               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.5.2016
            COM(2016) 299 final
            2016/0153(NLE)
            Návrh
            NAŘÍZENÍ RADY,
            kterým se mění nařízení (EU) č. 1388/2013 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Unie pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.
                     SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •
                     Odůvodnění a cíle návrhu

                  V případě, že produkce některých produktů a výrobků v Unii nedostačuje k pokrytí potřeb jejího zpracovatelského průmyslu, je třeba stanovit autonomní celní kvóty. Měly by být otevřeny celní kvóty Unie s nulovými nebo sníženými celními sazbami pro příslušné objemy, aniž by se narušily trhy s těmito produkty a výrobky.

                  Dne 17. prosince 2013 přijala Rada nařízení (EU) č. 1388/2013 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Unie pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky, aby tak mohla být poptávka po dotčených produktech a výrobcích v Unii uspokojena za co nejpříznivějších podmínek.

                  Nařízení je každého půl roku aktualizováno, aby se přizpůsobilo potřebám průmyslu EU. Komise s pomocí skupiny pro hospodářské otázky celních sazeb přezkoumala veškeré žádosti o cla v rámci autonomních celních kvót, které jí předložily členské státy.

                  Na základě tohoto přezkumu považuje Komise za odůvodněné otevření autonomních celních kvót pro některé nové produkty a výrobky, jež v současnosti nejsou uvedeny na seznamu v příloze nařízení Rady (EU) č. 1388/2013. U některých dalších produktů a výrobků je nutno změnit text popisu zboží, přidělit nové kódy TARIC, doplnit datum ukončení nebo zvýšit objem počáteční kvóty. Produkty a výrobky, pro které již celní kvóty nejsou v hospodářském zájmu Unie, je navrženo ze seznamu vyjmout.

               •
                     Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

                  Návrh není na úkor zemí, s nimiž EU uzavřela preferenční obchodní dohodu (např. zemí režimu všeobecného systému preferencí, zemí režimu AKT, zemí, na něž se vztahují dohody o volném obchodu, kandidátských a potenciálních kandidátských zemí).

               •
                     Soulad s ostatními politikami Unie

                  Návrh je v souladu se zemědělskou politikou, obchodní politikou, politikou podnikání, politikou rozvoje a politikou vnějších vztahů.

               2.
                     PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •
                     Právní základ

                  Právním základem tohoto návrhu je článek 31 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

               •
                     Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

               Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.

               •
                     Proporcionalita

                  Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, neboť tento soubor opatření naplňuje zásady, jejichž cílem je zjednodušit postupy pro hospodářské subjekty činné v zahraničním obchodu, a je v souladu se sdělením Komise o pozastavení všeobecných cel a o autonomních celních kvótách (Úř. věst. C 363, 13.12.2011, s. 6). V souladu s čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaných cílů.

               •
                     Volba nástroje

               Na základě článku 31 SFEU stanoví pozastavení všeobecných cel a autonomní celní kvóty kvalifikovanou většinou Rada na základě návrhu Komise; vhodným nástrojem je tedy nařízení.

               3.
                     VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •
                     Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

                  Režim autonomních celních kvót byl součástí hodnotící studie týkající se pozastavení všeobecných cel, jež byla provedena v roce 2013, jelikož nehledě na skutečnost, že mají omezený objem dovozu, představují autonomní celní kvóty opatření podobná pozastavení všeobecných cel. Z hodnocení vyplynulo, že hlavní důvod existence tohoto režimu je i nadále platný. Podniky z EU, jež v rámci režimu dovážejí zboží, mohou dosáhnout značných úspor na nákladech. Tyto úspory zase mohou být zdrojem dalších výhod (např. vyšší konkurenceschopnosti, efektivnějších výrobních metod, tvorby či zachování pracovních míst v EU atd.), a to v závislosti na daném produktu či výrobku, společnosti a odvětví.

               •
                     Konzultace se zúčastněnými stranami

               Tento návrh byl posouzen za přispění skupiny pro hospodářské otázky celních sazeb, kterou tvoří delegace ze všech členských států a Turecka. Před schválením změn stanovených tímto návrhem se skupina sešla třikrát.

               Skupina každou žádost (novou, nebo pozměněnou) důkladně posoudila. Při přezkumu jednotlivých případů se zohledňuje zejména to, jak zabránit poškození producentů EU a jak posílit a upevnit konkurenceschopnost produkce EU. Posouzení proběhlo formou jednání v rámci skupiny a konzultací, jež členské státy provedly s dotčenými odvětvími, sdruženími, obchodními komorami a ostatními zúčastněnými stranami.

               Veškeré uvedené kvóty jsou v souladu s dohodami nebo kompromisy, jichž bylo při jednání skupiny dosaženo. Výskyt potenciálně závažných rizik s nevratnými důsledky nebyl zmíněn.

               •
                     Sběr a využití výsledků odborných konzultací

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •
                     Posouzení dopadů

               Navrhovaná změna je technické povahy a týká se pouze působnosti kvót uvedených v příloze. Nařízení zůstává jinak stejné jako stávající nařízení Rady. Posouzení dopadů pro tento návrh se proto neprovádělo.

               •
                     Účelnost a zjednodušování právních předpisů

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •
                     Základní práva

                  Návrh nemá žádný dopad na základní práva.

               4.
                     ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Tento návrh nemá finanční dopad na výdaje, ale má finanční dopad na příjmy, jelikož vede k nevybrání cla v celkové výši přibližně 2,8 milionu EUR/rok. Dopad na tradiční vlastní zdroje rozpočtu činí –2 773 841 EUR/rok (75 % x 3 698 455 EUR/rok).

               Ztráta příjmů z tradičních vlastních zdrojů bude nahrazena příspěvky členských států vycházejícími z HND.

               5.
                     OSTATNÍ PRVKY

               •
                     Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

                  Navrhovaná opatření se zavádí v rámci sazebníku TARIC (Tarif Intégré de l’Union européenne / integrovaného sazebníku Evropské unie) a jsou uplatňována celními správami členských států.

                  U některých produktů a výrobků, na něž se toto nařízení Rady vztahuje, budou v souladu s článkem 254 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie, prováděny kontroly konečného užití.

               •
                     Informativní dokumenty (u směrnic)

                  Nevztahuje se na tento návrh.

               •
                     Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

               Nevztahuje se na tento návrh.

               2016/0153 (NLE)

               Návrh

               NAŘÍZENÍ RADY,

               kterým se mění nařízení (EU) č. 1388/2013 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Unie pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 31 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)S cílem zajistit dostatečnou a nepřerušovanou dodávku některého zboží, jež se v Unii vyrábí v nedostatečné míře, a zabránit narušení trhu, pokud jde o některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky, byly nařízením Rady (EU) č. 1388/2013 otevřeny autonomní celní kvóty
                  1
               . Produkty a výrobky v rámci těchto celních kvót mohou být do Unie dováženy se sníženými nebo nulovými celními sazbami. Z uvedených důvodů je nutné otevřít s účinkem ode dne 1. července 2016 celní kvóty s nulovou sazbou pro příslušný objem týkající se devíti nových výrobků.

               (2)Kromě toho by v některých případech měly autonomní celní kvóty Unie být upraveny. U jednoho produktu je z důvodu vyjasnění nezbytné změnit popis zboží. U tří dalších výrobků je třeba zvýšit objemy kvót, neboť toto zvýšení je v zájmu hospodářských subjektů a Unie.

               (3)U jednoho výrobku by měly být od 1. července 2016 autonomní celní kvóty Unie uzavřeny, neboť jejich další poskytování od uvedeného data není v zájmu Unie.

               (4)Nařízení (EU) č. 1388/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (5)Vzhledem k tomu, že se změny pozastavení u produktů a výrobků, jež jsou upraveny tímto nařízením, musí použít ode dne 1. července 2016, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1

               Příloha nařízení (EU) č. 1388/2013 se mění takto:

               a)řádky pro celní kvóty pořadových čísel 09.2691, 09.2692, 09.2693, 09.2696, 09.2697, 09.2698, 09.2699, 09.2694 a 09.2695 stanovené v příloze I tohoto nařízení se vkládají podle pořadí kódů KN uvedených ve druhém sloupci tabulky v příloze nařízení (EU) č. 1388/2013;

               b)
                     řádky pro celní kvóty s pořadovými čísly 09.2637, 09.2703, 09.2683 a 09.2659 se nahrazují řádky uvedenými v příloze II tohoto nařízení;

               c)
                     řádek pro celní kvótu s pořadovým číslem 09.2689 se zrušuje.

               Článek 2

               Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se ode dne 1. července 2016.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda/předsedkyně

               LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

               1.
                     NÁZEV NÁVRHU:

               Nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1388/2013 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Unie pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky

               2.
                     ROZPOČTOVÉ POLOŽKY

               Kapitola a článek: kapitola 12, článek 120

               Částka zahrnutá do rozpočtu na rok 2016: 18 465 300 000 EUR (B 2016)

               3.
                     FINANČNÍ DOPAD

               ◻
                     ◻Návrh nemá žádné finanční důsledky.

               X
                     Návrh nemá finanční dopad na výdaje, má však finanční dopad na příjmy s následujícím účinkem:

               (v milionech EUR, zaokrouhleno na 1 desetinné místo)

                        Rozpočtová položka

                        Příjmy
                           2

                        Období 6 měsíců ode dne dd/mm/rrrr

                        [Rok: 2/2016]

                        Článek 120

                        Dopad na vlastní zdroje

                        1. 7. 2016

                        –1,4

               (v milionech EUR, zaokrouhleno na 1 desetinné místo)

                        Situace po akci

                        [2017 a následující roky]

                        Článek 120

                        –2,8/rok

               Na základě výše uvedených skutečností lze dopad na ztrátu příjmů vyplývající z tohoto nařízení odhadnout na 2,8 milionu EUR/rok na období počínaje dnem 1. ledna 2017 (hrubá výše 3,7 milionu EUR x 0,75) a 1,4 milionu EUR pro období od 1. července 2016 do 31.prosince 2016.

               Ztráta příjmů z tradičních vlastních zdrojů bude nahrazena příspěvky členských států vycházejícími z HND.

               4.
                     Opatření proti podvodům

               U některých produktů a výrobků, na něž se toto nařízení Rady vztahuje, budou v souladu s článkem 254 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie, prováděny kontroly konečného užití.

                     (1)
                  Nařízení Rady (EU) č. 1388/2013 ze dne 17. prosince 2013 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Unie pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky a o zrušení nařízení (EU) č. 7/2010 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 319).

                     (2)
                  Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (zemědělské poplatky, dávky z cukru, cla), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.

