				|

		52011PC0838

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o nástroji předvstupní pomoci (NPP II) /* KOM/2011/0838 v konečném znění - 2011/0404 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
Na tento návrh je třeba nahlížet v
kontextu všech navrhovaných finančních nástrojů pro finanční
výhled 2014–2020, jak jsou uvedeny ve sdělení „Rozpočet –
Evropa 2020“[1].
Uvedené sdělení stanoví rozpočtový rámec pro nástroje EU v oblasti
vnější činnosti v rámci okruhu 4 (Globální Evropa),
včetně nástroje předvstupní pomoci (NPP). Na tomto základě
předkládá Komise předlohu nařízení, kterým se stanoví
legislativní rámec pro nový NPP, spolu s posouzením dopadů alternativních
scénářů s ohledem na tento nástroj.
V článku 49 Smlouvy o Evropské unii
je stanoveno, že každý evropský stát, který uznává hodnoty uvedené v
článku 2 Smlouvy a zavazuje se k jejich podpoře, může
požádat o členství v Unii.
V posledních 50 letech usilovala EU
současně o integraci a rozšíření; počet členských
států vzrostl z 6 na současných 27 a počet obyvatel z méně
než 200 milionů na více než 500 milionů. Přezkum[2] provedený
po pěti letech od pátého rozšíření EU v roce 2004
dospěl k závěru, že: poslední rozšíření Evropské unie
přinesla větší hospodářskou prosperitu všem občanům EU
a učinila z Evropy silnějšího partnera ve světovém
hospodářství; institucionální a právní rámce a společné politiky EU
hrály při zajištění tohoto úspěchu důležitou úlohu; podnikatelé
a občané měli z rozšíření jasný užitek a rozšířená EU je
lépe připravena řešit současné a budoucí výzvy.
Důvod pro pokračující
rozšiřování EU byl připomenut naposledy v závěrech ze zasedání
Rady dne 14. prosince 2010: „Rozšíření posiluje mír, demokracii
a stabilitu v Evropě, slouží strategickým zájmům EU a napomáhá EU
lépe dosáhnout jejích cílů politiky ve významných oblastech, jež jsou
klíčové pro hospodářskou obnovu a udržitelný růst“. V
závěrech Rady bylo zopakováno, že po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost
může EU pokračovat ve své agendě rozšíření při
zachování tempa hlubší integrace EU.
V současnosti EU jedná s
pěti kandidátskými zeměmi[3] a čtyřmi potenciálními
kandidátskými zeměmi[4].
Předpokládá se, že do roku 2014 se členským státem stane pouze
Chorvatsko. Ze sociálně-ekonomických ukazatelů vyplývá, že země
usilující o přistoupení – s výjimkou Islandu – značně zaostávají
za průměrem EU a dokonce za úrovní nejslabších členských
států. Tato nízká úroveň sociálně-ekonomického rozvoje vyžaduje
značné investice s cílem přiblížit tyto země normám EU a
umožnit jim převzít povinnosti vyplývající z členství a
vypořádat se s konkurenčními tlaky na jednotném trhu. Tyto
země musí být mimoto schopny vypořádat se s globálními problémy, jako
je změna klimatu, a sladit své kroky s úsilím EU o řešení této
složité záležitosti. Mezi pěti hlavními cíli strategie Evropa 2020
pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění
figuruje boj proti změně klimatu a využívání obnovitelných
zdrojů energie. EU věří v model růstu s nízkými emisemi
uhlíku a to se musí projevit i externě, rovněž v procesu
rozšiřování.
Země západního Balkánu jsou mimoto dosud
poměrně mladými státy, které se utvořily po rozpadu bývalé
Jugoslávie. Je nadále třeba posilovat politickou stabilitu, úplné zavedení
zásad demokracie, dodržování lidských práv a řádnou správu věcí
veřejných (tedy základní hodnoty EU).
Tyto země nemohou nést samy veškeré úsilí
a náklady na splnění kritérií pro vstup do EU. Většina z nich není s
to financovat sama institucionální reformy a veřejné investice
potřebné ke stabilizaci jejich společností a ekonomik a přechodu
k udržitelnému rozvoji.
Technická a finanční pomoc pro
země usilující o rozšíření je v současnosti poskytována
prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci (NPP)[5].
Tento nástroj pozbude na konci roku 2013 platnosti. Vzhledem k budoucím
přistoupením by EU měla i nadále kandidátským zemím a potenciálním
kandidátským zemím poskytovat technickou a finanční pomoc
k překonání jejich složité situace a zajištění udržitelného
rozvoje.
Nový předvstupní nástroj by se měl i
nadále zaměřovat na provádění politiky rozšíření,
která je jednou z hlavních priorit vnější činnosti EU, a tudíž
napomáhat prosazování stability, bezpečnosti a prosperity v Evropě.
Za tímto účelem by měl nový nástroj i nadále sledovat obecný
politický cíl, kterým je podpora kandidátských zemí a potenciálních
kandidátských zemí při jejich přípravě na členství v EU a
při postupném přizpůsobování jejich institucí a ekonomik
normám a politikám Evropské unie, a to v souladu s jejich
zvláštními potřebami a podle jejich individuální agendy
rozšíření. Zároveň by měla být posílena provázanost mezi
finanční pomocí a celkovým pokrokem dosaženým při naplňování
předvstupní strategie.
Budoucí předvstupní pomoc musí být mimoto
ještě strategičtější, účinnější a lépe
zaměřená, než tomu bylo doposud, a usilovat o udržitelnější
výsledky, pokud jde o zlepšení připravenosti těchto zemí na
členství. Nový nástroj musí fungovat pružněji a získat více
finančních prostředků od ostatních dárců nebo soukromého
sektoru tím, že budou jednak využívány inovativní finanční nástroje,
jednak se bude prosazovat zjednodušení a snížení administrativní
zátěže spojené s řízením finanční pomoci.
Soulad s ostatními politikami
V rámci procesu rozšiřování jsou
vnitřní politiky EU rozšiřovány na přijímající země. Tento
proces přispívá mimo jiné k rozšíření vnitřního trhu, evropského
prostoru svobody, bezpečnosti a práva a transevropských energetických a
dopravních sítí, k rozšíření pracovních příležitostí, rozvoji
dovedností, vzdělávání a sociálnímu začlenění, zmírňování
chudoby, ochraně životního prostředí a omezení
přeshraničního znečišťování ovzduší a vody, k nalezení
souladu se společnou zemědělskou a společnou rybářskou
politikou, dále k úsilí o diverzifikaci zdrojů energie[6],
účinnější využívání zdrojů, zvýšení odolnosti proti katastrofám
a prevenci a řízení rizik a o dosažení integrovanějšího a
strategičtějšího přístupu k námořním politikám,
vědecké excelenci a digitální agendě. Sbližování s politikou a
právními předpisy EU v oblasti klimatu mimoto přijímajícím zemím
zajistí významné přínosy jednak díky rozvoji nízkouhlíkového
hospodářství, jednak díky vytváření ekologičtějších
pracovních míst v regionu, který je velmi zranitelný vůči dopadům
změny klimatu.
Evropská unie aktivně vybízí země
usilující o rozšíření – prostřednictvím dohod o stabilizaci a
přidružení a ostatních dohod s kandidátskými zeměmi
a potenciálními kandidátskými zeměmi – k vytvoření režimů
hospodářské soutěže. Budoucí předvstupní pomoc bude určena
rovněž na posílení výzkumné a inovační kapacity a informačních a
komunikačních technologií (IKT), které zase přispějí k realizaci
Unie inovací a podpoří taktéž ostatní cíle strategie Evropa 2020
i dodržování technických požadavků a norem EU v mnoha dalších
politikách (např. veřejné zdraví, zabezpečení potravin,
opatření v oblasti klimatu a životní prostředí, včetně
biologické rozmanitosti a ekosystémů).
Na předním místě agendy EU vymezené
Stockholmským programem je zvyšování bezpečnosti v Evropě. Lepší
strategické zaměření finanční předvstupní pomoci
pomůže podpořit země usilující o přistoupení při
předcházení organizované trestné činnosti a korupci a boji proti
nim a při posilování jejich kapacit v oblasti vymáhání práva, správy
hranic a kontroly migrace.
Rozšiřování dává EU větší váhu a
zesiluje její hlas na mezinárodních fórech. Se vstupem Lisabonské smlouvy v
platnost získala EU nyní prostředky pro zvýšení své váhy na globální
scéně. Příkladem takového potenciálu je úloha, jakou hrála EU v
přijímání usnesení Valného shromáždění OSN o Kosovu. Páté
rozšíření dalo nový impuls vztahům EU s jejími východními a jižními
sousedy a přimělo ji hledat cesty k rozvoji iniciativ v oblasti
Baltského a Černého moře. Přístupový proces zemí západního
Balkánu a Turecka dává EU stále větší vliv ve Středomoří,
oblasti Černého moře i v Podunají. Pokud se bude úloha Turecka v jeho
vlastním regionu rozvíjet ruku v ruce s přístupovým procesem a v
koordinaci s EU, může to zvýšit význam obou stran ve světových
záležitostech, mimo jiné na Blízkém východě a jižním Kavkaze.
Společným postupem mohou EU a Turecko posílit energetickou
bezpečnost, řešit regionální konflikty, předcházet etnicky nebo
nábožensky podmíněnému dělení a zlepšit spolupráci
v námořních otázkách, zejména v oblasti Černého moře.
Island a EU mohou společně hrát významnou roli při řešení
energetických a environmentálních otázek, otázek týkajících se změny
klimatu a námořních a bezpečnostních otázek v Arktidě.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI
STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Konzultace se zúčastněnými
stranami ohledně budoucí předvstupní pomoci
Návrh týkající se nového nástroje
předvstupní pomoci vychází z rozsáhlých konzultací se
zúčastněnými stranami, jež byly zahájeny na konferenci s názvem „NPP:
udržitelné výsledky a dopady“, kterou Komise uspořádala v Bruselu ve
dnech 6. a 7. prosince 2010. Poté v průběhu
prvního pololetí 2011 proběhla se zúčastněnými stranami
řada konzultací, na nichž byly získány informace pro hodnocení ex ante
při přípravě budoucího nástroje předvstupní pomoci. Tyto
konzultace zahrnovaly:
·
internetový průzkum, při němž bylo obdrženo 338 odpovědí od zástupců
členských států, orgánů veřejné správy a
zúčastněných stran z neveřejného sektoru
z kandidátských zemí a potenciálních kandidátských zemí využívajících
pomoc z NPP; zaměstnanců Komise; dárců a mezinárodních
finančních institucí; jiných mezinárodních organizací; nevládních
organizací, výzkumných pracovníků, odborníků a zájmových skupin;
·
řadu účelových pracovních skupin,
zejména: jednu pracovní skupinu na vysoké úrovni; čtyři smíšené
skupiny zahrnující úředníky Komise a externí zúčastněné strany;
tři zvláštní účelové pracovní skupiny pro pomoc z NPP v oblasti
přeshraniční spolupráce, regionálního rozvoje, rozvoje lidských
zdrojů a rozvoje venkova; dvě schůzky se zástupci členských
států v technickém výboru, který je Komisi nápomocen při
provádění předvstupní pomoci a schůzku s orgány ze zemí
západního Balkánu, která se zaměřila na možnosti budoucí
přeshraniční spolupráce na hranicích v oblasti západního
Balkánu;
·
konzultace s
jednotlivými úředníky Komise v ústředí a delegacích EU
v přijímajících zemích; subjekty poskytujícími přijímajícím
zemím technickou pomoc nebo politickou podporu; úřady národních
koordinátorů NPP v přijímajících zemích; mnohostrannými a
dvoustrannými dárci; mezinárodními a regionálními organizacemi (agentury OSN,
Rada pro regionální spolupráci, OBSE, atd.) a nevládními organizacemi
(Iniciativa pro evropskou stabilitu, Mezinárodní krizová skupina, Nadace
otevřené společnosti atd.) na úrovni EU;
·
schůzku na pracovní úrovni, kterou Komise uspořádala ve spolupráci s maďarským
předsednictvím EU v Záhřebu ve dnech 10. a 11. května
a na niž byly představeny předběžné výsledky konzultací, jež
byly projednány se všemi zúčastněnými stranami NPP.
Analýza stanovisek vyplývajících z konzultací
se zúčastněnými stranami ukázala podporu pro:
–
zachování nástroje s
podobnou výší zdrojů, který zahrnuje jak institucionální rozvoj, tak i
sociálně-ekonomický rozvoj;
–
přizpůsobení pomoci podle potřeb a charakteristik každé země;
–
posílení odvětvového přístupu, se soudržnějším, dlouhodobějším procesem plánování vedoucím
ke strategickému nástroji pro koordinaci dárců a usměrňování
investic soukromého sektoru;
–
zavedení víceletého plánování, které zahrnuje dobu trvání příštího víceletého finančního
rámce (s přezkumem v polovině období), a rozvoj dalšího víceletého
programování rovněž pro činnosti týkající se pomoci při
transformaci a budování institucí spolu s lepším zapojením
příjemců do programování pod vedením silnějších
vnitrostátních orgánů pověřených koordinací NPP;
–
odměňování dobrých výsledků na základě absorpce finančních prostředků
a dosahování strategických cílů; přísnější a
systematičtější využívání podmínek na úrovni země, odvětvové
strategie a projektu;
–
zajištění toho, aby přístup k
různým druhům pomoci již nebyl podmíněn statusem
dotyčné země jakožto kandidátské země / potenciální kandidátské
země, nýbrž se odvíjel od připravenosti dané země k
provádění pomoci v kombinaci s postupným přechodem
k decentralizaci řízení pomoci;
–
přehodnocení stávající struktury složek, včetně lepší koordinace mezi jednotlivými oblastmi
politiky;
–
další spolupráci s mezinárodními finančními
institucemi a zvyšování finančních prostředků poskytnutých
mezinárodními finančními institucemi a ostatními dárci;
–
přijetí třístupňového
přístupu k monitorování a hodnocení, který
posuzuje pokrok v rámci i) procesu přistoupení; ii) národních
strategií a iii) dosahování výsledků na úrovni programů,
odvětví a opatření.
Interní konzultace ohledně budoucí
předvstupní pomoci
V rámci Komise zahrnovaly přípravy nového
NPP po roce 2013 rozsáhlé diskuse ve čtyřech útvarech
podílejících se na řízení pomoci a diskuse mezi těmito útvary, tj.
Generálními ředitelstvími pro rozšíření, regionální politiku,
zaměstnanost, sociální věci a sociální začlenění,
zemědělství a rozvoj venkova, jakož i s delegacemi EU nebo
styčným úřadem na Islandu, v západním Balkánu a v Turecku.
Veřejné konzultace ohledně všech
nástrojů vnější činnosti
Budoucnost předvstupní pomoci byla
rovněž předmětem širších veřejných konzultací
o budoucím financování vnější činnosti EU, které Komise
pořádala v období od 26. listopadu 2010 do 31. ledna 2011.
Konzultace byly založeny na internetovém dotazníku, k němuž byl
připojen podkladový dokument s názvem „Jaké finanční prostředky
pro vnější činnost EU po roce 2013?“ (What funding for EU
external action after 2013?), který vyhotovily dotčené útvary Komise a
Evropské služby pro vnější činnost. Ve 220 obdržených příspěvcích
se odrážejí široké a rozmanité struktury a názory komunity působící v
oblasti vnější činnosti.
Z reakcí, jež se vztahovaly konkrétněji
na rozvojovou pomoc, se následující odpovědi týkaly rovněž
předvstupní pomoci:
·
Většina respondentů potvrdila, že zásah
EU zajišťuje významnou přidanou hodnotu v hlavních oblastech
politiky podporovaných finančními nástroji pro vnější činnost[7].
Přidanou hodnotu EU zmínilo mnoho respondentů jako na hlavní hybnou
sílu pro budoucnost: EU by měla využít svou komparativní výhodu spojenou s
její přítomností na světové scéně, rozsáhlými odbornými
zkušenostmi, nadnárodní povahou, úlohou coby usnadňovatele koordinace a
úsporami s rozsahu.
·
Téměř všichni respondenti podpořili diferencovanější
přístup, jenž je přizpůsoben situaci přijímajících zemí
a založen na náležitých kritériích a účinném sběru údajů a který
představuje způsob, jak zvýšit dopad finančních nástrojů
EU.
·
Co se týká zjednodušení nástrojů, s ohledem na
rovnováhu mezi zeměpisnými a tematickými nástroji byly názory
týkající se přezkumu tematických programů EU a možného snížení
jejich počtu smíšené. Velká většina respondentů podpořila větší
zeměpisnou pružnost nástrojů EU jako prostředek
umožňující reagovat na meziregionální problémy.
Využití
výsledků odborných konzultací
Generální
ředitelství pro rozšíření zadalo dvě odborné studie s cílem
posoudit logiku zásahu a vyvodit ponaučení ze stávajícího programu
NPP (metahodnocení NPP) a rovněž připravit hodnocení ex ante
týkající se budoucí předvstupní pomoci po roce 2013. Obě studie
jsou k dispozici na internetových stránkách GŘ pro rozšíření na
adrese:
http://ec.europa.eu/enlargement/how-does-it-work/financial-assistance/phare/evaluation/interim_en.htm

Posouzení
dopadů
Jako součást příprav návrhu
ohledně nového předvstupního nástroje provedla Komise posouzení
dopadů, v němž byly uváženy tyto možnosti:
Možnost č. 1 – „žádná změna“.
Možnost č. 2 – „změna stávajícího nařízení“ s těmito
alternativami:
–
Dílčí možnost č. 2.1 – „omezení
oblasti působnosti a zachování prováděcích opatření“ se zaměřením na potřebné právní a institucionální
změny, které jsou nezbytné ke splnění přístupových kritérií,
aniž by byly přislíbeny významné finanční prostředky na
spolufinancování veřejných investic do sociálně-ekonomického rozvoje.

