				|

		52011PC0873

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zřizuje evropský systém ostrahy hranic (EUROSUR) /* KOM/2011/0873 v konečném znění - 2011/0427 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.
SOUVISLOSTI NÁVRHU
1.1.
Úvod

Tento návrh přináší úpravu
potřebného právního rámce v reakci na žádost Evropské rady konané ve
dnech 23. až 24. června 2011. Podle tohoto požadavku se má
přednostně dále pokračovat v rozvíjení evropského systému ostrahy
hranic (EUROSUR) tak, aby mohl být tento systém uveden do provozu do roku 2013
a umožnil orgánům členských států provádějícím
činnosti ostrahy hranic a Evropské agentuře pro řízení
operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států
Evropské unie[1]
(Frontex) (dále jen „Agentura“) sdílet operační informace a zlepšit
spolupráci.
Cílem systému EUROSUR je posílit ochranu vnějších
hranic schengenského prostoru. Tento systém vytvoří mechanismus, který
orgánům ostrahy hranic v členských státech umožní sdílet
operační informace a spolupracovat vzájemně mezi sebou i s Agenturou
s cílem snížit ztráty životů na moři a počtu nelegálních
přistěhovalců, kteří vstupují do EU, aniž by byli
detekováni, a zvýšit vnitřní bezpečnost předcházením
přeshraniční trestné činnosti, například obchodování
s lidmi a pašování drog.
Práce, jež v současnosti probíhají
za účelem testování a postupného zavedení systému EUROSUR, vycházejí
z plánu ve sdělení Komise z roku 2008.[2]

1.2.
Právní základ

Právním základem tohoto legislativního
návrhu je ustanovení čl. 77 odst. 2 písm. d) Smlouvy
o fungování Evropské unie (SFEU), podle nějž přijímají Evropský
parlament a Rada řádným legislativním postupem opatření týkající
se veškerých opatření nezbytných pro postupné zavedení integrovaného
systému řízení vnějších hranic.[3]
Zřízení systému EUROSUR
tvoří součást politiky zaměřené na posílení správy
vnějších hranic členských států. Systém EUROSUR bude proto
představovat nový politický nástroj, který v oblasti ostrahy hranic zefektivní
spolupráci a umožní systematickou výměnu informací – a to jak vzájemně
mezi členskými státy, tak mezi nimi a Agenturou –, což je prvek,
který v současné době na úrovni EU neexistuje.
Po svém přijetí by tento legislativní akt
o systému EUROSUR rozvíjel ta ustanovení schengenského acquis, kterých
se neúčastní Spojené království a Irsko, ale která se vztahují na
čtyři přidružené země (Norsko, Island, Švýcarsko a Lichtenštejnsko).
Státy Schengenu se zavázaly k dodržování společných norem v oblasti
ochrany vnějších hranic.

