title: Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady (EU) č. …/… ze dne […], kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci

text:
Důležité právní upozornění

|

52010PC0102

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 17.3.2010KOM(2010)102 v konečném znění2010/0059 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. …/…ze dne […], kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráciDŮVODOVÁ ZPRÁVASpolečná organizace trhu s banány v Evropské unii (EU) tradičně nabízí výhodnější obchodní režim africkým, karibským a tichomořským (AKT) zemím vyvážejícím banány. Pro některé státy AKT představuje produkce banánů na vývoz do EU významnou hospodářskou činnost s multiplikačními účinky na celé hospodářství.Společná organizace trhu EU s banány je řešena od roku 1995 v rámci mechanismu pro urovnávání sporů Světové obchodní organizace (WTO), jejíž odvolací orgán opakovaně rozhodl proti ní. EU v návaznosti na to dojednala obchodní dohodu o banánech v rámci WTO. Ta podporuje dokončení opatření v oblasti zemědělství v rámci rozvojové agendy z Dohá a celého jednacího kola v Dohá. Provedení této dohody povede ke snížení preferenčního rozpětí AKT.V zájmu podpory udržitelného rozvoje, snižování chudoby a postupného zapojení zemí AKT vyvážejících banány do celosvětového hospodářství nabídla EU pomoc v odvětví banánů řadě zemí prostřednictvím zvláštního systému pomoci (1994–1999[1]) a zvláštního rámce pomoci (1999–2008[2]). Zvláštní rámec pomoci fungoval ve dvanácti zemích AKT vyvážejících banány[3] a jeho platnost skončila v prosinci 2008. Externí hodnocení zvláštního rámce pomoci vyzdvihuje kladné výsledky, jak se uvádí v návrhu sdělení o Dvouleté zprávě o zvláštním rámci pomoci tradičním dodavatelům banánů zemí AKT. Některé země dokázaly zvýšit konkurenceschopnost, což se odrazilo ve stálém objemu vývozu zemí AKT a v jejich podílech na trhu EU. Náklady na produkci v zemích AKT však zůstávají obecně vyšší než v zemích s doložkou nejvyšších výhod. Výsledky opatření na podporu diverzifikace nejsou tak viditelné a budou vyžadovat další úsilí.Snížení celních preferencí pro země AKT dodávající banány povede k požadavkům na dodatečné přizpůsobení a bude vycházet z probíhajících adaptačních a restrukturalizačních procesů. S ohledem na tyto problémy navrhuje Evropská komise vytvoření programu doprovodných opatření týkajících se banánů ze zemí AKT pro hlavní země AKT dodávající banány.Opatření, která mají být přijata v rámci tohoto programu, mají za cíl podpořit přizpůsobení oblastí závislých na vývozu banánů prostřednictvím rozpočtové podpory nebo zvláštních intervencí. Tato opatření podpoří změny s širším dosahem (např. v sociální oblasti nebo v oblasti ochrany životního prostředí), politiky zaměřené na hospodářskou diverzifikaci nebo investice do zlepšení konkurenceschopnosti, pokud jde o životaschopnou strategii. Budou brát v potaz výsledky a zkušenosti získané v rámci zvláštního systému pomoci a zvláštního rámce pomoci.Doprovodná opatření týkající se banánů jsou navrhována jako časově omezený program s maximální dobou trvání čtyři roky (2010–2013). Měly by mít rozpočet ve výši 190 milionů EUR a být řízena nařízením pozměňujícím nástroj pro rozvojovou spolupráci).2010/0059 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. …/…,kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráciEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 209 odst. 1 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[4],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[5],po předání návrhu vnitrostátním parlamentům,jednajíce v souladu s běžným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:1.  Evropská unie (EU), jakožto smluvní strana Světové obchodní organizace (WTO), se zavázala k začlenění otázek spojených s obchodem do rozvojových strategií a k podpoře mezinárodního obchodu s cílem napomoci rozvoji a snížení chudoby v celém světě.2.  EU podporuje skupinu afrických, karibských a tichomořských (AKT) států na jejich cestě ke snížení chudoby a k udržitelnému hospodářskému a sociálnímu rozvoji a uznává význam jejich komoditních odvětví.3.  EU je odhodlána podporovat hladké a postupné zapojení rozvojových zemí do světového hospodářství s ohledem na udržitelný rozvoj. Hlavní země AKT vyvážející banány mohou čelit problémům v souvislosti se změnami obchodních dohod, zejména v důsledku liberalizace doložky nejvyšších výhod v rámci WTO. Z toho důvodu by stávající nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci[6], mělo být doplněno o program doprovodných opatření ohledně AKT banánů.4.  Opatření finanční pomoci, která by měla být v rámci tohoto programu přijata, by měla mít za cíl podporu úpravy a/nebo restrukturalizace oblastí závislých na vývozu banánů prostřednictvím odvětvově specifické rozpočtové podpory nebo odvětvově specifických intervencí. Tato opatření by měla mít za cíl zajistit politiky sociální stabilizace, hospodářskou diverzifikaci nebo investice do zlepšování konkurenceschopnosti, pokud jde o životaschopnou strategii, a měla by zohledňovat výsledky a zkušenosti získané prostřednictvím zvláštního systému pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT[7] a zvláštního rámce pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT[8].5.  Tento program by měl doprovázet adaptační proces v zemích AKT, které vyvezly do ES v posledních letech významné množství banánů a které budou zasaženy liberalizací v rámci WTO[9]. Program je postaven na zvláštním rámci pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT. Program je v souladu s mezinárodními povinnostmi EU v rámci WTO a má jasnou restrukturalizační, a tudíž dočasnou povahu, s maximální dobou trvání čtyři roky (2010–2013),PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1905/2006 se mění takto:6.  