    ---documentbreak---

               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 26.5.2016
            COM(2016) 299 final
            PŘÍLOHY

            návrhu NAŘÍZENÍ RADY,
            kterým se mění nařízení (EU) č. 1388/2013 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Unie pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky

               PŘÍLOHA I

                        Pořadové číslo

                        Kód KN

                        TARIC

                        Popis zboží

                        Kvótové období

                        Objem kvóty

                        Clo v rámci kvóty (v %)

                        09.2691

                        ex 2914 70 00

                        45

                        1-(1-Chlorcyklopropyl)ethanon (CAS RN 63141-09-3)

                        01.07-31.12

                        400 tun

                        0 %

                        09.2692

                        ex 2914 70 00

                        55

                        2-Chlor-1-(1-chlorcyklopropyl)ethanon (CAS RN 120983-72-4)

                        01.07-31.12

                        1 200 tun

                        0 %

                        09.2693

                        ex 2930 90 99

                        28

                        Flubendiamid (ISO) (CAS RN 272451-65-7)

                        01.07-31.12

                        100 tun

                        0 %

                        09.2696

                        ex 2932 20 90

                        25

                        Dekan-5-olid (CAS RN 705-86-2)

                        01.07-31.12

                        2 430 kg

                        0 %

                        09.2697

                        ex 2932 20 90

                        30

                        Dodekan-5-olid (CAS RN 713-95-1)

                        01.07-31.12

                        2 080 kg

                        0 %

                        09.2698

                        ex 3204 17 00

                        30

                        Barvivo C.I. Pigment Red 4 (CAS RN 2814-77-9) a přípravky na něm založené s obsahem barviva C.I. Pigment Red 4 60 % hmotnostních nebo více

                        01.07-31.12

                        75 tun

                        0 %

                        09.2699

                        ex 8526 91 20

                        ex 8527 29 00

                        80

                        10

                        Integrovaný audiomodul (IAM) sdigitálním videovýstupem pro připojení kdotykovému LCD monitoru, připojený přes síť MOST (Media Oriented Systems Transport, sběrnice pro přenos audio a video dat) apřenosem přes vysokorychlostní protokol MOST, též obsahující

                        a obsahující

                        pro použití při výrobě vozidel kapitoly 87 (1)

                        01.07-31.12.2016

                        500 000 kusů

                        0 %

                        09.2694

                        ex 8714 10 90

                        30

                        Svorky náprav, pouzdra náprav, můstky vidlic a upínací prvky, ze slitin hliníku, typu používaného pro motocykly

                        01.07-31.12

                        500 000 kusů

                        0 %

                        09.2695

                        ex 8714 10 90

                        40

                        Písty pro tlumiče řízení ze slinuté oceli vyrobené podle normy ISO P2054, typu používaného pro motocykly

                        01.07-31.12

                        1 000 000 kusů

                        0 %

               PŘÍLOHA II

                        Pořadové číslo

                        Kód KN

                        TARIC

                        Popis zboží

                        Kvótové období

                        Objem kvóty

                        Clo v rámci kvóty (v %)

                        09.2637

                        ex 0710 40 00

                        ex 2005 80 00

                        20

                        30

                        Klasy kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata), též krájené, o průměru 10 mm nebo více, avšak nejvýše 20 mm, pro použití při výrobě produktů potravinářského průmyslu, ke zpracování jinému než pouhému přebalení

                         (1)(2)(3)

                        01.01-31.12

                        550 tun

                        0 %

                        09.2703

                        ex 2825 30 00

                        10

                        Oxidy a hydroxidy vanadu, určené výhradně k výrobě slitin

                         (1)

                        01.01-31.12

                        20 000 tun

                        0 %

                        09.2683

                        ex 2914 19 90

                        50

                        Acetylacetonát vápenatý (CAS RN 19372-44-2) pro použití při výrobě systémů stabilizátorů ve formě tablet

                         (1)

                        01.01-31.12

                        150 tun

                        0 %

                        09.2659

                        ex 3802 90 00

                        19

                        Křemelina průtokově žíhaná sodou

                        01.01-31.12

                        35 000 tun

                        0 %

                        (1)

                        Pozastavení cel podléhá celnímu dohledu nad konečným užitím v souladu s článkem 254 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1)

                        (2)

                        Pozastavení cel se nicméně neuplatní, je-li zpracování prováděno maloobchodem nebo restauračními podniky.

                        (3)

                        Pozastavuje se pouze valorická (ad valorem) celní sazba. Nadále se použije sazba specifického cla.


				|

		52011PC0794

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o online řešení spotřebitelských sporů (nařízení o online řešení spotřebitelských sporů) /* KOM/2011/0794 v konečném znění - 2011/0374 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.
Souvislosti návrhu

Tento návrh, společně s návrhem
směrnice o alternativním řešení sporů u spotřebitelských
sporů („směrnice o alternativním řešení spotřebitelských
sporů“), je třeba vnímat v kontextu snahy o lepší fungování
maloobchodního vnitřního trhu, zejména pokud jde o lepší právní ochranu
spotřebitelů v souvislosti s transakcemi
přeshraničního elektronického obchodu.
V současnosti je nabídka systémů
alternativního řešení sporů, pokud jde o řešení
spotřebitelských sporů souvisejících s elektronickým obchodem, roztříštěná
a neúplná. Navíc zatímco polovina stávajících systémů alternativního
řešení sporů nabízí spotřebitelům možnost předložit
své stížnosti online, velmi málo jich nabízí spotřebitelům možnost
vést celý postup online (prostřednictvím online řešení sporů)[1]. Vedení celého řízení
online by přineslo časovou úsporu a usnadnilo komunikaci mezi
stranami.
S rozvojem
elektronického obchodu se rozsah a velikost trhů, na nichž se pohybují
podniky a spotřebitelé, výrazně zvýšily a rozšířily za hranice
států. Spotřebitelé i obchodníci však vnímají zapojení se do
transakcí přeshraničního elektronického obchodu jako riskantní,
protože se obávají, že příslušné spory by v důsledku virtuální povahy
transakce nemusely být snadno vyřešeny.
Neexistence účinné právní ochrany
v případě stížností vyplývající z přeshraničních
transakcí online má nepříznivé důsledky jak pro spotřebitele,
tak i pro podniky. Spotřebitelé tratí tím, že nemohou nakupovat
přeshraničně online; nechávají si tak ujít příležitost
porovnat ceny produktů na širším trhu EU a koupit je tam, kde jsou
levnější. Podniky, zejména malé a střední podniky, odrazuje
potřeba získání správní kapacity pro řešení sporů se
spotřebiteli, kteří mají bydliště v jiném členském
státě. To brání rozvoji digitálního vnitřního trhu.
V rámci stěžejní iniciativy
strategie Evropa 2020 „Digitální agenda pro Evropu“[2] byla oznámena strategie EU ke
zlepšení systémů alternativního řešení sporů, v níž se
uvádí, že Komise „navrhne celounijní online nástroj pro řešení
sporů v elektronickém obchodu“ s cílem posílit důvěru
spotřebitelů a podniků v digitální trh. Mezi hlavní priority
Aktu o jednotném trhu[3]
z roku 2011 patří zavedení „možností mimosoudního vyřizování, jež
budou spotřebitelům schopny zajistit levné, rychlé a snadné
vyřešení sporu při zachování vztahů podniků s jejich
zákazníky. Toto opatření bude obsahovat část věnovanou online
obchodu“.
S ohledem na zjištěné problémy si
navrhované nařízení klade za cíl vytvořit celoevropský systém online
řešení sporů, který usnadní řešení sporů týkajících se
přeshraničního online prodeje zboží nebo poskytování služeb mezi
obchodníkem a spotřebitelem.

2.
Výsledky konzultací zúčastněných stran a
posouzení dopadů
2.1.
Shromažďování výsledků odborných
konzultací a konzultace zúčastněných stran

Několik studií týkajících se
alternativního řešení spotřebitelských sporů, které
uskutečnila Komise, se zabývalo otázkami spojenými s nástroji
řešení sporů online. Patří mezi ně „Studie věnovaná
používání alternativního řešení sporů v Evropské unii“ z roku
2009 nabízející důkladnou analýzu stávajících systémů alternativního
řešení sporů a jejich fungování ve všech členských státech,
studie zabývající se odškodněním spotřebitelů v EU[4], „Posouzení nákladů na
dodržování předpisů, včetně správních nákladů a
zátěže podniků spojené s používáním alternativního řešení
sporů“ (2011) a studie o „Přeshraničním alternativním
řešení sporů v Evropské unii“ (2011).
Veřejná konzultace o používání alternativního řešení
sporů zahájená v lednu 2011 se zabývala také otázkami týkajícími se online
řešení sporů a tím, jak nejlépe zajistit odškodnění
spotřebitelů v souvislosti s transakcemi
přeshraničního elektronického obchodu[5].
Potřeba zlepšit nástroje online řešení sporů našla značnou
míru podpory, zejména pro transakce elektronického obchodu, kde roste
počet stížností, a to především v případech, kdy se jedná o
nízkou hodnotu. Konkrétně byla zdůrazněna nutnost řešit
jazykovou otázku a poskytnout dotčeným stranám odpovídající informace o
procesu a jeho výsledku. Velká většina respondentů upozornila na
nutnost vycházet z pozitivních zkušeností v jednotlivých odvětvích.
Účastníci diskuse na vrcholné
schůzce o alternativním řešení sporů pro vnitřní trh
a spotřebitele („Alternative Dispute Resolution for Internal Market
and consumers“), kterou v březnu 2011 uspořádaly útvary Komise
společně s Evropským parlamentem, vyjádřili všeobecnou podporu
rozvoji nástrojů online řešení sporů pro spotřebitelské
spory prostřednictvím opatření na úrovni EU s cílem vyjasnit podmínky
a zajistit vysokou kvalitu systémů alternativního řešení sporů
ve všech odvětvích elektronického obchodu. Účastníci semináře na
téma „Alternativní řešení sporů: jak zajistit jeho lepší fungování?“,
organizovaného v rámci Evropského spotřebitelského summitu v dubnu 2011[6], se zabývali otázkami spojenými
s online řešením sporů.
Byl konzultován i evropský inspektor ochrany
údajů (EIOÚ).

2.2.
Posouzení dopadů

Komise provedla podrobné posouzení
dopadů, analýzu nejrůznějších možností politik jak pro „Pokrytí
alternativního řešení sporů, informace a kvalitu“, tak pro „Online
řešení sporů u přeshraničních transakcí
elektronického obchodu“.
Posouzení
dopadů dospělo k závěru, že přístup k nestranným,
transparentním a účinným prostředkům pro mimosoudní řešení
spotřebitelských sporů souvisejících s transakcemi
přeshraničního elektronického obchodu může zajistit pouze
kombinace dvou nástrojů, a sice alternativního řešení sporů a
online řešení sporů. Nařízením se konkrétně vytvoří
celounijní systém online řešení sporů, kterým bude možné
účinně řešit spory vztahující se k transakcím
přeshraničního elektronického obchodu na základě celoplošné
nabídky kvalitních systémů alternativního řešení sporů, která má
být vytvořena v souladu se směrnicí o alternativním řešení
spotřebitelských sporů.