1.3.
Cíl a obsah legislativního návrhu

Cílem tohoto legislativního návrhu je zlepšit
přehled o situaci a schopnost členských států a Agentury
reagovat při předcházení nelegální migraci a přeshraniční
trestné činnosti na vnějších pozemních a námořních
hranicích (článek 1).
Tohoto cíle má být dosaženo vytvořením
společného rámce (článek 4) a jasným vymezením povinností a pravomocí
pro jednotlivé články páteře systému EUROSUR, kterými jsou národní
koordinační centra pro ostrahu hranic členských států
(článek 5) a Agentura (článek 6). Tato centra zajišťují účelné
a efektivní řízení zdrojů a personálu na vnitrostátní
úrovni a komunikují mezi sebou i s Agenturou prostřednictvím
komunikační sítě (článek 7), která by umožňovala
výměnu neutajovaných citlivých a utajovaných informací.
Spolupráce a výměna informací mezi
národními koordinačními centry a Agenturou probíhá
prostřednictvím „situačních obrazů“ (článek 8), které jsou vypracovávány
na vnitrostátní (článek 9) i evropské úrovni (článek 10) a
jejichž předmětem jsou rovněž předhraniční oblasti
(článek 11). Tyto tři obrazy, z nichž poslední dva jsou v gesci
Agentury, jsou v zájmu plynulosti toku informací členěny
obdobným způsobem.
Situační obrazy zpravidla neobsahují
osobní údaje, ale slouží výměně informací o incidentech a anonymizovaných
objektech, například o detekci a sledování lodí. Součástí
údajů sdílených mezi členskými státy a Agenturou mohou být osobní
údaje jen ve výjimečných případech, a to za předpokladu, že
jsou splněny podmínky nařízení (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004.[4] Nakolik jsou osobní údaje
součástí vnitrostátního situačního obrazu o sousedících úsecích vnějších
hranic, mohou být předmětem výměny i ony, avšak pouze mezi
sousedícími členskými státy a při dodržení podmínek horizontálního
právního rámce EU pro oblast ochrany údajů.
Agentura poskytuje rovněž službu pro
účely společného využívání nástrojů ostrahy (článek 12),
a to vzhledem k tomu, že lze tuto službu poskytovat hospodárněji
na evropské úrovni. Uvedenou službu by bylo možno poskytovat za podpory
příslušných evropských vesmírných programů, včetně
operačního programu globálního monitoringu životního prostředí
a bezpečnosti (GMES).
Přístup zvolený v případě
systému EUROSUR spočívá ve snaze co nejlépe a v maximální možné
míře využít stávající informace, kapacity a systémy jiných agentur EU
(článek 17). Agentura by proto při poskytování služby
společného využívání nástrojů ostrahy úzce spolupracovala se
satelitním střediskem EU, evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu
a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost, jakož i s Europolem
za účelem výměny informací o přeshraniční trestné
činnosti.
Pokud jde o údaje o námořní
dopravě poskytované systémem SafeSeaNet podle směrnice 2002/59/ES, má
Komise v úmyslu vypracovat v roce 2013 příslušný návrh na
změnu této směrnice. Jelikož se předpokládá, že budou relevantní
informace v systému SafeSeaNet zpřístupňovány i pro jiné
účely než pouze pro oblasti námořní bezpečnosti, bezpečnosti
námořní dopravy a environmentální ochrany moří, budou tyto
informace součástí nástrojů ostrahy, s nimiž bude pracovat
systém EUROSUR.
Lepší přehled o tom, co se děje
na vnějších hranicích, má však pouze omezenou hodnotu, není-li doprovázen
lepší schopností členských států EU reagovat na problémy, jimž jsou
na svých vnějších hranicích vystaveny. Z tohoto důvodu rozdělí
členské státy své vnější hranice na jednotlivé hraniční úseky
(článek 13), kterým se – na základě analýzy rizik a počtu
incidentů, k nimž na nich dochází – přisoudí různé
úrovně dopadu (článek 14). V závislosti na
přiřazených úrovních dopadu pak přijmou národní koordinační
centra a Agentura protiopatření, která budou mít za cíl tento dopad
na dané hraniční úseky snížit (článek 15).
Pro úspěch systému EUROSUR je rozhodující
spolupráce se sousedními třetími zeměmi. Z tohoto důvodu
budou se systémem EUROSUR propojeny stávající i plánované regionální
sítě mezi členskými státy a sousedními třetími zeměmi;
stane se tak prostřednictvím národních koordinačních center (srov. čl. 9
odst. 2 písm. h) a článek 18). Vzhledem k tomu, že členské
státy a Agentura již pracují na vytvoření jednotlivých složek systému
EUROSUR na vnitrostátní i evropské úrovni, měl by být systém EUROSUR
uveden do provozu ve druhé polovině roku 2013 (článek 21). Technickou
podporu při jeho dalším technickém rozvoji by mělo Agentuře
poskytovat Společné výzkumné středisko Evropské komise.
Jelikož EUROSUR není zamýšlen jako systém,
který by reguloval shromažďování, uchovávání a přeshraniční
výměnu osobních údajů, nevztahovalo se na něj sdělení
Komise s přehledem o správě informací v prostoru svobody,
bezpečnosti a práva z roku 2010[5].
Vývoj systému EUROSUR byl však analyzován na základě zásad stanovených
v tomto sdělení, jak je podrobně rozvedeno v průvodním
posouzení dopadů. To se týká zejména zásady nezbytnosti, kde byla možnost
využívat systém EUROSUR k výměně osobních údajů omezena na
absolutní minimum, dále zásady efektivnosti nákladů, kde byl zvolen
přístup založený na postupných krocích za použití nejméně složitých
technických řešení, a v neposlední řadě i způsobu
koncipování politiky zdola nahoru; Komise zde od roku 2008 úzce spolupracuje
s odborníky z členských států při posuzování
různých technických řešení a společném ověřování
jednotlivých zjištění a doporučení z provedených studií.
Tento návrh byl podroben kontrole, která má
zajistit, aby ustanovení návrhu plně respektovala základní práva,
především právo na lidskou důstojnost, zákaz mučení a nelidského
či ponižujícího zacházení anebo trestání, právo na svobodu a bezpečnost,
právo na ochranu osobních údajů, zákaz navracení, zákaz diskriminace
a práva dítěte. Zvláštní pozornost byla věnována článku 4
a čl. 19 odst. 2 Listiny základních práv EU, které zakazují
navracení osob do státu, ve kterém jsou vystaveny vážnému nebezpečí trestu
smrti, mučení nebo jiného nelidského nebo ponižujícího zacházení nebo
trestání. Ustanovení čl. 18 odst. 2 tohoto nařízení
výslovně zakazuje jakoukoli výměnu informací s takovou
třetí zemí, která by mohla tyto informace využít k identifikaci osob
nebo skupin osob, které čelí vážnému nebezpečí mučení,
nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání nebo jiného porušování
základních práv.
Při zpracovávání návrhu byla pozornost
věnována i článku 24 Listiny, neboť mnoho nelegálních
migrantů a obětí obchodování s lidmi jsou děti. Ustanovení
čl. 1 odst. 3 výslovně stanoví, že členské státy
a Agentura se zaměří přednostně na specifické
potřeby dětí, obětí obchodování s lidmi, osob, které
potřebují naléhavě lékařskou pomoc, osob, které potřebují
mezinárodní ochranu, osob v tísni na moři a dalších osob ve
zvláště zranitelném postavení. Velmi důležitý je rovněž
článek 8 Listiny základních práv, jenž upravuje ochranu osobních
údajů, protože v situaci, kdy sdílená data mohou obsahovat osobní
údaje, platí pravidla pro ochranu údajů, která je nutno plně
respektovat.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Připojený pracovní dokument útvarů
Komise, který posuzuje dopady tohoto návrhu, podává detailní přehled
konzultací uskutečněných v období 2008–2011 a uvádí podrobné
vysvětlení k rámci systému EUROSUR, různým politickým možnostem a nákladům
na jeho vytvoření.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Právním základem tohoto návrhu je čl. 77
odst. 2 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Jednotlivé složky systému EUROSUR bude zavádět
především Agentura a členské státy (sdílené řízení) na
základě plánu vytvoření systému EUROSUR z roku 2008 (KOM(2008)
68 v konečném znění).
S ohledem na vytváření národních
koordinačních center bude členským státům v roce 2012–2013
poskytována podpora jednak z Fondu pro vnější hranice, jednak z nástroje pro
finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz v rámci
plánovaného Fondu pro vnitřní bezpečnost na období 2014–2020.
Na zřízení komunikační sítě
a dalších horizontálních složek systému EUROSUR (např. vytvoření
evropského situačního obrazu a společného zpravodajského předhraničního
obrazu) bude použit rozpočet Agentury, jenž bude v případě
potřeby doplněn finanční podporou z Fondu pro vnitřní
bezpečnost (přímé nebo nepřímé centralizované finanční
řízení).
Na zřízení plánované služby pro
společné využívání nástrojů ostrahy v letech 2012–2013 zase
budou použity finanční prostředky v rámci 7. rámcového programu
pro výzkum a technologický rozvoj.
Opatření v sousedních třetích
zemích budou v letech 2012–2013 finančně podporována z tematického
programu pro migraci a azyl v rámci nástroje pro rozvojovou
spolupráci.
2011/0427 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY,
kterým se zřizuje evropský systém
ostrahy hranic (EUROSUR)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA
EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. d) této
smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným
legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       K posílení výměny
informací a operativní spolupráce mezi vnitrostátními orgány
členských států, jakož i s Evropskou agenturou pro řízení
operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států
Evropské unie, zřízenou nařízením Rady (ES) č. 2007/2004 ze
dne 26. října 2004[6]
(Frontex), dále jen „Agentura“, je nezbytné vytvořit evropský systém
ostrahy hranic (dále jen „EUROSUR“). EUROSUR by měl těmto
orgánům a Agentuře poskytnout infrastrukturu a nástroje
potřebné pro zlepšení jejich přehledu o situaci a schopnosti
reakce při detekci a předcházení nelegální migraci a přeshraniční
trestné činnosti, jakož i při ochraně a záchraně
životů migrantů na vnějších hranicích členských států
Unie.
(2)       Za účelem zlepšení
spolupráce a výměny informací mezi členskými státy
a s Agenturou by měly členské státy zřídit národní
koordinační centra pro ostrahu hranic. Pro správné fungování systému
EUROSUR je nezbytné, aby prostřednictvím národních koordinačních
center vzájemně spolupracovaly všechny vnitrostátní orgány odpovědné
za ostrahu vnějších hranic podle vnitrostátních právních
předpisů.
(3)       Toto nařízení by
nemělo členským státům bránit v tom, aby na svá národní
koordinační centra přenesly také odpovědnost za koordinaci
výměny informací a spolupráce v oblasti ostrahy vzdušných hranic
a za kontroly na hraničních přechodech.
(4)       Toto nařízení je
součástí evropského modelu integrované správy vnějších hranic a strategie
vnitřní bezpečnosti Evropské unie. Systém EUROSUR přispívá i k rozvoji
společného prostředí pro sdílení informací (CISE) pro účely
ostrahy v námořním prostoru EU a vytváří širší rámec pro
přehled o situaci v námořním prostoru, neboť
orgánům veřejné moci v Unii umožňuje meziresortní výměnu
informací.
(5)       Podle čl. 2 písm. i)
nařízení č. 2007/2004 by měla Agentura poskytovat nezbytnou
pomoc při rozvíjení a provozování evropského systému ostrahy hranic,
případně při vytváření společného prostředí pro
sdílení informací, včetně zajišťování interoperability
systémů.
(6)       Toto nařízení ctí
základní práva a dodržuje zásady zakotvené v Listině základních
práv Evropské unie, a to především zásadu lidské důstojnosti,
zákaz mučení a nelidského či ponižujícího zacházení anebo
trestu, právo na svobodu a bezpečnost, právo na ochranu osobních
údajů, zákaz navracení, zákaz diskriminace a práva dítěte.
Členské státy by měly toto nařízení uplatňovat v souladu
s těmito právy a zásadami.
(7)       Výměna osobních
údajů prostřednictvím komunikační sítě systému EUROSUR by
měla probíhat na základě stávajících vnitrostátních právních
předpisů a právních předpisů Unie a měla by
respektovat jejich specifické požadavky na ochranu údajů. V případech,
kdy specifičtější nástroje, jako je např. nařízení (ES) č. 2007/2004,
nezajišťují plný režim ochrany údajů, je použitelná směrnice
Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995
o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních
údajů a o volném pohybu těchto údajů[7], nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000
o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních
údajů orgány a institucemi Společenství a o volném
pohybu těchto údajů[8]
a v rámci policejní a justiční spolupráce rámcové rozhodnutí
Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně
osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční
spolupráce v trestních věcech[9].
(8)       Jelikož zřízení systému
EUROSUR nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni samotných členských
států, a lze jej tudíž z důvodů rozsahu a účinků
dotyčného opatření lépe dosáhnout na úrovni Unie, je Unie oprávněna
přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou
v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se
zásadou proporcionality nepřekračuje toto nařízení rámec toho,
co je k dosažení jeho cíle nezbytné.
(9)       V zájmu postupného
zavádění systému EUROSUR v jednotlivých zeměpisných oblastech by
měla být povinnost ustavit a provozovat národní koordinační
centra uplatněna ve třech na sebe navazujících etapách; v první etapě
by měla tato povinnost platit pro členské státy, které se nacházejí
na vnějších jižních námořních hranicích a na vnějších východních
pozemních hranicích, ve druhé etapě pro ostatní členské státy s vnějšími
