Zbývajících čtrnáct společností předložilo zcela vyplněné dotazníky, a jejich žádosti o status nového subjektu trhu se proto zvážily.(9) Důkazy poskytnuté šesti výše uvedenými indickými vývozci / výrobci jsou považovány za dostatečné pro to, aby byla těmto společnostem poskytnuta celní sazba vztahující se na spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku (tj. 7,6 %), a aby bylo tudíž těchto šest společností doplněno do seznamu vývozců / výrobců v příloze (dále jen „příloha“) nařízení Rady (ES) č. 74/2004 ve znění nařízení Rady (ES) č. 2143/2004 a nařízení Rady (ES) č. 122/2006.(10) Žádosti zbývajících osmi společností o status nového vyvážejícího výrobce se zamítly z těchto důvodů:(11) Sedm společností neposkytlo důkazy, že dotčený výrobek do ES vyvážely po období šetření nebo že uzavřely neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství do ES.(12) Jedna společnost je ve spojení se společností, která se již nachází na seznamu v původním nařízení, a proto byla její žádost o status nového subjektu trhu zamítnuta, jelikož nesplnila druhé kritérium uvedené v článku 2 původního nařízení.(13) Společnosti, jimž nebyl přiznán status nového subjektu trhu, byly o důvodech tohoto rozhodnutí informovány a byla jim dána možnost vyjádřit svá stanoviska písemně.(14) Veškerá tvrzení a podání učiněná zúčastněnými stranami byla přezkoumána a řádně vzata v úvahu, pokud byla oprávněná,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Do seznamu výrobců z Indie uvedených v příloze nařízení Rady (ES) č. 74/2004 se doplňují tyto společnosti:Společnost | Město |Indian Arts and Crafts Syndicate | New Delhi |M/s. Opera Clothing | Mumbai |Anjani Synthetics Limited | Ahmedabad |Ramlaks Exports Pvt Ltd | Mumbai |Oracle Exports Home Textiles Pvt Ltd | Mumbai |Summer India Textile Mills (P) Ltd | Salem |Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 12, 17.1.2004, s. 1.[2] Úř. věst. L 370, 17.12.2004, s. 1.[3] Úř. věst. L 22, 26.1.2006, s. 3.[4] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).[5] Úř. věst. L 12, 17.1.2004, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 122/2006 (Úř. věst. L 22, 26.1.2006, s. 3).[6] Úř. věst. L 370, 17.12.2004, s. 1.[7] Úř. věst. L 22, 26.1.2006, s. 3.


Důležité právní upozornění

|

52005PC0103

Návrh nařízení Rady o stanovení dodatečných cel na dovozy některých produktů pocházejících ze Spojených států amerických  /* KOM/2005/0103 konecném znení - ACC 2005/0022 */

	V Bruselu dne 31.3.2005KOM(2005) 103 v konečném znění2005/0022 (ACC)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo stanovení dodatečných cel na dovozy některých produktů pocházejících ze Spojených států amerických(předložená Komisí)ODŮVODNĚNÍDne 28. října 2000 Spojené státy americké („USA“) schválily Zákon o kompenzaci trvajícího dumpingu a subvencí („ZKTDS“). Tento právní předpis určuje roční rozdělení antidumpingových a vyrovnávacích cel vybraných v průběhu předešlého fiskálního roku společnostem, které podaly nebo podpořily stížnosti na vznik nařízení o antidumpingových nebo vyrovnávacích clech.Na základě společného požadavku Společenství a 10 dalších členů Světové obchodní organizace (Austrálie, Brazílie, Kanada, Chile, Indie, Indonésie, Japonsko, Korea, Mexiko a Thajsko) zjistila skupina odborníků Světové obchodní společnosti v září 2002 a její Odvolací orgán v lednu 2003, že ZKTDS umožňuje nápravy dumpingu nebo subvencí, které nejsou povoleny v rámci Dohody o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 a Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních . Tyto dvě zprávy byly přijaty na zvláštním zasedání Orgánu pro řešení sporů („DSB“) dne 27. ledna 2003 a ukládají Spojeným státům povinnost uvést své právní předpisy do souladu s pravidly Světové obchodní organizace. Spojeným státům bylo následně uloženo, aby tak učinily do 27. prosince 2003. Spojené státy doposud ještě rozhodnutí a doporučení Světové obchodní organizace nezrealizovaly.Společenství 