3.
Právní stránka návrhu
3.1.
Fungování celoevropského systému online řešení
sporů
3.1.1.
Zřízení evropského systému online řešení
sporů

Cílem tohoto návrhu je zřízení evropské
platformy pro online řešení sporů. Tato platforma pro online
řešení sporů má podobu interaktivní internetové stránky, která představuje
jednotné kontaktní místo pro spotřebitele a obchodníky, kteří se
snaží o mimosoudní vyřešení sporu, jenž vznikl v souvislosti
s transakcí přeshraničního elektronického obchodu. Platforma je
dostupná ve všech úředních jazycích EU a její využívání je bezplatné.
Systémy alternativního řešení sporů zavedené v členských
státech, které byly oznámeny Komisi v souladu se „směrnicí o alternativním
řešení spotřebitelských sporů“, budou elektronicky
zaregistrovány platformou pro online řešení sporů.
Spotřebitelé a obchodníci budou moci
předkládat stížnosti prostřednictvím elektronického formuláře,
který bude k dispozici na internetových stránkách platformy ve všech
úředních jazycích EU. Platforma ověří, zda se může stížnost
zpracovat, a bude se snažit, aby strany souhlasily s jejím postoupením
systému alternativního řešení sporů, který je příslušný pro
řešení daného sporu. Příslušný systém alternativního řešení
sporů bude usilovat o vyřešení sporu v souladu se svými procedurálními
pravidly do 30 dní ode dne obdržení stížnosti. Bude nutné, aby systém
alternativního řešení sporů oznámil platformě některé údaje
související s vývojem sporu (datum oznámení stížnosti stranám; datum
vyřešení sporu; výsledek sporu).
Na základě návrhu bude zřízena
síť asistentů pro online řešení sporů, jež bude sestávat
z jednoho kontaktního místa pro online řešení sporů v každém
členském státě. Síť asistentů pro online řešení
sporů bude poskytovat podporu při řešení sporů
předložených prostřednictvím platformy pro online řešení
sporů.

3.1.2.
Informace o celoevropském systému online
řešení sporů

Tento návrh vyžaduje, aby obchodníci usazení v
EU, kteří se zapojí do přeshraničního elektronického obchodu,
informovali spotřebitele o platformě pro online řešení
sporů. Tyto informace musí být snadno, přímo, zřetelně a
trvale zpřístupněné na internetových stránkách obchodníků, a to
i tehdy, když spotřebitel předloží obchodníkovi stížnost.

3.1.3.
Sledování

Každoročně se vypracuje zpráva o
činnosti platformy. Soulad systémů alternativního řešení
sporů s povinnostmi stanovenými v tomto nařízení budou sledovat
příslušné orgány, které mají být zřízeny v členských státech v
souladu se směrnicí o alternativním řešení spotřebitelských sporů.
Každé tři roky předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě
zprávu o uplatňování tohoto nařízení.

3.1.4.
Pravidla ochrany údajů

Údaje, které získá platforma pro online
řešení sporů od stran a systémů alternativního řešení
sporů, budou uloženy v databázi a budou podléhat příslušným právním
předpisům o ochraně údajů.

3.2.
Zásada subsidiarity

Základem návrhu
je článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Rozvoj
celoevropského systému online řešení sporů pro přeshraniční
spory, založeného na stávajících systémech alternativního řešení
sporů v členských státech a respektujícího jejich právní tradice
posílí důvěru v digitální vnitřní trh na úrovni maloobchodu a
vytvoří nové možnosti pro podniky.
I přes současnou nízkou úroveň
transakcí přeshraničního elektronického obchodu existuje rychle
rostoucí digitální trh na úrovni maloobchodu v jednotlivých členských
státech. Proto je zajištění jednoduchého, levného a účinného
prostředku mimosoudního odškodnění potřebné k posílení
důvěry spotřebitelů a obchodníků v přeshraniční
online transakce.
K vytvoření celounijní platformy pro
online řešení sporů, která je důležitým nástrojem podpory
elektronického obchodu, jsou nezbytná opatření na úrovni EU. Rovněž
je nesmírně důležité poskytovat evropským spotřebitelům
stejnou úroveň ochrany a podporovat konkurenceschopné postupy mezi podniky,
a tím zvyšovat výměnu produktů a služeb elektronickou cestou a
přes hranice.

3.3.
Proporcionalita

Návrh je v souladu se zásadou proporcionality
z těchto důvodů:
Cílem návrhu je zavést co
nejúčinnější prostředek k dosažení sledovaného cíle při co
nejnižších srovnatelných nákladech. Namísto vytvoření zcela nové struktury
na úrovni EU se nový regulační přístup zakládá na stávajících
vnitrostátních systémech alternativního řešení sporů, jež jsou v
souladu s požadavky stanovenými v příslušných právních předpisech
Unie.
Navrhované nařízení tedy zajistí plné
pokrytí kvalitních služeb alternativního řešení sporů pro
přeshraniční online spory, zatímco realizační náklady se omezí
na to, čím návrh doplňuje stávající struktury alternativního
řešení sporů na vnitrostátní úrovni.
Navrhovaná pravidla byla posuzována
z hlediska přiměřenosti a široce konzultována s cílem
zajistit odpovídající a přiměřenou regulaci.

4.
Dopad na rozpočet

Toto opatření je součástí programu
Spotřebitelé na období 2014–2020[7].
Vliv na rozpočet se bude řešit přerozdělením zdrojů na
roky 2012 a 2013. Finanční prostředky vyčleněné pro
provádění tohoto návrhu od roku 2012 do roku 2020 budou činit 4,586
milionu EUR v současných cenách. Potřeby v oblasti lidských
zdrojů budou pokryty ze zdrojů generálního ředitelství, které
jsou již vyčleněny na řízení akce a které byly vnitřně
přeobsazeny v rámci generálního ředitelství, a případně
doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu
generálnímu ředitelství poskytnout v rámci ročního
přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Přílohou
tohoto návrhu je finanční výkaz.
2011/0374 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
o online řešení spotřebitelských
sporů (nařízení o online řešení spotřebitelských
sporů)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[8],

po konzultaci s evropským inspektorem ochrany
údajů,
v souladu s řádným
legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 169 odst. 1 a v čl. 169 odst. 2
písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se stanoví, že Unie
přispívá k dosažení vysoké úrovně ochrany spotřebitele
prostřednictvím opatření přijatých podle článku 114.
Článek 38 Listiny základních práv Evropské unie stanoví, že
v politikách Unie je zajištěna vysoká úroveň ochrany
spotřebitelů.
(2)
V souladu s čl. 26 odst. 2 SFEU vnitřní
trh zahrnuje prostor bez vnitřních hranic, v němž je zajištěn
volný pohyb zboží a služeb. Aby měli spotřebitelé důvěru ve
vnitřní trh a aby využívali výhod jeho digitálního rozměru, je
nezbytné, aby měli přístup k jednoduchým a levným způsobům
řešení sporů vzniklých v souvislosti s prodejem zboží nebo
poskytováním služeb online. To je důležité zejména v případě, že
spotřebitelé nakupují v zahraničí.
(3)
Komise ve svém Aktu o jednotném trhu[9] identifikovala právní
předpisy o alternativním řešení sporů, které zahrnují
rozměr elektronického obchodu, jako jeden z dvanácti nástrojů k
podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry v jednotný
trh.
(4)
Evropská rada vyzvala Parlament a Radu, aby do
konce roku 2012 přijaly první soubor prioritních opatření, která mají
přinést nový impuls jednotnému trhu[10].