pozemními nebo námořními hranicemi a ve třetí etapě pro zbývající
členské státy.
(10)     V souladu s články
1 a 2 Protokolu o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě
o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie se
Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a proto pro
něj toto nařízení není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu,
že toto nařízení navazuje na schengenské acquis podle části
třetí hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodne se Dánsko
v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti
měsíců po přijetí tohoto nařízení, zda jej provede ve svém vnitrostátním
právu.
(11)     Toto nařízení rozvíjí ta
ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené
království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000
o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby
se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[10]. Spojené království se tudíž neúčastní
přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není toto
nařízení závazné ani použitelné.
(12)     Toto nařízení rozvíjí ta
ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu
s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti
Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[11]. Irsko se tudíž neúčastní
přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není toto
nařízení závazné ani použitelné.
(13)     Pokud jde o Island
a Norsko, rozvíjí toto nařízení ustanovení schengenského acquis ve
smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou
republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou
států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského
acquis[12].
(14)     Pokud jde o Švýcarsko,
rozvíjí toto nařízení ustanovení schengenského acquis ve smyslu
Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou
konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění,
uplatňování a rozvoji schengenského acquis[13].
(15)     Pokud jde o Lichtenštejnsko,
rozvíjí toto nařízení ustanovení schengenského acquis ve smyslu
Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou
konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení
Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským
společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení
Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji
schengenského acquis[14].
(16)     Prováděním tohoto
nařízení není dotčeno rozdělení pravomocí mezi Unií a členskými
státy, ani závazky členských států podle Úmluvy Organizace spojených
národů o mořském právu, Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti
lidského života na moři, Mezinárodní úmluvy o pátrání a záchraně
na moři, Úmluvy Organizace spojených národů proti nadnárodnímu
organizovanému zločinu a jejího protokolu proti pašování
přistěhovalců po zemi, po moři a letecky, Úmluvy
o právním postavení uprchlíků, Úmluvy o ochraně lidských
práv a základních svobod a dalších příslušných mezinárodních
nástrojů.
(17)     Prováděním tohoto
nařízení nejsou dotčena pravidla pro ostrahu vnějších
námořních hranic v rámci operativní spolupráce koordinované
Agenturou, jež jsou stanovena v rozhodnutí Rady 2010/252/EU ze dne 26. dubna 2010[15],
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ
USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví společný rámec
pro výměnu informací a spolupráci mezi členskými státy a Agenturou
za účelem zlepšení přehledu o situaci a schopnosti reakce
na vnějších hranicích členských států a Evropské unie, dále
označovaný jako „evropský systém ostrahy hranic (EUROSUR)“.
Článek 2
Oblast
působnosti
1.           Toto nařízení se
vztahuje na ostrahu vnějších pozemních a námořních hranic
členských států, včetně opatření k monitorování, detekci,
identifikaci, sledování a prevenci nelegálního překračování hranic,
jakož i k zadržení osob nelegálně překračujících hranice.
2.           Toto nařízení se
nevztahuje na operativní, procedurální ani právní opatření
přijatá po zadržení osob.
3.           Členské státy a Agentura
při provádění tohoto nařízení dodržují základní práva
včetně požadavků na ochranu údajů. Členské státy
a Agentura se přednostně zaměřují na specifické
potřeby dětí, obětí obchodování s lidmi, osob, které
naléhavě potřebují lékařskou pomoc, osob, které potřebují
mezinárodní ochranu, osob v tísni na moři a dalších osob ve
zvláště zranitelném postavení.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se
použijí tyto definice:
a)           „přehledem o situaci“
se rozumí schopnost monitorovat, detekovat, identifikovat a sledovat přeshraniční
aktivity a těmto aktivitám porozumět s cílem nacházet na
základě nových informací a stávajících poznatků pádné důvody pro
kontrolní opatření;
b)           „schopností reakce“ se rozumí
schopnost provádět opatření, jejichž cílem je zabránit nelegálním
pohybům přes hranice, včetně prostředků a časového
rámce pro adekvátní reakci na neobvyklé okolnosti;
c)           „situačním obrazem“ se
rozumí grafické rozhraní, které umožňuje prezentovat v reálném
čase údaje, informace a zpravodajské poznatky získané od různých
orgánů, ze senzorů, platforem a jiných zdrojů a je prostřednictvím
informačních a komunikačních kanálů sdíleno s dalšími
orgány s cílem získat přehled o situaci a podpořit schopnost
reakce na vnějších hranicích a v předhraniční oblasti;
d)           „přeshraniční trestnou
činností“ se rozumí závažná nebo organizovaná trestná činnost páchaná
na vnějších hranicích členských států, například
obchodování s lidmi, pašování drog a jiné nezákonné činnosti;
e)           „úsekem vnějších hranic“
se rozumí celá vnější pozemní nebo námořní hranice členského
státu nebo její část vymezená vnitrostátními právními předpisy nebo
určená národním koordinačním centrem či jiným příslušným
vnitrostátním orgánem;
f)            „předhraniční oblastí“
se rozumí zeměpisná oblast za vnějšími hranicemi členských
států, na niž se nevztahuje vnitrostátní systém ostrahy hranic.
HLAVA II
RÁMEC
KAPITOLA I
Složky
Článek 4
Rámec
systému EUROSUR
1.           Pro účely spolupráce a výměny
informací v oblasti ostrahy hranic používají členské státy a Agentura
rámec systému EUROSUR, jenž sestává z těchto složek:
a)           národní koordinační
centra pro ostrahu hranic;
b)           vnitrostátní situační obrazy;
c)           komunikační síť;
d)           evropský situační obraz;
e)           společný zpravodajský předhraniční
obraz;
f)            společné využívání
nástrojů ostrahy.
2.           Národní koordinační
centra poskytují Agentuře prostřednictvím komunikační sítě
veškeré informace ze svých vnitrostátních situačních obrazů, jež jsou
potřebné k vytvoření a aktualizaci evropského situačního a společného
zpravodajského předhraničního obrazu.
3.           K evropskému situačnímu
a ke společnému zpravodajskému předhraničnímu obrazu poskytuje
Agentura národním koordinačním centrům prostřednictvím
komunikační sítě neomezený přístup.
4.           Složky uvedené v odstavci
1 jsou vytvořeny a jejich fungování je zajišťováno v souladu se
zásadami uvedenými v příloze.
Článek 5
Národní
koordinační centrum
1.           Každý členský stát
s vnějšími pozemními či námořními hranicemi ustaví, provozuje
a řídí národní koordinační centrum pro ostrahu hranic, jež zajišťuje
koordinaci a výměnu informací mezi všemi orgány odpovědnými na
vnitrostátní úrovni za ostrahu vnějších hranic, jakož i s ostatními
národními koordinačními centry a Agenturou. Členský stát oznámí
zřízení centra Komisi, která neprodleně uvědomí ostatní
členské státy a Agenturu.
2.           Aniž je dotčen článek
16, je národní koordinační centrum jediným kontaktním místem pro
výměnu informací a spolupráci s ostatními národními koordinačními
centry a Agenturou.
3.           Národní koordinační
centrum:
a)           zajišťuje včasnou
výměnu informací a spolupráci mezi všemi vnitrostátními orgány
odpovědnými za ostrahu vnějších hranic a s příslušnými
donucovacími orgány na vnitrostátní úrovni, jakož i s ostatními národními
koordinačními centry a Agenturou;
b)           přispívá k účelnému
a efektivnímu řízení zdrojů a personálu;
c)           vytváří a aktualizuje
vnitrostátní situační obraz podle článku 9;
d)           podporuje plánování a provádění
všech činností v oblasti ostrahy hranic na vnitrostátní úrovni;
e)           spravuje vnitrostátní systém
ostrahy hranic, případně v souladu s vnitrostátními
právními předpisy;
f)            zjišťuje
pravidelně účinnost činností v oblasti ostrahy hranic na
vnitrostátní úrovni;
g)           koordinuje operativní
opatření s ostatními členskými státy, aniž jsou dotčeny
pravomoci Agentury.
4.           Národní koordinační
centrum je v provozu dvacet čtyři hodin denně a sedm
dní v týdnu.
Článek 6
Agentura
1.           Agentura:
a)           spravuje komunikační
síť systému EUROSUR podle článku 7;
b)           vytváří a aktualizuje
evropský situační obraz podle článku 10;
c)           vytváří a aktualizuje
společný zpravodajský předhraniční obraz podle článku 11;
d)           napomáhá společnému
využívání nástrojů ostrahy podle článku 12.
2.           Pro účely odstavce 1 je
Agentura v provozu dvacet čtyři hodin denně a sedm dní
v týdnu.
Článek 7
Komunikační
síť
1.           Agentura zřídí komunikační
síť a zajišťuje její fungování s cílem poskytovat
komunikační a analytické nástroje a umožnit bezpečnou
výměnu neutajovaných citlivých a utajovaných informací jak s národními
koordinačními centry, tak mezi nimi navzájem, a to v téměř
reálném čase. Tato síť je v provozu dvacet čtyři hodin
denně a sedm dní v týdnu a umožňuje:
a)           bilaterální a multilaterální
výměnu informací v téměř reálném čase;
b)           pořádání audio- a videokonferencí;
c)           bezpečné nakládání s neutajovanými
citlivými informacemi, jejich ukládání a zpracování;
d)           bezpečné nakládání
s utajovanými informacemi EU až po úroveň RESTREINT UE/EU RESTRICTED či
po rovnocenné úrovně podle vnitrostátních klasifikací, jakož i ukládání,
přenos a zpracování těchto informací, s tím, že je pro tuto
práci s utajovanými informacemi vyhrazena samostatná a řádně
akreditovaná část komunikační sítě.
2.           Agentura poskytuje technickou
podporu a zajišťuje, aby byla komunikační síť
interoperabilní se všemi dalšími komunikačními a informačními
systémy, které Agentura řídí.
3.           Výměnu, zpracování
a ukládání neutajovaných citlivých a utajovaných informací
v komunikační síti provádějí Agentura a národní
koordinační centra v souladu s pravidly a normami, jež uplatňují
základní zásady a společné normy podle rozhodnutí Komise 2001/844/ES,
kterým se mění její vnitřní jednací řád[16], nebo jsou těmto zásadám
a normám rovnocenné.
4.           Orgány, agentury a další
subjekty členských států, které komunikační síť používají, zajišťují
při nakládání s utajovanými informacemi dodržování bezpečnostních
pravidel a norem, jež jsou rovnocenné pravidlům a normám, které používá
Agentura.
KAPITOLA II
Přehled
o situaci
Článek 8
Situační
obrazy
1.           Vnitrostátní situační obrazy,
evropský situační obraz a společný zpravodajský předhraniční
obraz jsou vytvářeny za pomoci shromažďování, hodnocení, třídění,
analýzy, interpretace, generování, vizualizace a šíření informací.
2.           Obrazy uvedené v odstavci
1 se skládají z těchto vrstev:
a)           vrstva událostí, jež obsahuje
informace o incidentech v souvislosti s nelegální migrací,
přeshraniční trestnou činností a krizovými situacemi;
b)           operační vrstva, jež
obsahuje informace o stavu a poloze vlastních prostředků, o
operačních oblastech a o prostředí;
c)           analytická vrstva, jež
obsahuje strategické informace, analytické produkty, zpravodajské poznatky,
snímky a geodata.
Článek 9
Vnitrostátní
situační obraz
1.           Národní koordinační
centrum vytváří a aktualizuje vnitrostátní situační obraz s cílem
poskytovat všem orgánům odpovědným na vnitrostátní úrovni za ostrahu
hranic účelné, přesné a včasné informace, které mají význam
pro předcházení nelegální migraci a přeshraniční trestné
činnosti na vnějších hranicích daného členského státu.
2.           Vnitrostátní situační obraz
je vytvářen z informací získaných z těchto zdrojů:
a)           vnitrostátní systém ostrahy
hranic, případně v souladu s vnitrostátními právními
předpisy;
b)           stacionární a mobilní
senzory, jež používají vnitrostátní orgány odpovědné za ostrahu
vnějších hranic;
c)           hlídky v rámci ostrahy
hranic a další kontrolní mise;
d)           místní, regionální a další
koordinační centra;
e)           další příslušné
vnitrostátní orgány a systémy;
f)            Agentura;
g)           národní koordinační
centra v jiných členských státech a ve třetích zemích;
h)           regionální sítě se sousedními
třetími zeměmi, např. atlantická síť SEAHORSE,
středomořská síť SEAHORSE, síť CoastNet v rámci projektu
spolupráce při hraničních kontrolách v Pobaltí, černomořské
centrum pro pohraniční spolupráci a informace a další regionální
sítě zřízené na vnějších pozemních hranicích;
i)            systémy hlášení lodí,
například systém automatické identifikace (AIS) či systém
sledování plavidel (VMS). Data z těchto systémů jsou získávána
na vnitrostátní úrovni od příslušných vnitrostátních orgánů a středisek
pro sledování rybolovu;
j)            další příslušné
evropské a mezinárodní organizace;