–
Dílčí možnost č. 2.2 – „zachování
struktury složek a větší zaměření na investice“ s cílem zvýšit sociálně-ekonomický dopad v přijímajících
zemích a urychlit jejich přípravy na řízení strukturálních
fondů, Fondu soudržnosti a fondů pro rozvoj venkova.
–
Dílčí možnost č. 2.3 – „zachování oblasti působnosti a úprava prováděcích
opatření“ se zahrnutím splnění přístupových kritérií i
podpory sociálně-ekonomického rozvoje. Mimoto úprava aspektů
stávající struktury NPP a způsobů provádění.
Možnost č. 3 – „návrh nového nástroje“. Tato možnost nebyla podrobně
analyzována.
Hospodářské dopady jednotlivých možností byly posouzeny s ohledem na
pravděpodobnost, že jednotlivé možnosti i) zpozdí nebo urychlí
rozšíření, a tudíž kladný hospodářský dopad rozšíření na
vnitřní trh; ii) zachovají nebo sníží náklady EU a členských
států, pokud jde o bezpečnostní opatření a rizika,
hraniční kontroly a nelegální migraci; iii) omezí nebo zlepší
možnosti větší hospodářské integrace, například
prostřednictvím větší integrace s transevropskými sítěmi;
iv) kladně nebo záporně ovlivní důvěru dárců a
investorů v přijímajících zemích.
Sociální dopady
jednotlivých možností byly posouzeny s ohledem na pravděpodobný dopad na
chudobu a vyloučení v zemích usilujících o přistoupení spolu s
pokrokem na cestě k přistoupení a vytvořením podmínek pro
lepší hospodářskou výkonnost a politickými opatřeními, která by mohla
tyto problémy vyřešit. Uváženy byly rovněž pravděpodobné dopady
s ohledem na rizika, že by v přijímajících zemích mohla být v
důsledku prodlev při přistupování a jeho ohrožení zasažena práva
v oblasti spravedlnosti a právního státu.
Environmentální dopady jednotlivých možností byly posouzeny s ohledem na
pravděpodobnost, že se zvýší environmentální náklady, pokud by bylo
rozšíření opožděno nebo ohroženo, a to kvůli nižším
environmentálním normám používaným v přijímajících zemích k získání
konkurenční výhody a/nebo kvůli prodlevám při
uskutečňování nákladných investic, které jsou zapotřebí k zajištění
souladu s acquis EU v oblasti ochrany životního prostředí.
Z posouzení vyplynulo, že možnost
č. 2.1 by pravděpodobně měla negativní dopady
ve všech aspektech. Pozitivní dopady v porovnání s možností
č. 1 se očekávaly u možností č. 2.2 a 2.3,
a to s rozdílným hodnocením u jednotlivých aspektů. Dále z
posouzení vyplynulo, že zlepšení způsobů poskytování pomoci v rámci
možnosti č. 2.3 bude mít díky lepšímu zaměření a
vyšší účinnosti, účelnosti, pákovému efektu a dopadu pomoci
pravděpodobně celkově pozitivnější dopady než vyšší
investice do sociálně-ekonomického rozvoje na základě možnosti
č. 2.2.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Politika rozšíření vychází z
článku 21 Smlouvy o Evropské unii, který stanoví, že „činnost
Unie na mezinárodní scéně spočívá na zásadách, které se uplatnily
při jejím založení, jejím rozvoji a jejím rozšiřování a které hodlá
podporovat v ostatním světě: demokracie, právní stát, univerzálnost
a nedělitelnost lidských práv a základních svobod, úcta
k lidské důstojnosti, zásady rovnosti a solidarity
a dodržování zásad Charty Organizace spojených národů a mezinárodního
práva“.
Právním základem předvstupní
finanční pomoci je čl. 212 odst. 2 Smlouvy o fungování
Evropské unie.
Návrh týkající se nového nástroje
předvstupní pomoci je v souladu se zásadou subsidiarity
a proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii.
Pokud jde o subsidiaritu, činnost na
úrovni EU přináší zásadní přidanou hodnotu, která je spojena s
řadou činitelů:
–
Postupné rozšiřování EU je ve své
podstatě společným úkolem, který lze provést pouze na úrovni
EU. Pouze členské státy společně mohou rozhodnout o žádostech
o přistoupení, které předloží noví uchazeči.
Předvstupní pomoc poskytovaná prostřednictvím rozpočtu EU má
kandidátským zemím a potenciálním kandidátským zemím poskytnout podporu
při přípravě na budoucí členství: NPP má zemím umožnit
„vyzkoušet si“ povinnosti vyplývající z členství před
přistoupením (např. zavedení institucí pro řízení
finančních prostředků EU po přistoupení a/nebo přijetí
acquis a norem EU). Žádný jiný mnohostranný nebo dvoustranný nástroj
nemůže poskytnout takovýto ucelený soubor nástrojů a každopádně
pouze EU může stanovit, jaký druh pomoci je zapotřebí pro
přípravu na převzetí acquis.
–
S 27 členskými státy jednajícími v rámci
společných politik a strategií má pouze EU jako celek kritickou váhu,
pokud jde o reakci na globální problémy. Opatření jednotlivých
členských států mohou být omezená a fragmentovaná, mohou zahrnovat
projekty, které jsou často příliš malé na to, aby v dané oblasti
zajistily udržitelnou změnu. Zefektivnění práce členských
států prostřednictvím EU umožňuje lepší koordinaci a zajišťuje
větší efektivnost práce EU.
–
V posledních letech snižovaly členské státy EU
výši své dvoustranné pomoci poskytované kandidátským zemím a potenciálním
kandidátským zemím, což potvrzuje, že koordinovaná činnost na úrovni EU je
účinnější. Přibližně polovina celkové finanční pomoci
EU poskytnuté zemím usilujícím o přistoupení v roce 2009
pocházela z rozpočtu EU. Mnohostranné dárcovské organizace do velké míry
postupně ukončovaly svou podporu a ty, které zůstaly, nyní
přizpůsobily své programy prioritám EU. Spolupráce s EU je
rovněž levnější. Správní náklady jsou nižší než průměrné
správní náklady hlavních dárců dvoustranné pomoci.
–
Předvstupní pomoc představuje investici
do budoucnosti EU, podporuje stabilitu a prosperitu sousedních zemí a
zajišťuje účinnou schopnost kandidátských zemí uplatňovat po
přistoupení acquis, včetně řízení strukturálních
politik a fondů EU, politik a fondů v oblasti soudržnosti,
zemědělství a rozvoje venkova a námořní a rybářské
politiky a fondů. Technická a finanční pomoc urychluje pokrok
při přípravách a vytváří pobídky pro potřebnou
přeměnu společnosti, právního systému a ekonomiky. Tato
pomoc napomáhá při plnění cílů vnitřních politik EU,
vytváří příležitosti pro podniky v EU a zajišťuje zjevnou
návratnost investic. Bez intenzivního zapojení a užšího partnerství zakotveného
v předvstupní pomoci by EU musela jistě vynaložit více
prostředků na boj proti nelegální migraci, zabezpečení
vnějších hranic EU, zajištění bezpečnosti dodávek energie
a bezpečnostních a hygienických požadavků při dovozu
potravin pro své občany či boj proti změně klimatu
a znečišťování.
V souladu se zásadou proporcionality
nepřekračuje navrhované nařízení rámec toho, co je nezbytné pro
dosažení jeho cílů.
4.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Ve svém sdělení z června 2011
„Rozpočet – Evropa 2020“ navrhla Evropská komise přidělit
na nový nástroj předvstupní pomoci na období 2014–2020 částku ve
výši 14 110 100 000 EUR (v běžných cenách).
Podrobný odhadovaný finanční dopad návrhu
je uveden v legislativním finančním výkazu připojeném k tomuto
návrhu. Orientační roční rozpočtové závazky* jsou uvedeny
v následující tabulce.
 Nástroj předvstupní pomoci || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2014–2020
 1898,0 || 1935,9 || 1974,6 || 2014,1 || 2054,4 || 2095,5 || 2137,4 || 14110,1
* Běžné ceny
v milionech EUR
V zájmu zajištění předvídatelnosti a
v souladu s cíli vnější činnosti EU budou finanční
prostředky určené na činnosti ve třetích zemích
v oblasti vysokoškolského vzdělávání v kontextu programu
„Erasmus pro všechny“ poskytnuty pouze ve dvou víceletých přídělech,
jež se budou vztahovat na první čtyři, resp. tři zbývající roky.
S těmito finančními prostředky budou počítat strategické
dokumenty k víceletému orientačnímu programování NPP, a to v souladu
se zjištěnými potřebami a prioritami dotčených zemí. Tyto
příděly mohou být v případě závažných
nepředvídaných okolností nebo důležitých politických změn
upraveny v souladu s vnějšími prioritami EU. Na používání těchto
prostředků se budou vztahovat ustanovení nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. [--], kterým se zavádí „Erasmus pro všechny“[8].
Finanční
pomoc tureckému společenství na Kypru bude poskytována i nadále do doby,
než dojde k úpravě stanovené v čl. 11 druhém pododstavci
nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období
2014–2020. Poskytování této finanční pomoci se bude řídit
ustanoveními nařízení Rady (ES) č. 389/2006 ze dne 27. února
2006, kterým se vytváří nástroj finanční podpory na posílení
hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru. Finanční
potřeby v rámci podpory tureckého společenství na Kypru budou pokryty
v rámci celkového financování přiděleného na nástroj předvstupní
pomoci.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Zjednodušení
V rámci tohoto nového nástroje je pro Komisi
stejně jako v ostatních programech na základě víceletého
finančního rámce prioritou zjednodušení právního prostředí a snazší
poskytování pomoci Unie přijímajícím zemím a regionům, organizacím
občanské společnosti, malým a středním podnikům atd.
Tento návrh usiluje o zjednodušení
především zefektivněním struktury složek podle hlavních oblastí
politiky. To se projevuje ve zjednodušení legislativního rámce nástroje a
budoucích prováděcích pravidel s jednoduššími ustanoveními. V souvislosti
se zefektivněním struktury složek nediferencovaný přístup k pomoci
v rámci každé oblasti politiky znamená, že přijímající země již
nebudou muset být určeny v právním základu nástroje zvlášť. V
důsledku toho již nebude nutné projít obtížným postupem za účelem
zohlednění změny statusu příjemce, což zmenší mezeru mezi
politickými rozhodnutími o finanční pomoci a prováděním v praxi.
Stejně tak se v případě, že se potenciálním kandidátem na
přistoupení k EU stane nová země, značně zjednoduší
procesní požadavky pro zařazení této země mezi příjemce pomoci.
Za řízení a provádění pomoci v
různých oblastech politiky budou i nadále odpovídat různé útvary
Komise. Koordinace, komunikace a provádění v daném místě se však dále
zdokonalí díky zjednodušení řady aspektů, včetně užšího
společného monitorování pokroku při provádění
v přijímajících zemích a menšího počtu postupů pro
akreditaci a svěření řídicích pravomocí. Větší
soudržnost opatření Komise rovněž podstatně sníží náklady a
zátěž přijímajících zemí v souvislosti s koordinací na
základě různých komunikačních kanálů a postupů
používaných Komisí.
Návrh rovněž předpokládá, že
strategická rozhodnutí o přidělení pomoci jsou přijímána
prostřednictvím ucelených strategických dokumentů pro jednotlivé
země nebo více zemí, které zahrnují celé období nového finančního
rámce (2014–2020) a které budou jednou přezkoumány v polovině období,
což nahradí stávající systém tříletých klouzavých orientačních
plánovacích dokumentů, jež jsou revidovány každý rok. To u všech
zúčastněných stran sníží administrativní zátěž spojenou s
každoročním přezkumem každého dokumentu a případnými následnými
revizemi. Obdobně bude zavedení víceletého programování rovněž u
pomoci při transformaci a budování institucí znamenat méně
administrativy pro všechny a rychlejší poskytování pomoci.
Další zjednodušení by mělo vyplývat
rovněž ze zavedení odvětvového přístupu k přidělování
pomoci v odvětvích, v nichž jsou stanoveny příslušné podmínky.
Kromě vyšší účinnosti a dopadů pomoci by se tento
přístup mohl projevit v nižším počtu projektů/zakázek, a tudíž
ve snížení administrativní zátěže spojené s řízením projektu/zakázky.
Pokud to podmínky umožní, mohl by odvětvový přístup znamenat
rovněž využívání rozpočtové podpory, což opět sníží související
administrativní zátěž ve srovnání s podporou projektů.
Podrobná ustanovení o společném
monitorování a akreditačních postupech budou uvedena ve zvláštních
prováděcích pravidlech. Tato pravidla budou usilovat o další zjednodušení
ve vztahu k přeshraniční spolupráci mezi kandidátskými zeměmi a
potenciálními kandidátskými zeměmi, a to dalším sladěním programování
a provádění s přístupem používaným v rámci strukturálních
fondů.
Zjednodušení a
pružné postupy při provádění nového nařízení umožní rychlejší
přijetí prováděcích opatření a poskytnutí pomoci EU. Revize
finančního nařízení, zejména zvláštního ustanovení o vnějších
akcích, pomůže usnadnit zapojení organizací občanské společnosti
a malých podniků do financování programů, například zjednodušením
pravidel, snížením nákladů na účast a urychlením zadávacích
postupů. Při provádění tohoto nařízení bude Komise používat
jednodušší postupy stanovené v novém finančním nařízení.
Podrobné
vysvětlení jednotlivých ustanovení návrhu
Stávající návrh a budoucí prováděcí
pravidla předpokládají následující revize podoby nástroje a
způsobů jeho provádění (kromě výše zmíněného
zjednodušení):
1.
Poskytování pomoci bude soudržnější,
strategičtější a více zaměřené na výsledky, a to
prostřednictvím těchto opatření:
·
Pokrytí jednotlivých oblastí politik
prostřednictvím ucelených víceletých strategických dokumentů pro
jednotlivé země (a více přijímajících zemí), které odrážejí
politické priority strategie rozšíření a pro každou oblast politiky
zahrnují veškerá nezbytná opatření v oblasti budování institucí, dodržování
acquis a investic. Oblast působnosti bude založena na posouzení
potřeb a bude přizpůsobena situaci v každé zemi.
·
Posílení (spolu)financování schválených
odvětvových strategií přispívajících k cílům politiky,
na rozdíl od jednotlivých projektů, a tudíž odklon od projektů
financovaných čistě granty a zvýšení podílu pomoci financované
prostřednictvím podpory na úrovni odvětví (včetně
odvětvové rozpočtové podpory pro vybrané oblasti politiky na
základě účinně zacílených podmínek). Podpora na dodržování acquis však bude i nadále dostupná
prostřednictvím podpory projektů nebo jiných způsobů
provádění, jako jsou specializované facility, pokud se na ně
nevztahují komplexní odvětvové strategie.
·
Systematičtější víceleté programování
rovněž u cílů politiky, které sleduje pomoc při transformaci a
budování institucí (např. reforma veřejné správy, reforma soudních
systémů atd.), podporující účinné provádění souvisejících
odvětvových strategií a dosažení souvisejících cílů.
·
Zajištění toho, aby byla finanční pomoc ve
větší míře přímo podmíněna lepší správou věcí
veřejných a rostoucí odpovědností ze strany přijímajících
zemí. Budou zavedeny prvky pružnosti k uspokojení nově vznikajících
potřeb a poskytování pobídek ke zvýšení výkonnosti.
2.
Poskytování pomoci bude pružnější a přizpůsobené řešení
potřeb, a to tím, že:
·
bude umožněn nediferencovaný přístup k
pomoci (bez ohledu na status kandidátské země nebo potenciální
kandidátské země), byť s různou oblastí působností nebo
intenzitou podpory na základě potřeb a technické a administrativní
kapacity. Výchozím bodem pro určení odvětví / oblastí politiky pro
pomoc budou potřeby přijímajících zemí;
·
bude naplánován pokrokovější,
odstupňovaný přístup k řízení finanční pomoci, kdy se v
závislosti na statusu / vyhlídce na přistoupení, pomoci pro odvětví /
oblast politiky a administrativní, technické a řídicí kapacitě
použije řízení ze strany Komise nebo přijímající země s
kontrolami ex ante prováděnými Komisí, či bez těchto
kontrol. V příslušných
odvětvích bude při přípravě na přistoupení i nadále
cílem vytvoření řídicích struktur a postupů odrážejících
struktury a postupy, které je nutno zavést po přistoupení;
·
se pokrok v jednotlivých fázích řízení bude
vázat na politické priority uvedené ve zprávách o pokroku, plnění
referenčních kritérií stanovené při vyjednávání či výsledky
při provádění dohod o přidružení;
·
se zvýší pružnost mezi prioritami pro poskytování
pomoci více zaměřené na výsledky, což umožní přesun
přidělených částek mezi jednotlivými oblastmi politiky a převedení
finančních prostředků z jednoho roku do druhého, pokud to
dovoluje nové finanční nařízení.
3.
Využívání pomoci bude účinnější a
účelnější, a to v důsledku:
·
pokračující snahy o určení a využívání inovativních
finančních nástrojů, jež by mohly zvýšit soukromé finanční
prostředky, a prověření možnosti využít synergie
s inovativními finančními nástroji vyvinutými pro vnitřní
politiky, a to na základě koordinovaného přístupu a koordinovaných
pravidel pro využití rozpočtu EU v rámci těchto nástrojů;
·
posílení spolupráce s ostatními dárci a
mezinárodními a jinými finančními institucemi na strategické úrovni jako součásti posunu k větší odvětvové
podpoře, a to schválením politických priorit a jednoznačnější
dělby práce;
·
zachování podpory pro regionální
programy/projekty, které přinášejí přidanou hodnotu tím, že
přispívají ke sdílení znalostí a zkušeností, harmonizaci politik,
dohodě o společných prioritách a budování vzájemné důvěry.
Regionální programy mohou zvýšit rovněž účinnost politik,
například v oblasti dopravy, energetiky, životního prostředí,
změny klimatu, statistiky, boje proti organizované trestné činnosti
a migrace;
·
zjednodušení pravidel pro získání pomoci v rámci
twinningu a zavedení mechanismů k zajištění
vhodnosti přijatých odborníků při současném zavedení možnosti
čerpat finanční prostředky ze specializované facility s cílem
reagovat na nově vznikající potřeby.
Akty v přenesené pravomoci
Vzhledem k tomu,
že by diskreční politická rozhodnutí týkající se statusu žadatelských
států měla být přijímána na jiné úrovni, se navrhuje, aby byly
změny seznamu přijímajících zemí v příloze 1
navrhovaného nařízení, které odrážejí tato rozhodnutí, přijímány
formou aktů v přenesené pravomoci v souladu s
článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, jelikož tyto
změny neovlivňují podstatu nařízení.
Rovněž se
navrhuje, aby byla na Komisi přenesena pravomoc přijmout podrobná
pravidla zavádějící jednotné podmínky pro provádění tohoto
nařízení, zejména pokud jde o řídící struktury a postupy. Tato
pravidla jsou nezbytná k doplnění obecných pravidel a postupů pro
provádění nástrojů Unie pro vnější činnost zavedených
obecným prováděcím nařízením. Měla by zohledňovat poznatky
získané při řízení a provádění minulé předvstupní
pomoci a být přizpůsobena vývoji situace v přijímajících zemích.
2011/0404 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY
o nástroji předvstupní pomoci (NPP II)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 212 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[9],