(5)
Vnitřní trh je pro spotřebitele
každodenní realitou, když cestují, nakupují a provádí platby. Spotřebitelé
jsou na vnitřním trhu klíčovými hráči, a proto by jim měla
být věnována náležitá péče. Digitální rozměr vnitřního trhu
se stává důležitým pro spotřebitele i obchodníky. Spotřebitelé
stále více nakupují po internetu a čím dál větší počet
obchodníků prodává online. Spotřebitelé a obchodníci by měli mít
důvěru v provádění transakcí v digitálním prostředí.
(6)
Přístup k levnému a snadnému řešení
sporů může posílit důvěru spotřebitelů a
obchodníků v digitální trh. Spotřebitelé a obchodníci přesto
stále čelí mnoha překážkám při hledání mimosoudního řešení,
zejména v případě sporů vzniklých v souvislosti
s přeshraničními online transakcemi. Tyto spory tak v
současnosti zůstávají často nevyřešené.
(7)
Online řešení sporů nabízí snadné a levné
mimosoudní vyřešení sporů vzniklých v souvislosti s
přeshraničními online transakcemi. V současnosti však
chybějí mechanismy, díky kterým by spotřebitelé a obchodníci mohli
vyřešit tyto spory elektronickými prostředky. To je na úkor
spotřebitelů, působí jako překážka pro
přeshraniční online transakce, vytváří nerovné podmínky pro
obchodníky, a tak dochází k poškozování rozvoje elektronického obchodu.
(8)
            Toto nařízení by se mělo
vztahovat na mimosoudní řešení smluvních sporů mezi spotřebiteli
a obchodníky, které vznikají v souvislosti s přeshraničním
online prodejem zboží nebo poskytováním služeb obchodníky. Toto nařízení
by se nemělo vztahovat na spory mezi spotřebiteli a obchodníky, které
vznikají v souvislosti s online prodejem zboží nebo poskytováním služeb,
jestliže alespoň jeden z nich není usazen nebo nemá bydliště
v členském státě Unie v době, kdy si spotřebitel
objedná toto zboží nebo tyto služby, anebo jestliže spotřebitel
i obchodník je usazen nebo má bydliště ve stejném členském
státě.
(9)
Tímto nařízením by neměla být
dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/52/ES ze dne
21. května 2008 o některých aspektech mediace
v občanských a obchodních věcech[11], nařízení Rady (ES)
č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a
výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech[12], nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 864/2007 ze dne 11. července 2007
o právu rozhodném pro mimosmluvní závazkové vztahy (Řím II)[13] a nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 ze dne 17. června
2008 o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy (Řím I)[14].
(10)
Definice „spotřebitele“ by měla pokrývat
fyzické osoby jednající mimo rámec své obchodní činnosti, podnikání,
řemesla nebo povolání. Pokud je však smlouva uzavřena za účelem
částečně spadajícím do rámce a částečně mimo
rámec obchodní činnosti dané osoby (smlouvy mající dvojí účel) a
účel této činnosti je natolik okrajový, že nepřevažuje v
celkovém kontextu dotčené transakce, tato osoba by rovněž měla
být považována za spotřebitele.
(11)
Definice „online prodeje zboží nebo poskytování
služeb“ by měla pokrývat transakce v rámci online prodeje zboží nebo
poskytování služeb, kdy obchodník nebo jeho prostředník nabízí zboží
či služby prostřednictvím internetové stránky nebo jiného
elektronického prostředku a spotřebitel si takové zboží nebo služby
na této stránce nebo prostřednictvím jiného elektronického prostředku
objednal. To by se mělo vztahovat i na případy, kdy se
spotřebitel dostal na internetovou stránku anebo k jiné službě
informační společnosti prostřednictvím mobilního elektronického
zařízení, jímž je například mobilní telefon.
(12)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na
spory mezi spotřebiteli a obchodníky, které vzniknou v souvislosti s
přeshraničním prodejem zboží nebo poskytováním služeb offline. Toto
nařízení by se nemělo vztahovat na spory mezi obchodníky.
(13)
Toto nařízení by mělo být nahlíženo ve
spojení se směrnicí Evropského parlamentu a Rady …./…/EU [Úřad
pro úřední tisky: vložit číslo] ze dne [Úřad pro
úřední tisky: vložit datum přijetí] o alternativním řešení
sporů u spotřebitelských sporů (směrnice
o alternativním řešení spotřebitelských sporů)[15], která vyžaduje, aby
členské státy zajistily, aby všechny spory mezi spotřebiteli a
obchodníky usazenými nebo s bydlištěm v Unii, které vzniknou
v souvislosti s prodejem zboží nebo poskytováním služeb, mohly být
předloženy subjektu alternativního řešení sporů.
(14)
Cílem tohoto nařízení je vytvoření
platformy pro online řešení sporů na evropské úrovni. Platforma pro
online řešení sporů by měla mít podobu interaktivní internetové
stránky nabízející jednotné kontaktní místo pro spotřebitele a obchodníky,
kteří usilují o mimosoudní vyřešení sporů, které vznikly
v souvislosti s transakcemi přeshraničního elektronického
obchodu. Měla by umožnit spotřebitelům a obchodníkům
předkládat stížnosti vyplněním elektronického formuláře dostupného
ve všech úředních jazycích Evropské unie a tyto stížnosti postoupit
subjektu alternativního řešení sporů příslušnému pro řešení
daného sporu. Platforma by měla subjektům alternativního řešení
sporů nabídnout možnost vést postup řešení sporu prostřednictvím
platformy.
(15)
Systém online řešení sporů na evropské
úrovni by měl navazovat na stávající subjekty alternativního řešení
sporů v členských státech a respektovat právní tradice
členských států. Subjekty alternativního řešení sporů,
které obdržely stížnost prostřednictvím platformy pro online řešení
sporů, by proto měly používat svoje procedurální předpisy,
včetně předpisů týkajících se nákladů. Toto
nařízení má však v úmyslu zavést určitá společná pravidla
použitelná na tyto postupy, které zajistí jejich účinnost. To by mělo
zahrnovat pravidla zajišťující, že takové řešení sporů
proběhne co nejrychleji.
(16)
Zajištění toho, aby všechny subjekty
alternativního řešení sporů oznámené Komisi v souladu
s čl. 17 odst. 2 směrnice …./…/EU [= směrnice o
alternativním řešení spotřebitelských sporů] Úřad pro
úřední tisky: vložit číslo] byly elektronicky propojeny
s evropskou platformou pro online řešení sporů, by mělo
umožnit úplné pokrytí systémů mimosoudní nápravy online u
přeshraničních sporů vznikajících v souvislosti s prodejem
zboží nebo poskytováním služeb online.
(17)
Toto nařízení nebrání fungování žádného
subjektu online řešení sporů, který působí v Unii.
Nemělo by bránit subjektům alternativního řešení sporů
v tom, aby se zabývaly přeshraničními spory online, které jim
byly předloženy jinými prostředky než prostřednictvím platformy
pro online řešení sporů.
(18)
Síť asistentů pro online řešení
sporů by měla poskytovat podporu řešení sporů týkajících se
stížností předložených prostřednictvím platformy pro online
řešení sporů. Uvedená síť by se měla skládat
z kontaktních míst pro online řešení sporů v členských
státech, ve kterých sídlí asistenti pro online řešení sporů.
(19)
Právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý
proces jsou základní práva zaručená v článku 47 Listiny základních
práv Evropské unie. Postupy řešení sporů online nemohou nahrazovat
soudní řízení a neměly by zbavovat spotřebitele nebo obchodníky
jejich práva na zjednání nápravy před soudem. Nic v tomto nařízení by
proto nemělo bránit stranám sporu ve výkonu jejich práva na přístup k
soudnictví.
(20)
Zpracování informací podle tohoto nařízení by
mělo podléhat přísným zárukám důvěrnosti a mělo by být
v souladu s pravidly pro ochranu osobních údajů stanovenými ve
směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října
1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních
údajů a o volném pohybu těchto údajů[16] a v nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000
o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních
údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto
údajů[17].
Tato pravidla by se měla použít na zpracování osobních údajů
prováděné podle tohoto nařízení různými aktéry platformy,
ať již jednají samostatně, nebo společně s jinými
aktéry platformy.
(21)
Subjekty údajů by měly být informovány o
zpracování svých osobních údajů v platformě online řešení
sporů a o svých právech souvisejících s uvedeným zpracováním, a sice
prostřednictvím souhrnného oznámení o ochraně osobních údajů,
které má být zveřejněno Komisí a jasným a jednoduchým jazykem
objasňovat operace zpracování prováděné v rámci odpovědnosti
různých aktérů platformy, v souladu s články 11 a 12
nařízení (ES) č. 45/2001 a s vnitrostátními právními předpisy
přijatými v souladu s články 10 a 11 směrnice 95/46/ES.
(22)
Obchodníci by měli na svých internetových stránkách
informovat spotřebitele o platformě online řešení sporů a
uvést odkaz na její domovskou stránku. Měli by rovněž tyto informace
poskytovat, pokud spotřebitel podal stížnost obchodníkovi, oddělení
pro vyřizování stížností spotřebitelů provozovanému obchodníkem
nebo ombudsmanovi společnosti. Touto povinností by neměl být
dotčen čl. 10 odst. 1 až 3 směrnice .…/…/EU [Úřad pro
úřední tisky: vložit číslo] týkající se informování
spotřebitelů ze strany obchodníků o postupech alternativního
řešení sporů, které se vztahují na uvedené obchodníky, a o tom, zda
se k řešení sporů se spotřebiteli zavázali používat postupy
alternativního řešení sporů či nikoli. Kromě toho by touto
povinností neměly být dotčeny čl. 6 odst. 1 písm. t) a
článek 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/83/EU ze dne 25.
října 2011 o právech spotřebitelů[18]. V čl. 6 odst. 1 písm. t)
směrnice 2011/83/EU se stanoví, že v případě
spotřebitelských smluv uzavřených na dálku nebo mimo obchodní
prostory musí být spotřebitel před uzavřením smlouvy obchodníkem
informován o možnosti využití mechanismu mimosoudního urovnání stížností
a nápravy, který se na obchodníka vztahuje, a o způsobu přístupu
k němu.
(23)
Aby bylo možné doplnit nebo změnit
některé prvky tohoto nařízení, které nejsou podstatné, měla by
být přenesena na Komisi pravomoc přijímat akty v souladu
s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o druh
informací, které žalující strana musí uvést v elektronickém formuláři pro
podávání stížností, který je k dispozici v platformě online
řešení sporů. Je zvlášť důležité, aby Komise během
svých přípravných prací vedla náležité konzultace, včetně
konzultací na odborné úrovni. Až bude Komise připravovat a vypracovávat
akty v přenesené pravomoci, měla by zajistit souběžné,
včasné a náležité předávání příslušných dokumentů
Evropskému parlamentu a Radě.
(24)
Aby se zajistily jednotné podmínky pro
provádění tohoto nařízení, měly by být Komisi svěřeny
prováděcí pravomoci, pokud jde o fungování platformy online řešení
sporů, způsoby podávání stížností a spolupráce se sítí asistentů
pro online řešení sporů. Uvedené pravomoci by měly být
vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady
(EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví
pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují
Komisi při výkonu prováděcích pravomocí. Pro přijímání
prováděcích aktů týkajících se elektronického formuláře pro
podávání stížností by měl být použit poradní postup, jelikož má
čistě technickou povahu. Pro přijímání pravidel týkajících se
způsobů spolupráce mezi asistenty sítě asistentů pro online
řešení sporů by měl být použit přezkumný postup.
(25)
Vzhledem k tomu, že cíle tohoto nařízení,
totiž zřídit evropskou platformu pro online řešení
přeshraničních sporů fungující podle společných pravidel,
nelze z důvodu jeho rozsahu a účinků uspokojivě dosáhnout
na úrovni členských států, a proto jej lze lépe dosáhnout na úrovni
Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou
subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se
zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku
nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro
dosažení tohoto cíle.
(26)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí
zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie, konkrétně články
7, 8, 38 a 47 uvedené dohody,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Předmět
Účelem tohoto nařízení je
přispět k fungování vnitřního trhu, a zejména jeho digitálního
rozměru, a k dosažení vysoké úrovně ochrany spotřebitele prostřednictvím
platformy pro usnadnění nestranného, transparentního, účinného a
spravedlivého mimosoudního řešení sporů mezi spotřebiteli a
obchodníky online.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se použije na mimosoudní
řešení smluvních sporů, které vznikly v souvislosti s
transakcemi přeshraničního elektronického prodeje zboží nebo
poskytování služeb mezi obchodníky a spotřebiteli, a sice
prostřednictvím zásahu subjektu alternativního řešení sporů
v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady [Úřad pro
úřední tisky: vložit číslo] o alternativním řešení
sporů u spotřebitelských sporů a o změně nařízení
(ES) č. 2006/2004 a směrnice 2009/22/ES (směrnice o
alternativním řešení spotřebitelských sporů) a s využitím
evropské platformy pro online řešení sporů.
Článek 3
Vztah k jiným právním předpisům Unie
Tímto nařízením není dotčena
směrnice 2008/52/ES, nařízení (ES) č. 44/2001, nařízení
(ES) č. 864/2007 a nařízení (ES) č. 593/2008.
Článek 4
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
a)           se „spotřebitelem“ rozumí jakákoli
fyzická osoba, jež jedná za účelem, který nelze považovat za provozování
jejího obchodu, živnosti nebo řemesla anebo výkonu jejího svobodného
povolání;
b)           se „obchodníkem“ rozumí jakákoli
fyzická nebo právnická osoba, bez ohledu na to, zda je v soukromém nebo
veřejném vlastnictví, jež jedná, včetně jakékoli osoby jednající
jejím jménem nebo z jejího pověření, za účelem souvisejícím s
jejím obchodem, živností nebo řemeslem anebo výkonem jejího svobodného
povolání;
c)           se „online prodejem zboží nebo poskytováním
služeb“ rozumí transakce v rámci online prodeje zboží nebo poskytování služeb,
kdy obchodník nebo jeho prostředník nabízí zboží či služby
prostřednictvím internetové stránky nebo jiného elektronického
prostředku a spotřebitel si takové zboží nebo služby na této stránce
nebo prostřednictvím jiného elektronického prostředku objednal;
d)           se „elektronickým prostředkem“
rozumí prostředek používající elektronické zařízení pro zpracování
(včetně digitální komprese) a ukládání dat zaslaných,
přenesených a obdržených jako celek po drátě, radiem, optickými
prostředky nebo jinými elektromagnetickými prostředky.
Za služby poskytované elektronickými
prostředky se nepovažují:
–
služby poskytované offline,
–
služby s materiálním obsahem, a to ani
v případě, kdy jsou poskytované prostřednictvím
elektronických prostředků, jako jsou stroje pro automatický výdej
peněz nebo lístků (bankovky, jízdenky), přístup
k silničním sítím, parkovištím, poplatky za používání, a to ani
v případě, kdy jsou elektronické prostředky nainstalovány u
vstupu nebo výstupu za účelem kontroly přístupu a/nebo zajištění
správné platby,
–
služby, které nejsou poskytovány elektronickými
systémy pro zpracování/ukládání dat, jako jsou telefonní hlasové služby,
telefax nebo telex, služby poskytované prostřednictvím telefonu nebo faxu,
lékařské konzultace po telefonu nebo telefaxu, právnické konzultace po
telefonu nebo telefaxu, přímý prodej po telefonu nebo telefaxu;
e)           se „přeshraničním online
prodejem zboží nebo přeshraničním poskytováním služeb“ rozumí online
prodej zboží nebo poskytování služeb, jestliže v době objednání
tohoto zboží nebo služeb má spotřebitel bydliště v jiném
členském státě než ve kterém je usazen obchodník;
f)            obchodník je „usazen“:
–
v místě podnikání, je-li obchodníkem fyzická
osoba,
–
je-li obchodníkem společnost nebo jiná
právnická osoba nebo sdružení fyzických nebo právnických osob,
v místě, v němž má své sídlo, ústřední správu nebo hlavní
provozovnu nebo v místě, kde činí své nabídky nebo, pokud zboží nebo
služby, jež byly objednány, mají být dodány pobočkou, zastoupením nebo
jinou provozovnou, v místě, kde se tato pobočka, zastoupení nebo jiná
provozovna nachází;
g)           se „postupem alternativního
řešení sporů“ rozumí mimosoudní řešení sporu
prostřednictvím zásahu subjektu řešení sporů, který navrhuje
nebo stanoví řešení nebo dává dotyčné strany dohromady s cílem
usnadnit smírné řešení.
Postupy před subjekty řešení sporů,
kdy jsou za řešení sporu odpovědné fyzické osoby zaměstnané
výhradně obchodníkem, postupy před odděleními pro vyřizování
stížností spotřebitelů provozovanými obchodníkem, přímé jednání
mezi spotřebitelem a obchodníkem, ať už v zastoupení, či nikoli,
a pokusy soudce urovnat spor v průběhu soudního řízení
týkajícího se příslušného sporu se nepovažují za alternativní postupy
řešení sporů;
h)           se „subjektem alternativního
řešení sporů“ rozumí subjekt, na nějž se vztahuje čl. 4
písm. e) směrnice Evropského parlamentu a Rady [Úřad pro
úřední tisky: vložit číslo] o alternativním řešení
sporů u spotřebitelských sporů a o změně nařízení
(ES) č. 2006/2004 a směrnice 2009/22/ES (směrnice o
alternativním řešení spotřebitelských sporů), který byl oznámen
Komisi v souladu s čl. 17 odst. 2 uvedené směrnice;
i)            se „žalující stranou“ rozumí
spotřebitel nebo obchodník, který předložil stížnost
prostřednictvím evropské platformy pro online řešení sporů;
j)            se „odpůrcem“ rozumí
spotřebitel nebo obchodník, proti němuž byla vznesena stížnost
prostřednictvím evropské platformy pro online řešení sporů;
k)           se „osobními údaji“ rozumí veškeré
informace o identifikované nebo identifikovatelné fyzické osobě (dále jen
„subjektu údajů“); identifikovatelnou osobou se rozumí osoba, kterou lze
přímo či nepřímo identifikovat, zejména s odkazem na
identifikační číslo nebo na jeden či více zvláštních prvků
její fyzické, fyziologické, psychické, ekonomické, kulturní nebo sociální
identity.
KAPITOLA II
Evropská platforma pro online řešení sporů
Článek 5
Zřízení evropské platformy pro online řešení sporů
1.
Komise zřizuje Evropskou platformu pro online
řešení sporů.
2.
Evropská platforma pro online řešení
sporů je interaktivní internetová stránka, která umožňuje
elektronický a bezplatný přístup ve všech úředních jazycích Unie.
Evropská platforma pro online řešení sporů je jediným místem vstupu
pro spotřebitele a obchodníky usilující o mimosoudní řešení
sporů, na něž se vztahuje toto nařízení.
3.
Evropská platforma pro online řešení
sporů musí mít tyto funkce:
a)      obsahovat elektronický formulář pro
podávání stížností pro vyplnění žalující stranou;
b)      navrhovat jednotlivým stranám na
základě informací obsažených v elektronickém formuláři pro podávání
stížností jeden nebo několik subjektů alternativního řešení
sporů a poskytovat informace o případných poplatcích, o jazyce nebo
jazycích, ve kterých bude postup veden a přibližnou délku postupů
nebo informovat žalující stranu o tom, že na základě předložených
informací nebylo možné identifikovat žádný subjekt alternativního řešení
sporů;
c)      předat stížnosti tomu subjektu
alternativního řešení sporů, na kterém se jednotlivé strany shodly;
d)      umožnit jednotlivým stranám a subjektu
alternativního řešení sporů vést postup řešení sporu online;
e)      poskytnout elektronický formulář,
pomocí nějž budou subjekty alternativního řešení sporů
předávat informace uvedené v čl. 9 písm. c);
f)       poskytovat systém zpětné vazby,
který umožní stranám, aby vyjádřily své názory na fungování platformy pro
online řešení sporů a subjektů alternativního řešení
sporů, které se jejich sporem zabývaly;
g)      zveřejňovat informace o
subjektech alternativního řešení sporů oznámených Komisi
v souladu s čl. 17 odst. 2 směrnice …./…/EU [Úřad pro
úřední tisky: vložit číslo směrnice Evropského parlamentu a
Rady o alternativním řešení sporů u spotřebitelských sporů
a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 a směrnice