k)           jiné zdroje.
3.           Vrstva událostí vnitrostátního
situačního obrazu se skládá z těchto dílčích vrstev:
a)           dílčí vrstva údajů
o nelegální migraci, která obsahuje informace o incidentech v souvislosti
s nelegálním překračováním hranic migranty, ke kterým došlo na
vnějších hranicích daného členského státu nebo v jejich
blízkosti, dále informace o případech napomáhání k nelegálnímu překročení
hranic a o dalších významných incidentech v souvislosti s
nelegální migrací, například o pátracích a záchranných akcích
v souvislosti s osobami, které se pokoušejí nelegálně
překročit hranice;
b)           dílčí vrstva údajů
o přeshraniční trestné činnosti, která obsahuje informace
o incidentech v souvislosti s obchodováním s lidmi a
pašováním drog a dalšího nelegálního zboží, jakož i o dalších
významných incidentech v oblasti závažné nebo organizované trestné
činnosti na vnějších hranicích daného členského státu nebo
v jejich blízkosti;
c)           dílčí vrstva údajů
o krizových situacích, která obsahuje informace o přírodních nebo
člověkem způsobených katastrofách, mimořádných událostech
a dalších krizových situacích, k nimž došlo na vnějších
hranicích daného členského státu nebo v jejich blízkosti a které
mohou mít významný dopad na ochranu vnějších hranic;
d)           dílčí vrstva údajů
o jiných událostech, která obsahuje informace o neidentifikovaných
a podezřelých platformách a osobách na vnějších hranicích daného
členského státu nebo v jejich blízkosti, jakož i o dalších
událostech, které mohou mít významný dopad na ochranu vnějších hranic.
4.           Každému incidentu ve
vrstvě událostí vnitrostátního situačního obrazu je
přiřazena jediná orientační úroveň dopadu v rozmezí od
„nízké“ přes „střední“ až po „vysokou“. Všechny události s přiřazenou
„střední“ až „vysokou“ úrovní dopadu je nutno nahlásit Agentuře.
5.           Operační vrstva vnitrostátního
situačního obrazu se skládá z těchto dílčích vrstev:
a)           dílčí vrstva údajů
o vlastních prostředcích, která obsahuje informace o poloze,
času, kurzu, rychlosti, stavu a typu vlastních prostředků
a o plánu nasazení, včetně zeměpisných souřadnic operační
oblasti, rozpisu hlídek a komunikačních kódů; jsou-li vlastní
prostředky nasazeny na komplexní misi, která plní i vojenské úkoly, může
národní koordinační centrum rozhodnout, že nebude tyto informace ostatním
národním koordinačním centrům a Agentuře poskytovat,
s výjimkou případu, kdy jsou tyto vlastní prostředky nasazeny na sousedícím
hraničním úseku jiného členského státu;
b)           dílčí vrstva údajů
o operačních oblastech, která obsahuje informace o misi,
umístění, stavu, době trvání a orgánech zapojených do operací;
c)           dílčí vrstva údajů
o prostředí, která obsahuje nebo zpřístupňuje informace
o terénu a povětrnostních podmínkách na vnějších hranicích daného
členského státu.
6.           Analytická vrstva
vnitrostátního situačního obrazu se skládá z těchto dílčích
vrstev:
a)           informační dílčí
vrstva, která obsahuje údaje o hlavním vývoji a ukazatele, jež mají
význam pro analýzu nelegální migrace a přeshraniční trestné
činnosti;
b)           analytická dílčí vrstva,
která obsahuje analytické zprávy, trendy v hodnocení rizika, regionální
monitory a informační sdělení, jež mají význam pro daný
členský stát;
c)           dílčí vrstva
zpravodajského obrazu, která obsahuje profily migrantů, trasy, informace
o úrovních dopadu přiřazených k jednotlivým úsekům
vnějších pozemních a námořních hranic, jakož i analýzu případů
napomáhání k nelegálnímu překročení hranic;
d)           dílčí vrstva snímků
a geodat, která obsahuje referenční snímky, podkladové mapy, hodnocení
validity zpravodajských poznatků, analýzy změn (snímky z pozorování
Země), údaje o detekci změn, georeferenční data a mapy
propustnosti hranic.
7.           Informace v analytické
vrstvě a informace o prostředí v operační
vrstvě vnitrostátního situačního obrazu mohou vycházet z informací,
jež jsou zachyceny v evropském situačním a ve společném
zpravodajském předhraničním obrazu.
8.           Informace o vlastních
prostředcích v operační vrstvě podléhají utajení
úrovně EU Restricted.
9.           Ze situačních obrazů
o sousedících úsecích vnějších hranic si národní koordinační centra
sousedních členských států přímo a téměř v reálném
čase vyměňují informace o:
a)           všech incidentech v
souvislosti s nelegální migrací a přeshraniční trestnou
činností a o dalších významných událostech, jež jsou zachyceny ve
vrstvě událostí;
b)           poloze vlastních hlídek, jež
je zachycena v operační vrstvě, pokud je hlavním úkolem těchto
hlídek předcházet nelegální migraci a přeshraniční trestné
činnosti;
c)           harmonogramech, rozpisech
a komunikačních kódech pro následující den hlídek na sousedících
úsecích vnějších hranic;
d)           taktických analýzách rizik,
jež jsou zachyceny v analytické vrstvě.
Článek 10
Evropský
situační obraz
1.           Agentura vytváří a
aktualizuje evropský situační obraz s cílem poskytovat národním
koordinačním centrům informace a analýzy, které mají význam pro
předcházení nelegální migraci a přeshraniční trestné
činnosti na vnějších hranicích členských států.
2.           Evropský situační obraz je
vytvářen z informací získaných z těchto zdrojů:
a)           vnitrostátní situační obrazy,
včetně základních informací předaných podle čl. 9 odst. 8;
b)           Agentura;
c)           další příslušné evropské
a mezinárodní organizace;
d)           další zdroje.
3.           Vrstva událostí evropského situačního
obrazu obsahuje informace o:
a)           incidentech v souvislosti s
nelegální migrací a přeshraniční trestnou činností, jakož i informace
o krizových situacích a dalších událostech zachycených ve vrstvě
událostí vnitrostátního situačního obrazu, kterým národní koordinační
centrum přiřadilo střední nebo vysokou úroveň dopadu;
b)           incidentech v souvislosti
s nelegální migrací a přeshraniční trestnou činností, jakož
i informace o krizových situacích a dalších událostech zachycených
ve společném zpravodajském předhraničním obrazu, které mají
mírný nebo významný dopad na vnější hranice členských států;
c)           incidentech v souvislosti
s nelegální migrací a přeshraniční trestnou činností,
k nimž došlo v operačním prostoru společné operace koordinované
Agenturou.
4.           V evropském situačním
obrazu vyznačí Agentura tutéž úroveň dopadu, jakou danému incidentu
přiřadilo ve vnitrostátním situačním obrazu národní
koordinační centrum.
5.           Operační vrstva
evropského situačního obrazu se skládá z těchto dílčích
vrstev:
a)           dílčí vrstva údajů
o vlastních prostředcích, která obsahuje informace o poloze,
času, kurzu, rychlosti, stavu a typu prostředků, jež se
účastní společných operací Agentury nebo jsou Agentuře k dispozici,
a dále informace o plánu nasazení, včetně operační oblasti,
rozpisu hlídek a komunikačních kódů;
b)           dílčí vrstva údajů
o operacích, která obsahuje informace o společných operacích
koordinovaných Agenturou, včetně mandátu mise a údajů
o jejím umístění, stavu a trvání, dále informace o členských
státech a dalších zúčastněných aktérech, denní a týdenní
situační zprávy, statistická data a soubory informací pro média;
c)           dílčí vrstva údajů
o prostředí, která obsahuje informace o terénu a povětrnostních
podmínkách na vnějších hranicích členských států.
6.           Analytická vrstva evropského situačního
obrazu se skládá z těchto dílčích vrstev:
a)           informační dílčí
vrstva, která obsahuje údaje o hlavním vývoji a ukazatele, jež mají význam
pro analýzu nelegální migrace a přeshraniční trestné
činnosti;
b)           analytická dílčí vrstva,
která obsahuje mapy rizik s globálním vyhodnocením rizik a s vyhodnocením
podle dílčích kategorií, dále trendy v hodnocení rizika, regionální
monitory, informační sdělení, srovnávací ukazatele pro hodnocení
rizik a ukazatele sítě agentury FRONTEX pro analýzu rizik;
c)           dílčí vrstva
zpravodajského obrazu, která obsahuje profily migrantů, trasy, informace
o úrovních dopadu přiřazených k jednotlivým úsekům
vnějších pozemních a námořních hranic a analýzu případů
napomáhání k nelegálnímu překročení hranic;
d)           dílčí vrstva snímků
a geodat, která obsahuje referenční snímky, podkladové mapy, hodnocení
validity zpravodajských poznatků, analýzy změn (snímky z pozorování
Země), údaje o detekci změn, georeferenční data a mapy
propustnosti hranic.
6.           Informace o vlastních
prostředcích v operační vrstvě evropského situačního obrazu
podléhají utajení úrovně EU Restricted.
Článek 11
Společný
zpravodajský předhraniční obraz
1.           Agentura vytváří a
aktualizuje společný zpravodajský předhraniční obraz s cílem
poskytovat národním koordinačním centrům o předhraniční
oblasti informace a analýzy, které mají význam pro předcházení
nelegální migraci a závažné nebo organizované trestné činnosti na
vnějších hranicích členských států a v sousedních
třetích zemích.
2.           Společný zpravodajský předhraniční
obraz je vytvářen z informací získaných z těchto
zdrojů:
a)           národní koordinační
centra;
b)           informace a zprávy
styčných úředníků pro přistěhovalectví;
c)           Agentura;
d)           další příslušné evropské
a mezinárodní organizace;
e)           třetí země;
f)            další zdroje.
3.           Společný zpravodajský předhraniční
obraz může obsahovat informace, které mají význam pro operace k ostraze
vzdušných hranic a pro kontroly na hraničních přechodech.
4.           Vrstva událostí
společného zpravodajského předhraničního obrazu obsahuje
informace o veškerých incidentech, krizových situacích a dalších
událostech v předhraniční oblasti, které by mohly mít mírný nebo
významný dopad na nelegální migraci a přeshraniční trestnou
činnost na vnějších hranicích členských států.
5.           Každému incidentu ve
vrstvě událostí společného zpravodajského předhraničního obrazu
přiřadí Agentura jedinou orientační úroveň dopadu. O veškerých
incidentech v předhraniční oblasti, jimž byla
přiřazena střední nebo vysoká úroveň dopadu, Agentura vyrozumí
národní koordinační centra.
6.           Operační vrstva
společného zpravodajského předhraničního obrazu je členěna
stejným způsobem jako odpovídající vrstva evropského situačního obrazu
a obsahuje informace o prostředcích a operacích, jež jsou
nasazeny, resp. prováděny v předhraniční oblasti, a dále informace
o prostředí.
7.           Analytická vrstva
společného zpravodajského předhraničního obrazu je členěna
stejným způsobem jako odpovídající vrstva evropského situačního obrazu
a obsahuje strategické informace, analytické produkty a služby, zpravodajské
poznatky, snímky a geodata o předhraniční oblasti.
Článek 12
Společné
využívání nástrojů ostrahy
1.           Agentura podporuje členské
státy při společném využívání nástrojů ostrahy, např. satelitů
a systémů hlášení lodí, s cílem poskytovat národním
koordinačním centrům i sobě pravidelné, spolehlivé a nákladově
efektivní informace o ostraze na vnějších hranicích a v předhraniční
oblasti.
2.           Agentura je oprávněna poskytnout
národnímu koordinačnímu centru na požádání informace o vnějších
hranicích žádajícího členského státu a o předhraniční
oblasti, jež byly získány z těchto činností:
a)           ze selektivního monitorování
určených přístavů a úseků pobřeží třetí
země, o nichž bylo z analýzy rizik a zpravodajských
poznatků zjištěno, že slouží k naloďování na plavidla používaná
k nelegální migraci či přeshraniční trestné
činnosti nebo k tranzitu těchto plavidel;
b)           ze sledování plavidla na
volném moři, které je podezřelé nebo o němž bylo zjištěno,
že je používáno k nelegální migraci či přeshraniční
trestné činnosti;
c)           z monitorování určených
oblastí v námořním prostoru s cílem detekovat, identifikovat
a sledovat plavidla, která jsou podezřelá nebo o nichž bylo
zjištěno, že jsou používána k nelegální migraci či přeshraniční
trestné činnosti;
d)           z hodnocení prostředí v
určených oblastech v námořním prostoru a na vnějších
pozemních hranicích za účelem optimalizace monitorování a hlídkování;
e)           ze selektivního monitorování
určených předhraničních oblastí na vnějších pozemních
hranicích, o nichž bylo z analýzy rizik a zpravodajských poznatků
zjištěno, že se jedná o potenciální výchozí nebo tranzitní oblasti
pro nelegální migraci či přeshraniční trestnou
činnost.
3.           Za účelem poskytování informací
podle odstavce 1 je Agentura oprávněna kompilovat a analyzovat data
získaná z těchto systémů, senzorů a platforem:
a)           systémy hlášení lodí v rámci
příslušných právních omezení, například systém automatické
identifikace (AIS) a systém sledování plavidel (VMS);
b)           satelitní snímky;
c)           senzory instalované na
platformách, včetně letounů s posádkou a bezpilotních
letounů.
4.           Agentura je oprávněna
odmítnout žádost národního koordinačního centra z důvodu technických
a finančních omezení, jakož i v jiných odůvodněných
případech.
5.           Nástroje ostrahy podle
odstavce 2 je Agentura oprávněna použít z vlastního podnětu ke
shromažďování informací, které mají význam pro společný zpravodajský předhraniční
obraz.
KAPITOLA III
Schopnost
reakce
Článek 13
Určení
úseků vnějších hranic