s ohledem na stanovisko Výboru regionů[10],
v souladu s řádným legislativním
postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve sdělení Komise Evropskému parlamentu,
Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru
regionů „Rozpočet – Evropa 2020“[11] vymezuje
Komise rozpočtový rámec pro nástroje Unie v oblasti vnější
činnosti, včetně nástroje předvstupní pomoci (NPP).
(2)
Jelikož nařízení Rady (ES)
č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006, kterým se
zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP)[12], pozbude
dne 31. prosince 2013 platnosti, je nutno v zájmu vyšší
účinnosti vnější činnosti Unie zachovat na období 2014–2020
rámec pro plánování a poskytování vnější pomoci. Politika Unie
v oblasti rozšíření by měla být i nadále podporována zvláštním
finančním nástrojem. Je proto třeba nástroj předvstupní pomoci (NPP)
prodloužit.
(3)
Článek 49 Smlouvy o Evropské unii
stanoví, že každý evropský stát, který uznává hodnoty úcty k lidské
důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu
a dodržování lidských práv, může požádat o členství v Unii.
(4)
Evropský stát, který požádal o přistoupení
k Unii, se může členem stát pouze tehdy, pokud bylo potvrzeno,
že splňuje kritéria členství schválená na zasedání Evropské rady
v Kodani v červnu 1993, a za předpokladu, že
přistoupení nepřesáhne schopnost Unie integrovat nového člena.
Tato kritéria se týkají stability institucí zaručujících demokracii,
právní stát, dodržování lidských práv a respektování a ochranu menšin,
dostatečného rozvoje ekonomiky, jež bude s to odolávat konkurenčním
tlakům na vnitřním trhu, a schopnosti převzít nejen práva, nýbrž
rovněž povinnosti podle Smluv.
(5)
Přístupový proces je založen na objektivních
kritériích a použití zásady rovného zacházení se všemi žadatelskými státy.
Pokrok na cestě k přistoupení závisí na schopnosti žadatelského
státu provést potřebné reformy s cílem přizpůsobit svůj
politický, institucionální, právní, správní a ekonomický systém pravidlům,
normám, politikám a postupům v Unii.
(6)
Evropská rada udělila status kandidátské
země Islandu, Černé Hoře, Bývalé jugoslávské republice Makedonii
a Turecku. Potvrdila evropskou perspektivu Albánie, Bosny a Hercegoviny a
rovněž Kosova[13],
jež jsou považovány za potenciální kandidátské země.
(7)
Finanční pomoc podle tohoto nařízení by
měla být poskytována jak kandidátským zemím, tak potenciálním kandidátským
zemím (dále jen „přijímající země“) uvedeným v příloze tohoto nařízení
bez ohledu na jejich status.
(8)
Pomoc podle tohoto nařízení by měla být
poskytována v souladu s rámcem politiky rozšíření, který Unie stanoví pro
každou přijímající zemi a který se zohlední v každoročním
balíčku Komise týkajícím se rozšíření, jenž zahrnuje zprávy
o pokroku a strategie rozšiřování, v dohodách o stabilizaci a
přidružení a v evropských nebo přístupových partnerstvích. Pomoc by
se měla zaměřit především na omezený počet oblastí
politiky, jež přijímajícím zemím pomohou posílit demokratické instituce
a právní stát, reformovat soudnictví a veřejnou správu, dodržovat
základní práva a prosazovat rovnost žen a mužů a zákaz diskriminace.
Měla by zlepšit rovněž jejich hospodářský a sociální rozvoj,
který je základem programu inteligentního a udržitelného růstu
podporujícího začlenění v souladu se strategií Evropa 2020,
a zajistit postupný soulad s kodaňskými kritérii. Provázanost mezi
finanční pomocí a celkovým pokrokem dosaženým při naplňování
předvstupní strategie by měla být posílena.
(9)
Kandidátské země a potenciální kandidátské
země musí být lépe připraveny na vypořádání se s globálními
problémy, jako je udržitelný rozvoj a změna klimatu, a zajistit soulad
s úsilím Unie při řešení těchto záležitostí. Pomoc Unie
podle tohoto nařízení by měla přispět rovněž k cíli,
jenž spočívá ve zvýšení části rozpočtu Unie související
s oblastí klimatu nejméně o 20 %.
(10)
Komise a členské státy by měly zajistit
soulad, soudržnost a doplňkovost své pomoci, zejména prostřednictvím
pravidelných konzultací a častých výměn informací
v průběhu různých fází cyklu pomoci.
(11)
Aby byla zajištěna soudržnost mezi
přístupovým procesem a finanční a technickou pomocí poskytovanou
podle tohoto nařízení a aby bylo dosaženo cílů agendy pro
přistoupení, měla by Komise stanovit společný strategický rámec
pro používání nástroje předvstupní pomoci. Tento rámec by měl
stanovit mimo jiné seznam hlavních činností, které lze podle tohoto
nařízení podporovat, a kritéria pro přidělování finančních
prostředků. Společný strategický rámec by měl představovat
referenční rámec pro strategické dokumenty pro jednotlivé země nebo
více zemí.
(12)
Cíle pomoci by měly být stanoveny
v orientačních strategických dokumentech pro jednotlivé země
nebo více zemí, jež vypracuje Komise na dobu trvání víceletého finančního
rámce Unie v partnerství s přijímajícími zeměmi na základě
jejich zvláštních potřeb a agendy rozšíření. Uvedené strategické
dokumenty by měly určovat oblasti politiky, jimž má být poskytnuta
pomoc, a stanovit, aniž by byly dotčeny výsady rozpočtového orgánu, orientační
příděly finančních prostředků podle jednotlivých
oblastí politiky rozepsané na jednotlivé roky, včetně odhadu
výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Měla by být zajištěna
dostatečná pružnost, aby bylo možné zohlednit nově vznikající
potřeby a poskytnout pobídky ke zvýšení výkonnosti. Strategické dokumenty
by měly zajistit soudržnost a soulad s úsilím přijímajících
zemí, jež se odráží v jejich státním rozpočtu, a měly by
zohledňovat podporu poskytnutou ostatními dárci. V zájmu zohlednění
vnitřního a vnějšího vývoje by měly být strategické
dokumenty v případě potřeby revidovány.
(13)
Je v zájmu Unie napomáhat přijímajícím zemím v
jejich úsilí o reformu svých systémů a jejich přizpůsobení
systémům Unie. Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být
uspokojivě dosaženo na úrovni členských států a lze jej lépe
dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření
v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy
o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném
článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je
nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(14)
Aby mohlo toto nařízení rychle reagovat na
výsledek politických rozhodnutí přijatých Radou, měla by být na
Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290
Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o aktualizaci seznamu
přijímajících zemí uvedeného v příloze tohoto nařízení.
(15)
I když nařízení Evropského parlamentu a Rady
(EU) č…./…[14]
(dále jen „společné prováděcí nařízení“) stanoví společná
pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie v oblasti
vnější činnosti, měly by být Komisi svěřeny přenesené
pravomoci přijímat podrobnější pravidla, která stanoví jednotné
podmínky pro provádění tohoto nařízení, zejména pokud jde o
řídící struktury a postupy. Tato pravidla by měla zohledňovat
poznatky získané při řízení a provádění minulé
předvstupní pomoci a být přizpůsobena vývoji situace
v přijímajících zemích.
(16)
Pokud jde o tyto akty v přenesené pravomoci,
je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné
činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při
přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by
Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány
současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a
Radě.
(17)
Pomoc by měla i nadále využívat struktury a
nástroje, které se osvědčily v předvstupním procesu.
Přechod od přímého řízení prostředků předvstupní
pomoci ze strany Komise k decentralizovanému řízení svěřenému
přijímajícím zemím by měl být postupný a měl by být v souladu
s kapacitami každé přijímající země.
(18)
Prováděcí pravomoci týkající se
společného strategického rámce NPP a víceletých strategických
dokumentů by měly být vykonávány v souladu s nařízením
Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011, kterým se stanoví
pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují
Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[15].
Při přijímání těchto prováděcích aktů by se s ohledem
na jejich povahu, zejména jejich politické zaměření a finanční
dopady, měl v zásadě použít přezkumný postup, vyjma technických
prováděcích opatření malého finančního rozsahu.
(19)
Výbory zřízené podle tohoto nařízení by
měly být příslušné rovněž pro akty týkající se provádění
předchozího nástroje předvstupní pomoci a rovněž pro poskytování
finanční pomoci tureckému společenství na Kypru.
(20)
Pokud přijímající země porušuje zásady,
na nichž je Unie založena, nebo neplní závazky obsažené v příslušných
dohodách uzavřených s EU či nedosahuje dostatečného pokroku z
hlediska přístupových kritérií, měla by být Rada schopna
přijmout na návrh Komise vhodná opatření k nápravě situace.
(21)
Vzhledem k cílům a rozsahu pomoci poskytované
podle tohoto nařízení by měl být před jeho přijetím
konzultován Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Obecný cíl
Cílem nástroje předvstupní pomoci (dále
jen „NPP“) je podporovat kandidátské země a potenciální kandidátské
země (dále jen „přijímající země“), jejichž seznam je uveden v příloze,
při provádění politických, institucionálních, právních, správních,
sociálních a hospodářských reforem, které jsou zapotřebí
k přiblížení těchto zemí hodnotám Unie a pro postupné sbližování
těchto zemí s pravidly, normami, politikami a postupy Unie, s ohledem na
budoucí v Unii.
Článek 2
Specifické cíle
1.
Pomoc podle tohoto nařízení sleduje níže
uvedené specifické cíle v souladu s potřebami každé
přijímající země a její individuální agendou rozšíření:
(a)
Podpora politických reforem, mimo jiné:
i)        posílení demokratických institucí a
právního státu, včetně jeho prosazování;
ii)       prosazování a ochrana lidských práv a
základních svobod, důslednější dodržování práv menšin, prosazování
rovnosti žen a mužů, zákazu diskriminace a svobody tisku a prosazování
dobrých sousedských vztahů;
iii)      boj proti korupci a organizované
trestné činnosti;
iv)      reforma veřejné správy a řádná
správa věcí veřejných;
v)       rozvoj občanské společnosti a
sociálního dialogu;
vi)      usmíření, opatření pro
budování míru a důvěry.
(b)
Podpora hospodářského, sociálního a územního
rozvoje za účelem inteligentního a udržitelného růstu
podporujícího začlenění, mimo jiné prostřednictvím:
i)        dosažení souladu s normami Unie v
ekonomice a správě ekonomických záležitostí;
ii)       hospodářských reforem, které jsou
nezbytné k vypořádání se s konkurenčními tlaky a tržními silami
v Unii, při současném sledování hospodářských, sociálních a
environmentálních cílů;
iii)      podpory zaměstnanosti a rozvoje
lidského kapitálu;
iv)      sociálního a ekonomického
začlenění, a to zejména menšin a zranitelných skupin;
v)       rozvoje fyzického kapitálu a lepšího
propojení s unijními a regionálními sítěmi.
(c)
Posílení schopnosti přijímajících zemí plnit
povinnosti vyplývající z členství podporou postupného sbližování s acquis
communautaire, strukturálními fondy a politikou Unie a fondy a
politikou v oblasti soudržnosti, zemědělství a rozvoje venkova
a jejich přijetí, provádění a vymáhání.
(d)
Regionální integrace a územní spolupráce za
účasti přijímajících zemí, členských států a
případně třetích zemí v rámci oblasti působnosti
nařízení (EU) č. […], kterým se zřizuje evropský nástroj
sousedství[16].
2.
Pokrok s ohledem na dosažení specifických cílů
stanovených v odstavci 1 se posuzuje pomocí ukazatelů, mezi něž
patří:
–
pokrok v oblasti demokracie, právního státu,
dodržování lidských práv a základních svobod, soudního systému a
administrativní kapacity;
–
pokrok v oblasti hospodářských reforem;
přiměřenost a účinnost strategií sociálního a
hospodářského rozvoje, pokrok směrem k inteligentnímu
a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění, mimo jiné prostřednictvím
veřejných investic podporovaných z NPP;
–
soubor právních předpisů sladěných s
acquis; pokrok v oblasti institucionální reformy související s Unií,
včetně přechodu na decentralizované řízení pomoci
poskytované podle tohoto nařízení;
–
relevantnost iniciativ v oblasti regionální a
územní spolupráce a vývoj obchodních toků.
Tyto ukazatele se případně použijí k
monitorování, hodnocení a přezkumu výkonnosti.
Článek 3
Oblasti politiky
1.
Pomoc podle tohoto nařízení se vztahuje
především na tyto oblasti politiky:
(a)
proces transformace směřující k
členství v Unii a budování kapacit;
(b)
regionální rozvoj;
(c)
zaměstnanost, sociální politiky a rozvoj
lidských zdrojů;
(d)
zemědělství a rozvoj venkova;
(e)
regionální a územní spolupráce.
2.
Pomoc v rámci oblastí politiky uvedených v
odstavci 1 podporuje přijímající země při plnění
obecných a specifických cílů stanovených v článcích 1 a 2.
3.
Pomoc v rámci oblastí politiky uvedených v odst. 1
písm. b) až d) může financovat mimo jiné typ činností stanovených v
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. XXXX/201X ze dne
DD/MM/RRRR o zvláštních ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro
regionální rozvoj a cíle Investice pro růst a zaměstnanost[17],
nařízení Evropského parlamentu a rady (EU) XXXX/201X ze dne DD/MM/RRRR o Fondu
soudržnosti[18],
nařízení Evropského parlamentu a rady (EU) č. XXXX/201X ze dne
DD/MM/RRRR o Evropském sociálním fondu[19], nařízení Evropského parlamentu a Rady
(EU) č. XXXX/201X ze dne DD/MM/RRRR o zvláštních ustanoveních týkajících
se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní
spolupráce[20]
a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. XXXX/201X ze dne
DD/MM/RRRR o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského
zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)[21].
4.
Pomoc v rámci oblasti politiky uvedené v
odst. 1 písm. e) může zejména financovat činnosti
zahrnující více zemí nebo horizontální činnosti, jakož i činnosti v
oblasti přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce.
Článek 4
Soulad, soudržnost a doplňkovost
1.
Finanční pomoc podle tohoto nařízení je v
souladu s politikami Unie. Je v souladu s dohodami uzavřenými Unií s
přijímajícími zeměmi a dodržuje závazky vyplývající z
mnohostranných dohod, jejichž je Unie smluvní stranou.
2.
Komise, členské státy a Evropská
investiční banka zajistí soudržnost mezi pomocí poskytovanou podle tohoto
nařízení a jinou pomocí poskytovanou Unií, členskými státy
a Evropskou investiční bankou.
3.
Komise a členské státy zajistí koordinaci
svých příslušných programů pomoci za účelem zvýšení
účelnosti a účinnosti při poskytování pomoci a předcházení
dvojímu financování v souladu se zavedenými zásadami pro posilování operativní
koordinace v oblasti vnější pomoci a pro harmonizaci politik a
postupů. Koordinace zahrnuje pravidelné konzultace a časté
výměny informací v průběhu různých fází cyklu pomoci,
zejména přímo na místě, a představuje klíčový krok v
procesech programování členských států a Unie.
4.
Za účelem zvýšení účelnosti a
účinnosti při poskytování pomoci a předcházení dvojímu
financování přijme Komise ve spolupráci s členskými státy nezbytná
opatření pro zajištění lepší koordinace a doplňkovosti s
mnohostrannými a regionálními organizacemi a subjekty, jako jsou
mezinárodní finanční instituce, agentury, fondy a programy OSN a
dárci mimo Unii.
5.
Při přípravě, provádění a
monitorování pomoci podle tohoto nařízení Komise v zásadě jedná
v partnerství s přijímajícími zeměmi. Partnerství případně
zahrnují příslušné celostátní, regionální a místní orgány,
hospodářské a sociální partnery, občanskou společnost a nestátní
subjekty.
HLAVA II
STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
Článek 5
Společný strategický rámec NPP
1.
Komise stanoví společný strategický rámec pro
nástroj předvstupní pomoci. Společný strategický rámec NPP
převádí politické priority politiky rozšíření do podoby
klíčových opatření, která mohou obdržet pomoc podle tohoto
nařízení.
2.
Společný strategický rámec NPP zahrnuje mimo
jiné:
(a)
kritéria, která se použijí při
přidělování finančních prostředků jednak
přijímajícím zemím, jednak na činnosti zahrnující více zemí a
činnosti v oblasti územní spolupráce;
(b)
typy činností, jež lze financovat z NPP;
(c)
společné pokyny k řízení a provádění
NPP.
3.
Komise schválí společný strategický rámec NPP
a jeho případné revize přezkumným postupem podle čl. 15
odst. 3 společného prováděcího nařízení.
Článek 6
Strategické dokumenty
1.
Pomoc podle tohoto nařízení je poskytována na
základě orientačních strategických dokumentů pro jednotlivé
země nebo více zemí (dále jen „strategické dokumenty“), které na dobu
trvání víceletého finančního rámce Unie vypracuje Komise v partnerství
s dotyčnou přijímající zemí nebo zeměmi.
2.
Strategické dokumenty stanoví náležitou kombinaci
oblastí politiky podle článku 3, které obdrží finanční pomoc
podle tohoto nařízení, s přihlédnutím k potřebám a prioritám
a v souladu s cíli podle článku 2, společným strategickým rámcem
NPP podle článku 5 a případně v souladu s národními
strategiemi.
3.
Ve strategických dokumentech je uvedena
orientační přidělená částka finančních
prostředků Unie podle jednotlivých oblastí politiky rozepsaná na
jednotlivé roky podle kritérií stanovených ve společném strategickém rámci
NPP podle článku 5. Orientační přidělená částka
finančních prostředků náležitě zohledňuje potřeby
a absorpční a administrativní kapacitu přijímajících zemí.
Umožňuje řešit nově vznikající potřeby a zahrnuje pobídky k
zvýšení výkonnosti přijímajících zemí při plnění cílů
stanovených ve víceletých orientačních strategiích.
4.
Strategické dokumenty jsou v polovině období
přezkoumány a případně revidovány. Z podnětu Komise mohou
být revidovány kdykoli.
5.
Komise přijímá strategické dokumenty a jejich
případné revize přezkumným postupem podle čl. 15
odst. 3 společného prováděcího nařízení.
HLAVA III
PROVÁDĚNÍ
Článek 7
Obecný rámec
Pomoc Unie podle tohoto nařízení je
prováděna prostřednictvím programů a opatření uvedených v
článcích 2 a 3 společného prováděcího nařízení a
v souladu se zvláštními pravidly, která stanoví jednotné podmínky pro
provádění tohoto nařízení, zejména pokud jde o řídící struktury
a postupy, a která Komise přijme v souladu s články 10 a 11
tohoto nařízení. Provádění má zpravidla podobu ročních nebo
víceletých programů pro jednotlivé země nebo pro více zemí, které
vypracovávají přijímající země a/nebo případně Komise v
souladu se strategickými dokumenty podle článku 6.
Článek 8
Rámcové a doplňkové dohody
1.
Komise a přijímající země uzavřou
rámcové dohody o provádění pomoci.
2.
V případě potřeby mohou být mezi
Komisí a přijímající zemí nebo prováděcími orgány této země
uzavřeny doplňkové dohody týkající se provádění pomoci.
Článek 9
Ustanovení o vztahu mezi nástroji
1.
V řádně odůvodněných
případech a k zajištění soudržnosti a účinnosti financování Unie
nebo na podporu regionální spolupráce může Komise rozhodnout o
rozšíření způsobilosti programů a opatření uvedených v
článku 7 na země, území a regiony, jež by jinak nebyly
způsobilé pro financování podle článku 1, pokud má daný program
nebo opatření globální, regionální nebo přeshraniční povahu.
2.
Evropský fond pro regionální rozvoj
přispěje na programy nebo opatření přeshraniční
spolupráce mezi přijímajícími zeměmi a členskými státy
přijaté podle tohoto nařízení. Výše příspěvku z Evropského
fondu pro regionální rozvoj se určí podle článku 4 nařízení
Evropského parlamentu a Rady (EU) č. … o zvláštních ustanoveních
týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl
Evropská územní spolupráce. Na použití tohoto příspěvku se vztahují
ustanovení tohoto nařízení.
3.
Nástroj předvstupní pomoci může
případně přispět na programy nebo opatření nadnárodní
a meziregionální spolupráce zavedené a prováděné podle ustanovení
nařízení (EU) č. … [o zvláštních ustanoveních týkajících se
podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní
spolupráce], jichž se účastní země, které jsou příjemcem
podpory z NPP.
4.
Nástroj předvstupní pomoci může
případně přispět na programy nebo opatření
přeshraniční spolupráce zavedené a prováděné podle
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) ze dne …, kterým se
zřizuje evropský nástroj sousedství.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 10
Přenesení pravomocí na Komisi
Komisi je svěřena pravomoc
přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu
s článkem 11, pokud jde o změny přílohy tohoto
nařízení a doplnění společného prováděcího nařízení
o zvláštní pravidla, která stanoví jednotné podmínky pro provádění
tohoto nařízení.
Článek 11
Výkon pravomocí přenesených na Komisi
1.
Pravomoc přijímat akty v přenesené
pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto
článku.
2.
Pravomoc přijímat akty v přenesené
pravomoci je Komisi svěřena na dobu platnosti tohoto nařízení.
3.
Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení
pravomoci kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení
pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním
dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se
platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4.
Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise
neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5.
Akt v přenesené pravomoci vstoupí v platnost,
pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve
lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen,
nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty
informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského
parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Výbor
1.
Komisi nápomocen Výbor pro NPP. Tento výbor je
výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2.
V případě programů, které se
zabývají oblastmi politiky uvedenými v čl. 3 písm. b) a c)
a které jsou prováděny přijímajícími zeměmi nepřímo, je
Komisi nápomocen Výbor pro koordinaci fondů podle článku 143 nařízení
Evropského parlamentu a rady (EU) č. [….] ze
dne…o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro
regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského
zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a
rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o
obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj,
Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES)
č. 1083/2006[22].
V případě programů, které se zabývají oblastí politiky
uvedenou v čl. 3 písm. d) a které jsou prováděny
přijímajícími zeměmi nepřímo, je Komisi nápomocen Výbor pro
rozvoj venkova podle článku 91 nařízení Evropského parlamentu a
Rady (EU) č. [….] ze dne …o podpoře pro rozvoj venkova z
Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)[23]. V
těchto případech je Výbor pro NPP neprodleně informován
o stanovisku vydaném jiným výborem nebo výbory.
3.
Výbory uvedené v odstavci 1 a 2 jsou
příslušné pro právní akty a závazky podle nařízení (ES)
č. 1085/2006 ze dne 17. června 2006, kterým se zřizuje
nástroj předvstupní pomoci (NPP)[24].
Výbor pro NPP je mimoto příslušný rovněž pro provádění
článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006 ze dne 27. února 2006,
kterým se vytváří nástroj finanční podpory na posílení
hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru a mění
nařízení (ES) č. 2667/2000 o Evropské agentuře pro obnovu[25].
Článek 13
Pozastavení podpory Unie
Aniž jsou
dotčena ustanovení o pozastavení pomoci obsažená v dohodách o partnerství
a spolupráci s partnerskými zeměmi a regiony, vyzve Unie v
případě, že přijímající země nedodržuje zásady demokracie a
právního státu, lidská práva, práva menšin a základní svobody nebo závazky
obsažené v příslušných dohodách uzavřených s Unií nebo pokrok
při plnění přístupových kritérií je nedostatečný, tuto zemi
ke konzultacím s cílem nalézt řešení přijatelné pro obě strany,
s výjimkou obzvláště naléhavých případů. Nevedou-li konzultace
s přijímající zemí k řešení přijatelnému pro obě
strany, nebo jsou-li konzultace odmítnuty nebo jedná-li se o obzvláště
naléhavé případy, může Rada přijmout v souladu s
čl. 215 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie vhodná
opatření, jež mohou zahrnovat úplné nebo částečné pozastavení
pomoci Unie. O rozhodnutích přijatých v této souvislosti je plně
a neprodleně informován Evropský parlament.
Článek 14
Finanční referenční částka
1.           Finanční referenční
částka pro provádění tohoto nařízení v letech 2014 až 2020
činí 14 110 100 000 EUR (běžné ceny). Až 3 %
finanční referenční částky se přidělí na programy
přeshraniční spolupráce mezi přijímajícími zeměmi a
členskými státy EU.
2.           Roční rozpočtové
prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích víceletého
finančního rámce Unie.
3.           Jak stanoví čl. 13 odst.
2 nařízení „Erasmus pro všechny“, za účelem podpory mezinárodního
rozměru vysokoškolského vzdělávání bude z různých vnějších
nástrojů (finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, evropský nástroj
sousedství, nástroj předvstupní pomoci, nástroj partnerství a Evropský
rozvojový fond) přidělena orientační částka 1 812 100 000
EUR na opatření v oblasti mobility ve vzdělávání do třetích zemí
nebo ze třetích zemí a na spolupráci a politický dialog s orgány/institucemi/organizacemi
z těchto zemí. Na tyto finanční prostředky se použijí ustanovení
nařízení „Erasmus pro všechny“
Finanční prostředky se poskytnou pouze
ve dvou víceletých přídělech, jež se budou vztahovat na první
čtyři roky, respektive tři zbývající roky. S těmito
finančními prostředky bude počítat víceleté orientační
programování těchto nástrojů, a to v souladu se zjištěnými
potřebami a prioritami dotčených zemí. Tyto příděly mohou
být v případě závažných nepředvídaných okolností nebo
důležitých politických změn upraveny v souladu s vnějšími
prioritami EU.
Článek 15
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost
třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne .
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
PŘÍLOHA
–
Albánie
–
Bosna a Hercegovina
–
Island
–
Kosovo*
–
Černá Hora
–
Srbsko
–
Turecko
–
Bývalá jugoslávská republika Makedonie

*Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN
č. 1244/1999.
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.           RÁMEC PODNĚTU/NÁVRHU
              1.1.    Název návrhu/podnětu
              1.2.    Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB
              1.3.    Povaha
návrhu/podnětu
              1.4.    Cíle

              1.5.    Odůvodnění
návrhu/podnětu
              1.6.    Doba
trvání akce a finanční dopad
              1.7.    Předpokládaný
způsob řízení
2.           SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
              2.1.    Pravidla
pro sledování a podávání zpráv
              2.2.    Systém
řízení a kontroly
              2.3.    Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

              3.1.    Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
              3.2.    Odhadovaný
dopad na výdaje
              3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje
              3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky
              3.2.3. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy
              3.2.4. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem
              3.2.5. Příspěvky
třetích stran
              3.3.    Odhadovaný dopad na
příjmy
LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ

1.
RÁMEC PODNĚTU/NÁVRHU
1.1.
Název návrhu/podnětu

Nástroj
předvstupní pomoci (NPP)

1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[26]

Rozšíření

1.3.
Povaha návrhu/podnětu

x Návrh/podnět se týká nové akce
¨ Návrh/podnět se týká nové akce
následující po pilotním projektu / přípravné akci[27]
¨ Návrh/podnět se týká prodloužení
stávající akce
¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované
na jinou akci

1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem

Obecným cílem
politiky rozšíření je provedení článku 49 Smlouvy o Evropské
unii, který nabízí evropskou perspektivu všem evropským zemím, jež dodržují základní
hodnoty EU a jsou odhodlány je podporovat.
Politika
rozšíření podporuje stabilitu, bezpečnost a prosperitu v Evropě
a zvyšuje váhu EU na mezinárodní scéně.
Politika
rozšíření pomáhá upevňovat v Evropě demokracii a právní stát.
Zlepšuje hospodářské příležitosti a zvyšuje váhu EU při
řešení globálních problémů, jako je změna klimatu,
konkurenceschopnost a regulace finančních trhů a dohled nad nimi, a
pomáhá mobilizovat společné úsilí k řešení cílů strategie
Evropa 2020. Přístupový proces představuje silnou motivaci k
politickým a hospodářským reformám.
Užší integrace
prostřednictvím procesu rozšiřování pomáhá EU rovněž dosáhnout
cílů v řadě oblastí, které mají zásadní význam pro sociální a
hospodářskou reformu v zájmu inteligentního a udržitelného růstu
podporujícího začlenění, včetně energetiky, dopravy,
ochrany životního prostředí, odolnosti proti katastrofám a úsilí
o řešení změny klimatu. Nové žádosti o členství prokazují
přitažlivost EU a její úlohu při podpoře stability,
bezpečnosti a prosperity.
Politika EU v
oblasti rozšíření umožňuje pečlivě řízený proces, kdy
kandidátské a potenciální kandidátské země přistupují k EU v souladu
s tempem jejich politických a hospodářských reforem a rovněž s
jejich schopnostmi převzít povinnosti vyplývající z členství podle
kodaňských kritérií. Na západním Balkánu je i nadále klíčová
regionální spolupráce, která představuje hlavní prvek procesu stabilizace
a přidružení.
Jakmile Rada
rozhodne o zahájení přístupových jednání s kandidátskou zemí, odráží se
pokrok kandidátské země s ohledem na dodržování evropských norem v
otevřených a uzavřených kapitolách acquis.
V posledních
pěti letech prokázala rozšířená EU svou schopnost spolupracovat
při řešení významných problémů, jimž čelí. V tomto období
umožnil pokrok, jehož bylo v zemích usilujících o přistoupení
dosaženo s ohledem na reformy, těmto zemím projít postupnými fázemi
přístupového procesu.
Proces
rozšiřování EU postupuje kupředu tempem, které je do značné míry
určováno schopností kandidátských zemí převzít povinnosti vyplývající
z členství. To vyžaduje reformy s trvalým dopadem a rovněž
důvěryhodné a přesvědčivé legislativní a
institucionální změny. Jestliže dotyčné země dodržují normy,
které byly stanoveny, zejména normy související s demokracií, právním státem a základními
právy a svobodami, je EU zavázána s nimi spolupracovat v zájmu urychlení
dalších kroků procesu.
Navrhuje se
jediný integrovaný předvstupní nástroj jako finanční pilíř
strategie rozšíření, který zahrnuje všechny aspekty vnitřních politik
a tematických záležitostí.
Cílem bude
zajistit, aby byly kandidátské a potenciální kandidátské země plně
připraveny na případné přistoupení. Důraz bude kladen na
řádnou správu věcí veřejných, administrativní kapacitu,
sociálně-ekonomický rozvoj, regionální spolupráci, přijetí a
provádění acquis a přípravu na řízení vnitřních
politik po přistoupení. Provádění bude probíhat prostřednictvím
národních programů / programů pro více přijímajících zemí
dohodnutých s příjemci a bude odrážet rovněž strukturální fondy, Fond
soudržnosti a Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV),
včetně jejich zaměření na zajištění veřejných
statků.
I nadále budou
v případě potřeby dostupné politické a finanční nástroje
související s krizí (makrofinanční pomoc, nástroj stability).