2009/22/ES (směrnice o alternativním řešení spotřebitelských
sporů)], které se zabývají spory, na něž se vztahuje toto
nařízení;
h)      poskytovat obecné informace o
alternativním řešení sporů jakožto prostředku mimosoudního
řešení sporů;
i)       zpřístupňovat statistiky o
výsledcích sporů, kterými se zabývaly subjekty alternativního řešení
sporů, jimž byly stížnosti postoupeny prostřednictvím platformy pro
online řešení sporů.
4.
Subjekty alternativního řešení sporů,
které byly Komisi oznámeny v souladu s čl. 17 odst. 2 směrnice
…./…/EU [Úřad pro úřední tisky: vložit číslo
směrnice Evropského parlamentu a Rady o alternativním řešení
sporů u spotřebitelských sporů a o změně nařízení
(ES) č. 2006/2004 a směrnice 2009/22/ES (směrnice o
alternativním řešení spotřebitelských sporů)] a které podle
prvků, jež jsou nezbytné pro zjištění jejich způsobilosti,
oznámených v souladu s čl. 16 odst. 1 písm. g) směrnice
…./…/EU [Úřad pro úřední tisky: vložit číslo
směrnice Evropského parlamentu a Rady o alternativním řešení
sporů u spotřebitelských sporů a o změně nařízení
(ES) č. 2006/2004 a směrnice 2009/22/ES (směrnice o
alternativním řešení spotřebitelských sporů)], jsou na
základě informací obsažených v elektronickém formuláři pro podávání
stížností uvedeném v odst. 3 písm. a) způsobilé k řešení sporů,
na něž se vztahuje toto nařízení, se musí elektronicky zaregistrovat
v platformě pro online řešení sporů.
5.
Komise je odpovědná za platformu pro online
řešení sporů, pokud jde o její vývoj, provoz, údržbu a související
ochranu údajů.
6.
Komise přijme opatření ohledně
způsobů provádění funkcí stanovených v odstavci 3
prostřednictvím prováděcích aktů. Uvedené prováděcí akty se
přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 15
odst. 3.
Článek 6
Síť asistentů pro online řešení sporů
1.
Každý členský stát určí jedno kontaktní
místo pro online řešení sporů a sdělí Komisi jeho název a
kontaktní údaje. Členské státy mohou odpovědnost za kontaktní místa
pro online řešení sporů přenést na svá centra sítě evropských
spotřebitelských center, na sdružení spotřebitelů nebo na
jakýkoli jiný subjekt. V každém kontaktním místě pro online řešení
sporů musí působit alespoň dva asistenti pro online řešení
sporů.
2.
Asistenti pro online řešení sporů
poskytují podporu při řešení sporů týkajících se stížností
předložených prostřednictvím platformy tím, že plní tyto funkce:
a)      v případě nutnosti
usnadňují komunikaci mezi stranami a příslušným subjektem
alternativního řešení sporů;
b)      informují spotřebitele o jiných
prostředcích nápravy, pokud spor nelze vyřešit prostřednictvím
platformy, například pokud obchodník nesouhlasí s využitím
alternativního řešení sporu;
c)      na základě praktických zkušeností
získaných při výkonu své funkce předkládají Komisi a členským
státům výroční zprávu o činnosti;
d)      informují strany o výhodách a nevýhodách
postupů uplatňovaných subjekty alternativního řešení sporů.
3.
Komise zřídí síť asistentů pro
online řešení sporů, která umožní spolupráci mezi asistenty pro
online řešení sporů a bude pomáhat při výkonu jejich funkcí
stanovených v odstavci 2.
4.
Komise uspořádá alespoň jednou za rok
setkání členů sítě asistentů pro online řešení
sporů, aby umožnila výměnu osvědčených postupů a
diskusi o jakýchkoli problémech, se kterými se setkali v souvislosti
s fungováním platformy pro online řešení sporů.
5.
Komise přijme pravidla týkající se
způsobů spolupráce mezi asistenty pro online řešení sporů
prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se
přijmou v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 15
odst. 3.
Článek 7
Podání stížnosti
1.
Za účelem předložení stížnosti platformě
pro online řešení sporů vyplní žalující strana elektronický
formulář pro podávání stížností, který je k dispozici na internetových
stránkách platformy. Žalující strana může připojit k formuláři
stížnosti jakékoli doklady na podporu své stížnosti v elektronické formě.
2.
Informace, které má žalující strana
předkládat, musí být dostatečné k tomu, aby bylo možné
určit příslušný subjekt alternativního řešení sporů. Tyto
informace jsou popsány v příloze.
3.
Platforma pro online řešení sporů musí
stranám poskytnout informace o subjektu nebo subjektech alternativního
řešení sporů, které byly platformou pro online řešení sporů
identifikovány jako kompetentní. Pokud je k dispozici více možností,
asistenti pro online řešení sporů příslušných členských
států poskytnou stranám podrobné informace o různých subjektech,
které byly jako takové identifikovány, a poskytnou stranám poradenství o
výhodách a nevýhodách postupů uplatňovaných každým z těchto
subjektů, aby stranám bylo umožněno informovaně si zvolit jeden
z nich.
4.
Komise je oprávněna přijmout v souladu s
článkem 16 akty v přenesené pravomoci za účelem úpravy informací
uvedených v příloze, s přihlédnutím ke kritériím, podle
nichž subjekty alternativního řešení sporů oznámené Komisi
v souladu s čl. 17 odst. 2 směrnice …./…/EU [Úřad pro
úřední tisky: vložit číslo směrnice Evropského parlamentu a
Rady o alternativním řešení sporů u spotřebitelských sporů
a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 a směrnice
2009/22/ES (směrnice o alternativním řešení spotřebitelských
sporů)], které se zabývají spory, na něž se vztahuje toto
nařízení, vymezují svou příslušnou oblast působnosti.
5.
Komise stanoví podrobnosti týkající se
elektronického formuláře pro podávání stížností formou prováděcích
aktů. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s poradním
postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2.
6.
Pouze údaje, které jsou přesné, podstatné a
nepřesahující míru s ohledem na účely, pro které jsou
shromažďovány, se zpracovávají prostřednictvím elektronického
formuláře pro podávání stížností a jeho dodatků.
Článek 8
Zpracování a postoupení stížnosti
1.
Stížnost předložená platformě se
zpracuje, pokud je formulář stížnosti úplně vyplněný.
2.
Po přijetí úplně vyplněného
formuláře stížnosti sdělí platforma pro online řešení sporů
žalující straně v jazyce žádosti a zašle e-mailem odpůrci
v jazyce smlouvy tyto informace:
a)      informace o tom, že strany se musí
shodnout na jednom příslušném subjektu alternativního řešení
sporů, aby mu mohla být stížnost postoupena;
b)      informace o tom, že
v případě, pokud se strany nedohodnou na jednom příslušném
subjektu alternativního řešení sporů nebo pokud nebyl žádný
příslušný subjekt alternativního řešení sporů identifikován,
nebude stížnost dále zpracovávána;
c)      seznam všech příslušných
subjektů alternativního řešení sporů, pokud byly jako takové
identifikovány;
d)      název a kontaktní údaje kontaktního místa
pro online řešení sporů v místě bydliště (pro
spotřebitele) a v místě podnikání (obchodníka) a rovněž
stručný popis funkcí uvedených v čl. 6 odst. 2 písm. a), b) a
d);
e)      výzvu pro spotřebitele, aby si
zvolil jeden nebo několik subjektů alternativního řešení
sporů z poskytnutého seznamu, s upozorněním na to, že nemá
povinnost takovou volbu uskutečnit;
f)       výzvu pro obchodníka, aby si zvolil
jeden nebo několik subjektů alternativního řešení sporů z
poskytnutého seznamu, pokud se žádný z těchto subjektů neshoduje
se subjektem, k jehož využívání se obchodník zavázal v souladu
s čl. 10 odst. 1 směrnice …./…/EU [Úřad pro úřední
tisky: vložit číslo směrnice Evropského parlamentu a Rady o
alternativním řešení sporů u spotřebitelských sporů a o
změně směrnice 2009/22/ES (směrnice o alternativním
řešení spotřebitelských sporů)];
g)      informace o tom, že
v případě, že spotřebitel zvolí subjekt alternativního
řešení sporů, k jehož využívání se obchodník zavázal
v souladu s čl. 10 odst. 1 směrnice …./…/EU [Úřad
pro úřední tisky: vložit číslo směrnice Evropského
parlamentu a Rady o alternativním řešení sporů u
spotřebitelských sporů a o změně směrnice 2009/22/ES
(směrnice o alternativním řešení spotřebitelských sporů)],
platforma automaticky předá stížnost uvedenému subjektu alternativního
řešení sporů.
3.
Sdělení uvedené v odstavci 2 musí
zahrnovat popis těchto charakteristik každého subjektu:
a)      jeho poplatků, pokud je
uplatňuje;
b)      jazyka nebo jazyků, v nichž
bude postup veden;
c)      přibližné délky postupu;
d)      případně potřeby fyzické
přítomnosti stran nebo jejich zástupců;
e)      závazné či nezávazné povahy výsledku
postupu.
4.
Pokud strany platformě neodpoví nebo se neshodnou
na jednom příslušném subjektu alternativního řešení sporů,
stížnost nebude dále zpracovávána. Spotřebitel musí být informován o
možnosti kontaktovat asistenta pro online řešení sporů za účelem
získání informací o jiných prostředcích nápravy.
5.
Pokud si spotřebitel zvolí subjekt
alternativního řešení sporů, k jehož využívání se obchodník
zavázal v souladu s čl. 10 odst. 1 směrnice …./…/EU [Úřad
pro úřední tisky: vložit číslo směrnice Evropského
parlamentu a Rady o alternativním řešení sporů u
spotřebitelských sporů a o změně směrnice 2009/22/ES
(směrnice o alternativním řešení spotřebitelských sporů)],
nebo pokud strany ve svých odpovědích zvolí tentýž subjekt alternativního
řešení sporů, platforma automaticky předá stížnost uvedenému
subjektu alternativního řešení sporů.
6.
Pokud se strany dohodnou na několika
subjektech alternativního řešení sporů, bude spotřebitel požádán
o to, aby vybral jeden z dohodnutých subjektů alternativního
řešení sporů. Platforma tomuto subjektu alternativního řešení
sporů stížnost automaticky předá.
Článek 9
Řešení sporu
Subjekty alternativního řešení
sporů, kterým byla stížnost v souladu s článkem 8
postoupena:
a)      neprodleně uvědomí strany sporu
a informují je o svých pravidlech postupu a poplatcích za vyřešení
dotčeného sporu;
b)      pokud se po oznámení sporu strany dohodnou
na zahájení řízení před tímto subjektem, dokončí postup
řešení sporu do 30 dnů od zahájení tohoto řízení. V
případě složitých sporů může subjekt alternativního
řešení sporů tuto lhůtu prodloužit;
c)      bez prodlení předají platformě
pro online řešení sporů tyto informace:
i)        datum přijetí a předmět
sporu;
ii)       datum oznámení sporu stranám;
iii)      datum uzavření a výsledky postupu.
Článek 10
Databáze
Komise přijme opatření nezbytná k
zavedení a provozování elektronické databáze, v níž uchovává údaje zpracovávané
v souladu s čl. 5 odst. 3 a čl. 9 písm. c).
Článek 11
Zpracování osobních údajů
1.
Přístup k informacím, včetně
osobních údajů, týkajícím se sporu a uloženým v databázi uvedené v
článku 10 se umožní pro účely uvedené v článku 9 pouze subjektu
alternativního řešení sporů, kterému byl spor postoupen v souladu s
článkem 8. Přístup k těmto informacím se pro účely
uvedené v čl. 6 odst. 3 umožní také asistentům pro online
řešení sporů.
2.
Komise musí mít přístup k informacím
zpracovávaným v souladu s článkem 9 pro účely sledování používání a
fungování platformy pro online řešení sporů a vypracovávání zpráv
uvedených v článku 17. Zpracovává osobní údaje uživatelů platformy,
pokud je to nezbytné pro provoz a správu platformy a rovněž pro účely
sledování využívání platformy subjekty alternativního řešení sporů a
asistenty pro online řešení sporů.
3.
Osobní údaje týkající se sporu se uchovávají v
databázi uvedené v odstavci 1 pouze po dobu nezbytnou pro dosažení
účelů, pro které byly shromažďovány, a aby se zaručilo, že
subjekty údajů mají přístup ke svým osobním údajům za
účelem výkonu svých práv, a musí být automaticky vymazány nejpozději
po 6 měsících následujících po datu uzavření sporu, který byl
postoupen platformě pro online řešení sporů v souladu s čl.
9 písm. c) bodem iii). Výše uvedené období uchovávání údajů se vztahuje
také na osobní údaje uchovávané ve vnitrostátních souborech subjektem
alternativního řešení sporů nebo asistentem pro online řešení
sporů, který se zabýval dotčeným sporem, s výjimkou
případu, kdy procedurální předpisy uplatňované subjektem
alternativního řešení sporů nebo jakákoli konkrétní ustanovení
vnitrostátního práva stanoví delší období uchovávání údajů.
4.
Každý subjekt alternativního řešení sporů
a každý asistent pro online řešení sporů je považován za správce
v souladu s čl. 2 písm. d) směrnice 95/46/ES, pokud jde o
činnosti v oblasti zpracovávání údajů podle tohoto
nařízení, a je odpovědný za zajištění toho, aby tyto
činnosti byly v souladu s pravidly na ochranu údajů
stanovenými ve vnitrostátních předpisech přijatých podle
směrnice 95/46/ES. Komise je vzhledem ke své působnosti podle tohoto
nařízení a s tím spojeným zpracováním osobních údajů považována za
správce ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 12
Důvěrnost a bezpečnost údajů
1.
Na asistenty pro online řešení sporů a
subjekty alternativního řešení sporů se vztahují pravidla týkající se
služebního tajemství nebo jiné rovnocenné povinnosti ohledně zachování
důvěrnosti stanovená ve vnitrostátních předpisech.
2.
Komise přijme příslušná opatření
technického a organizačního rázu, aby zajistila bezpečnost informací
zpracovávaných podle tohoto nařízení, včetně vhodné kontroly
přístupu k údajům, plánu bezpečnosti a řízení
problémů v oblasti bezpečnosti v souladu
s článkem 22 nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 13
Informace pro spotřebitele
1.
Obchodníci usazení v Unii provozující
přeshraniční online prodej zboží nebo poskytování služeb musí
informovat spotřebitele o platformě pro online řízení sporů
a sdělit jim svou e-mailovou adresu. Tyto informace musí být uvedeny na
internetových stránkách obchodníka snadným, přímým, zřetelným a
trvale přístupným způsobem a pokud se nabídka činí
prostřednictvím e-mailu nebo jiného textového sdělení
předávaného pomocí elektronických prostředků, pak v takovém
textovém sdělení. Musí obsahovat elektronický odkaz na domovskou
internetovou stránku platformy pro online řešení sporů. Obchodníci
musí rovněž informovat spotřebitele o platformě pro online
řešení sporů, pokud spotřebitel předložil stížnost
obchodníkovi, oddělení pro vyřizování stížností
spotřebitelů provozovanému obchodníkem nebo ombudsmanovi
společnosti.
2.
Ustanoveními odstavce 1 nejsou dotčena
ustanovení článku 10 směrnice …./…/EU [Úřad pro úřední
tisky: vložit číslo směrnice Evropského parlamentu a Rady o
alternativním řešení sporů u spotřebitelských sporů a o
změně nařízení (ES) č. 2006/2004 a směrnice 2009/22/ES
(směrnice o alternativním řešení spotřebitelských sporů)]
týkající se informování spotřebitelů obchodníky o postupech
alternativního řešení sporů, které se na uvedené obchodníky vztahují,
a o tom, zda se uvedení obchodníci zavázali používat k řešení
sporů se spotřebiteli postupy alternativního řešení sporů.
3.
Ustanovení odstavce 1 se použijí, aniž jsou
dotčena ustanovení článků 6 a 8 směrnice 2011/83/EU o
informacích pro spotřebitele v případě smluv uzavřených na
dálku a smluv uzavřených mimo obchodní prostory.
Článek 14
Sledování
Soulad subjektů alternativního
řešení sporů s povinnostmi stanovenými v tomto
nařízení budou sledovat příslušné orgány, které byly zřízeny
členskými státy v souladu s čl. 15 odst. 1 směrnice …./…/EU
[Úřad pro úřední tisky: vložit číslo směrnice
Evropského parlamentu a Rady o alternativním řešení sporů u
spotřebitelských sporů a o změně nařízení (ES) č.
2006/2004 a směrnice 2009/22/ES (směrnice o alternativním řešení
spotřebitelských sporů)].
KAPITOLA III
Závěrečná ustanovení
Článek 15
Prováděcí akty
1.
Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem
ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se
článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se
článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Má-li být stanovisko
výboru získáno písemným postupem, je tento postup ukončen bez výsledku,
pokud tak o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne
předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá většina členů
výboru.
Článek 16
Výkon přenesené pravomoci
1.
Pravomoc přijímat akty v přenesené
pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto
článku.
2.
Přenesení pravomoci uvedené
v čl. 7 odst. 4 platí na dobu neurčitou od [Úřad
pro úřední tisky: vložit totéž datum jako v čl. 18 odst. 1 = den
vstupu tohoto nařízení v platnost].
3.
Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení
pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 4 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení
se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené.
Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním
věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v
něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v
přenesené pravomoci.
4.
Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise
neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5.
Akt v přenesené pravomoci přijatý podle
čl. 7 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský
parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců
ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada
před uplynutím této lhůty informují Komisi, že námitky nevysloví. Z podnětu
Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 17
Zprávy
Komise předloží Evropskému parlamentu a
Radě každé tři roky a poprvé nejpozději pět let po vstupu
tohoto nařízení v platnost zprávu o jeho uplatňování. Ke zprávě
přiloží v případě potřeby návrhy na změny tohoto
nařízení.
Článek 18
Vstup v platnost
1.
Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2.
Toto nařízení se použije ode dne [Úřad
pro úřední tisky: vložit datum = šest měsíců od lhůty pro
provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady o alternativním řešení
sporů u spotřebitelských sporů a o změně nařízení
(ES) č. 2006/2004 a směrnice 2009/22/ES (směrnice o
alternativním řešení spotřebitelských sporů), která bude ve
zmíněné směrnici uvedena v souladu s čl. 22 odst. 1
uvedené směrnice], s výjimkou čl. 5 odst. 1, 4, 5 a 6,
čl. 6 odst. 1, 2 a 6, čl. 7 odst. 4 a 5 a článků 10, 15 a
16, které se použijí ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Toto
nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve
všech členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda/předsedkyně                                   předseda/předsedkyně
PŘÍLOHA
Informace, které mají být poskytnuty při vyplňování
elektronického formuláře pro podávání stížností
1)      Jméno/název, adresa a případně
e-mail a internetové stránky žalující strany.
2)      Informace o tom, zda je žalující strana
spotřebitelem, nebo obchodníkem.
3)      Jméno/název, adresa a případně
e-mail a internetové stránky odpůrce.
4)      Informace o tom, zda je odpůrce
spotřebitelem, nebo obchodníkem.
5)      Druh prodávaného zboží nebo poskytovaných
služeb, na které se stížnost vztahuje.
6)      Důvody, o které se stížnost opírá.
7)      Místo bydliště spotřebitele,
v době, kdy bylo zboží nebo služby objednány.
8)      Způsob sdělení, jakým bylo
zboží nebo služby nabídnuty a způsob sdělení, jakým byly objednány.
9)      Případně, pokud byla
učiněna nabídka ze strany obchodníka nebo zboží nebo služby byly nebo
měly být dodány z činnosti pobočky, zastoupení nebo jiné
provozovny, místo, kde se uvedená pobočka, zastoupení nebo jiná provozovna
nachází.
10)    Jazyk smlouvy.
11)    Subjekty alternativního řešení
sporů, k jejichž využívání se obchodník zavázal v souladu s
čl. 10 odst. 1 směrnice …./…/EU [Úřad pro úřední tisky:
vložit číslo směrnice Evropského parlamentu a Rady o
alternativním řešení sporů u spotřebitelských sporů a o
změně směrnice 2009/22/ES (směrnice o alternativním
řešení spotřebitelských sporů)], pokud jsou známy.
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.        Název návrhu/podnětu
 Nařízení o online řešení spotřebitelských sporů. Dopad na rozpočet se bude řešit přerozdělením zdrojů na roky 2012 a 2013. Akce je součástí programu Spotřebitelé 2020 na období 2014–2020.
1.2.        Příslušné oblasti
politik podle členění ABM/ABB[19]