26. ledna 2004 uplatnilo svá práva podle článku 22.2 Ujednání o pravidlech a řízení pro řešení sporů („DSU“) a požádalo Orgán pro řešení sporů o oprávnění pozastavit Spojeným státům používání celních koncesí a souvisejících závazků podle Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994.Spojené státy podaly námitku proti pozastavení celních koncesí a souvisejících závazků a záležitost byla předložena arbitráži. Rozhodce ve svém nálezu vydaném dne 31. srpna 2004 určil, že objem škody ze zrušení nebo zmenšení výhody způsobené Společenství v konkrétním roce se rovnal 72 % vyplacené částky týkající se cla zaplaceného za dovozy z ES v posledním roce, za který v té době byly údaje k dispozici. Rozhodce dospěl k závěru, že je pozastavení koncesí Společenstvím ve formě uložení dodatečných dovozních cel nad závaznou sazbu cla na seznam produktů pocházejících ze Spojených států s celkovou roční hodnotou obchodu nepřekračující částku škody ze zrušení nebo zmenšení výhody v souladu s článkem 22.4 Ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů.Společenství 10. listopadu 2004 předložilo nový požadavek pozastavit každoročně použití svých celních koncesí vůči Spojeným státům v míře, která nepřesáhne roční objem škody ze zrušení nebo zmenšení výhod stanovený v souladu s výsledky arbitráže. Pozastavení koncesí by se provádělo formou stanovení dodatečných cel na dovozy produktů ze Spojených států vybraných z orientačního seznamu uvedeného v žádosti. Orgán pro řešení sporů udělil požadované oprávnění dne 26. listopadu 2004. Uložení dodatečných dovozních cel je odloženo na 1. května 2005 tak, aby umožnilo Spojeným státům uvést své právní předpisy do souladu s rozhodnutím a doporučením Světové obchodní organizace.V době přijetí tohoto návrhu nařízení Rady se poslední rozdělení, za které byly publikovány údaje orgány Spojených států, týká antidumpingových a vyrovnávacích cel vybraných v průběhu fiskálního roku 2004. Na tomto základě činí škoda Společenství ze zrušení nebo zmenšení výhod částku 27,81 miliónů USD.Jestliže neplnění rozhodnutí a doporučení Orgánu pro řešení sporů bude pokračovat i nadále, Komise bude každoročně upravovat množství pozastavených koncesí podle objemu škod ze zrušení nebo zmenšení výhod způsobených Společenství uplatňováním ZKTDS v daném období. Komise bude upravovat sazby dodatečných dovozních cel nebo seznam produktů podléhajících dodatečnému dovoznímu clu v souladu s kritérii a postupy stanovenými základním nařízením Rady.Výběr produktů byl iniciován na základě seznamu produktů Spojených států, které by podléhaly dodatečným dovozním clům, pokud by USA neodvolaly svá ochranná opatření na ocel (příloha II nařízení Rady 1031/2002 ze dne 13. června 2002, kterým se stanoví dodatečná cla na dovoz některých produktů pocházejících ze Spojených států amerických, Úř. věst. L 157 ze dne 15. června 2002, s. 8). Členské státy předložily žádost na vyloučení některých produktů z tohoto seznamu nebo na doplnění produktů do seznamu. Na základě toho byl vypracován orientační seznam, který byl oznámen Světové obchodní organizaci a následně rozdělen do dvou seznamů:-  První seznam (příloha I navrhovaného nařízení) obsahuje ty produkty, které budou od 1. května 2005 podléhat 15 % dodatečnému valorickému dovoznímu clu. Dopad dodatečných ročních dovozních cel na dovoz vybraných produktů pocházejících ze Spojených států představuje hodnotu obchodu, která nepřesáhne výši 27,81 miliónů USD.