1.4.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity
ABM/ABB

Specifický cíl č.
(a)
Podpora politických reforem
(b)
Podpora hospodářského, sociálního a územního
rozvoje a reforem usilujících o udržitelný a inteligentní růst
podporující začlenění
(c)
Zvýšení schopnosti přijímajících zemí
převzít povinnosti vyplývající z členství podporou postupného
přizpůsobování acquis communautaire a jeho
přijetí, provádění a vymáhání, včetně přípravy na
provádění a řízení strukturálních fondů EU, Fondu soudržnosti,
zemědělských fondů a fondů pro rozvoj venkova
(d)
Regionální integrace a územní spolupráce
Příslušné
aktivity ABM/ABB
04 06 Nástroj
předvstupní pomoci (NPP) – Rozvoj lidských zdrojů
05 05
Předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje
venkova
13 05
Předvstupní operace týkající se strukturálních politik
22 02 Proces a
strategie rozšíření
22 04 02
Informační a komunikační programy pro nečlenské země

1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte účinky, které by
návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
Nový předvstupní nástroj se bude i nadále zaměřovat
na provádění politiky rozšíření, která je jednou z hlavních
priorit vnější činnosti EU; bude tudíž podporovat stabilitu,
bezpečnost a prosperitu v Evropě. Za tímto účelem bude nový
nástroj sledovat obecný politický cíl spočívající v podpoře
kandidátských zemí a případných kandidátských zemí při jejich
přípravách na členství v EU a postupném přibližování jejich
národních systémů/ekonomik normám a politikám Evropské unie v souladu
s jejich zvláštními potřebami a individuální agendou rozšíření.
Pokud jde o výsledky a dopady, jichž má být dosaženo, nový
nástroj se bude zabývat i) nedostatky/problémy v oblasti rozvoje v
přijímajících zemích, ii) omezenou schopností odstranit tyto
nedostatky/problémy vlastními zdroji a slabými veřejnými institucemi
a/nebo nedostatečnou administrativní kapacitou v přijímajících zemích
a iii) snižováním rozdílů mezi přijímajícími zeměmi, a to
dosažením:
i)          lépe fungujících demokratických institucí, zejména k
zajištění dodržování právního státu a lidských práv a
začlenění menšin; snižování korupce a organizované trestné
činnosti; reformované a modernizované veřejné správy;
ii)         norem EU v ekonomice a správě ekonomických
záležitostí; vyšší schopnosti soutěžit v rámci tržních sil v Unii; vyšší
míry zaměstnanosti, stále kvalifikovanějších lidských zdrojů a
menších sociálních rozdílů; vyšší výzkumné a inovační schopnosti;
iii)         přijetí a vymáhání dodržování právních
předpisů, které jsou postupně slaďovány s acquis EU;
vyšší schopnosti provádět a řídit strukturální fondy EU,
zemědělské fondy a fondy pro rozvoj venkova; vyšší účasti ve
vybraných programech a agenturách EU;
iv)        větší ekonomické integrace v regionu, mimo jiné
prostřednictvím přeshraniční energetické a dopravní
infrastruktury, užších a intenzivnějších sousedských vztahů mezi
přijímajícími zeměmi a s EU.
Dosažení pokroku s ohledem na tyto specifické politické cíle
přispěje rovněž k provádění obecnějších politických
rámců EU, jako je strategie Evropa 2020, klimaticko-energetický
balíček EU a Unie inovací.

1.4.4.
Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat.
Pokrok s ohledem na specifické cíle nového nástroje lze posoudit pomocí
tří hlavních makroukazatelů:
·
pokrok s ohledem na plnění přístupových
kritérií (otevřené/uzavřené kapitoly) nebo kladné výsledky při
provádění dohod o přidružení, jak se odráží mimo jiné v pozitivních zprávách
o pokroku, ukazatelích založených na průzkumu, jež byly sestaveny
uznávanými mezinárodními organizacemi pro oblasti, jako je účinnost
veřejné správy; politická stabilita a neexistence násilí; právní
stát;
·
sociálně-ekonomický rozvoj měřený ukazateli dopadů, jako je index lidského rozvoje
podle Rozvojového programu OSN coby obecné měřítko prosperity; míra
nezaměstnanosti; příliv přímých zahraničních investic;
obchodní bilance;
·
regionální spolupráce a integrace měřená ukazateli založenými na průzkumu, které odrážejí
vnímání úrovně (trendu) bezpečnosti a stability; politickými,
hospodářskými a kulturními vztahy.
Příslušné cíle a milníky související s těmito makroukazateli
mohou zahrnovat mimo jiné: přijetí žádosti o členství v EU,
přijetí kladného stanoviska Komise ohledně žádosti nebo
doporučení přiznat dotyčné zemi status kandidátské země,
doporučení zahájit přístupová jednání, otevření nebo
předběžné uzavření jednotlivých kapitol jednání, celkové
ukončení přístupových jednání, míra souladu s kodaňskými
kritérii, vstup dohody o vízové liberalizaci a zpětném přebírání v
platnost, svěření řídicích pravomocí s ohledem na pomoc z
NPP, upuštění od kontrol ex ante týkajících se řízení pomoci z
NPP, vstup celní/obchodní dohody v platnost a odstranění omezení /
technických překážek obchodu, účast na regionálních iniciativách,
vyřešení dvoustranných záležitostí, pokrok při integraci
transevropských sítí.
Na operativní úrovni by bylo možno pokrok měřit ve vztahu k operativním
cílům odpovídajícím specifickým cílům i. až iv.
stanoveným pro budoucí předvstupní nástroj. Operativní cíle:
(a)
zlepšení názorů na demokracii a soudní systém
a dodržování lidských práv a zákazu diskriminace; snižování počtu
nevyřízených soudních sporů a počtu případů porušení
základních práv; zvýšení kapacit v oblasti vymáhání práva a obecně
administrativní kapacity, snížení fluktuace zaměstnanců;
(b)
vypracování řádných a účinných strategií
v oblasti sociálního a hospodářského rozvoje; zlepšování úrovní dovedností
a kvalifikací a posílení služeb trhu práce; podpora veřejných investic;
vytvoření řídících struktur pro strukturální fondy EU, Fond
soudržnosti a fondy pro rozvoj venkova po přistoupení, dosažení akreditace
a svěření řízení;
(c)
zlepšení legislativního rámce; sladění
právních předpisů s acquis, vytvoření a posílení
institucí a struktur pro vymáhání práva; připojení k programům EU a
zvýšení účasti na těchto programech;
(d)
podpora hlubší spolupráce.
Operativní cíle bude nutno přizpůsobit situaci v každé
přijímající zemi. Tyto cíle budou stanoveny v programových
dokumentech na základě zjištěných problémů.
Hodnocení ex ante zdůraznilo rovněž nutnost poskytovat
podrobné pokyny a budovat kapacity v přijímajících zemích k
systematickému sběru nezbytných údajů, jež budou zapotřebí k
posouzení pokroku na operativní úrovni. Předchozí přistoupení vedla k
tomu, že bylo upřednostněno monitorování a hodnocení na úrovni
programů a tvorba politik v nových členských státech „na základě
důkazů“. Posuny směrem k přidělování zdrojů na
základě výkonnosti a dodržování podmínek a rovněž podle potřeb
by měly podpořit podobnou tendenci u kandidátských zemí a
potenciálních kandidátských zemí.
Co se týká začleňování problematiky klimatu do ostatních
oblastí, bude zaveden systém sledování s cílem určit, zda programy
podporují opatření v oblasti klimatu nebo energetickou účinnost,
takže EU bude s to jednoznačně stanovit, kolik z jejích výdajů
souvisí s těmito záležitostmi. Budou stanovena jednoznačná pravidla
pro srovnávání, monitorování a podávání zpráv. Sledování výdajů
souvisejících s klimatem se bude provádět na základě zavedené
metodiky OECD („ukazatelé vycházející ze cílů Úmluv OSN z Ria“). V souladu
s obecnějším závazkem Komise týkajícím se začleňování se
bude ukazatel Výboru pro rozvojovou pomoc OECD používat rovněž k sledování
pokroku v oblasti začleňování biologické rozmanitosti
a desertifikace do ostatních oblastí.
Při budoucím monitorování a hodnocení bude nutno vzít v úvahu, že
se výsledky a dopady budou mezi jednotlivými přijímajícími zeměmi
lišit vzhledem k rozdílům mezi nimi a odlišným potřebám a situaci na cestě
k přistoupení. Jelikož nástroj bude i nadále působit
společně s procesem politických jednání a ostatními zásahy,
které mají vliv na přistoupení, bude obtížné určit pokrok vyplývající
výhradně z nástroje, kromě pokroku v rámci konkrétních
činností. Mnoho „výsledků“ budoucího programu (jako je pokrok
při plnění politických kritérií pro přistoupení) bude vzhledem
k jejich povaze obtížné změřit: cílů nástroje
může být do jisté míry dosaženo prostřednictvím statusu
přiznaného příjemci stejně jako prostřednictvím
výsledků finančních zásahů EU.

1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v
krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Příjemci pomoci jsou kandidátské země a potenciální
kandidátské země ucházející se o členství v EU: země západního
Balkánu, Island a Turecko.
V
roce 1999 stanovilo ES pro vztahy mezi EU a západním Balkánem vizi, která
znamená posun od předchozího regionálního přístupu k novému nástroji,
procesu stabilizace a přidružení. Kromě úsilí o politickou a
hospodářskou stabilitu a regionální spolupráci začleňuje proces
stabilizace a přidružení postupně nástroje rozšíření s cílem
přiblížit země v regionu hodnotám a normám EU.
Evropská rada
na zasedání ve Feiře v červnu 2000 uznala, že země
západního Balkánu, které se účastní procesu stabilizace a přidružení,
jsou „potencionálními kandidáty“ na členství v EU. Evropská perspektiva
těchto zemí byla dále potvrzena na zasedání Evropské rady v Soluni v
červnu 2003, na němž byla schválena „Soluňská agenda pro
země západního Balkánu“. Tato agenda je i nadále základem politiky EU
vůči regionu. Na schůzce ministrů EU a zemí západního
Balkánu v Sarajevu dne 2. června 2010 zopakovala EU svůj
závazek, pokud jde o evropskou perspektivu západního Balkánu, a zdůraznila,
že budoucnost těchto zemí je v EU.
Ze zemí, na
něž se proces stabilizace a přidružení vztahoval původně,
získaly status kandidátské země Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika
Makedonie a nedávno Černá Hora, zatímco Albánie, Bosna a Hercegovina,
Kosovo[28]
a Srbsko jsou potenciálními kandidátskými zeměmi. Dalšími zeměmi, jež
získaly vyhlídku na přistoupení k EU, jsou Turecko, které podalo žádost
již v roce 1987 a jemuž byl status kandidátské země udělen v roce
1999, Island, který podal žádost v roce 2009 a status kandidátské země mu
byl udělen v roce 2010.
Tři
hlavní požadavky pro přistoupení jsou stanoveny v závěrech ze
zasedání Evropské rady v Kodani v roce 1993 (tzv. „kodaňská
kritéria“). Jedná se o tyto požadavky:
i) stabilita
institucí zaručujících demokracii, právní stát, dodržování lidských práv a
respektování a ochranu menšin;
ii) existence
fungující tržní ekonomiky, stejně jako schopnost vypořádat se s
konkurenčními tlaky a tržními silami v rámci Unie a
iii) schopnost
převzít povinnosti vyplývající z členství, včetně dodržování
cílů politické, hospodářské a měnové unie.
Rovněž na
zasedání Evropské rady v Madridu v prosinci 1995 bylo poukázáno na nutnost
„vytvořit podmínky postupného, harmonického začleňování
[kandidátských] zemí, zejména prostřednictvím rozvoje tržního hospodářství,
přizpůsobení jejich správní struktury a vytvoření stabilního
ekonomického a měnového prostředí“.
Potenciální
členové musí splňovat kodaňská kritéria před zahájením
jednání o členství. Při plnění přístupových kritérií musí
příjemci vyvinout značné úsilí, pokud jde o veřejné investice a
přístup k důkladným znalostem a odbornému know-how. Podpora EU
má kandidátským zemím pomoci tato kritéria splnit.

1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU

Politika rozšíření je součástí vnější činnosti a
přispívá k plnění společných cílů, pokud jde o globální
problémy, globální reakci a globální vedoucí postavení.
Postupné rozšiřování EU je ve své podstatě společným
úkolem, který lze provést pouze na úrovni EU. Pouze členské státy
společně mohou rozhodnout o žádostech o přistoupení, které
předloží země ucházející se o členství. Předvstupní pomoc
poskytovaná prostřednictvím rozpočtu EU má kandidátským zemím /
potenciálním kandidátským zemím pomoci při přípravě na budoucí
členství: NPP má zemím umožnit „vyzkoušet si“ povinnosti vyplývající z
členství před přistoupením (např. zavedení institucí pro
řízení finančních prostředků EU po přistoupení a/nebo
přijetí acquis a norem EU). Žádný jiný mnohostranný nebo
dvoustranný nástroj nemůže poskytnout takovýto ucelený soubor
nástrojů a každopádně pouze EU může stanovit, jaký druh pomoci
je zapotřebí pro přípravu na převzetí acquis.
Předvstupní pomoc představuje investici do budoucnosti EU,
podporuje stabilitu a prosperitu sousedních zemí a zajišťuje
účinnou schopnost kandidátských zemí uplatňovat po přistoupení acquis.
Technická a finanční pomoc urychluje pokrok při přípravách
a vytváří pobídky pro potřebnou přeměnu
společnosti, právního systému a ekonomiky. Tato pomoc napomáhá při
plnění cílů vnitřních politik EU, vytváří příležitosti
pro podniky v EU a zajišťuje zjevnou návratnost investic. Bez
intenzivního zapojení a užšího partnerství zakotveného v předvstupní
pomoci by EU musela jistě vynaložit více prostředků na boj proti
nelegální migraci, ochranu vnějších hranic EU, zabezpečení dodávek
energie a rovněž dovozu bezpečných a hygienických potravin pro
své občany, boj proti změně klimatu a znečišťování,
řešení přeshraničních dopadů katastrof a solidarita EU se
zeměmi s nízkou odolností proti katastrofám.
V posledních letech snižovaly členské státy EU výši své
dvoustranné pomoci poskytované kandidátským zemím a potenciálním kandidátským
zemím, což potvrzuje, že koordinovaná činnost na úrovni EU je
účinnější. Přibližně polovina celkové finanční pomoci
EU poskytnuté zemím usilujícím o přistoupení v roce 2009
pocházela z rozpočtu EU. Mnohostranné dárcovské organizace do velké míry
postupně ukončovaly svou podporu a ty, které zůstaly, nyní
přizpůsobily své programy prioritám EU. Je třeba podotknout, že
vzhledem k specifickým rozvojovým cílům a dopadu se předvstupní pomoc
považuje rovněž za oficiální rozvojovou pomoc EU.