Spotřebitelé
1.3.        Povaha návrhu/podnětu
√ Návrh/podnět se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[20]
¨ Návrh/podnět se
týká prodloužení stávající akce
¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci
1.4.        Cíle
1.4.1.     Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem
Cílem
návrhu je v rámci okruhu 1a „Konkurenceschopnost pro růst
a zaměstnanost“ vytvořit celoevropský systém online řešení
sporů pro přeshraniční online spory mezi spotřebiteli a
obchodníky.
1.4.2.     Specifické cíle a
příslušné aktivity ABM/ABB
Specifický cíl č.
Vytvoření
celoevropského IT systému online řešení sporů pro
přeshraniční online spory mezi spotřebiteli a obchodníky.
Příslušné aktivity ABM/ABB
Spotřebitelé
1.4.3.     Očekávané výsledky a
dopady
Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny.
Spotřebitelé
a podniky v celé Evropě získají jednoduchý, rychlý a levný
prostředek k řešení sporů vzniklých v souvislosti
s přeshraničními online transakcemi. Spotřebitelé budou mít
možnost domoci se nápravy a získat odškodnění a podniky si zachovají svoji
dobrou pověst a vyhnou se vysokým nákladům na vedení sporu.
1.4.4.     Ukazatele výsledků a
dopadů
Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
–
Všechny subjekty alternativního řešení
sporů budou napojeny na platformu pro online řešení sporů po
jejím zprovoznění na začátku roku 2015 a budou ji využívat.
–
Zvýšení počtu spotřebitelů,
kteří jsou ochotni nakupovat online z jiného členského státu,
o 20 % v roce 2020.
–
Zvýšení počtu podniků, které jsou ochotny
prodávat online v jiných členských státech, o 10 % v roce 2020.
1.5.        Odůvodnění
návrhu/podnětu
1.5.1.     Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
Články 114
a 169 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Využíváním
mimosoudního online řešení sporů získají spotřebitelé a podniky
jednoduchý, rychlý a levný prostředek k řešení sporů vzniklých v
souvislosti s přeshraničními online transakcemi.
1.5.2.     Přidaná hodnota ze
zapojení EU
Nedostatek
účinných prostředků k řešení sporů ovlivňuje
důvěru spotřebitelů při nakupování přes hranice.
Podniky i spotřebitelé jasně uvádějí, že je obavy
z případných problémů při zjednávání nápravy v jiném
členském státě odrazují od prodeje a nákupu přes hranice, a tím
od plného využívání potenciálních výhod vnitřního trhu. Tato
skutečnost ukazuje, že je třeba věnovat zvláštní pozornost
budování důvěry spotřebitelů ve vnitřní trh a
zajištění rovných podmínek pro podniky ve všech členských státech.
I
přes současnou nízkou úroveň transakcí přeshraničního
elektronického obchodu je patrný trend rychlého růstu digitálního trhu na
úrovni maloobchodu v jednotlivých členských státech. Proto je
zajištění jednoduchého, levného a účinného prostředku mimosoudní
nápravy ještě důležitější k tomu, aby spotřebitelé a
obchodníci přeshraniční online transakce využívali. Žádné
opatření na úrovni členských států nepovede k zavedení
celoevropského online řešení sporů, které je, jak se uvádí v
Digitální agendě, základním nástrojem podpory elektronického obchodu.
Sledovaných
cílů lze lépe dosáhnout prostřednictvím opatření na úrovni EU z
důvodu jejich účinků a rozsahu. Jasná výhoda rozvoje online
řešení sporů na úrovni EU spočívá v účinném a
přiměřeném přístupu ke spotřebitelským sporům
souvisejícím s přeshraničními online transakcemi.
Spotřebitelé
získají přístup k rychlému, levnému a jednoduchému způsobu
řešení sporů s obchodníky, a to bez ohledu na odvětví trhu
a dotčenou částku. Velká část spotřebitelů digitálnímu
vnitřnímu trhu plně nedůvěřuje, a to i přes
četné výhody, které tento trh nabízí, jako například přístup k
širšímu nabídce produktů a služeb; asi v polovině členských
států lze více než polovinu produktů, které se na internetu
vyhledávají, nalézt pouze online v jiné zemi. Účinnější online
řešení sporů na vnitřním trhu rovněž zmírní škody
vznikající spotřebitelům (jež v současnosti činí
0,02 % HDP EU) a umožní spotřebitelům dosahovat při online
transakcích významných úspor, jichž mohou využít k nákupu dalšího zboží a
služeb na vnitřním trhu. Obchodníci tak rovněž budou mít při
řešení spotřebitelských sporů stejné možnosti v celé EU,
čímž se zajistí rovné podmínky.
Jednostranné
akce na úrovni členských států nemohou uspokojivou měrou
poskytnout spotřebitelům a obchodníkům výše uvedené výhody.
Nekoordinované snahy členských států mohou mít naopak pro
spotřebitele a obchodníky za následek spíše nerovné zacházení v rámci
vnitřního trhu a mohou vést k odlišným úrovním právní ochrany
spotřebitelů v EU. Akce na úrovni EU v této oblasti má podporu
převážné většiny zúčastněných stran.
Posílení
důvěry tržních subjektů, a to podniků i občanů,
hraje zásadní roli pro zlepšení evropské konkurenceschopnosti. V souladu
s cíli strategie Evropa 2020 je dobře fungující jednotný trh
čítající 500 milionů spotřebitelů, jejichž výdaje tvoří
56 % HDP EU, a více než 21 milionů podniků základem
inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění.
1.5.3.     Závěry vyvozené z
podobných zkušeností v minulosti
V
současnosti na úrovni EU neexistuje žádný systém IT, který by se zabýval
online řešením sporů mezi spotřebiteli a obchodníky
v oblasti přeshraničních online transakcí. Funguje již však
řada nástrojů IT, které propojují různé subjekty
v různých členských státech. Nový nástroj IT bude z velké
části na těchto nástrojích založen. Nejvýznamnější z nich
jsou IT nástroje IMI, ECS a SOLVIT.
1.5.4.     Provázanost a možná synergie s
dalšími relevantními nástroji
Nařízení
o online řešení sporů vychází z návrhu směrnice o
alternativním řešení sporů u spotřebitelských sporů
(směrnice o alternativním řešení spotřebitelských sporů).
1.6.        Doba trvání akce a
finanční dopad
√ Časově omezený
návrh/podnět
–
√   Návrh/podnět s platností od roku
2012 do roku 2020
–
√ Finanční dopad od roku 2012 do roku
2020
Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od roku 2012
do roku 2014,
–
poté plné fungování.
1.7.        Předpokládaný
způsob řízení[21]
√ Přímé centralizované řízení Komisí
¨ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny:
–
¨  výkonným agenturám
–
¨  subjektům zřízeným Společenstvími[22]
–
¨  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního
nařízení
¨ Sdílené řízení
s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky
Žádné poznámky.
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.        Pravidla pro sledování a
podávání zpráv
Upřesněte
četnost a podmínky.
Každé
tři roky a poprvé nejpozději pět let po vstupu tohoto
nařízení v platnost zveřejní Komise zprávu o uplatňování
nařízení. V případě potřeby se ke zprávě přiloží
návrhy na jeho změny.
2.2.        Systém řízení a kontroly