-  Druhý seznam (příloha II navrhovaného nařízení) tvoří rezervní seznam. Pokud by rozsah pozastavených koncesí vzrostl, je možné doplnit do seznamu produktů další produkty podléhající dodatečným dovozním clům. Výběr nových produktů bude proveden z rezervního seznamu automaticky s dodržením pořadí na tomto seznamu.Před uplatněním dalšího pozastavení koncesí bude Společenství informovat Orgán pro řešení sporů o tomto novém rozsahu pozastavení koncesí, o sazbách dodatečných dovozních cel, o seznamu produktů a objemu dovozů vybraných produktů ze Spojených států, které budou dotčeny tímto opatřením.2005/0022 (ACC)NávrhNAŘÍZENÍ RADYo stanovení dodatečných cel na dovozy některých produktů pocházejících ze Spojených států americkýchRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],vzhledem k těmto důvodům:Orgán pro řešení sporů („DSB“) Světové obchodní organizace („WTO“) dne 27. ledna 2003 přijal zprávu Odvolacího orgánu ([2]) a zprávu skupiny odborníků ([3]) tak, jak byla potvrzena zprávou Odvolacího orgánu se zjištěním, že Zákon o kompenzaci trvajícího dumpingu a subvencí („ZKTDS“, Continued Dumping and Subsidy Offset Act) je neslučitelný se závazky Spojených států podle dohod WTO.Vzhledem k tomu, že Spojené státy neuvedly své právní předpisy do souladu s uvedenými dohodami, Společenství požádalo Orgán pro řešení sporů o povolení pozastavit vůči Spojeným státům používání celních koncesí a souvisejících závazků podle Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994([4]). Spojené státy podaly námitku proti rozsahu pozastavení celních koncesí a souvisejících závazků a záležitost byla předložena arbitráži.Rozhodci dne 31. srpna 2004 určili, že zrušení nebo zmenšení výhod způsobené každoročně Společenství představuje 72 % částek vyplacených podle ZKTDS týkajících se antidumpingových a vyrovnávacích cel zaplacených za dovozy ze Společenství v posledním roce, za který v té době byly údaje k dispozici, tak, jak je publikovaly orgány Spojených států. Rozhodce dospěl k závěru, že pozastavení koncesí nebo jiných závazků ze strany Společenství ve formě uložení dodatečných dovozních cel nad základní sazbu cla na seznam produktů pocházejících ze Spojených států s celkovou roční hodnotou obchodu nepřekračující výši zrušení nebo zmenšení výhod je v souladu s pravidly WTO. Orgán pro řešení sporů v souladu s rozhodnutím rozhodce udělil dne 26. listopadu 2004 povolení pozastavit vůči Spojeným státům používání celních koncesí a souvisejících závazků podle Všeobecné dohody o clech a obchodu roku 1994.Vyplacené částky podle ZKTDS v posledním roce, za který jsou údaje k dispozici, se týkají rozdělení antidumpingových a vyrovnávacích cel vybraných v průběhu fiskálního roku 2004 (od 1. října 2003 do 30. září 2004). Na základě údajů publikovaných Celní a pohraniční ochranou Spojených států je výše zrušení nebo zmenšení výhod pro Společenství vypočtena na částku 27,81 miliónů USD. Společenství proto může pozastavit používání celních koncesí Spojeným států v odpovídající výši. Dopad 15% dodatečného valorického dovozního cla na dovoz produktů v příloze I pocházejících ze Spojených států představuje roční hodnotu obchodu, která nepřesáhne 27,81 miliónů USD. Ve vztahu k těmto produktům Společenství pozastaví od 1. května 2005 používání svých celních koncesí vůči Spojeným státům.Jestliže neplnění rozhodnutí a doporučení Orgánu pro řešení sporů bude pokračovat i nadále, Komise bude každoročně upravovat množství pozastavených koncesí podle výše zrušení nebo zmenšení výhod, které v daném období způsobí ZKTDS Společenství. Komise upraví seznam v příloze I nebo sazbu dodatečných dovozních cel tak, aby dopad dodatečných cel na dovoz vybraných produktů ze Spojených států představoval roční hodnotu obchodu nepřesahující výši zrušení nebo zmenšení výhod.Komise bude dodržovat následující kritéria: a) Komise upraví sazbu dodatečných dovozních cel pokud nelze rozsah pozastavení upravit na úroveň zrušení nebo zmenšení výhod doplněním produktů do seznamu nebo jejich odstraněním ze seznamu v příloze I. Jinak Komise doplní produkty do seznamu v příloze I, pokud se rozsah pozastavení zvýší, nebo odstraní produkty z tohoto seznamu, pokud se rozsah pozastavení sníží. b) Jestliže se produkty doplňují, bude Komise automaticky vybírat produkty ze seznamu v příloze II při dodržení pořadí, ve kterém jsou produkty uvedeny. Následně Komise rovněž změní seznam v příloze II tak, že z něj odstraní produkty, které doplnila na seznam v příloze I. c) Jestliže