Článek 4 se nahrazuje tímto:„ Článek 4Provádění pomoci UnieV souladu s celkovým účelem a oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení se pomoc Unie provádí prostřednictvím zeměpisných a tematických programů podle článků 5 až 16 a programů podle článků 17 a 17a.“7.  Vkládá se nový článek 17a, který zní:„Článek 17aHlavní země AKT dodávající banány1. Země AKT dodávající banány, jejichž seznam je uveden v příloze IIIa, mohou využít doprovodných opatření týkající se banánů. Pomoc Unie ve prospěch těchto zemí má za cíl podpořit proces přizpůsobování vycházející z liberalizace trhu EU s banány v rámci Světové obchodní organizace. Pomoc Unie zohlední politiky a strategie přizpůsobování jednotlivých zemí a věnuje zvláštní pozornost těmto oblastem spolupráce:8.  zvyšování konkurenceschopnosti odvětví vývozu banánů tam, kde jde o udržitelný proces, s ohledem na situaci jednotlivých účastníků řetězce;9.  podpora hospodářské diverzifikace oblastí závislých na banánech;10.  řešení širších dopadů procesu přizpůsobování, které se mohou týkat mimo jiné zaměstnanosti a sociálních služeb, využívání půdy a obnovy životního prostředí a makroekonomické stability.2. V rámci částky, na kterou odkazuje příloha IV, stanoví Komise maximální dostupnou částku pro každou způsobilou zemi AKT dodávající banány, která je určena k financování činností uvedených v odstavci 1 a založena na souboru objektivních ukazatelů. Ukazatele zahrnují obchod s banány s EU, význam vývozu banánů pro hospodářství dotčené země AKT a úroveň rozvoje dotčené země. Posuzování kritérií pro přidělení částky vychází z údajů za hospodářské roky před rokem 2009.3. Komise přijme víceleté podpůrné strategie analogicky k článku 19 a v souladu s článkem 21. Zajistí, že tyto strategie doplní zeměpisné strategické dokumenty dotčené země a že tato doprovodná opatření týkající se banánů budou mít dočasnou povahu. Podpůrné strategie mohou být v případě potřeby revidovány ad hoc , ale neměly by podléhat střednědobému přezkumu.“11.  Článek 21 se nahrazuje tímto:„Článek 21Přijímání strategických dokumentů a víceletých orientačních programůStrategické dokumenty a víceleté orientační programy podle článků 19 a 20 a veškeré jejich změny na základě přezkumu podle čl. 19 odst. 2 a čl. 20 odst. 1, jakož i doprovodná opatření podle článků 17 a 17a přijímá Komise postupem podle čl. 35 odst. 2.“12.  V článku 29 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Rozpočtové závazky se přijímají na základě rozhodnutí přijatých Komisí podle čl. 17a odst. 3, čl. 22 odst. 1, čl. 23 odst. 1 a čl. 26 odst. 1.“13.  V čl. 31 odst. 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:„Účast na zadávání zakázek nebo poskytování grantů financovaných v rámci tematického programu podle článků 11 až 16 a programů uvedených v článcích 17 a 17a je kromě fyzických nebo právnických osob způsobilých podle tematického programu nebo programů uvedených v článku 17 a 17a otevřena všem fyzickým osobám, které jsou státními příslušníky rozvojové země uvedené na seznamu Výboru pro rozvojovou pomoc OECD a v příloze II, a všem právnickým osobám, které jsou v takové zemi usazeny. Komise zveřejňuje a aktualizuje přílohu II v souladu s pravidelnými revizemi seznamu příjemců pomoci vypracovanými Výborem pro rozvojovou pomoc OECD a uvědomí o tom Radu.“14.  V článku 38 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:„1. Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení na období 2007–2013 se stanoví na 17 087 000 000 EUR.2. Orientační částky přidělené pro každý program uvedený v článcích 5 až 10, 11 až 16 a 17 a 17a jsou uvedeny v příloze IV. Tyto částky jsou stanoveny pro období let 2007–2013.“15.  Vkládá se příloha IIIa, jak je obsažena v příloze I k tomuto nařízení.16.  Příloha IV se nahrazuje přílohou II tohoto nařízení.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Evropský parlament Za Radupředseda předsedaPŘÍLOHA I"PŘÍLOHA IIIaHLAVNÍ ZEMě AKT DODÁVAJÍCÍ BANÁNY1. Belize2. Kamerun3. Pobřeží slonoviny4. Dominika5. Dominikánská republika6. Ghana7. Jamajka8. Svatá Lucie9. Svatý Vincenc a Grenadiny10. Surinam“PŘÍLOHA II„PŘÍLOHA IVORIENTAčNÍ FINANčNÍ PřÍDěLY PRO OBDOBÍ LET 2007–2013 (V MILIONECH EUR)Celkem | 17 087 |Zeměpisné programy: | 10 057 |Latinská Amerika | 2 690 |Asie | 5 187 |Střední Asie | 719 |Střední východ | 481 |Jižní Afrika | 980 |Tematické programy: | 5 596 |Investice do lidí | 1 060 |Životní prostředí a udržitelné řízení přírodních zdrojů | 804 |Nestátní subjekty a místní orgány v oblasti rozvoje | 1 639 |Zajišťování potravin | 1 709 |Migrace a azyl | 384 |Země akt, jež jsou signatáři protokolu o cukru | 1 244 |Hlavní země akt dodávající banány | 190“ |.  LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ1. NÁZEV NÁVRHU:Doprovodná opatření pro hlavní africké, karibské a tichomořské země (AKT) dodávající banány2. RÁMEC ABM/ABBOblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká:21 (Rozvoj)3. ROZPOČTOVÉ LINIE3.1 Rozpočtové linie (provozní linie a související linie pro technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů:Navržené linie:21.06.07 (Doprovodná opatření týkající se banánů)21.01.04.01 (Nástroj pro rozvojovou spolupráci – Výdaje na správu a řízení)Navrhovaná opatření budou financována s využitím rezervy okruhu 4 a přesunem v rámci okruhu 4.3.2 Doba trvání akce a finančního dopadu:Dobou trvání budou rozpočtové roky 2010–2013; předpokládaná částka je 190 milionů EUR.V dopise ze dne 15. prosince 2009 koordinátorovi v odvětví banánů ze zemí AKT ministru Lucovi Magloire Mbargovi z Kamerunu poukazovali komisaři Benita Ferrero-Waldnerová a Karel De Gucht na program v celkové maximální výši 200 milionů EUR určený na pomoc hlavním dodavatelům banánů ze zemí AKT při procesu přizpůsobování a restrukturalizace v souvislosti se změnami celních sazeb. Uvedli, že kromě 190 milionů EUR je Komise ochotna přezkoumat – společně s rozpočtovými orgány – možnost zaokrouhlit tuto částku směrem nahoru o 10 milionů EUR, pokud k tomu budou v rámci ročního rozpočtového procesu k dispozici odpovídající prostředky.3.3 Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh v rámci finančního výhledu |21.06.07 | Pov./ Nepov. | Rozl.