1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v
minulosti

Metahodnocení NPP v polovině období,
které bylo dokončeno v únoru 2011 a které se zaměřilo
zejména na strategický rámec NPP (víceleté orientační plánovací dokumenty)
a programování (především složka technické pomoci a budování institucí),
posoudilo logiku zásahu a (skutečné nebo očekávané) výsledky pomoci,
zejména pokud jde o její relevantnost, účinnost, účelnost, dopad
a udržitelnost.
Co se týká logiky zásahu (tj. způsobu plánování a programování
pomoci), hodnocení dospělo k závěru, že víceleté orientační
plánovací dokumenty jsou hlavními programovými dokumenty, které zajišťují
základní směřování a zaměření se na proces programování a
jsou jednoznačně lepší než odpovídající programové dokumenty pro
minulé programy předvstupní pomoci. Při hodnocení bylo rovněž
zjištěno, že se ve víceletých orientačních plánovacích dokumentech a
programových dokumentech postupem času zlepšila kvalita cílů a
ukazatelů. Přesto však bylo doporučeno další zlepšení.
Při hodnocení bylo zjištěno, že NPP zajistil náležité a
smysluplné výsledky. Bylo zjištěno, že nejvyšší účinnosti bylo
dosaženo v oblastech souvisejících s acquis, zatímco obzvláště
problematické jsou některé horizontální oblasti, jako je reforma
veřejné správy. Finanční potřeby přijímajících zemí,
zejména v oblasti infrastruktury, jednoznačně
překročily dostupné financování z NPP (a od ostatních dárců).
Hlavním problémem pro budoucnost je proto účinné využívání finančních
prostředků NPP a nutnost zachovat jeho úlohu při získávání
jiných zdrojů financování. Bylo rovněž zjištěno, že projekty
jsou obecně řádně zaměřené na požadavky vztahující se
na přistoupení k EU, avšak účinnost a dopady by mohlo dále
zvýšit zaměření pomoci na budování institucí na omezenější
počet prioritních odvětví. Při hodnocení bylo zjištěno, že
byly řádně zavedeny mechanismy pro koordinaci dárců a harmonizaci
pomoci a že rozhodujícím faktorem s ohledem na dosahování dopadu a udržitelnosti
byla odpovědnost přijímajících zemí za program reforem a kapacita
jejich správy, které je nutno posílit.
Hodnocení dospělo k závěru, že by stanovování priorit a
fázování pomoci, koordinaci dárců a posílení odpovědnosti
přijímajících zemí mělo usnadnit přijetí
víceletého/odvětvového přístupu[29] při plánování a programování.
V květnu 2011 bylo dokončeno dvoufázové předběžné
hodnocení prvních osmi programů přeshraniční spolupráce NPP
na vnitřních hranicích západního Balkánu. Hodnocení dospělo k
závěru, že zúčastněné strany vnímají zlepšení sousedských
vztahů jako důsledek programu a považují je za základ pro budoucí
spolupráci a domnívají se, že existují podmínky pro větší spolupráci.
Hodnocení doporučilo posílení sociálně-ekonomické analýzy s aktuálnějším
statistickým základem, lepším vysvětlením použitých kritérií a rovněž
lepším souladem se statistickými oblastmi. Bylo rovněž
doporučeno zefektivnit a zjednodušit balíček dokumentů, jež
tvoří žádost, a hodnotící postup.
V zájmu podpory a zefektivnění procesu
programování byla provedena hodnocení ex ante týkající se operativních
programů pro regionální rozvoj, rozvoj lidských zdrojů a rozvoj
venkova. Pro všechny programy byla vydána doporučení týkající se
posílení analýzy, která je základem pro zaměření programů, a
rovněž dalšího zlepšení ukazatelů výstupů, výsledků a
dopadů. V současnosti probíhají předběžná hodnocení.
Hodnocení ex ante týkající se předvstupních finančních
nástrojů po roce 2013 dospělo k
závěru, že existují přesvědčivé důvody pro zachování
finanční pomoci na úrovni EU k podpoře procesu rozšiřování.
Jednoznačně byla prokázána nutnost zajistit kontinuitu se
stávajícím nástrojem, jelikož jsou již zaváděny struktury a systémy, které
jsou nezbytné pro řízení pomoci EU. Vzhledem k rozdílům mezi
jednotlivými přijímajícími zeměmi (ze sociálně-ekonomického
hlediska, pokud jde o rozvoj jejich institucí a veřejné správy a jejich
vyhlídku na přistoupení) doporučily konzultace více
přizpůsobený přístup, zjednodušená prováděcí pravidla,
větší pružnost a lepší strategické zaměření při
přidělování pomoci a systematičtější využívání víceletých
programů.

1.5.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními
nástroji

Návrh zachovává specializovaný a integrovaný nástroj předvstupní
pomoci jako finanční pilíř strategie rozšíření, který zahrnuje
všechny aspekty vnitřních politik a tematických otázek. Důvodem je
to, že politika rozšíření znamená především poskytování pomoci
partnerům při postupném přejímání acquis a vztahy EU
s kandidátskými zeměmi a potenciálními kandidátskými zeměmi zahrnují
prakticky veškeré témata (prosperita, bezpečnost, obchod, lidská práva
atd.). V zájmu soudržnosti, účinnosti, účelnosti a dopadů by
proto měly být vnitřní politiky a tematické záležitosti
začleněny do soudržných strategií pro jednotlivé země a
mělo by jich být dosaženo prostřednictvím programů pro
jednotlivé země, programů zahrnujících více příjemců nebo
přeshraničních programů dohodnutých s přijímajícími zeměmi.
V souladu se soudržností politik EU pro rozvojovou agendu umožňuje
skutečnost, že NPP zahrnuje všechny vnitřní politiky, lépe zohlednit
vnější dopady vnitřních politik na země usilující
o přistoupení, co se týká rozvojových cílů EU. To je
důležité zejména v oblastech, jako je obchod, změna klimatu, migrace
nebo energetika.
Pokud to však odůvodňuje povaha činnosti (např.
technický, globální dosah na rozdíl od prvořadého zaměření na
přistoupení), mohly by být v případě, že přijímající
země nedodržuje základní evropské hodnoty (např. dodržování lidských
práv), nebo pokud má nástroj vnitřní politiky obzvláště důležitý
vnější rozměr v regionu, který usiluje o přistoupení, použity
jiné nástroje (např. evropský nástroj pro demokracii a lidská práva,
nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti, nástroj stability
a makrofinanční pomoc, nástroj pro propojení Evropy, …).

1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad

x Časově omezený návrh/podnět
x      Návrh/podnět s platností od 1. 1. 2014
x      Finanční dopad od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020
¨ Časově neomezený návrh/podnět
–
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR
do RRRR,
–
poté plné fungování.

1.7.
Předpokládaný způsob řízení[30]

ý Přímé centralizované řízení Komisí
ý Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny:
–
ý         výkonným agenturám
–
¨         subjektům zřízeným Společenstvími[31]
–
ý         vnitrostátním veřejnoprávním subjektům /
subjektům pověřeným výkonem veřejné služby
–
¨         osobám pověřeným prováděním zvláštních
opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným
v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního
nařízení
ý Sdílené řízení
s členskými státy: programy přeshraniční spolupráce mezi
členskými státy EU a přijímajícími zeměmi NPP budou
prováděny řídícími orgány z členských států EU v rámci
sdíleného řízení.
ý Decentralizované řízení s třetími zeměmi
ý Společné řízení s mezinárodními organizacemi: společné řízení bude v
zásadě zahrnovat mezinárodní finanční instituce (např. EIB,
EBRD, Světovou banku, Rozvojovou banku Rady Evropy) a případně
rovněž specializované agentury OSN.
Pokud vyberete více způsobů
řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
Poznámky
Konečným cílem nařízení je, aby za řízení pomoci zcela
odpovídaly přijímající země v rámci decentralizovaného řízení.
Tento cíl však bude naplňován postupně s tím, jak se bude vyvíjet
administrativní kapacita přijímajících zemí a jak budou plněny
podmínky pro svěření řídicích pravomocí. V počátečních
fázích si Komise ponechá kontrolu nad řízením a/nebo svěří
provádění specializovaným subjektům v rámci nepřímého nebo
případně společného řízení. Centralizované řízení bude
rovněž hlavní metodou u programů zahrnujících více zemí.
Společné řízení se bude využívat rovněž u činností
s mezinárodními a evropskými finančními institucemi za účelem získání
dalších finančních prostředků, a to zejména na investice do potřebné
sociální nebo hospodářské infrastruktury.
Sdílené řízení se bude využívat i nadále u cílů v oblasti
územní spolupráce za účasti členských států.

2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro monitorování a hodnocení

Upřesněte četnost a podmínky.
Pravidla pro monitorování a hodnocení budou v porovnání se
současnou situací posílena a budou se více zaměřovat na
výsledky. Budou obsahovat definici konkrétních, měřitelných,
dosažitelných cílů a rovněž příslušné ukazatele.
Systémy Evropské komise pro monitorování a hodnocení se již v rostoucí
míře zaměřují na výsledky. Zahrnují interní zaměstnance i
externí odborníky. Úkoloví manažeři při delegacích a v ústředí
EU nepřetržitě různými způsoby sledují provádění
projektů a programů, pokud možno i prostřednictvím kontrol na
místě. Monitorování poskytuje cenné informace o pokroku, pomáhá
manažerům určit skutečná a možná problematická místa a
případně přijmout včas nápravná opatření.
Mimoto jsou najímáni externí nezávislí odborníci za účelem
posouzení výsledků vnějších činností EU prostřednictvím
různých doplňkových systémů. Tato hodnocení přispívají k
odpovědnosti a k zlepšení probíhajících zásahů; vyvozují rovněž
ponaučení z minulých zkušeností pro budoucí politiky a činnosti.
Používané nástroje jsou v souladu s mezinárodně uznávanými hodnotícími
kritérii Výboru pro rozvojovou pomoc OECD, včetně (možných)
dopadů.
Komise podporuje přijímající země rovněž při
budování jejich vlastní kapacity k monitorování a hodnocení výdajů. V
rámci nového nástroje bude odpovědnost za monitorování a hodnocení dále
přenesena na přijímající země. Pokud Komise řídí pomoc
jménem příjemce, ponechá si hlavní odpovědnost za monitorování a
hodnocení. Pokud na druhou stranu za řízení pomoci odpovídají
přijímající země samy (decentralizované řízení), bude mít Komise
především kontrolní úlohu (kromě hodnocení ex ante a ex
post) a hlavní odpovědnost ponese příjemce.
Monitorování na úrovni projektu informuje o
pokroku s ohledem na plány, zejména pokud jde o: i) udělování
zakázek/grantů a ii) zajištění výstupů. Úkoloví
manažeři jsou podporováni rovněž systémem monitorování
zaměřeného na výsledky, který poskytuje stručnou představu
o kvalitě vzorku zásahů. Pomocí vysoce strukturované, standardizované
metodiky přidělují nezávislí odborníci na monitorování
zaměřené na výsledky známky, které upozorňují na přednosti
a nedostatky projektu, a vydávají doporučení ohledně zvýšení
účinnosti.
Kromě monitorování je možno provádět rovněž hodnocení
na úrovni projektů pod vedením delegace EU nebo operačních
útvarů pověřených projektem. Hodnocení na úrovni projektů
mají doplňovat stávající systémy monitorování a měla by poskytnout
podrobnější hloubkovou analýzu. Měla by rovněž projektovým
manažerům pomoci zlepšit probíhající zásahy nebo potvrdit jejich výsledky
a udržitelnost.
Na úrovni odvětví a programů poskytují
monitorovací výbory, kterým předsedají přijímající země
a Komise, strukturu k posouzení pokroku při realizaci plánů.
Tyto výbory jsou podporovány zjištěními z monitorovacích zpráv i
hodnocení. V rámci nového nástroje bude u kandidátských zemí i potenciálních
kandidátských zemí úloha monitorovacích výborů posílena, aby bylo
zajištěno, že informace o provádění finanční pomoci
představují náležitý podklad pro politický dialog a že závěry a doporučení
výborů jsou systematičtěji dodržovány a kontrolovány.
Hodnocení na vyšší úrovni než na úrovni projektu (odvětví, program, strategie, téma apod.) většinou řídí
útvary Komise. Některá hodnocení, zejména předběžná hodnocení,
která mají podpořit rozhodovací proces, jsou postupně
svěřována přijímajícím zemím za účelem převzetí
odpovědnosti a budování kapacit.
Výsledky hodnocení nebo souhrnná zjištění jsou pravidelně
předkládány Výboru pro NPP, Radě a Evropskému parlamentu jako
součást výroční zprávy o NPP a jsou zveřejňovány na internetových
stránkách Komise.

2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika

Prostředí,
v němž NPP funguje, se, pokud jde o plnění cílů nástroje,
vyznačuje těmito riziky:
–
NPP je navržen především pro fungování v rámci
decentralizovaného řízení jako nedílné součásti příprav na
členství v EU. To znamená vyšší související riziko, jelikož hlavní
řídící subjekt (Komise) nemá přímou pravomoc nad prováděcí
strukturou decentralizovaného řídícího subjektu;
–
pravidelné změny podmínek provádění, jež
jsou neodmyslitelně spojeny s procesy přistoupení,
například přechod od centralizovaného řízení k
decentralizovanému řízení, poté upuštění od kontrol ex ante,
kladou neobvykle vysoké požadavky na organizační koordinaci a rovněž
na přizpůsobivost pracovníků, jejich odbornou přípravu a
úsudek, jelikož tyto změny vyžadují pravidelné úpravy vnitřní
kontroly a organizační struktury na straně Komise;
–
rozmanitost potenciálních příjemců s
jejich různými strukturami a kapacitami v oblasti vnitřní kontroly
může roztříštit, a tudíž snížit dostupné zdroje Komise na podporu a
monitorování provádění;
–
nedostatky v institucionální a administrativní
kapacitě přijímajících zemí mohou vést ke zdlouhavým
procesům decentralizace, což ohrožuje včasné využití
přislíbených finančních prostředků a/nebo vede k potížím a
prodlevám při navrhování a provádění jednotlivých zásahů;
–
nedostatečná kvalita a množství dostupných
údajů o výsledcích a dopadech předvstupní pomoci v přijímajících
zemích mohou omezovat schopnost Komise podávat zprávy o výsledcích a odpovídat
za výsledky;
–
ekonomické/politické problémy mohou vést k potížím
a prodlevám při navrhování a provádění zásahů, zejména v
přijímajících zemích, v nichž jsou instituce dosud mladé a nestabilní;
–
nevyřešené ústavní a institucionální
záležitosti a otázky hranic v přijímajících zemích a mezi nimi mohou
blokovat provádění klíčových projektů, kterým je poskytována
pomoc, a vést ke ztrátě značných finančních
prostředků;
–
nedostatečné správní prostředky mohou
vést k nedostatečným zdrojům potřebným pro náležité řízení
nástroje.