se produkty odstraňují, bude Komise nejprve odstraňovat produkty, které byly do seznamu v příloze I dodatečně doplněny. Teprve potom Komise odstraňuje produkty, které jsou na seznamu v příloze I uvedeny v současné době, při dodržení pořadí na tomto seznamu.Rozhodnutí bude přijato v souladu rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi ([5]).Původ všech produktů, pro které se použije toto rozhodnutí bude stanoven v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 2913/92 kterým se vydává celní kodex Společenství ([6]).Na produkty, pro něž byla před dnem vstupu tohoto nařízení v platnost vydána dovozní licence s osvobozením od cla nebo se snížením cla, by se dodatečné clo nemělo vztahovat.Produkty uvedené v příloze, u kterých lze prokázat, že k datu vstupu tohoto nařízení v platnost jsou již na cestě do Společenství a jejichž místo určení nelze změnit, by neměly být předmětem dodatečného cla.Dovozy vybraných produktů, které jsou osvobozeny od uplatňování dovozních cel podle nařízení Rady (EHS) č. 918/83 ([7]) by neměly být předmětem dodatečného dovozního cla.Produkty dotčené pozastavením koncesí by měly být propuštěny do celního režimu „přepracování pod celním dohledem“ podle části II hlavy III kapitoly IV nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ([8]) pouze na základě přezkoumání ve Výboru pro celní kodex.Aby se zabránilo obcházení dodatečného cla, je třeba aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Celní koncese a související závazky Společenství podle Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 se pozastavují pro produkty pocházející ze Spojených států amerických uvedené v příloze I tohoto nařízení.Článek 2Ke clům uplatňovaným podle nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 se na produkty pocházející ze Spojených států amerických uvedené v příloze I k tomuto nařízení ukládá dodatečné valorické clo ve výši 15 %.Článek 3Komise každý rok upraví rozsah pozastavení podle výše zrušení nebo zmenšení výhod Společenství způsobeného uplatňováním ZKTDS v daném období. Komise upraví sazby dodatečných cel nebo seznam v příloze I za následujících podmínek:a) Výše zrušení nebo zmenšení výhod se rovná 72 % částky vyplacené podle ZKTDS v souvislosti s antidumpingovými a vyrovnávacími cly zaplacenými z dovozu ze Společenství v posledním roce, za který jsou v dané době dostupné údaje, jak jsou zveřejněny orgány Spojených států.b) Úprava se provede tak, aby účinek dodatečného dovozního cla na dovoz vybraných produktů pocházejících ze Spojených států představoval v průběhu jednoho roku hodnotu obchodu nepřesahující výši zrušení nebo zmenšení výhod.c) S výjimkou okolností uvedených v čl. 3 odst.1 písm. e), pokud rozsah pozastavení vzroste, doplní Komise produkty do seznamu v příloze I. Tyto produkty budou vybrány ze seznamu v příloze II při dodržení pořadí na tomto seznamu.d) S výjimkou okolností uvedených v čl. 3 odst.1 písm. e), pokud rozsah pozastavení klesne, ze seznamu v příloze I se produkty odstraní. Komise nejprve odstraní produkty, které jsou v současnosti na seznamu v příloze II a které byly do seznamu v příloze I doplněny dodatečně. Komise teprve následně odstraní produkty, které jsou v současnosti na seznamu v příloze I, při dodržení pořadí na tomto seznamu.e) Komise upraví sazbu dodatečného cla, pokud rozsah pozastavení nelze upravit na úroveň zrušených nebo zmenšených výhod doplněním nebo odstraněním produktů ze seznamu v příloze I.V případě doplňování produktů na seznam v příloze I Komise současně změní seznam v příloze II tak, že z něj tyto produkty odstraní. Pořadí produktů, které v seznamu v příloze II zůstanou, se nemění.Rozhodnutí podle tohoto článku se přijmou v souladu s postupem stanoveným čl. 4 odst. 2.Článek 4Komisi je nápomocen výbor složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 rozhodnutí 1999/468/ES.Lhůta stanovená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí Rady 1999/468/ES se stanoví na 1 měsíc.Výbor přijme svůj jednací řád.