Každý členský stát rozdělí své
vnější pozemní a námořní hranice na hraniční úseky, jež
jsou přiděleny místnímu či regionálnímu koordinačnímu centru,
které zajišťuje účelné a efektivní řízení personálu a zdrojů.
Článek 14
Přiřazení
úrovní dopadů jednotlivým úsekům vnějších hranic
1.           Na základě vlastní analýzy
rizik a po konzultaci s příslušnými členskými státy
přiřadí Agentura každému z úseků vnějších pozemních a námořních
hranic členských států některou z těchto úrovní
dopadu:
a)           nízkou úroveň dopadu
v případě, že incidenty v souvislosti s nelegální migrací či přeshraniční
trestnou činností, ke kterým na daném hraničním úseku dochází, mají
na bezpečnost hranic nevýznamný dopad;
b)           střední úroveň
dopadu v případě, že incidenty v souvislosti s nelegální
migrací či přeshraniční trestnou činností, ke kterým
na daném hraničním úseku dochází, mají na bezpečnost hranic mírný
dopad;
c)           vysokou úroveň dopadu
v případě, že incidenty v souvislosti s nelegální
migrací či přeshraniční trestnou činností, ke kterým
na daném hraničním úseku dochází, mají na bezpečnost hranic významný
dopad.
2.           Národní koordinační
centrum pravidelně hodnotí, zda je úroveň dopadu pro některý
z hraničních úseků třeba upravit. Národní koordinační
centrum může Agenturu vyzvat ke změně úrovně dopadu, pokud
předloží podložené informace o změně situace na
dotčeném úseku vnějších hranic.
3.           Úrovně dopadu
přiřazené vnějším hranicím Agentura znázorní v evropském situačním
obrazu.
Článek 15
Reakce
odpovídající jednotlivým úrovním dopadu
1.           Členské státy zajistí,
aby ostraha a hlídkování na úsecích vnějších hranic odpovídaly
přiřazeným úrovním dopadu, a to takto:
a)           je-li úseku vnějších
hranic přiřazena nízká úroveň dopadu, místní nebo regionální
koordinační centrum na základě analýzy rizik zajistí pravidelnou
ostrahu a zabezpečí, aby byl v příhraniční oblasti
udržován v pohotovosti dostatečný počet hlídek pro účely sledování,
identifikace a zadržení;
b)           je-li úseku vnějších
hranic přiřazena střední úroveň dopadu, národní
koordinační centrum podpoří místní nebo regionální
koordinační centrum dočasným přidělením dalšího personálu a zdrojů;
c)           je-li úseku vnějších
hranic přiřazena vysoká úroveň dopadu, národní koordinační
centrum zajistí, aby byla místnímu nebo regionálnímu koordinačnímu centru
poskytnuta na vnitrostátní úrovni veškerá potřebná podpora
včetně informací, zdrojů a personálu; národní
koordinační centrum je rovněž oprávněno požádat o podporu Agenturu
v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 2007/2004.
2.           O opatřeních
přijatých na vnitrostátní úrovni podle odst. 1 písm. b)
a c) uvědomí národní koordinační centrum neprodleně
Agenturu.
3.           Je-li střední nebo
vysoká úroveň dopadu přiřazena úseku vnějších hranic, který
přiléhá k hraničnímu úseku jiného členského státu nebo
třetí země, koordinuje národní koordinační centrum přijatá
opatření s národním koordinačním centrem sousední země.
4.           Podá-li národní
koordinační centrum žádost podle odst. 1 písm. c), je Agentura oprávněna
podpořit toto centrum především:
a)           poskytnutím přednostního
zacházení při společném používání nástrojů ostrahy;
b)           koordinací nasazení
evropských jednotek pohraniční stráže v souladu s nařízením
(ES) č. 2007/2004;
c)           zajištěním nasazení
technického vybavení, které má Agentura k dispozici, v souladu
s nařízením (ES) č. 2007/2004;
d)           koordinací případné další
podpory, kterou nabídnou členské státy.
5.           Přiřazení
úrovně dopadu a odpovídající opatření přijatá na
vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie vyhodnocuje Agentura ve svých
zprávách o analýze rizik.
HLAVA IV
ZVLÁŠTNÍ
USTANOVENÍ
Článek 16
Přidělení
úkolů dalším centrům v členských státech
1.           Členské státy mohou
pověřit regionální, místní, funkční nebo jiná centra, která
mohou přijímat operativní rozhodnutí, aby ve své oblasti působnosti
zajišťovala přehled o situaci a schopnost reakce,
včetně úkolů a pravomocí podle čl. 5 odst. 3
písm. b), d) a e).
2.           Rozhodnutí členského
státu podle odstavce 1 nemá vliv na schopnost národního koordinačního
centra spolupracovat a vyměňovat si informace s ostatními národními
koordinačními centry a Agenturou.
3.           V předem vymezených
případech může národní koordinační centrum pověřit
centrum uvedené v odstavci 1 předáváním a výměnou informací
s regionálním nebo národním koordinačním centrem v jiném
členském státě nebo ve třetí zemi za předpokladu, že
o tomto předávání a výměně informací bude pravidelně
informovat své vlastní národní koordinační centrum.
Článek 17
Spolupráce
Agentury s třetími stranami
1.           Agentura využívá v souladu
s příslušným právním rámcem informace, kapacity a systémy, jež
mají k dispozici jiné agentury a subjekty EU.
2.           V souladu s odstavcem
1 spolupracuje Agentura zejména s těmito subjekty:
a)           s Evropským policejním
úřadem (Europolem), Centrem pro námořní analýzu a operace –
narkotika (MAOC–N) a Centrem pro boj proti obchodování s narkotiky ve
Středomoří (CeCLAD–M) za účelem výměny informací o přeshraniční
trestné činnosti, jež jsou zachycovány v evropském situačním obrazu;
b)           se Satelitním střediskem
Evropské unie, Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost a Agenturou
Společenství pro kontrolu rybolovu při zajišťování
společného využívání nástrojů ostrahy;
c)           s Evropskou komisí a agenturami
EU, jež mohou Agentuře poskytovat informace, které mají význam pro aktualizaci
evropského situačního a společného zpravodajského předhraničního
obrazu;
d)           s mezinárodními organizacemi,
jež mohou Agentuře poskytovat informace, které mají význam pro aktualizaci
evropského situačního a společného zpravodajského předhraničního
obrazu.
3.           Výměna informací mezi
Agenturou a subjekty podle odstavce 2 probíhá prostřednictvím
sítě podle článku 7 nebo jiných komunikačních sítí, které
splňují kritéria dostupnosti, důvěrnosti a integrity.
4.           Spolupráce mezi Agenturou
a subjekty podle odstavce 2 se řídí pracovními ujednáními podle
nařízení (ES) č. 2007/2004 a právního základu daného subjektu.
Pokud jde o nakládání s utajovanými informacemi, stanoví tato ujednání,
že jsou agentury EU a ostatní příslušné subjekty povinny dodržovat bezpečnostní
pravidla a normy rovnocenné pravidlům a normám, které používá
Agentura.
5.           Agentury a subjekty podle
odstavce 2 mohou využívat informace získané v kontextu systému EUROSUR v souladu
se svým právním rámcem a se základními právy.
Článek 18
Spolupráce
se sousedními třetími zeměmi
1.           Výměna informací a spolupráce
se sousedními třetími zeměmi při předcházení nelegální
migraci a přeshraniční trestné činnosti může probíhat
na základě dvoustranných nebo vícestranných dohod mezi jedním nebo
několika členskými státy a jednou nebo několika příslušnými
sousedními třetími zeměmi. Národní koordinační centra
členských států jsou kontaktním místem pro výměnu informací mezi
sítí podle článku 7 a regionálními sítěmi, jejichž
členy jsou sousední třetí země.
2.           Výměna informací podle
odstavce 1 tohoto článku a podle čl. 9 odst. 2 písm. h)
s třetí zemí, která by mohla tyto informace využít k identifikaci
osob nebo skupin osob, které čelí vážnému riziku mučení, nelidského nebo ponižujícího
zacházení či trestu nebo dalšího porušování základních práv, je zakázána.
3.           Výměna informací podle
odstavce 1 tohoto článku a podle čl. 9 odst. 2 písm. h)
probíhá v souladu s podmínkami dvoustranných a mnohostranných
dohod se sousedními třetími zeměmi.
4.           Pokud v kontextu systému
EUROSUR poskytl informace členský stát, který není stranou dohod podle odstavce
1 či sítí podle čl. 9 odst. 2 písm. h), lze tyto
informace sdílet s třetí zemí podle této dohody nebo v rámci
této sítě až po předchozím souhlasu tohoto státu.
5.           Pokud byly informace získány
prostřednictvím služby společného využívání nástrojů ostrahy, vztahují
se na jejich výměnu s třetími zeměmi předpisy a pravidla
pro tyto nástroje a systémy, jakož i příslušná ustanovení
směrnice 95/46/ES a nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 19
Příručka
Evropská komise v úzké spolupráci s členskými
státy a Agenturou vypracuje praktickou příručku pro uplatňování
a řízení systému EUROSUR (dále jen „příručka“), která bude
obsahovat technické a operativní pokyny, doporučení a osvědčené
postupy. Evropská komise přijme tuto příručku ve formě
doporučení.
Článek 20
Monitorování
a hodnocení
1.           Agentura zajistí, aby byly
zavedeny postupy pro monitorování technických a operačních funkcí
systému EUROSUR z hlediska cílů, které spočívají v dosažení
náležitého přehledu o situaci a schopnosti reakce na
vnějších hranicích.
2.           Zprávu o fungování
systému EUROSUR předloží Agentura dne 1. října 2015 a poté
každé dva roky.
3.           Celkové hodnocení systému
EUROSUR předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě dne 1. října 2016
a poté každé čtyři roky. V tomto hodnocení budou posouzeny
dosažené výsledky v porovnání s vytyčenými cíli, bude
zhodnoceno, zda nadále platí základní odůvodnění, a bude posouzeno uplatňování
tohoto nařízení v členských státech a Agenturou a dodržování
základních práv. Uvedené hodnocení bude případně doplněno
vhodnými návrhy na změnu tohoto nařízení.
4.           Členské státy poskytnou
Agentuře informace nezbytné k vypracování návrhu zprávy podle odstavce
2. Agentura poskytne Komisi informace nezbytné k vypracování hodnocení podle
odstavce 3.
Článek 21
Vstup v platnost a použitelnost
1.           Toto nařízení vstupuje
v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku
Evropské unie.
2.           Toto nařízení se použije
ode dne 1. října 2013.
3.           Ustanovení čl. 5 odst. 1
se použije pro členské státy nacházející se na vnějších jižních
námořních a na vnějších východních pozemních hranicích Evropské
unie (Bulharsko, Estonsko, Finsko, Francie, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Maďarsko,
Malta, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Řecko, Slovenská republika,
Slovinsko a Španělsko) od 1. října 2013.
4.           Pro ostatní členské
státy s vnějšími pozemními a námořními hranicemi (Belgie,
Německo, Nizozemsko a Švédsko) se ustanovení čl. 5 odst. 1
použije od 1. října 2014.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu
se Smlouvami.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda / předsedkyně                                 předseda
/ předsedkyně
Příloha
Při zavádění, provozování a udržování
jednotlivých složek rámce EUROSUR se berou v úvahu tyto zásady:
a)           Zásada zájmových
společenství: Národní koordinační centra tvoří
společně s Agenturou zvláštní zájmová společenství pro
sdílení informací a spolupráci v rámci systému EUROSUR. Různá
národní koordinační centra a Agentura vytváří zájmová
společenství za účelem výměny informací při plnění
společných cílů, požadavků a zájmů.
b)           Zásady jednotné správy
a využití stávajících struktur: Agentura zajišťuje vzájemnou
provázanost jednotlivých složek systému EUROSUR a za tímto účelem mj. vydává
pro národní koordinační centra doporučení a poskytuje jim
podporu a posiluje informační a technickou interoperabilitu.
Rámec systému EUROSUR využívá v maximální možné míře stávající
systémy a kapacity. Systém EUROSUR se zřizuje v plném souladu
s iniciativou společného prostředí pro sdílení informací (CISE)
pro účely ostrahy v námořním prostoru EU, a tím
přispívá ke koordinovanému a nákladově efektivnímu přístupu
k meziodvětvové výměně informací v Unii, z nějž
tento systém rovněž profituje.
c)           Zásady sdílení a zabezpečení
informací: Informace poskytované v rámci systému EUROSUR jsou k dispozici
všem národním koordinačním centrům a Agentuře, nejsou-li
stanovena či dohodnuta zvláštní omezení. Národní koordinační centra zaručují
dostupnost, důvěrnost a integritu informací
vyměňovaných na vnitrostátní a evropské úrovni. Agentura zaručuje
dostupnost, důvěrnost a integritu informací
vyměňovaných na evropské úrovni.
d)           Zásada servisní orientace
a zásada standardizace: Využívání kapacit systému EUROSUR se řídí
servisně orientovaným přístupem. Agentura zajišťuje, aby se rámec
systému EUROSUR v maximální možné míře opíral o mezinárodně
sjednané standardy.
e)           Zásada pružnosti:
Organizace, informace a technologie umožňují účastníkům systému
EUROSUR pružně a strukturovaně reagovat na změny situace.
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ
VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
              1.1.    Název
návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíl(e)
              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro monitorování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodům a nesrovnalostem
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU
              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové
linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný
souhrnný dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný
dopad na operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Návrh
nařízení, kterým se zřizuje Evropský systém kontroly hranic (EUROSUR)