2.2.1.     Zjištěná rizika
Plnění
rozpočtu zahrnuje studii proveditelnosti a vývoj platformy IT pro online
řešení sporů. Toto jsou hlavní rizika:
„Směrnice
o alternativním řešení sporů u spotřebitelských sporů
(směrnice o alternativním řešení spotřebitelských
sporů)“ slouží jako základ pro nařízení o online řešení
sporů, neboť platforma pro online řešení sporů bude
zahrnovat vnitrostátní systémy alternativního řešení sporů, které
budou oznámeny v souladu se směrnicí. Neúplné nebo opožděné
provedení směrnice o alternativním řešení spotřebitelských
sporů tudíž ovlivní účinné fungování systému online řešení
sporů EU.
Přestože
Komise spravuje řadu nástrojů IT, bude platforma pro online
řešení sporů jedním z nástrojů s největším
počtem napojených subjektů a s aplikacemi, které umožní
přizpůsobit nástroj potřebám těchto subjektů. Možné
nebezpečí představují technické problémy, které vývoj platformy zpomalují.
2.2.2.     Předpokládané metody
kontroly
Rozpočet
bude plněn přímým centralizovaným řízením.
Komise
bude v průběhu vývoje tohoto nástroje IT sledovat fázi analýzy,
programování a testování. Oddělení odpovědné v GŘ SANCO za
informační systémy má bohaté zkušenosti s řízením nástrojů
IT (např. nástroj ESC, systém pro spolupráci v oblasti ochrany
spotřebitele, RAPEX), z nichž některé vykazují podobnosti
s platformou pro online řešení sporů (nástroj ESC). Tyto
dřívější zkušenosti umožní v případě možných problémů
včasnou a účinnou reakci. Studie proveditelnosti naplánovaná na
rok 2012 pomůže identifikovat možná rizika a technické problémy, což
usnadní vývoj platformy pro online řešení sporů. Některé
technické aspekty (např. nástroj pro automatický překlad) budou
rovněž konzultovány s GŘ pro informatiku a GŘ pro
překlady.
2.3.        Opatření k zamezení
podvodů a nesrovnalostí
Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Vedle uplatnění všech regulačních kontrolních
mechanismů vypracuje GŘ SANCO strategii proti podvodům
v souladu s novou strategií Komise proti podvodům (CAFS)
přijatou dne 24. června 2011 s cílem zajistit mimo
jiné, aby jeho interní kontrolní mechanismy namířené proti podvodům
byly plně v souladu s CAFS a přístup ředitelství k řízení
rizik podvodů umožňoval tato rizika odhalovat a
přiměřeně na ně reagovat.
Komise dodržuje ustanovení finančního nařízení o
provádění nabídkových řízení na hardware, software a související
služby. Na všechny podepsané smlouvy se vztahují ustanovení týkající se
auditů a kontrol, které provádí Účetní dvůr a OLAF.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ
DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.        Okruhy víceletého
finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
·      Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [název……………………….……...……….] || RP/NRP ([23]) || zemí ESVO[24] || kandidátských zemí[25] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1A || 17.020200 || RP || ANO || NE || NE || NE
·      Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje:
Nevztahuje se na tento návrh.
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [název……………………….……...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
   || [XX.YY.YY.YY.]   ||   || ANO/ NE || ANO/ NE || ANO/ NE || ANO/ NE
3.2.        Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.     Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo 3 || Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost
 GŘ: Zdraví a spotřebitelé ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie: 17.020200 || Závazky || (1) || 0,150 || 1,000 || 1,000 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 3,95
 Platby || (2) || 0,150 || 1,000 || 1,000 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 3,95
 Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[26] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové linie ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky GŘ pro zdraví a spotřebitele || Závazky || =1+1a +3 || 0,150 || 1,000 || 1,000 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 3,95
 Platby || =2+2a +3 || 0,150 || 1,000 || 1,000 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 3,95
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU <….> víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 0,150 || 1,0 || 1,0 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 3,95
 Platby || =5+ 6 || 0,150 || 1,0 || 1,0 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 3,95
Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
Nevztahuje se na tento návrh.
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || „Správní výdaje“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 ||   ||   ||   || CELKEM
 GŘ: <Zdraví a spotřebitelé> ||
  Lidské zdroje || 0,318 || 0,318 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,636
  Ostatní správní výdaje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 GŘ <Zdraví a spotřebitelé> CELKEM || Prostředky || 0,318 || 0,318 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,636
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,636
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586
 Platby || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Odhadovaný dopad na
operační prostředky
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
–
√   Návrh/podnět
vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno
dále:
Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
     || Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup Platforma IT ||   ||   || 1 ||   ||   || 1,0 ||   || 1,0 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||  1 || 2,0
 – Výstup Správa platformy IT ||   ||   || 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0.3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 || 1  ||  1,8
 – Výstup Studie proveditelnosti ||   ||   || 1 || 0,150 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||  1 ||  0,150
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY CELKEM ||   || 0,150 ||   || 1,0 ||   || 1,0 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 3,95
3.2.3.     Odhadovaný dopad na prostředky
správní povahy
3.2.3.1.  Shrnutí
–
√   Návrh/podnět
nevyžaduje využití správních prostředků
–
√ Návrh/podnět
vyžaduje využití správních prostředků, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 0,318 || 0,318 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,636
 Ostatní správní výdaje ||   || 0, 030 || 0,020 || 0,030 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,130
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   || 0, 348 || 0,020 || 0,030 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,448
 Mimo OKRUH 5[27] víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 0,318 || 0,348 || 0,020 || 0,030 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 4,798
3.2.3.2.  Odhadované potřeby v
oblasti lidských zdrojů
–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
√   Návrh/podnět
vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále[28]:
Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
   || Rok 2012 || Rok 2013 ||   ||   || Rok N
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 17 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 2 (0,254) || 2 (0,254) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[29] ||
 17 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 1 (0,064) || 1 (0,064) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[30] || – v ústředí[31] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 3 (0,318) || 3 (0,318) ||   ||   ||   ||   ||
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Vývoj, správa a aktualizace IT systému online řešení sporů.
 Externí zaměstnanci || nepoužije se
Potřeby v oblasti lidských zdrojů
budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na
řízení akce a byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a
případně doplněny z dodatečného přídělu,
který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního
přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
3.2.4.     Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem
–
√   Návrh/podnět
je v souladu s víceletými finančními rámci na období 2007–2013 a
2014–2020.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové linie a odpovídající částky.
…………………………………………………………………………………………………………..
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce[32].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
…………………………………………………………………………………………………………..
3.2.5.     Příspěvky
třetích stran
–
√   Návrh/podnět
nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
–
Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
podle následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Odhadovaný dopad na
příjmy
–
√   Návrh/podnět
nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
¨ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
¨         dopad na vlastní zdroje
¨         dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[33]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ………… ||   || 5.                          ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
…………………………………………………………………………………………………………..
Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy.
…………………………………………………………………………………………………………..
[1]               Ve
zprávě sítě evropských spotřebitelských center z roku 2010
se uvádí, že více než polovina stížností (56,3 %) obdržených sítí ESC,
souvisela s transakcemi elektronického obchodu. Nicméně z 35 000
přeshraničních stížností obdržených sítí ESC v roce 2010 se 91 %
nemohlo odvolat na systém alternativního řešení sporů v jiném členském
státě, protože neexistoval žádný vhodný systém alternativního řešení
sporů (http://ec.europa.eu/consumers/ecc/docs/2010_annual_report_ecc_en.pdf).
[2]               Stěžejní
iniciativa strategie Evropa 2020: „Digitální agenda pro Evropu“, KOM(2010) 245,
s. 13.
[3]               Sdělení
Komise „Akt o jednotném trhu“, KOM(2011) 206, s. 9.
[4]               „Consumer
redress in the European Union: consumers' experiences, perceptions and
opinions“, 2009 http://ec.europa.eu/consumers/redress_cons/docs/cons_redress_EU_qual_study_report_en.pdf.