[10]/ | ANO | NE | NE | č. 4 |21.01.04.01 | Pov./ Nepov. | Nerozl.[11] | NE | NE | NE | č. 4 |4. SHRNUTÍ ZDROJŮ4.1 Finanční zdroje4.1.1 Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh výdajů | oddíl č. | Rok 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 4* | n + 5 a násl. | Celkem |Provozní výdaje[12] |Prostředky na závazky (PZ) | 8.1. | a | 75 | 43 | 41 | 31 | 190 |Prostředky na platby (PP) | b | 30 | 30 | 40 | * | * | 100* |Administrativní výdaje jako součást referenční částky[13] |Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c | 0,217 | 0,750 | 0,950 | 0,700 | * | * | 2,617* |CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA |Prostředky na závazky | a+c | 75,217 | 43,75 | 41,95 | 31,70 | * | * | 192,617* |Prostředky na platby | b+c | 0,217 | 30,75 | 30,95 | 40,70 | * | * | 102,617* |Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[14] |Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | * | * | 0,427* |Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,06* |Celkové orientační finanční náklady zásahu |PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 75,26 | 43,898 | 42,098 | 31,848 | * | * | 193,04* |PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 0,26 | 30,898 | 31,098 | 40,848 | * | * | 103,104* |* V zájmu provedení akčního programu, jakož i souvisejících plateb po roce 2013 budou návrhy na přidělení prostředků na výdaje na správní podporu podány v rámci následujícího finančního výhledu, počínaje rokem 2014.SpoluúčastPokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast více subjektů, lze doplnit další řádky):v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem |…………………… | f |PZ CELKEM včetně spolufinancování | a + c + d + e + f |4.1.2 Soulad s finančním plánem( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem.( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu.( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[15] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).4.1.3 Finanční dopady na straně příjmů( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:Poznámka: Veškeré podrobnosti a poznámky ke způsobu výpočtu účinku na příjmy je třeba uvést v samostatné příloze.v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)Před akcí [Rok n–1] | Situace po akci |Celkový objem lidských zdrojů | 2,3 | 7 | 7 | 7 |* V zájmu dokončení akčního programu, jakož i souvisejících plateb po roce 2013.4.3 Financování opatřeníProgram bude financován z prostředků v rámci výdajů z okruhu 4 („EU jako globální hráč“). Navrhuje se využít část dostupné rezervy v rámci tohoto okruhu ve výši 75,9 milionu EUR. Útvary Komise posoudily dostupnost finančních prostředků v období 2010–2013 s cílem zjistit možnosti přesunu z důvodů případného nedostatečného využívání, absorpčních omezení a/nebo politických okolností. Rozbor vedl k navrhovanému přesunu 95,8 milionu EUR v rámci okruhu 4. Pro zbývající chybějící část (18,3 milionu EUR) navrhuje Komise použít nástroj pro flexibilitu.5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE5.1 Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuKrátkodobý horizont: Tato opatření řeší potřeby obyvatelstva v oblastech závislých na banánech v afrických, karibských a tichomořských skupinách států, které vyvezly během posledních deseti let v průměru více než 10 000 tun banánů do Evropské unie a budou nepříznivě zasaženy změnou celních sazeb EU pro banány.5.2 Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergieNávrh stanoví časově omezená opatření pro vyrovnání se se snížením celních sazeb. Tato opatření doplní stávající nástroje vnější spolupráce, které má Unie k dispozici, a bude stavět na společné zkušenosti EU a jejích partnerů s podpůrnými opatřeními financovanými prostřednictvím zvláštního rámce pomoci zemím AKT tradičně dodávajícím banány. Synergie se dosáhne zajištěním toho, že prováděná opatření budou v souladu se strategiemi pomoci EU pro jednotlivé země.5.3 Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABMCílem bude udržet nebo zlepšit životní úroveň lidí žijících v oblastech závislých na banánech v zemích AKT dodávajících banány, které budou zasaženy změnou celních sazeb EU pro banány. Opatření budou mít za cíl řešení širších (společenských, hospodářských a environmentálních) dopadů přizpůsobování, hospodářské diverzifikace nebo podpůrných investic do zlepšování konkurenceschopnosti banánového průmyslu, pokud jde o životaschopnou strategii.Očekávanými výsledky jsou:-  V zemích, kde mezi cíle patří hospodářská diverzifikace: stabilizace nebo růst příjmů domácností a/nebo snížení míry chudoby (bývalých) pracovníků s banány a jejich rodin (což bude odrazem skutečnosti, že snížení vývozu banánů do EU neovlivní negativně hospodářství země a/nebo nejvíce dotčeného obyvatelstva)-  V zemích, kde se bude cílů dosahovat pomocí investic na podporu zvyšování konkurenceschopnosti: stabilizace nebo růst (objemu) vývozu banánů do EU a/nebo do jiných zemíUkazateli , které budou použity při monitorování a hodnocení, jsou:-  Příjmy domácností v oblastech závislých na banánech (zdroj údajů: národní statistické úřady)-  HDP na obyvatele (zdroj údajů: národní statistické úřady nebo Světová banka; základní rok: 2008)-  Míra chudoby v (bývalých) oblastech produkujících banány (zdroj údajů: národní statistické úřady, měření míry chudoby musí být ustálené a srovnatelné v čase; kde národní statistické úřady neposkytují údaje o oblastech závislých na banánech budou použity alternativní a srovnatelné ukazatele; pokud nebude k dispozici žádný srovnatelný ukazatel, použije se index lidského rozvoje OSN)-  Vývoz banánů na trh EU (objem a hodnota, měřeno jako dovoz do EU; zdroj údajů: Eurostat, Comext)-  Vývoz banánů do ostatních zemí (jiných než EU; zdroj údajů: bude určen, v případě nedostatku odpovídajících srovnatelných údajů se využije národních statistických úřadů)5.4 Způsob provádění (orientační)Uveďte způsob(y)[17] provedení akce.