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[17]

V současné
době okruh 3a, hlava 18 – vnitřní věci
Budoucí
víceleté finanční výhledy: Okruh 3 (Bezpečnost a občanství)
Povaha návrhu/podnětu
þ Návrh/podnět se
týká nové akce (financování oblasti vnitřních
věcí v období 2014–2020)
¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu/přípravné akci[18]
¨ Návrh/podnět se
týká prodloužení stávající akce
¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci

1.3.
Cíle
1.3.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Evropská rada
ve svých závěrech ze 23.–24. června 2011 uvedla, že „prioritou
je další rozvoj evropského systému ostrahy hranic, jehož provoz by měl být
zahájen do roku 2013 a jenž umožní orgánům členských států
vykonávajícím činnosti související s ostrahou hranic sdílet
operativní informace a zlepšit spolupráci.“
Jak je uvedeno
v pracovním programu Komise (CWP) na rok 2011[19], „cílem systému EUROSUR je
zvýšit kontrolu vnější schengenské hranice, zejména námořní hranice
na jihu a pozemní hranice na východě. Systém EUROSUR stanoví mechanismus,
v rámci něhož budou orgány členských států zodpovědné za
činnosti spojené s ostrahou hranic (pohraniční stráž, pobřežní
hlídka, policie, celní správa, námořnictvo) sdílet provozní informace a
spolupracovat vzájemně mezi sebou, jakož i s agenturou FRONTEX,
tak, aby snížily počet úmrtí na moři, aby omezily počet
nelegálních přistěhovalců, jejichž vstup na EU není
zaregistrován, a aby zvýšily vnitřní bezpečnost prevencí
přeshraniční trestné činnosti, jako je terorismus, obchod s
lidmi, pašování zbraní, nedovolený obchod s drogami aj.“
Členské
státy EU, agentura pro řízení spolupráce na vnějších hranicích EU
FRONTEX a Evropská komise od roku 2008 úzce spolupracují s cílem
definovat a rozvíjet rámec EUROSUR. Složky systému EUROSUR jsou od roku
2011 testovány a postupně zřizovány ve formě pilotních
projektů s využitím prostředků poskytovaných z rozpočtu
agentury Frontex. Souběžně s tím členské státy využívají od
roku 2008 Fond pro vnější hranice pro zřizování vnitrostátních složek
systému EUROSUR, například národních koordinačních center a vnitrostátních
systémů ostrahy hranic.
Proto jde
v současnosti o tyto činnosti ABB:
18.02 – Solidarita
– vnější hranice, návrat, vízová politika a volný pohyb osob Cíl 1:
Umožnit osobám překračovat vnitřní hranice bez hraničních
kontrol, podporovat bezpečné hranice a předcházet nelegální
migraci dalším rozvíjením integrovaného systému řízení vnějších
hranic a zvýšením úrovně hraničních kontrol, mimo jiné
zřízením informačního systému SIS II a využitím
finanční podpory z Fondu pro vnější hranice.
Souběžný
vývoj a uplatňování systému EUROSUR výrazně zkracuje čas
potřebný k jeho zavedení a rovněž umožňuje testovat
a přizpůsobovat jednotlivé složky systému EUROSUR ještě
před jeho uvedením do provozu na konci roku 2013.
Práce
vykonávané při vývoji, testování a postupném zavádění systému
EUROSUR vycházejí z plánu vytvoření tohoto systému předloženého
ve sdělení Komise z roku 2008.[20]
Tento plán byl schválen v závěrech Rady pro spravedlnost a vnitřní
věci z června 2008 a února 2010 a ve Stockholmském
programu a akčním plánu pro jeho provádění.

1.3.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity
ABM/ABB

EUROSUR má dva
specifické cíle, totiž výrazně zvýšit přehled o situaci
a schopnost orgánů ochrany hranic členských států
a agentury Frontex reagovat tak, aby jakékoli nové trasy nebo
metody pro nelegální migraci a přeshraniční trestnou
činnost byly pokud možno odhaleny a zablokovány krátce poté, co byly zjištěny.

1.3.3.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte účinky,
které by návrh/podnět měl mít na příjemce/cílové skupiny.
1.         Přehled
o situaci určuje, v jakém rozsahu jsou orgány schopny
detekovat přeshraniční pohyby a nacházet pádné důvody pro
kontrolní opatření. Toho lze dosáhnout splněním těchto
operačních cílů na vnitrostátní a evropské úrovni:
a.         zlepšená spolupráce mezi agenturami
v důsledku zefektivnění struktur a propojení systémů
v oblasti vymáhání práva;
b.         použití syntézy dat v kombinaci
s moderními technologickými funkcemi pro detekci a sledování
přeshraničního pohybu, a to zejména (malých) plavidel;
c.         meziodvětvová výměna informací
s dalšími subjekty v námořním prostoru, jako je doprava, celní
správa, kontrola rybolovu a obrana;
d.         zlepšení výměny informací se sousedními třetími
zeměmi.
2.         Schopnost
reakce určuje dobu potřebnou k přepravě na místo přeshraničního
pohybu, který má být podroben kontrole, a dále dobu a prostředky
potřebné pro náležitou reakci na neobvyklé okolnosti. Na vnitrostátní
i evropské úrovni by proto měly být splněny tyto operační
cíle:
a.         výměna dat, informací a zpravodajských
poznatků v téměř reálném čase a případně
i v zabezpečeném režimu; tato výměna umožní přechod
z přístupu zaměřeného na hlídkování na přístup, jenž
je zaměřen na zpravodajství a vychází z analýzy rizik;
b.         efektivní řízení personálu a zdrojů,
včetně senzorů a hlídek;
c.         zjišťování účinnosti, vyhodnocování účinku
činností při ostraze hranic a tím poskytnutí nového východiska
pro hodnocení rizik a přeskupení priorit.
Tabulka problémů propojení, cílů
a opatření
 Specifické cíle || Plánované akce
 1a – Zefektivnění struktur a propojení systémů na vnitrostátní úrovni. 2a – Efektivní řízení personálu a zdrojů. 2c – Zjišťování účinnosti. || Zřízení národního koordinačního centra (NCC) a Situačního centra agentury Frontex (FSC).
 2a – Výměna dat, informací a zpravodajských poznatků v téměř reálném čase. || Zřízení sítě EUROSUR, propojení národních koordinačních center a agentury Frontex. Vytváření společného zpravodajského předhraničního obrazu.
 1d – Zlepšení výměny informací se sousedními třetími zeměmi.   || Propojení systému EUROSUR s regionálními sítěmi zřízenými mezi členskými státy a sousedními třetími zeměmi.
 1b – Použití syntézy dat v kombinaci s technologickými funkcemi pro detekci a sledování přeshraničního pohybu. 1c – Meziodvětvová výměna informací s dalšími subjekty v námořním prostoru. || Zřízení služby pro společné využívání nástrojů ostrahy na úrovni EU.

1.3.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
Agentura Frontex zajistí, aby byly
zavedeny metody, kterými bude monitorováno fungování systému EUROSUR z hlediska
hlavních politických cílů s přihlédnutím k těmto
ukazatelům[21]:
Ukazatele dopadu[22]
snížení počtu nedetekovaných
vstupů nelegálních migrantů do schengenského prostoru;
snížení počtu ztrát na životech
migrantů na moři;
snížení přeshraniční trestné
činnosti, zejména pašování drog přes vnější hranice.
Ukazatele výsledků a výstupů[23]
zvýšení přehledu o situaci na
vnějších hranicích a v předhraniční oblasti;
zlepšení spolupráce mezi agenturami na
vnitrostátní úrovni;
zlepšení spolupráce mezi členskými
státy, jakož i s agenturou FRONTEX;
posílení spolupráce se sousedními
třetími zeměmi;
posílení technické a operační kapacity
pro detekci a sledování malých člunů;
posílení výměny neutajovaných
i utajovaných informací v téměř reálném čase;
posílení schopnosti reagovat na
upozornění, incidenty a další události na vnějších hranicích.