2.2.2.
Předpokládané metody kontroly

Postup v
oblasti vnitřní kontroly / řízení GŘ podílejících se na NPP má
poskytnout přiměřenou záruku, pokud jde o dosažení
cílů týkajících se účelnosti, účinnosti a hospodárnosti jeho
činností, spolehlivosti jeho účetního výkaznictví a dodržování
příslušného legislativního a procesního rámce.
K
zajištění účelnosti, účinnosti a hospodárnosti svých operací (a
k snížení vysoké úrovně rizika v předvstupním prostředí)
bude GŘ ELARG (ostatní GŘ podílející se na NPP používají podobná nebo
mírně upravená kontrolní opatření, která jsou optimalizována s
ohledem na přechod ke kontrolnímu rámci pro strukturální a
zemědělské fondy EU) muset mít kromě všech prvků obecného
strategického politického a plánovacího procesu Komise, prostředí
interního auditu a ostatních požadavků norem Komise v oblasti
vnitřní kontroly i nadále přizpůsobený rámec pro řízení
finanční pomoci na základě všech nástrojů, který je zakotven v
pravidelně aktualizovaném dokumentu o strategii vnitřní kontroly. To
bude zahrnovat:
–
decentralizované řízení ze strany národních
prováděcích agentur, jimž Komise svěří řídicí pravomoci po
pečlivém stanovení přísných norem řízení a jejich posouzení mimo
jiné prostřednictvím zevrubných auditů systémů;
–
kontroly ex ante prováděné delegacemi
EU v daném místě s ohledem na všechny žádosti o pomoc schválené národními
prováděcími systémy, dokud se tyto systémy nebudou považovat za natolik
připravené a vyspělé, aby bylo možno od těchto kontrol ex
ante bezpečně upustit. Toto posouzení výsledků národních
systémů zahrnuje mimo jiné tendence s ohledem na počet zamítnutých
žádostí;
–
jednoznačné meze finanční
odpovědnosti a odpovědnosti za výsledky od národních prováděcích
systémů k schvalující osobě v Komisi (řediteli) – dále
pověřené pověřenou schvalující osobou, včetně
podávání zpráv o nesrovnalostech, každoročního prohlášení
o věrohodnosti vydávaného národními schvalujícími osobami a
auditorských výroků národních kontrolních úřadů;
–
program auditů podsystémů, které
provádějí auditoři Komise za účelem ověření
nepřetržitého dodržování norem řízení po svěření
řízení;
–
stanovené postupy schválení účetní
závěrky zahrnující dodatečná ověření a strukturovanou
politiku pro finanční opravy operací a systémových chyb zjištěných
auditory jednotlivých zemí nebo auditory Komise;
–
přenesené řízení značné části
předvstupní pomoci ze strany delegací EU v daném místě, dokud nebude
možno svěřit řídicí pravomoci národním prováděcím
agenturám;
–
jednoznačné meze finanční
odpovědnosti za řízení přenesené na delegace EU
prostřednictvím přenesení pravomocí z dále pověřené
schvalující osoby (ředitele) v ústředí na vedoucího delegace;
–
stanovení a každoroční aktualizace strategií
zaměřených na získání jistoty o správnosti plateb ze strany delegací
EU pro jejich dále pověřené schvalující osoby (ředitele),
včetně podrobných plánů kontrol a auditů posouzených z
hlediska rizik;
–
pravidelné zprávy delegací EU podávané ústředí
(zprávy dále pověřené schvalující osoby / vedení) o provádění
pomoci a o strategiích zaměřených na získání záruk o správnosti
plateb, včetně každoročního prohlášení o věrohodnosti
vydávaného dále pověřenými schvalujícími osobami / vedoucími
delegací;
–
pravidelné interní audity delegací, a to delegací
dohlížejících na decentralizované provádění a delegací
s přenesenými pravomocemi;
–
kontroly ex post týkající se
dokončených programů s cílem zjistit, zda všechny úrovně
systémů řízení a kontroly splňují požadované normy;
–
zajištění programu školení pro
zaměstnance v ústředí i při delegacích,
–
významnou podporu ústředí/delegací a vydávání
pokynů (mj. prostřednictvím internetu);
–
metodiku řízení projektového a programového
cyklu včetně:
–
nástrojů pro podporu kvality při
navrhování zásahu, jeho způsobu provádění, mechanismu financování,
systému řízení, posouzení a výběru případných partnerů
zabývajících se prováděním atd.;
–
nástrojů pro řízení a monitorování
programů a projektů a podávání zpráv pro účinné provádění,
včetně pravidelného externího monitorování projektů na
místě;
–
významných prvků týkajících se hodnocení a
auditu.
GŘ ELARG
bude i nadále dodržovat nejvyšší standardy účetního a finančního
výkaznictví s cílem i nadále zajistit, aby byl výrok jeho externích
auditorů (Evropského účetního dvora) bez výhrad, s využitím
systému Komise založeného na akruálním účetnictví (ABAC) a rovněž
zvláštních nástrojů v oblasti vnější pomoci, jako je
společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (Common
RELEX Information System (CRIS)).
Pokud jde o
dodržování příslušného legislativního a procesního rámce, kontrolní metody
jsou uvedeny v oddíle 1.3 (opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí).

2.2.3.
Náklady a přínosy plánovaných kontrol
2.2.3.1.
Náklady kontrol

Struktura
kontrol, která se navrhuje pro nový NPP, se významně neliší od struktury
používané v rámci stávajícího nástroje. Struktura nákladů bude proto
podobná. Očekává se však, že přepracování nástroje patrně sníží
pravděpodobnost chyb při dodržování předpisů. K tomu by
měly přispět aspekty, jako je pružnější programování
umožňující optimální výběr projektů a širší využívání inovativních
finančních nástrojů (např. zajišťujících finanční
prostředky mezinárodních finančních institucí a ostatních
dárců).
Níže uvedené
předpokládané náklady na kontroly vycházejí z běžných cen a jsou
založeny na těchto předpokladech:
–
stávající počet zaměstnanců v
GŘ podílejících se na NPP bude v daném období stabilní
–
průměrné náklady na úředníka =
127 000 EUR (v případě pracovníků vyslaných do
delegací EU dvojnásobek)
–
průměrné náklady na smluvního
zaměstnance = 64 000 EUR
Nejsou
zahrnuty náklady národních systémů v zemích provádějících NPP v rámci
decentralizovaného řízení. Je třeba uvést, že značný podíl
investičních nákladů a nákladů na vzdělávání při
vytváření těchto systémů je financován z operačních
výdajů NPP.
 Celkové náklady na řízení a kontrolu NPP ročně (zaměstnanci: přidělení na řízení programu nebo plnění rozpočtu a boj proti podvodům) Fixní náklady (při současné a plánované úrovni provozních nákladů) Úředníci v ústředí GŘ ELARG Smluvní zaměstnanci v ústředí GŘ ELARG Úředníci při delegacích EU Smluvní zaměstnanci při delegacích EU Náklady na místní zaměstnance, místní náklady na smluvní zaměstnance a ostatní náklady na provoz delegací Úředníci a smluvní zaměstnanci v ostatních GŘ podílejících se na NPP Externí zaměstnanci z ostatních GŘ podílejících se na NPP při delegacích EU Variabilní náklady (odhad běžných celkových ročních nákladů) Náklady na smluvně zadané audity a kontroly ex post Náklady na smluvně zadaná hodnocení Náklady na smluvně zadané monitorování zaměřené na výsledky Osvědčení o auditu (zadaná příjemci) Kontroly na místě a ostatní smluvně zadané dodatečné kontroly, které jsou součástí kontrol finančních postupů         Celkové náklady na kontrolu (NPP) ročně || v milionech EUR     11,2 7,3 9,4 6,5 28,5   2,0 6,0   1,0 3,0 2,0 2,0 0,8     79,7
Náklady
uvedené v tabulce představují náklady na řízení a kontrolu a
činí přibližně 80 milionů EUR, tj. zhruba
4 % ročních výdajů naplánovaných na období 2014–2020. Tyto
náklady zahrnují celou strukturu řízení nástroje, od plánování přes
programování až k provádění. Při užším vymezení kontroly, kdy se
zahrnou pouze náklady na kontroly, které mají přímý dopad na správnost
operací, by se celkové náklady snížily přibližně o
30 milionů EUR, tj. činily by přibližně
50 milionů EUR (zhruba 2,5 % ročních výdajů naplánovaných
na období 2014–2020).
Posledních
pět řádků tvoří variabilní náklady. Jejich roční
hodnota bude záviset na intenzitě kontrol, o níž rozhodují dále
pověřené schvalující osoby ve svých strategiích zaměřených
na získání jistoty o správnosti plateb. Tato intenzita je založena na
důkladném posouzení rizik u všech nedokončených zakázek s
přihlédnutím k dostupným rozpočtovým prostředkům.
Roční hodnoty uvedené v tabulce vycházejí ze současné praxe.
U variabilních
nákladů se použijí níže uvedené přibližné průměrné
jednotkové náklady na jednotlivé smluvně zadané kontroly:
osvědčení
o auditu:
            přibližné
průměrné náklady auditu na grant: 0,2 % hodnoty zakázky
            přibližné
průměrné náklady auditu na zakázku na služby: 0,1 % hodnoty zakázky
kontroly ex
post:
            průměrné
náklady na kontrolu ex post zahrnující uskutečněné operace v
hodnotě průměrně 22 milionů EUR
(17 milionů EUR financováno EU): 50 000 EUR (=
2 300 EUR / 3 000 EUR na jeden milion podrobený auditu)
kontroly na
místě:
            průměrné
smluvní náklady na uskutečněné operace v hodnotě
175 milionů EUR: 75 000 EUR (430 EUR na
zkontrolovaný milion).

2.2.3.2.
Přínosy kontrol

Struktura
kontrol u programů před NPP a programů NPP vykazuje
soustavně míru chyb pod 2 % výdajů. Do konce roku 2010
činily celkové zpětně získané částky z dokončených
programů v rámci decentralizovaného řízení
29 milionů EUR z celkové částky ve výši
3 500 milionů EUR, která byla předmětem auditu
(0,82 %).
Jednou z
možných metod odhadu přínosů zavedené struktury kontrol v
případě decentralizovaného řízení je používání hodnot a
trendů týkajících se ukazatele míry zamítnutí. S tím, jak národní systémy
vyspívají a lze u nich uvážit možnost upuštění od kontrol ex ante
týkajících se veřejných zakázek, by se měl počet zakázek
zamítnutých delegací EU při takovýchto kontrolách ex ante snížit na
velmi nízkou úroveň.
V zemi, která
se nyní přiblížila přistoupení (Chorvatsko), se míra zamítnutí v
roce 2010 snížila na úroveň mezi 14 % a 20 % (podle
druhu zakázek). V zemi, která ještě musí ujít určitou cestu, než bude
možno uvážit upuštění od kontrol ex ante (Turecko), jsou tyto míry
v rozmezí od 19 % po více než 60 %.
Zakázky mohou
být zamítnuty z řady důvodů, často (nikoli však vždy) z
důvodu legality a správnosti operací. Za předpokladu, že se
polovina zamítnutí týká správnosti, lze ze zkušenosti
přiměřeně odvodit, že kontrola ex ante týkající se
veřejných zakázek umožňuje snížit míru chyb z úrovně v rozmezí
od 10 % do 30 % na méně než 2 %. To nepřihlíží k
rozdílům, které mohou vzniknout, pokud se v analýze použijí hodnoty
zakázek a nikoliv jejich počet. Lze však předpokládat, že stávající
struktura kontrol v decentralizovaném řízení vcelku dostačuje k
tomu, aby bylo možno zachovat míru chyb v mezích cíle Komise v oblasti
vnitřní kontroly, který stanoví nejvýše 2% míru chybovosti.
Ačkoliv
NPP má co nejdříve přejít k decentralizovanému řízení, může
centralizované řízení představovat významný podíl celkových
výdajů NPP, je-li svěření řízení opožděno v
několika zemích současně. Tak tomu bylo v období 2010/2011
a pravděpodobně to tak zůstane až do roku 2013.
V roce 2010
bylo u plateb v rámci centralizovaného a společného řízení v GŘ
ELARG provedeno 350 oprav (odpočty nebo zpětně získané
částky) s hodnotou ve výši přibližně 6 milionů EUR. To je
zhruba 1 % celkových plateb v rámci centralizovaného řízení
uskutečněných v roce 2010 a tento údaj lze použít jako přibližný
ukazatel přínosů vyplývajících z dodatečných kontrol v rámci
základních kontrol finančních postupů a nad rámec těchto
kontrol.
Podobně
jako v decentralizovaném řízení to je v souladu s pojetím, že struktura
kontrol, jež se v současnosti používá u NPP, je víceméně
vyvážená s ohledem na stanovený cíl v oblasti vnitřní kontroly.

2.2.3.3.
Očekávaná míra nesouladu s platnými pravidly

Do
roku 2006 byly předvstupní operace Účetním dvorem trvale
hodnoceny jako operace bez významných chyb (míra chybovosti nižší než
2 %), což potvrzovalo názory vedení na účinnost používané struktury
kontrol.
Od
roku 2007 přestaly být předvstupní operace podrobeny auditu
Účetního dvora jako zvláštní, plně reprezentativní vzorek. Hodnocení
Účetního dvora se od té doby týká společného vzorku
předvstupních operací a operací v rámci všech ostatních nástrojů
vnější pomoci. Od té doby nelze proto provést statistickou extrapolaci
zvlášť pro oblast předvstupní politiky a strukturu kontrol.
V
následujících letech shledal Účetní dvůr u nástrojů vnější
pomoci celkovou chybovost v rozmezí od 2 do 5 %.
S
přihlédnutím k informacím uvedeným v bodě 2.2.3.2 lze proto
očekávat, že struktura kontrol, která se používá u nástroje
předvstupní pomoci, usiluje o náležitou rovnováhu mezi náklady
a přínosy kontrol a měla by zajistit, aby byl i v budoucnu
trvale dodržován cíl v oblasti vnitřní kontroly týkající se chyb ve výši
méně než 2 % celkových výdajů.
Zjednodušující
prvky a větší pružnost navrhovaná u nového nástroje by měly mimoto
tento předpoklad posílit, jelikož snižují pravděpodobnost chyb
při dodržování předpisů.
Nová rizika na
druhou stranu vzniknou v příštích letech, kdy budou splněny podmínky
pro svěření řízení zemím s relativně slabou
administrativní strukturou.
Ačkoliv
společný dopad zlepšení podoby nástroje a dodatečných rizik lze
obtížně vyčíslit, je možno u celkového cíle v oblasti
vnitřní kontroly předpokládat cílové rozpětí, které je podobné
současným výsledkům.
Zdá se, že
struktura kontrol je pečlivě vyvážena. Prostřednictvím
zpřesněných plánů kontrol uvedených v ročních strategiích
řídicích subjektů zaměřených na získání jistoty o
správnosti plateb na základě rizik je možné variabilní náklady zvýšit
či snížit tak, jak to bude nezbytné podle vývoje rizik,
a současně zajistit trvalou rovnováhu mezi náklady a
přínosy.
Je však
pravděpodobné, že celková struktura kontrol bude velmi citlivá na
negativní výkyvy ve fixních nákladech na kontroly, zejména s ohledem na skutečnost,
že není navrženo jejich zvyšování v souladu s celkovými výdaji.

2.3.
Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí

Upřesněte stávající či
předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
Vzhledem k
rizikovému prostředí, v němž GŘ ELARG působí, musí jeho systémy
v operacích předjímat výskyt možných chyb při dodržování
předpisů a do postupu zadávání zakázek a provádění plateb
zabudovat co nejdříve kontroly za účelem prevence, zjištění
nesrovnalostí a nápravy. To v praxi znamená, že kontroly GŘ ELARG, pokud jde
o soulad s předpisy, budou v největší míře spoléhat na
důležité kontroly ex ante prováděné zaměstnanci Komise u
operací v rámci veřejných zakázek, jakož i na systematické audity
decentralizovaných platebních systémů (přičemž se budou nadále
provádět některé audity a kontroly ex post) značně
překračující finanční záruky požadované finančním
nařízením. Rámec GŘ ELARG pro zajištění souladu s
předpisů se skládá z těchto důležitých součástí:
– preventivní
opatření
            –
povinné základní školení zahrnující otázky podvodů pro zaměstnance,
kteří řídí pomoc,
            –
vydávání pokynů (mj. prostřednictvím internetu) včetně
praktické příručky pro zadávání zakázek a pokynů k řízení
vydaných v rámci kontrolní strategie GŘ ELARG,
            –
audit ex ante u vnitrostátních prováděcích orgánů před
svěřením řízení, včetně posouzení, jež má zajistit,
aby byla u orgánů, které spravují příslušné prostředky, zavedena
náležitá opatření proti podvodům za účelem jejich prevence a odhalování,
            –
prověrka ex ante vztahující se na mechanismy pro boj proti
podvodům, jež jsou k dispozici v přijímající zemi, jako
součást posouzení kritéria způsobilosti týkajícího se řízení
veřejných financí pro obdržení odvětvové podpory (tj. závazek
aktivně bojovat proti podvodům a korupci, odpovídající kontrolní
orgány, dostatečná soudní kapacita a účinné mechanismy reakce a
sankcí),
            –
kontroly ex ante týkající se všech zakázek zadaných na vnitrostátní
úrovni; od těchto kontrol se upustí poté, co národní systémy budou
splňovat přísná kritéria v oblasti řízení a kontroly,
–
opatření k odhalení chyb a nápravná opatření
            –
kontroly operací ex ante prováděné zaměstnanci Komise,
            –
interní a externí audity a ověření, prováděné i Evropským
účetním dvorem,
            –
zpětné kontroly a zpětné získávání finančních
prostředků.
Panuje-li mimoto
podezření, že k nesrovnalosti došlo úmyslně (podvod), má GŘ
ELARG k dispozici další opatření, včetně:
            –
pozastavení lhůty pro platby a vyrozumění dotyčného subjektu,
            –
zvláštních auditů (audit ad hoc / forenzní audit),
            –
systému včasného varování a posíleného sledování zakázek,
            –
pozastavení/vypovězení smlouvy,
            –
vyloučení,
            –
pozastavení schvalování žádostí o finanční prostředky podaných
národními fondy,
            –
pozastavení nebo odnětí svěřeného řízení.
GŘ ELARG
bude dále rozvíjet svou strategii pro boj proti podvodům v souladu
s novou strategií Komise pro boj proti podvodům, která byla
přijata dne 24. června 2011.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové linie