( Centralizované řízení( přímo ze strany Komise( nepřímo na základě pověření pro:( výkonné agentury( subjekty zřízené Společenstvím, viz článek 185 finančního nařízení( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou( Sdílené nebo decentralizované řízení( spolu s členskými státy( spolu se třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)Příslušné poznámky:Způsoby provádění budou pro každou zemi specifické a budou určeny podle vybrané strategie reakce.6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ6.1 Monitorovací systémMonitorování bude provádět Komise s využitím informací získaných od delegací EU a od národních statistických úřadů a ministerstev v příslušném odvětví. To bude záviset na typu podpůrného mechanismu v každé zemi (rozpočtová nebo programová podpora).6.2 Hodnocení6.2.1 Hodnocení předem (ex-ante)Útvary Komise analyzovaly pravděpodobný dopad změn celního sazebníku v oblasti banánů na země AKT dodávající banány, které jsou závislé na trhu EU. Kromě toho prošel externím hodnocením předcházející podpůrný program, zvláštní rámec pomoci tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT. Snížení celních sazeb na banány sice pravděpodobně nebude mít větší dopad na země na makroekonomické úrovni, ale na místní úrovni by důsledky vyplývající ze změn sazeb v souvislosti s doložkou nejvyšších výhod mohly být velmi významné, v závislosti na specifické struktuře nákladů v odvětví banánů a na prostoru pro možná úsporná opatření. Všechny země se budou muset přizpůsobit nižším sazbám podle doložky nejvyšších výhod a takové přizpůsobení může mít významné společenské důsledky.Situace v jednotlivých zemích AKT se výrazně liší: snížení sazeb může vést v některých méně konkurenceschopných zemích dodávajících banány k tomu, že zastaví vývoz banánů do EU, zatímco v jiných zemích se odvětví banánů díky restrukturalizačnímu úsilí může přizpůsobit.Celkový roční pokles příjmů z vývozu u méně konkurenceschopných zemí dodávajících banány může být výrazný a případné následky přizpůsobení společensko-hospodářské situaci a využití půdy v jednotlivých zemích mohou být významné.Pomoc ve výši 190 milionů EUR by podle očekávání měla pomoci zemím AKT, které v poslední době vyvážely výrazné množství banánů do EU, aby pokračovaly v okamžitých investicích a přizpůsobovacích programech a/nebo je zahájily s cílem změkčit a zmírnit dopady snížení sazeb.6.2.2 Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti)Zvláštní rámec pomoci (1999–2008) poskytoval podporu dvanácti zemím AKT vyvážejícím banány. Konečné hodnocení tohoto programu ukázalo, že vcelku byly programy na zlepšení konkurenceschopnosti v odvětví banánů úspěšné, ale že diverzifikační programy by měly být lépe zapojeny. Zkušenosti lze rovněž čerpat z přezkumu (z roku 2009) doprovodných opatření pro signatářské země protokolu o cukru, srovnatelného programu, pokud jde o nastavení a typy opatření. Zkušenosti z tohoto programu ukazují, že je třeba zahrnout rozpočtovou podporu jako možný způsob provádění a že je třeba přiměřeně konzultovat zúčastněné strany během plánování a provádění.6.2.3 Podmínky a periodicita budoucího hodnoceníPlán pomoci by měl být monitorován průběžně a zhodnocen v roce 2012. Hodnocení dopadu by mělo být provedeno v letech 2015–2016, tj. po prováděcím období v délce nejméně čtyř let.7. Opatření proti podvodůmPlatí obvyklá opatření proti podvodům použitelná pro pomoc v rozvojové spolupráci.8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH8.1 Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnostiProstředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | Rok 2014* | Rok n+5 a násl.* |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[19] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Zaměstnanci financovaní[20] podle článku XX 01 02 | 0,67 | 2 | 2 | 2 |Ostatní zaměstnanci[21] financovaní podle článku XX 01 04/05 | 1,67 | 5 | 5 | 5 |CELKEM | 2,3 | 7 | 7 | 7 |* V zájmu provedení akčního programu, jakož i souvisejících plateb po roce 2013 budou návrhy na přidělení prostředků na výdaje na správní podporu podány v rámci následujícího finančního výhledu, počínaje rokem 2014.8.2.2 Popis úkolů vyplývajících z opatřeníKoordinace s hlavními zúčastněnými stranami (v zemích); koordinace s členskými státy, Radou a Parlamentem; příprava rozhodnutí, příprava smluv, příprava plateb, zajištění studií, auditů a hodnocení, předkládání zpráv.8.2.3 Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst podle původu( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP/PNR na rok n( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP/PNR( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování)( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP/PNR dotyčného rokuPotřeby lidských a administrativních zdrojů budou pokryty v rámci přídělů, které lze poskytnout řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly v důsledku omezení rozpočtu.V zájmu provedení akčního programu, jakož i souvisejících plateb po roce 2013 budou návrhy na přidělení prostředků na výdaje na správní podporu podány v rámci následujícího finančního výhledu, počínaje rokem 2014.8.2.4 Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení)v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Rozpočtová linie (číslo a název) | Rok n | Rok n + 1 | Rok n + 2 | Rok n + 3 | Rok n+4* | Rok n+5 a násl.