1.4.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.4.1.
Požadavky, které mají být splněny v krátkodobém
nebo dlouhodobém horizontu

EU bude
v období 2012–2020 v oblasti ostrahy hranic i nadále čelit
řadě obecných i specifických problémů, které jsou
řešeny systémem EUROSUR.[24]
EU čelí
na svých vnějších hranicích značným tlakům v souvislosti
s nelegální migrací, o níž se očekává, že bude v příštích
letech pokračovat. Používání malých člunů nezpůsobilých
k plavbě na moři dramaticky zvýšilo počet migrantů
utopených ve Středozemním moři, což před donucovací orgány staví
těžký úkol, protože detekovat a sledovat takové malé čluny na
volném moři je mimořádně obtížné. Zločinecké sítě
podílející se na pašování migrantů často používají stejné trasy
a metody pro přeshraniční trestnou činnost, například
pro obchodování s lidmi a drogami. Zlepšená spolupráce mezi
agenturami pro ochranu hranic a policejními orgány by měla
výrazně přispět k boji proti takové závažné trestné
činnosti na vnějších hranicích.
Změna
tras a metod, jež zločinecké sítě využívají pro nelegální
migraci a přeshraniční trestnou činnost, je často
rychlejší a pružnější než reakce orgánů členských
států na změnu situace. Jedním z důvodů pro tuto
opožděnou reakci je, že v některých
členských státech je do ostrahy námořních hranic přímo zapojeno
až šest různých orgánů, které nemají stanovena jasná pravidla a pracovní
postupy pro vzájemnou spolupráci a výměnu informací. Nejde však
pouze o nedostatek koordinace uvnitř některých členských
států, ale také mezi jednotlivými členskými státy v důsledku
absence vhodných postupů, sítí nebo komunikačních kanálů pro
výměnu informací. Migrační tlak představuje značné problémy
i pro třetí země nacházející se na jižním pobřeží
Středozemního moře. Je proto nezbytné blíže spolupracovat se
zeměmi původu nelegálních migrantů i se zeměmi, kde se
tito migranti naloďují.

1.4.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

V souladu
se zásadou subsidiarity[25]
se systém EUROSUR řídí decentralizovaným přístupem, ve kterém
páteř spolupráce v systému EUROSUR tvoří národní koordinační
centra pro ostrahu hranic. Propojením stávajících vnitrostátních a evropských
systémů a vytvářením nových kapacit umožňuje systém EUROSUR
orgánům ochrany hranic členských států a agentuře
Frontex komunikovat a vyměňovat si informace za účelem
zlepšení přehledu o situaci na vnějších hranicích, a tím
vnést do ostrahy hranic skutečnou přidanou hodnotu.
Lepší sdílení
informací pomůže přesněji určit cíle, např. čluny
používané pro nelegální migraci a přeshraniční trestnou
činnost, a proto umožní cílenější, včasné a nákladově
efektivní využití dostupné techniky, s jejíž pomocí lze narušitele hranic
zachytit. Tohoto cíle nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských
států, nýbrž jej lze lépe dosáhnout na úrovni Unie.

1.4.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností
v minulosti

Iniciativa na
zřízení systému EUROSUR navazuje na zkušenosti získané v minulosti,
například v rámci Evropské sítě hlídek (ESH) koordinované
agenturou FRONTEX. Kromě toho je jejím záměrem co nejlépe využít
stávající vnitrostátní infrastruktury ochrany hranic v kombinaci s operačními
mezinárodními a evropskými systémy, jakož i s výsledky
nejnovějšího technologického vývoje (např. využití satelitů).
Zejména pokud se týká využití moderních technologií, systém EUROSUR využívá
celou řadu výzkumných projektů uskutečněných v rámci
7. rámcového programu pro výzkum a vývoj (7.RP).[26]

1.4.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími
relevantními nástroji

Co nejlepším
využitím stávajících systémů, kapacit a programů financování
dostupných na úrovni Evropské unie směřuje systém EUROSUR k zajištění
co nejvyšší soudržnosti a synergie s dalšími příslušnými
nástroji.

1.5.
Doba trvání akce a finanční dopad

þ Časově omezený návrh/podnět
–
¨  Návrh/podnět s platností od [DD/MM] RRRR do [DD/MM] RRRR
–
þ  Finanční dopad od roku 2014 do roku 2020
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od roku
RRRR do roku RRRR,
–
poté plné fungování.

1.6.
Předpokládaný způsob řízení[27]

þ Přímé centralizované řízení Komisí
þ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny:
–
¨  výkonným agenturám
–
þ  subjektům zřízeným Společenstvími[28]
–
¨  vnitrostátním veřejnoprávním subjektům/subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨  osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
þ Sdílené řízení s členskými státy
¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části
„Poznámky“.
Jednotlivé
složky systému EUROSUR budou prováděny především agenturou FRONTEX
a členskými státy (sdílené řízení) na základě plánu
vytvoření systému EUROSUR z roku 2008 (KOM(2008) 68 v konečném
znění). S ohledem na zřízení národních koordinačních center
bude členským státům v letech 2012–2013 poskytována podpora
prostřednictvím Fondu pro vnější hranice a v letech 2014–2020
prostřednictvím nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších
hranic a víz v rámci plánovaného Fondu pro vnitřní
bezpečnost. Na druhé straně využije agentura Frontex svůj
vlastní rozpočet ke zřízení sítě EUROSUR a dalších
horizontálních složek systému EUROSUR, jako např. společného
zpravodajského předhraničního obrazu; tyto prostředky
z rozpočtu doplní v případě potřeby podpora z Fondu
pro vnitřní bezpečnost (přímé nebo nepřímé centralizované
finanční řízení).
Z finančních
prostředků poskytovaných v rámci 7. rámcového programu pro
výzkum a vývoj bude podpořeno zřízení plánované služby pro
společné využívání nástrojů ostrahy v letech 2012–2013.
Opatření
v sousedních třetích zemích budou podporována v letech 2012–2013
tematickým programem pro migraci a azyl v rámci nástroje pro
rozvojovou spolupráci.

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Upřesněte četnost a podmínky.
Dva roky po uvedení systému EUROSUR do
plného provozu a každý další rok předloží agentura Frontex Komisi
zprávu o technickém a operačním fungování systému EUROSUR, která
vezme v úvahu výše uvedené ukazatele[29].
Kromě toho tři roky po zahájení všech činností systému EUROSUR
a poté každé čtyři roky vypracuje Komise celkové hodnocení
systému EUROSUR, zahrnující přezkoumání výsledků vzhledem k cílům,
jakož i posouzení trvalé platnosti základního odůvodnění. První
hodnocení by mělo probíhat v roce 2016 pod podmínkou, že systém
EUROSUR bude uveden do provozu v roce 2013. Komise by měla Evropskému
parlamentu a Radě předložit zprávu o hodnocení a v případě
potřeby k ní připojí vhodné návrhy na změnu nařízení
o zřízení systému EUROSUR.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

–      Odhady nákladů uvedené v přiloženém posouzení dopadů
byly vypracovány na základě údajů obdržených od členských
států, agentur EU a soukromého sektoru a ověřeny
externím dodavatelem technické studie obsahující posouzení finančního
dopadu systému EUROSUR (GHK). Tyto odhady představují nejlepší odhad
nákladů na provádění zvažovaných politických možností na základě
jejich popisu v plánu vytvoření systému EUROSUR z roku 2008 a
v následné technické dokumentaci. Očekává se, že by úpravy oblasti
působnosti, organizačních a řídících struktur, technických
požadavků, povahy poskytování služeb a postupného provádění
plánu vytvoření systému EUROSUR vedly ke změnám nákladů na
poskytování těchto služeb.
–      Jednotlivé složky a kroky uvedené v plánu vytvoření
systému EUROSUR z roku 2008 (KOM(2008) 68 v konečném znění)
jsou vyvíjeny, testovány a prováděny paralelně. Důvodem
tohoto přístupu je, že obvyklý životní cyklus vývoje systému, v němž
jeden krok navazuje na výsledky předchozího kroku a v němž
provádění systému následuje po jeho vývoji, by byl příliš
časově náročný. Pozornost je třeba věnovat
slučování výsledků jednotlivých kroků do jednoho společného
rámce. Této provázanosti lze dosáhnout nejlépe právním předpisem
jasně vymezujícím různý obsah složek, jakož i role a povinnosti
jednotlivých subjektů.

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

Použijí se řídící a kontrolní systémy
vytvořené v rámci různých využívaných finančních
programů (např. Fondu pro vnitřní bezpečnost). K zajištění
řádného a plynulého provádění jednotlivých složek systému
EUROSUR se dále předpokládá využití odborných znalostí, a to jak
interních (např. Společné výzkumné středisko), tak externích
(např. externí dodavatelé).

2.3.
Opatření k zamezení podvodům a nesrovnalostem

Uveďte stávající či
předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
V plném rozsahu se použijí opatření proti
podvodům zavedená na vnitrostátní i evropské úrovni.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené
výdajové rozpočtové linie

·      Stávající výdajové rozpočtové linie[30]
V pořadí podle okruhů víceletého finančního
rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce   || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo || RP ([31]) || ze zemí ESVO[32] || z kandidátských zemí[33] || ze třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3a || 18 02 03 02 – Frontex || RP || Ne || Ne || Ne || Ne
 3a || 18 02 06 – Fond pro vnější hranice || RP || Ne || Ne || ANO || Ne
·      Požadované nové rozpočtové linie
V pořadí podle okruhů víceletého
finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce: || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo || RP/NP || ze zemí ESVO || z kandidátských zemí || ze třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3 || 18 02 cc – Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice a víza || RP || Ne || Ne || ANO || Ne
 3 || 18 02 05 02 – Frontex || RP || Ne || Ne || Ne || Ne