Článek 5Původ jakýchkoli produktů, na které se vztahuje toto nařízení, se určí v souladu s nařízením (EHS) č. 2913/92.Článek 6Produkty uvedené v příloze I, na které byla před datem vstupu tohoto nařízení v platnost vydána dovozní licence s osvobozením od cla nebo snížením cla, nejsou předmětem dodatečného cla.Produkty uvedené v příloze I, u kterých lze prokázat, že k datu, od kterého se použije toto nařízení, jsou již na cestě do Společenství a jejichž místo určení nelze změnit, nejsou předmětem dodatečného cla.Produkty uvedené v příloze I, které jsou podle nařízení (EHS) č. 918/83 propuštěny bez cla, nejsou předmětem dodatečného cla.Produkty uvedené v příloze I lze propustit do celního režimu „přepracování pod celním dohledem“ v souladu s čl. 551 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EHS) č. 2454/93 pouze v případě, že Výbor pro celní kodex prošetřil hospodářské podmínky a pokud nejsou produkty uvedeny v příloze 76, části A uvedeného nařízení.Článek 7Rada rozhodne o zrušení tohoto nařízení, jakmile Spojené státy americké plně provedou doporučení Orgánu pro řešení sporů Světové obchodní organizace.Článek 8Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne 1. května 2005.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za RadupředsedaPŘÍLOHA IProdukty, na které budou uplatněna dodatečná cla, jsou identifikovány podle osmimístných kódů kombinované nomenklatury. Popis produktů zařazených do těchto kódů se nachází v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku ([9]).4820 10 904820 50 004820 90 004820 30 004820 10 506204 63 116204 69 186204 63 906104 63 006203 43 116103 43 006204 63 186203 43 196204 69 906203 43 900710 40 009003 19 308705 10 00PŘÍLOHA IIProdukty uvedené v této příloze jsou identifikovány osmimístnými kódy kombinované nomenklatury. Popis produktů zařazených to těchto kódů se nachází v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku ([10]).6301 40 106301 30 106301 30 906301 40 904818 50 009009 11 009009 12 008467 21 994803 00 314818 30 004818 20 109403 70 906110 90 106110 19 106110 19 906110 12 106110 11 106110 30 106110 12 906110 20 106110 11 306110 11 906110 90 906110 30 916110 30 996110 20 996110 20 919608 10 106402 19 006404 11 006403 19 006105 20 906105 20 106106 10 006206 40 006205 30 006206 30 006105 10 006205 20 009406 00 119406 00 386101 30 106102 30 106201 12 106201 13 106102 30 906201 92 006101 30 906202 93 006202 11 006201 13 906201 93 006201 12 906204 42 006104 43 006204 49 106204 44 006204 43 006203 42 316204 62 31[1] Úř. věst. C , , s. .[2] Spojené státy – zákon o kompenzacích (Byrdův dodatek) , zpráva Odvolacího orgánu (WT/DS217/AB/R, WT/DS234/AB/R, 16. ledna 2003).[3] Spojené státy – zákon o kompenzacích (Byrdův dodatek) , zpráva skupiny odborníků (WT/DS217/R, WT/DS234/R, 16. září 2002).[4] Spojené státy – zákon o kompenzacích (Byrdův dodatek) , odvolání se Evropských společenství na článek 22.2 DSU (WT/DS217/22, 16. ledna 2004).[5] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[6] Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné Aktem o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 940).[7] Nařízení Rady (EHS) č. 918/83 ze dne 28. března 1983 o systému Společenství pro osvobození od cla, Úř. věst. L 105, 23.4.1983, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné Aktem o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie - Protokol č. 3 o výsostných oblastech Spojeného království Velké Británie a Severního Irska na Kypru (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 940).[8] Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství, Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2286/2003 (Úř. věst. L 343, 31.12.2003, s.1).[9] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1810/2004 (Úř. věst. L 327, 30.10.2004, s. 1).[10] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněno nařízením Komise (ES) č. 1810/2004 (Úř. věst. L 327, 30.10.2004, s. 1).