* | CELKEM |Další technická a administrativní pomoc |– interní (intra muros) |– externí (extra muros) |Technická a administrativní pomoc celkem | 0,217 | 0,750 | 0,950 | 0,700 | 2,617* |* V zájmu provedení akčního programu, jakož i souvisejících plateb po roce 2013 budou návrhy na přidělení prostředků na výdaje na správní podporu podány v rámci následujícího finančního výhledu, počínaje rokem 2014.8.2.5 Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté do referenční částkyv milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n + 1 | Rok n + 2 | Rok n + 3 | Rok n+4* | Rok n+5 a násl.* |Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) |Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, vyslaní národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 |Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 |* V zájmu provedení akčního programu, jakož i souvisejících plateb po roce 2013 budou návrhy na přidělení prostředků na výdaje na správní podporu podány v rámci následujícího finančního výhledu, počínaje rokem 2014.Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci |Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku xx 01 02 |Podle bodu 8.2.1: |Jeden smluvní zaměstnanec skupiny 4 pro GŘ pro rozvoj 64 000 EUR ročně na období 4 měsíců v roce 2010 a na roky 2011–2013.* Jeden smluvní zaměstnanec skupiny 4 pro Úřad pro spolupráci (GŘ AIDCO) 64 000 EUR ročně na období 4 měsíců v roce 2010 a na roky 2011–2013.* Pět smluvních zaměstnanců skupiny 4 pro delegace AKT 130 000 EUR ročně (včetně související infrastruktury a provozních výdajů) na období 4 měsíců v roce 2010 a na roky 2011–2013.* |* V zájmu provedení akčního programu, jakož i souvisejících plateb po roce 2013 budou návrhy na přidělení prostředků na výdaje na správní podporu podány v rámci následujícího finančního výhledu, počínaje rokem 2014.Rok n | Rok n + 1 | Rok n + 2 | Rok n + 3 | Rok n+4* | Rok n+5 a násl.* |XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,020 | 0,020 | 0,020 |XX 01 02 11 02 – Schůze a konference |XX 01 02 11 03 – Výbory[23] |XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace |XX 01 02 11 05 – Informační systémy |2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) |3 Ostatní výdaje administrativní povahy (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) |Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,02 | 0,02 | 0,02 |* V zájmu provedení akčního programu, jakož i souvisejících plateb po roce 2013 budou návrhy na přidělení prostředků na výdaje na správní podporu podány v rámci následujícího finančního výhledu, počínaje rokem 2014.Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky |[1] Nařízení Rady (ES) č. 2686/94 ze dne 31. října 1994.[2] Nařízení Rady (ES) č. 856/1999 a nařízení Komise (ES) č. 1609/1999.[3] Belize, Dominika, Grenada, Jamajka, Madagaskar, Kamerun, Kapverdy, Pobřeží slonoviny, Somálsko, Surinam, Svatá Lucie a Svatý Vincenc a Grenadiny.[4] Úř. věst. C […], […], s. […].[5] Úř. věst. C […], […], s. […].[6] Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41.[7] Nařízení Rady (ES) č. 2686/94 ze dne 31. října 1994 (Úř. věst. L 286, 5.11.1994, s. 1).[8] Nařízení Rady (ES) č. 856/1999 ze dne 22. dubna 1999 (Úř. věst. L 108, 27.4.1999, s. 2) a nařízení Komise (ES) č. 1609/1999 ze dne 22. července 1999 (Úř. věst. L 190, 23.7.1999, s. 14).[9] [Vložit odkaz na ženevskou dohodu o obchodu s banány].[10] Rozlišené prostředky.[11] Nerozlišené prostředky, dále jen „NP“.[12] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.[13] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[14] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05.[15] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.[16] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.[17] Zvolíte-li více než jeden způsob, uveďte další podrobnosti v části „příslušné poznámky“ tohoto bodu.[18] Jak je popsáno v bodě 5.3.[19] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[20] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.[21] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.[22] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur.[23] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0411

Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1911/2006 ze dne 19. prosince 2006 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu roztoků močoviny a dusičnanu amonného pocházejících z Alžírska, Běloruska, Ruska a Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96  /* KOM/2008/0411 konečném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 2.7.2008KOM(2008) 411 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1911/2006 ze dne 19. prosince 2006 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu roztoků močoviny a dusičnanu amonného pocházejících z Alžírska, Běloruska, Ruska a Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1) Souvislosti návrhu |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká uplatňování nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), v řízení týkajícím se dovozu roztoků močoviny a dusičnanu amonného pocházejících z Ruska. |120 | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 1995/2000[2] o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu směsí močoviny a dusičnanu amonného pocházejících z Ruska do Společenství. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. |2) Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů |Konzultace zúčastněných stran |219 | Žadatel a výrobní odvětví Společenství byli informováni o výsledcích šetření a měli příležitost předložit připomínky. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |3) Právní stránka návrhu |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Nařízením (ES) č. 1995/2000[3] uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu směsí močoviny a dusičnanu amonného pocházejících z Ruska. V návaznosti na žádost předloženou dvěma vyvážejícími výrobci z Ruska byl zahájen prozatímní přezkum omezený na dumping. Šetření ukázalo, že v průběhu období šetření docházelo k dumpingu. Úroveň zjištěného dumpingu byla vyšší než úroveň odstranění újmy, která je základem pro opatření platná v současné době. Opatření byla tudíž zachována na stávající úrovni. Nařízení, kterým se ukončuje přezkum, zahrnovalo ustanovení, jež zúčastněným stranám umožňuje předložit nabídku závazku ve lhůtě 10 kalendářních dnů od vstupu uvedeného nařízení v platnost. Daná nabídka závazku byla podána včas. Stanoví, že určité množství, představující přibližně 10 % celkové spotřeby dotčeného výrobku ve Společenství, může být vyvezeno do ES, aniž by muselo být uhrazeno použitelné antidumpingové clo, je-li dodržena určitá indexovaná minimální dovozní cena. Tato nabídka závazku byla přijata. Navrhuje se proto, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie. |310 | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/1996 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[4] (dále jen „základní nařízení“). |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů: |331 | Nařízení Rady (ES) č. 1995/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu směsí močoviny a dusičnanu amonného pocházejících z Ruska, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1675/2003, neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |332 | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |4) Rozpočtové důsledky |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1911/2006 ze dne 19. prosince 2006 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu roztoků močoviny a dusičnanu amonného pocházejících z Alžírska, Běloruska, Ruska a Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[5] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na články 8 a 9 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP(1) Nařízením (ES) č. 1995/2000[6] uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu směsí močoviny a dusičnanu amonného pocházejících mimo jiné z Ruska. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti, který byl zahájen v září 2005, Rada nařízením (ES) č. 1911/2006[7] obnovila uvedená opatření na současné úrovni na dobu pěti let.(2) Dne 19. prosince 2006 Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie[8] informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu týkajícího se dovozu roztoků močoviny a dusičnanu amonného pocházejících mimo jiné z Ruska do Společenství na žádost dvou ruských vyvážejících výrobců, Open Joint Stock Company Novomoskovskiy Azot a Open Joint Stock Company Nevinnomyssky Azot, členů Open Joint Stock Company „Mineral and Chemical Company Eurochem“. Tyto dvě společnosti jsou pro účely tohoto nařízení z důvodu vzájemného vztahu považovány ze jeden právní subjekt (dále jen „vyvážející výrobce“). Konečná zjištění a závěry částečného prozatímního přezkumu jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 238/2008 ze dne 10. března 2008[9], kterým byl přezkum ukončen, aniž by došlo ke změně platných antidumpingových opatření.B. ZÁVAZEK(3) V rámci prozatímního přezkumu vyvážející výrobce vyjádřil zájem nabídnout cenový závazek, ale nepředložil dostatečně podloženou nabídku ve lhůtě stanovené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení. Jak je však stanoveno v 57. a 58. bodě odůvodnění výše uvedeného nařízení Rady, měla Rada za to, že vyvážejícímu výrobci by mělo být mimořádně povoleno vypracovat nabídku závazku ve lhůtě 10 kalendářních dnů od vstupu uvedeného nařízení v platnost kvůli složitosti několika otázek, konkrétně 1) nestálosti ceny dotčeného výrobku, která by vyžadovala určitý způsob indexace minimálních cen, přičemž tato nestálost není dostatečně vysvětlena hlavní nákladovou položkou ovlivňující cenu a 2) zvláštní situaci na trhu s dotčeným výrobkem. Po vyhlášení nařízení Rady (ES) č. 238/2008 a ve lhůtě stanovené v daném nařízení vyvážející výrobce předložil přijatelný cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.(4) Komise svým rozhodnutím [INSERT][10] nabídku závazku přijala. Rada má za to, že nabídka závazku odstraňuje poškozující účinek dumpingu a snižuje riziko obcházení na přijatelnou míru.(5) Aby Komise a celní orgány byly dále schopny účinně sledovat, zda vyvážející výrobce závazek plní, je osvobození od antidumpingového cla při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušným celním orgánům podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň údaje a prohlášení uvedené v příloze, ii) skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedeným vyvážejícím výrobcem prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství a iii) skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.(6) Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh.(7) Dovozci by si měli být vědomi toho, že celní dluh může vzniknout jako běžné obchodní riziko v okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu, jak je popsáno v 5. a 6. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od nějž přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.(8) Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by proto celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazku.(9) Z důvodů uvedených v rozhodnutí Komise považuje Komise závazek nabídnutý vyvážejícím výrobcem za přijatelný a dotčenému vyvážejícímu výrobci byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.(10) V případě porušení nebo odvolání závazku nebo v případě zrušení přijetí závazku ze strany Komise se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 1911/2006 se mění takto:V článku 1 se odstavec 4 nahrazuje tímto:„4. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nevztahuje na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu podle článku 2 nebo článku 2a.“Za článek 2 se vkládá nový článek, který zní:„Článek 2a1. Dovoz směsí močoviny a dusičnanu amonného k propuštění do volného oběhu, fakturovaný společností, od které Komise přijala závazek a jejíž název je uveden v rozhodnutí Komise [2008/[INSERT]/ES], ve znění pozdějších předpisů, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 pod podmínkou, že:-  jsou vyráběny, dodávány a fakturovány přímo uvedeným výrobcem prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství, a-  k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň údaje a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a-  zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.2. Přijetím prohlášení k propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:-  pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo-  pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.“Příloha se nahrazuje tímto:„PŘÍLOHAÚdaje, které mají být uvedeny na závazkové faktuře zmíněné v čl. 2 odst. 2 a v článku 2a:1. Doplňkový kód Taric, pod kterým lze zboží uvedené na faktuře celně odbavit na hranici Společenství (jak je to uvedeno v příslušném nařízení nebo rozhodnutí).2. Přesný popis zboží včetně těchto údajů:– kód KN,– obsah dusíku (N) ve výrobku (v procentech),– množství (v tunách).3. Popis podmínek prodeje včetně těchto údajů:– cena za tunu,– příslušné platební podmínky,– příslušné dodací podmínky,– celkové slevy a rabaty.4. Jméno dovozce, který není ve spojení a kterému společnost přímo vystavila fakturu.5. Jméno zástupce společnosti, která vydala fakturu na zboží, které podléhá závazku, a toto podepsané prohlášení:„Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej zboží zahrnutého v této faktuře a určeného k přímému vývozu do Evropského společenství se provádí v rámci a za podmínek závazku nabídnutého společností [společnost] a přijatého Evropskou komisí nařízením (ES) č. 617/2000 nebo rozhodnutím 2008/xxxx/ES (podle případu). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ “Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně[…] [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. L 238, 22.9.2000, s. 15. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1675/2003 (Úř. věst. L 238, 25.9.2003, s. 4).[3] Úř. věst. L 238, 22.9.2000, s. 15. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1675/2003 (Úř. věst. L 238, 25.9.2003, s. 4).[4] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[5] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[6] Úř. věst. L 238, 22.9.2000, s. 15.[7] Úř. věst. L 365, 21.12.2006, s. 26.[8] Úř. věst. C 311, 19.12.2006, s. 51.[9] Úř. věst. L 75, 18.3.2008, s. 14.[10] INSERT REFERENCE.


Důležité právní upozornění

|

52008PC0444

Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 639/2004 o řízení rybářského loďstva zapsaného v nejvzdálenějších regionech Společenství  /* KOM/2008/0444 konečném znení - CNS 2008/0138 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 9.7.2008KOM(2008) 444 v konečném znění2008/0138 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 639/2004 o řízení rybářského loďstva zapsaného v nejvzdálenějších regionech Společenství(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1) SOUVISLOSTI NÁVRHU-  Odůvodnění a cíle návrhuNařízení (ES) č. 639/2004 ze dne 30. března 2004 o řízení rybářského loďstva zapsaného v nejvzdálenějších regionech Společenství (dále jen „nejvzdálenější regiony“) stanoví odchylky od režimu vstupu/výstupu stanoveného v článku 13 nařízení (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky a od zákazu používat veřejné prostředky na modernizaci nebo obnovu loďstva stanoveného v nařízení (ES) č. 2792/1999 ze dne 17. prosince 1999 o pravidlech a podmínkách pro strukturální pomoc Společenství v odvětví rybolovu. Lhůta pro tyto odchylky byla na základě politické dohody o Evropském rybářském fondu, které bylo dosaženo v Radě dne 19. června 2006, prodloužena o jeden rok. Opožděné přijetí právního nástroje Komise umožňujícího dotčeným členským státům poskytnout státní podporu, jakož i omezené možnosti loděnic způsobily, že nebylo možné dodržet lhůtu pro vstup do loďstva těch rybářských plavidel, která získala vnitrostátní podporu na obnovu do 31. prosince 2008 podle nařízení (ES) č. 639/2004.Účelem tohoto nařízení je prodloužit tuto lhůtu o jeden rok, aby dotčené členské státy mohly plně využít dohodu, které bylo dosaženo v roce 2006.-  Obecné souvislostiZvláštní režim pro řízení loďstva v nejvzdálenějších regionech vyplývá ze zvláštní strukturální sociální a hospodářské situace v těchto regionech v rámci Společenství. Specifický charakter nejvzdálenějších regionů je uznán v čl. 299 odst. 2 Smlouvy.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuŘízení rybářského loďstva v nejvzdálenějších regionech je upraveno nařízením Rady (ES) č. 639/2004 ze dne 30. března 2004 a nařízením Komise (ES) č. 2104/2004 ze dne 9. prosince 2004, kterými byly stanoveny prováděcí předpisy k nařízení Rady (ES) č. 639/2004.-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNevztahuje se na tento návrh.2) KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů-  Konzultace zúčastněných stranZájem útvarů Komise o tento problém vyvolala výměna informací s dotčenými členskými státy.212-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo třeba využít externích odborných konzultací.