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje v období 2014–2020[34]
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo 3 || Bezpečnost a občanství
 GŘ: HOME ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Následující roky || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Fond pro vnitřní bezpečnost[35] || Závazky || (1) || 14,107 || 16,111 || 16,111 || 16,411 || 16,411 || 16,411 || 16,411 ||   || 111,973
 Platby || (2) || 1,915 || 3,997 || 7,720 || 12,130 || 15,751 || 16,266 || 16,347 || 37,848 || 111,973
 18 02 03 02[36] || Závazky || (1a) || 20,601 || 19,997 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 18,290 ||   || 132,048
 Platby || (2a) || 10,301 || 20,299 || 19,144 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 9,145 || 132,048
 Prostředky správní povahy financované z finančního krytí pro zvláštní programy[37] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtové položky ||   || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||   || 0
 CELKEM prostředky pro GŘ HOME || Závazky || =1+1a +1b+1c || 34,708 || 36,108 || 34,401 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || 34,701 ||   || 244,021
 Platby ||   || 12,215 || 24,296 || 26,864 || 30,420 || 34,041 || 34,556 || 34,637 || 46,993 || 244,021
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 34,708 || 36,108 || 34,401 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || 34,701 ||   || 244,021
 Platby || (5) || 12,215 || 24,296 || 26,864 || 30,420 || 34,041 || 34,556 || 34,637 || 46,993 || 244,021
  Prostředky správní povahy financované z finančního krytí pro zvláštní programy CELKEM || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||   || 0
 CELKEM prostředky z OKRUHU 3 víceletého finančního rámce (Referenční částka) || Závazky || =4+6 || 34,708 || 36,108 || 34,401 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || 34,701 ||   || 244,021
 Platby || =5+6 || 12,215 || 24,296 || 26,864 || 30,420 || 34,041 || 34,556 || 34,637 || 46,993 || 244,021
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správa / správní náklady“
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Následující roky || CELKEM
 GŘ: HOME ||
  Lidské zdroje || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 ||   || 1,778
  Ostatní správní výdaje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||   || 0
 GŘ HOME CELKEM || Prostředky || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 ||   || 1,778
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 ||   || 1,778
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 ||   || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 34,962 || 36,362 || 34,655 || 34,955 || 34,955 || 34,955 || 34,955 ||   || 245,799
 Platby || 12,469 || 24,550 || 27,118 || 30,674 || 34,295 || 34,810 || 34,891 || 46,993 || 245,799

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační prostředky

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
–
þ  Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků,
jak je vysvětleno dále:
 Uveďte cíle a výstupy   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM ||
 VÝSTUPY ||
 Druh výstupu[38] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem ||
 SPECIFICKÉ CÍLE č. 1a, 2a a 2c[39] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup[40] || Centrum || 2,179 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 52,29 ||
 – Výstup[41] || Centrum || 75,765 || 1 || 11,316 || 1 || 12,164 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 75,765 ||
 Mezisoučet za specifické cíle č. 1a, 2a a 2c || 25 || 18,786 || 25 || 19,634 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 128,055 ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2a[42] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup[43] || Síť || 33,071 || 1 || 5,969 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 33,071 ||
 – Výstup[44] || Obraz || 23,212 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 23,212 ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2a || 2 || 9,285 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 56,283 ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1d[45] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – Výstup[46] || Sítě || 537,75 || 4 || 951 || 4 || 0 || 4 || 0 || 4 || 300 || 4 || 300 || 4 || 300 || 4 || 300 || 4 || 2,151
 || Mezisoučet za specifický cíl č. 1d || 4 || 0,951 || 4 || 0 || 4 || 0 || 4 || 0,300 || 4 || 0,300 || 4 || 0,300 || 4 || 0,300 || 4 || 2,151
 SPECIFICKÉ CÍLE č. 1b a 1c[47] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup[48] || Služba ||   || 1 || 5,686 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 57,532
 Mezisoučet za specifické cíle č. 1b a 1c || 1 || 5,686 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 57,532
 NÁKLADY CELKEM || 32 || 37,198 || 32 || 38,688 || 32 || 36,891 || 32 || 37,191 || 32 || 37,191 || 32 || 37,191 || 32 || 37,191 || 32 || 244,021 ||

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
–
þ  Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok 2014[49] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 1,778
 Ostatní správní výdaje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 1,778
 Mimo OKRUH 5[50] víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatní výdaje správní povahy || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 1,778

3.2.3.2.
 Odhadované potřeby v oblasti lidských
zdrojů

–
¨  Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
–
þ  Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále:[51]
Odhad vyjádřete v celých
číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 18 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD
 XX 01 01 02 (při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[52]
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [53] || – v ústředí[54] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – při delegacích ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CELKEM || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD
XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ a případně doplněny
z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ
poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem
na rozpočtová omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Monitorování a podpora každodenního řízení systému EUROSUR.
 Externí zaměstnanci ||

3.2.4.
Soulad se stávajícím a příštím víceletým
finančním rámcem

–
þ  Návrh/podnět je v souladu se stávajícím a příštím
víceletým finančním rámcem.
–
¨  Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce.
Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové linie a odpovídající částky.
–
¨  Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce[55].
Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.

3.2.5.
Příspěvky třetích stran

–
þ  Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích
stran.
–
¨  Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle
následujícího odhadu:
Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na
3 desetinná místa)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

Odhadovaný dopad na příjmy
–
þ  Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
–
¨  Návrh/podnět má tento finanční dopad:
¨         dopad na vlastní zdroje
¨         dopad na různé příjmy
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[56]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložte tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie.
Určete způsob
výpočtu dopadu na příjmy.
[1]               Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.
[2]               KOM(2008) 68 v konečném znění ze dne
13. února 2008 (plán vytvoření systému EUROSUR). Informace
o pokroku dosaženém v letech 2008–2010 viz SEK(2009) 1265
v konečném znění ze dne 24. září 2009
a SEK(2011) 145 v konečném znění ze dne 28. ledna 2011.
[3]               Srov. též čl. 77 odst. 1 písm. c)
Smlouvy o fungování EU.
[4]               Srov. článek 11c nařízení (ES)
č. 2007/2004 vložený nařízením (EU) č. 1168/2011.
[5]               KOM(2010) 385 v konečném znění,
20.7.2010.
[6]               Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.
[7]               Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.
[8]               Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.
[9]               Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 60.
[10]             Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.
[11]             Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.
[12]             Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
[13]             Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.
[14]             Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19.
[15]             Úř. věst. L 111, 4.5.2010, s. 20.
[16]             Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.
[17]             ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(Activity-Based Budgeting).
[18]             Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a)
nebo b) finančního nařízení.
[19]             KOM(2010) 623 v konečném znění ze dne
27.10.2010, SV. II, 43, 14.
[20]             KOM(2008) 68 v konečném znění ze dne
13.2.2008 (plán vytvoření systému EUROSUR).
[21]             Srov. kapitolu 8 připojeného posouzení dopadů.
[22]             Ve srovnání s údaji pro rok 2011, uvedenými ve
zprávách agentury Frontex z analýzy rizik a příslušných zprávách
Europolu. Tyto ukazatele také závisí na faktorech mimo systém EUROSUR,
například na změnách politické a ekonomické situace
v sousedních třetích zemích.
[23]             Ve srovnání se současnou situací popsanou
v posouzení dopadů, jež je připojeno k návrhu nařízení
o systému EUROSUR.
[24]             Srov. kapitolu 3.2 a 3.3 připojeného posouzení
dopadů.
[25]             Srov. kapitolu 3.5 připojeného posouzení dopadů.
[26]             Viz seznamy projektů v příloze 1.5.
[27]             Vysvětlení způsobů řízení spolu
s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na
stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[28]             Uvedené v článku 185 finančního
nařízení.
[29]             Srov. kapitolu 8 připojeného posouzení dopadů.
[30]             Tyto rozpočtové linie se používají pro postupný vývoj
a testování jednotlivých složek systému EUROSUR až do roku 2013. Vzhledem
k tomu, že navrhované nařízení o systému EUROSUR by mělo
vstoupit v platnost na konci roku 2013, je legislativní finanční
výkaz omezen na časové období 2014–2020. Přehled nákladů
vynaložených na vývoj systému EUROSUR v letech 2008–2010
a odhadovaných nákladů na tento systém v období 2011–2020 lze
nalézt v připojeném posouzení dopadů.
[31]             RP = rozlišené prostředky / NP = nerozlišené
prostředky.
[32]             ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
[33]             Kandidátské země a případně
potenciální kandidátské země ze západního Balkánu.
[34]             Přehled celkových odhadovaných nákladů na období
2011–2020 lze nalézt v připojeném posouzení dopadů.
[35]             Z této rozpočtové linie jsou financovány tyto
náklady: 1) 75% spolufinancování operačních nákladů ze strany EU pro
národní koordinační centra (NCC) ve 24 členských státech
s vnějšími pozemními a námořními hranicemi, pokud jsou tyto
náklady plánovány členskými státy s využitím rozpočtu Unie. 2)
Náklady na službu pro společné využívání nástrojů ostrahy, které by
měly být spolufinancovány rovněž z relevantních evropských
vesmírných programů, včetně operačního globálního monitoringu
životního prostředí a bezpečnosti (GMES), a to
v rozsahu dostupném v období 2014–2020. 3) Náklady na propojení
systému EUROSUR s regionálními sítěmi zřízenými mezi
členskými státy a sousedními třetími zeměmi. 4) Veškeré
další náklady potřebné k provádění systému EUROSUR.
[36]             Na operační náklady Situačního centra agentury
Frontex (FSC), sítě propojující NCC a Frontex a společného
zpravodajského obrazu o předhraniční oblasti. Předpokládá se, že
5–10 mil. EUR ročně z těchto odhadů bude pokryto
z rozpočtu agentury Frontex a 10–15 mil. EUR
ročně z Fondu pro vnitřní bezpečnost. Přesné
částky financované prostřednictvím agentury Frontex budou vymezeny
v rámci ročního rozpočtového procesu.
[37]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na
podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalých linií „BA“),
nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[38]             Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být
dodány (např.: počet financovaných studentských výměn,
počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
[39]             Popsaný v části 1.4.2: 1a – Zefektivnění
struktur a propojení systémů na vnitrostátní úrovni, 2a – Efektivní
řízení personálu a zdrojů, 2c – Zjišťování účinnosti.
[40]             75% spolufinancování operačních nákladů ze
strany EU pro národní koordinační centra (NCC) ve 24 členských
státech s vnějšími pozemními a námořními hranicemi.
[41]             Operační náklady Situačního centra agentury
Frontex (FSC).
[42]             2a – Výměna dat, informací a zpravodajských
poznatků v téměř reálném čase.
[43]             Operační náklady sítě propojující národní
koordinační centra a agenturu Frontex.
[44]             Operační náklady společného zpravodajského
obrazu o předhraniční oblasti (CPIP).
[45]             1d – Zlepšení výměny informací se sousedními
třetími zeměmi.
[46]             Propojení systému EUROSUR s regionálními
sítěmi zřízenými mezi členskými státy a sousedními
třetími zeměmi.
[47]             1b – Použití syntézy dat v kombinaci
s technologickými možnostmi pro detekci a sledování
přeshraničního pohybu, 1c – Meziodvětvová výměna informací
s dalšími subjekty v námořním prostoru.
[48]             Operační náklady služby pro společné
využívání nástrojů ostrahy na úrovni EU.
[49]             Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět.
[50]             Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na
podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“),
nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[51]             2 pracovní místa AD uvedená v tabulce níže jsou
obsažena v návrhu nařízení o zřízení fondu pro vnitřní
bezpečnost.
[52]             SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.
[53]             Dílčí
strop na externí pracovníky z operačních
prostředků (bývalé linie „BA“).
[54]             V podstatě na strukturální fondy, Evropský
zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský
rybářský fond.
[55]             Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[56]             Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky
z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé
částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.