[5]               Veřejná
konzultace o využívání alternativního řešení sporů jako
prostředku pro řešení sporů souvisejících s obchodními
transakcemi a praktikami v EU. Odpovědi a zpětná vazba dostupné na
adrese: http://ec.europa.eu/consumers/redress_cons/adr_en.htm

[6]               http://www.european-consumer-summit.eu/workshops3_en.asp

[7]               Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady o programu na ochranu
spotřebitele 2014–2020, SEK(2011) 1320 v konečném znění a
SEK(2011) 1321 v konečném znění.
[8]               Úř. věst.
C , , s. .
[9]               Sdělení
Komise „Akt o jednotném trhu“, KOM(2011) 206, s. 9.
[10]             Závěry
Evropské rady ze dne 24. a 25. března 2011, EUCO 10/11, s. 4; viz také
Závěry Evropské rady ze dne 23. října 2011, EUCO 52/11, s. 1–2.
[11]             Úř.
věst. L 136, 24.5.2008, s. 3.
[12]             Úř.
věst. L 12, 16.1.2001, s. 32.
[13]             Úř.
věst. L 199, 31.7.2007, s. 40.
[14]             Úř.
věst. L 177, 4.7.2008, s. 6.
[15]             Úř.
věst L ..., …., s. … .
[16]             Úř.
věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.
[17]             Úř.
věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.
[18]             Úř.
věst. L …, …., s. ….
[19]             ABM:
řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování
rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
[20]             Uvedené
v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
[21]             Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[22]             Uvedené
v článku 185 finančního nařízení.
[23]             RP
= rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
[24]             ESVO:
Evropské sdružení volného obchodu.
[25]             Kandidátské
země a případně potenciální kandidátské země západního
Balkánu.
[26]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[27]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[28]             Dopad
na rozpočet se bude řešit přerozdělením zdrojů
v letech 2012 a 2013. Po roce 2014 jsou potřeby v oblasti
lidských zdrojů zahrnuty v programu Spotřebitelé 2020.
[29]             SZ
= smluvní zaměstnanec; ZAP= zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
odborník.
[30]             Dílčí strop na externí pracovníky z operačních
prostředků (bývalé linie „BA“).
[31]             V
podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
[32]             Viz
body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[33]             Pokud
jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést
čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů
na výběr.