–
Stávající výdajové rozpočtové linie
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [název] || RP/NRP ([32])   || zemí ESVO[33]   || kandidátských zemí[34]   || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 Okruh 4 || 04 01 04 13 Nástroj předvstupní pomoci (NPP) – Složka pro lidské zdroje – Výdaje na správu a řízení || NRP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 04 06 01 Nástroj předvstupní pomoci (NPP) – Rozvoj lidských zdrojů || RP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 05 01 04 03 Nástroj předvstupní pomoci v oblasti zemědělství a rozvoje venkova (IPARD) – Výdaje na správu a řízení || NRP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 05 05 02 Nástroj předvstupní pomoci na rozvoj venkova (IPARD) || RP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 13 01 04 02 Nástroj předvstupní pomoci (NPP) – Složka pro regionální rozvoj – Výdaje na správu a řízení || NRP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 13 05 02 Nástroj předvstupní pomoci (NPP) – Složka pro regionální rozvoj || RP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 13 05 03 01 Složka pro přeshraniční spolupráci – Příspěvek z podokruhu 1b || RP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 13 05 03 02 Přeshraniční spolupráce a účast kandidátských a potenciálních kandidátských zemí v programech nadnárodní a regionální spolupráce v rámci strukturálních fondů – Příspěvek z okruhu 4 || RP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 22 01 04 01 Předvstupní pomoc – Výdaje na správu a řízení || NRP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 22 01 04 04 Opatření Kanceláře pro technickou pomoc a výměnu (TAIEX) v rámci předvstupního nástroje – Výdaje na správu a řízení || NRP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 22 01 04 30 Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast – Příspěvek z programů okruhu 4 v oblasti politiky „Rozšíření“ || NRP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 22 02 01 Pomoc kandidátským zemím pro přechod a budování institucí || NRP || NE || NE || NE || ANO
 Okruh 4 || 22 02 02 Pomoc potenciálním kandidátským zemím pro přechod a budování institucí || NRP || NE || NE || NE || ANO
 Okruh 4 || 22 02 03 Dočasná civilní správa na západním Balkáně || NRP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 22 02 04 01 Přeshraniční spolupráce (CBC) mezi zeměmi NPP a účast v nadnárodních a meziregionálních programech EFRR a v programech přímořských oblastí spadajících pod nástroj pro evropské sousedství a partnerství || NRP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 22 02 04 02 Přeshraniční spolupráce (CBC) s členskými státy || NRP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 22 02 06 Předvstupní pomoc Kanceláře pro technickou pomoc a výměnu (TAIEX) || NRP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 22 02 07 01 Regionální a horizontální programy || NRP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 22 02 07 02 Vyhodnocení výsledků pomoci Unie, následná opatření a audit || NRP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 22 02 10 02 Informace a komunikace pro třetí země || NRP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 22 02 07 03 Finanční podpora na posílení hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru || NRP || NE || NE || NE || NE
 Okruh 4 || 32 04 11 Energetické společenství || NRP || NE || NE || NE || NE
–
Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření
se požaduje
V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
Rozpočet pro NPP II bude
uspořádán podle článku 41 finančního nařízení. Zatímco
celková přidělená částka na tento právní nástroj je určena
na politiku rozšíření, za řízení příslušných činností budou
odpovídat společně GŘ ELARG, GŘ REGIO, GŘ EMPL a
GŘ AGRI. Každý z těchto útvarů převezme odpovědnost za
příslušnou politickou oblast nebo oblasti, aniž by byla dotčena
celková koordinační úloha GŘ ELARG.
Za tímto účelem budou celkové
prostředky pro NPP II rozděleny mezi jednotlivé oblasti politiky
se zajištěním náležité kombinace politik v souladu s potřebami
přijímajících zemí a po společné dohodě mezi uvedenými čtyřmi
GŘ. Bude-li to nezbytné pro zajištění účinného provedení
strategických dokumentů a pro plnění rozpočtu, budou možné
přesuny mezi jednotlivými oblastmi po dohodě s útvary
odpovědnými za dotyčné oblasti politiky.
Bude zajištěn hladký přechod z NPP
na NPP II s cílem účelně a účinně dokončit pomoc
na základě NPP.
Podrobnosti ohledně rozpočtové
struktury, jež budou zajišťovat soulad se zásadami sestavování
rozpočtu podle činností a řízení podle činností, budou
obsaženy v návrhu rozpočtu na rok 2014.

3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v
milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || 4 || Globální Evropa
 GŘ: AGRI/ELARG/EMPL/REGIO ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
  Operační prostředky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 22 02 Finanční pomoc kandidátským zemím / potenciálním kandidátským zemím 04 06 01 Lidské zdroje 05 05 02 Rozvoj venkova 13 05 02 Regionální rozvoj 13 05 03 Přeshraniční spolupráce 32 04 11Energetické společenství     || Závazky || (1) || 1842,5 || 1879,4 || 1917,0 || 1955,3 || 1994,4 || 2034,3 || 2075,6 || 13698,6
 Platby[35]   || (2) || 368,5 || 1112,9 || 1872,2 || 1909,6 || 1947,8 || 1986,8 || 2026,6 || 11224,4
 22 02 07 03 Finanční podpora na posílení hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru[36]   || Závazky || (1a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Platby || (2a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Prostředky správní povahy financované  z rámce na zvláštní programy[37]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 22 01 04 01/04/30 04 01 04 13 05 01 04 03 13 01 04 02     ||   || (3) || 55,4 || 56,5 || 57,7 || 58,8 || 60,0 || 61,2 || 61,8 || 411,4
 CELKEM prostředky pro GŘ ELARG/AGRI/EMPL/REGIO || Závazky || =1+1a +3 || 1898,0 || 1935,9 || 1974,6 || 2014,1 || 2054,4 || 2095,5 || 2137,4 || 14110,1
 Platby || =2+2a +3 || 423,9 || 1169,4 || 1929,8 || 1968,4 || 2007,8 || 2048,0 || 2088,5 || 11635,8
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 1842,5 || 1879,4 || 1917,0 || 1955,3 || 1994,4 || 2034,3 || 2075,6 || 13698,6
 Platby || (5) || 368,5 || 1112,9 || 1872,2 || 1909,6 || 1947,8 || 1986,8 || 2026,6 || 11224,4
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 55,4 || 56,5 || 57,7 || 58,8 || 60,0 || 61,2 || 61,8 || 411,4
 CELKEM prostředky z OKRUHU 4 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 1898,0 || 1935,9 || 1974,6 || 2014,1 || 2054,4 || 2095,5 || 2137,4 || 14110,1
 Platby || =5+ 6 || 423,9 || 1169,4 || 1929,8 || 1968,4 || 2007,8 || 2048,0 || 2088,5 || 11635,8
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || Správní výdaje
v
milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 GŘ: ELARG/AGRI/REGIO/EMPL ||
  Lidské zdroje || 27,0 || 26,1 || 25,7 || 25,7 || 25,7 || 25,7 || 25,7 || 181,5
  Ostatní správní výdaje || 0,8 || 0,8 || 0,8 || 0,8 || 0,8 || 0,8 || 0,8 || 5,3
 GŘ ELARG/ AGRI/REGIO/EMPL CELKEM ||   || 27,7 || 26,8 || 26,5 || 26,4 || 26,4 || 26,4 || 26,4 || 186,8
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 27,7 || 26,8 || 26,5 || 26,4 || 26,4 || 26,4 || 26,4 || 186,8
v
milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 1925,7 || 1962,7 || 2001,1 || 2040,6 || 2080,9 || 2122,0 || 2163,9 || 14296,8
 Platby || 451,7 || 1196,2 || 1956,3 || 1994,9 || 2034,2 || 2074,4 || 2114,9 || 11822,6

3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační prostředky

V této fázi jsou
náklady nejisté nebo proměnlivé, a to kvůli nadcházející fázi
programování, jejíž výsledky nelze předjímat. V této fázi nelze proto
uvést odhad jednotkových nákladů. Výstupy nelze kvantifikovat pouze
číselně, jelikož pokrok se měří ve vztahu k pokroku
zemí na jejich cestě k přistoupení k EU. Odhady nákladů a
jednotkových nákladů budou poskytnuty na základě posouzení
potřeb, jakmile budou vyhotoveny a schváleny strategické dokumenty pro
jednotlivé země a pro více zemí.
¨      Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků
ý      Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
prostředků

3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí

¨      Návrh/podnět nevyžaduje využití správních
prostředků
x      Návrh/podnět vyžaduje využití správních
prostředků, jak je vysvětleno dále:
Poznámka: Číselné údaje pro okruh 5
zahrnují údaje týkající se GŘ ELARG a delegací EU a GŘ
AGRI/REGIO/EMPL. Číselné údaje pro okruh 4 zahrnují údaje týkající se
GŘ ELARG/EMPL/AGRI/REGIO.
v milionech EUR (zaokrouhleno na
3 desetinná místa)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 27,0 || 26,1 || 25,7 || 25,7 || 25,7 || 25,7 || 25,7 || 181,5
 Ostatní správní výdaje || 0,8 || 0,8 || 0,8 || 0,8 || 0,8 || 0,8 || 0,8 || 5,3
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 27,7 || 26,8 || 26,5 || 26,4 || 26,4 || 26,4 || 26,4 || 186,8
 Mimo OKRUH 5[38]  víceletého finančního rámce ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lidské zdroje || 49,9 || 50,9 || 52,0 || 53,0 || 54,1 || 55,1 || 55,7 || 370,6
 Ostatní výdaje správní povahy || 5,5 || 5,6 || 5,7 || 5,8 || 5,9 || 6,1 || 6,2 || 40,8
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 55,4 || 56,5 || 57,7 || 58,8 || 60,0 || 61,2 || 61,8 || 411,4
 CELKEM || 83,2 || 83,3 || 84,1 || 85,3 || 86,4 || 87,6 || 88,3 || 598,2

3.2.3.2.
Odhadované potřeby v oblasti lidských
zdrojů

¨      Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
ý      Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále:
Poznámka: Do počtu pracovníků
v okruhu 5 jsou zahrnuty údaje týkající se GŘ ELARG a delegací
EU, ústředí GŘ AGRI/EMPL/REGIO a rovněž snížení počtu
pracovních míst v souvislosti s postupným rušením delegací v Chorvatsku].
Do počtu pracovníků v okruhu 4 jsou
zahrnuty údaje týkající se GŘ ELARG/EMPL/AGRI/REGIO.
Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše
na 1 desetinné místo)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 || Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 22 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 108,0 || 107,0 || 105,0 || 105,0 || 105,0 || 105,0 || 105,0
 04 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 10,9 || 10,9 || 10,5 || 10,5 || 10,5 || 10,5 || 10,5
 05 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9
 13 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 13 || 13 || 13 || 13 || 13 || 13 || 13
 22 01 01 02 (při delegacích)[39]   || 46,0 || 40,0 || 40,0 || 40,0 || 40,0 || 40,0 || 40,0
 22 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv.
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv.
 Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[40] ||
 22 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 18,6 || 18,5 || 18,3 || 18,1 || 18,1 || 18,1 || 18,1
 04 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || - || - || - || - || - || - || -
 05 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 2,9 || 2,9 || 2,9 || 2,9 || 2,9 || 2,9 || 2,9
 13 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5
 22 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || 17,7 || 17,5 || 17,3 || 17,2 || 17,2 || 17,2 || 17,2
 22 01 04 01/04 [41] || - v ústředí[42]   || 102,3 || 100,1 || 98 || 96 || 93,9 || 91,9 || 90
 - při delegacích || 399,5 || 400,6 || 401,7 || 402,8 || 403,9 || 404,9 || 405,9
 04 01 04 13 při delegacích || 13,2 || 13,3 || 13,3 || 13,3 || 13,4 || 13,4 || 13,4
 05 01 04 03 při delegacích || 5 || 5 || 5 || 5 || 5 || 5 || 5
 13 01 04 02 při delegacích || 39,7 || 39,8 || 39,9 || 40,0 || 40,1 || 40,2 || 40,3
 22 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv.
 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv.
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv.
 CELKEM || 789,3 || 781 || 777,3 || 776,2 || 775,3 || 774,5 || 773,7
Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení.
Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Plánování, programování, řízení a monitorování finanční pomoci
 Externí zaměstnanci || Plánování, programování, řízení a monitorování finanční pomoci

3.2.4.
Soulad s víceletým finančním rámcem 2014–2020

ý      Návrh/podnět je v souladu s víceletým finančním rámcem
2014–2020.
¨      Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu
víceletého finančního rámce.
Upřesněte
požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové linie a odpovídající
částky.
¨      Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo
změnu víceletého finančního rámce[43].
Upřesněte
potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové linie a odpovídající
částky.

3.2.5.
Příspěvky třetích stran

ý      Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od
třetích stran.
¨      Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle
následujícího odhadu:
prostředky
v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy

ý      Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
¨      Návrh/podnět má tento finanční dopad:
¨      dopad na vlastní zdroje
¨      dopad na různé příjmy
v
milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém období || Dopad návrhu/podnětu[44]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
U účelově vázaných různých
příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové
linie.
Upřesněte způsob výpočtu
dopadu na příjmy.
[1]               Sdělení
Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a
sociálnímu výboru a Výboru regionů Rozpočet – Evropa 2020,
KOM(2011) 500 v konečném znění, 29.6.2011.
[2]               „Pět
let rozšířené EU – Hospodářské úspěchy a výzvy“ –
sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a ECB ze dne
20. února 2009.
[3]               Chorvatsko,
Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Island, Černá Hora a Turecko.
[4]               Albánie,
Bosna a Hercegovina, Srbsko a rovněž Kosovo podle rezoluce Rady
bezpečnosti OSN č. 1244/99.
[5]               Nařízení
Rady č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006.
[6]               O
zabezpečení dodávek energie a mezinárodní spolupráci – „Energetická
politika EU: jednání s partnery za našimi hranicemi“, KOM(2011) 539
ze dne 7.9.2011.
[7]               Tj. mír a
bezpečnost, zmírňování chudoby, humanitární pomoc, investice do
stability a růstu v zemích usilujících o přistoupení a v sousedních
zemích, řešení globálních problémů, prosazování norem a hodnot EU a
mezinárodních norem a hodnot a podpora růstu a konkurenceschopnosti
v zahraničí.
[8]               Úř. věst.
L…
[9]               Úř. věst.
C , , s. .
[10]               Úř. věst.
C , , s. .
[11]               Sdělení
Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a
sociálnímu výboru a Výboru regionů Rozpočet –
Evropa 2020, KOM(2011) 500 v konečném znění, 29.6.2011.
[12]               Úř.
věst. L 210, 31.7.2006, s. 82.
[13]               Podle
rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/1999.
[14]               Úř. věst.
L …..
[15]               Úř.
věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
[16]               Úř. věst.
L…
[17]               Úř. věst.
L ….
[18]             Úř. věst.
L ….
[19]             Úř. věst.
L ….
[20]             Úř. věst.
L ….
[21]             Úř. věst.
L ….
[22]             Úř. věst.
L…
[23]             Úř. věst.
L…
[24]             Úř.
věst. L 210, 31.7.2006, s. 82-93.
[25]             Úř.
věst. L 65, 7.3.2006, s. 5.
[26]             ABM:
řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování
rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
[27]             Uvedené v
čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního
nařízení.
[28]             Podle
rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/1999.
[29]             Odvětvový
přístup k plánování a programování pomoci je založen na
odvětvových strategiích pro jednotlivé země, kombinuje zdroje od
různých dárců a usiluje o dosažení obecnějších politických
cílů.
[30]             Vysvětlení
způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení
jsou k dispozici na stránkách GŘ pro rozpočet: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[31]             Uvedené
v článku 185 finančního nařízení.
[32]             RP =
rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky
[33]             ESVO:
Evropské sdružení volného obchodu.
[34]             Kandidátské
země a případně potenciální kandidátské země západního
Balkánu.
[35]             Platby se
vztahují pouze na nový NPP.
[36]             Do doby,
než dojde k úpravě stanovené v čl. 11 druhém pododstavci
nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období
2014–2020, budou finanční potřeby v rámci podpory tureckého
společenství na Kypru budou pokryty v rámci celkového financování
přiděleného na nástroj předvstupní pomoci.
[37]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[38]             Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
[39]             Včetně
5 plných pracovních úvazků (FTE) pro dokončení a monitorování pomoci
NPP v Chorvatsku v roce 2014.
[40]             SZ =
smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
odborník.
[41]             Dílčí
strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
linie „BA“).
Tato rozpočtová linie počítá i s prostředky pro 22 FTE na
provádění, monitorování a postupné ukončování pomoci tureckému
společenství na Kypru. Poskytování těchto prostředků bude
přerušeno a prostředky budou převedeny do příslušné
rozpočtové linie poté, co dojde k úpravě stanovené v čl. 11
druhém pododstavci nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční
rámec na období 2014–2020.
[42]             V
podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
[43]             Viz
body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
[44]             Pokud jde
o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést
čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů
na výběr.