-  Posouzení dopadůVzhledem k velice omezenému dosahu tohoto návrhu se nevyžaduje analýza dopadů.3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatřeníProdloužení lhůty pro vstup do loďstva další rybolovné kapacity nezbytné pro obnovu a modernizaci plavidel s využitím veřejné podpory.-  Právní základČlánek 37 a čl. 299 odst. 2 Smlouvy.-  Zásada subsidiarityNávrh se týká oblasti, která spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:Nevztahuje se na tento návrh.-  Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení, kterým se mění stávající nařízení.Jiné prostředky by nebyly přiměřené z těchto důvodů:Nevztahuje se na tento návrh.4) ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.2008/0138 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 639/2004 o řízení rybářského loďstva zapsaného v nejvzdálenějších regionech SpolečenstvíRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 a čl. 299 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],vzhledem k těmto důvodům:(1) Nařízení Rady (ES) č. 639/2004 ze dne 30. března 2004 o řízení rybářského loďstva zapsaného v nejvzdálenějších regionech Společenství[3] povoluje odchylky od článku 13 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[4]. Uvedený článek stanoví obecný režim řízení vstupů do loďstva a výstupů z něj.(2) V čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 639/2004 je stanovena doba platnosti odchylky od režimu vstupu/výstupu pro plavidla, která získala veřejnou podporu na obnovu. Tato doba byla původně stanovena do 31. prosince 2007 a na základě politické dohody o Evropském rybářském fondu, které bylo dosaženo v Radě dne 19. června 2006, byla posléze prodloužena do 31. prosince 2008.(3) Právní akt Komise umožňující dotčeným členským státům poskytnout státní podporu[5] byl přijat později, než se přepokládalo. S ohledem na skutečnost, že zainteresované loděnice mají omezenou kapacitu, důsledné provedení politické dohody dosažené v Radě dne 19. června 2006 není ve lhůtě do 31. prosince 2008 možné.(4) Lhůtu pro odchylku stanovenou v čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 639/2004 je proto třeba prodloužit o další rok.(5) Nařízení (ES) č. 639/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 639/2004 se datum „31. prosince 2008“ nahrazuje datem „31. prosince 2009“.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. C , , s. .[2] Úř. věst. C , , s. .[3] Úř. věst. L 102, 7.4.2004, s. 9. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1646/2006 (Úř. věst. L 309, 9.11.2006, s. 1).[4] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 865/2007 (Úř. věst. L 192, 24.7.2007, s. 1).[5] Pokyny pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (Úř. věst. C 84, 3.4.2008, s. 10).


title: Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni

text:
Důležité právní upozornění

|

52009PC0366

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 15.7.2009KOM(2009) 366 v konečném znění2009/0104 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeniDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. Souvislosti návrhuNávrhem na tuto změnu nařízení (ES) č. 539/2001[1], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 1932/2006[2], sleduje Komise tyto cíle:-  přizpůsobit obě přílohy daného nařízení tak, aby plně odrážely novou situaci v zemích západního Balkánu při zohlednění politického závazku, který Evropská unie přijala, pokud jde o uvolnění vízového režimu v případě krátkodobých víz ve prospěch občanů všech zemí západního Balkánu jakožto součásti soluňské agendy, stejně jako dosažený pokrok při rozhovorech na téma uvolnění vízového režimu, které byly v roce 2008 zahájeny s Albánií, Bosnou a Hercegovinou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Černou Horou a se Srbskem;-  zajistit, aby tato změna týkající se zemí západního Balkánu byla v souladu s potřebou pravidelného přezkumu nařízení (ES) č. 539/2001 a jeho stávajících příloh, v nichž se uvádí seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic členských států vízum (příloha I), a seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (příloha II). Musí rovněž odpovídat kritériím stanoveným v pátém bodu odůvodnění, zejména pokud jde o kritéria v oblasti nedovoleného přistěhovalectví a veřejného pořádku u zemí, které mají být převedeny z jedné přílohy do druhé;-  převést Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, Černou Horu a Srbsko z přílohy I do přílohy II uvedeného nařízení; zapsat Kosovo podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99 do přílohy I nařízení (ES) č. 539/2001 v části nazvané „Územní a samosprávné jednotky, které nejsou uznávány jako stát nejméně jedním z členských států“. Tím není dotčen status Kosova podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99.° Souvislosti a platné předpisy vztahující se na oblast návrhuV souladu s čl. 62 odst. 2 písm. b) bodem i) Smlouvy o ES přijala Rada nařízení (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum (tzv. negativní seznam), jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (tzv. pozitivní seznam)[3]. Článek 61 Smlouvy o ES uvádí tyto seznamy mezi doprovodnými opatřeními, která jsou bezprostředně spjata s volným pohybem osob v prostoru svobody, bezpečnosti a práva.Určení těch třetích zemí, jejichž státní příslušníci podléhají vízové povinnosti, a těch třetích zemí, které jsou od ní osvobozeny, se řídí uváženým, pro každý případ zvlášť provedeným vyhodnocením rozmanitých kritérií, která souvisejí mimo jiné s nedovoleným přistěhovalectvím, veřejným pořádkem a bezpečností a s vnějšími vztahy Evropské unie s třetími zeměmi, přičemž je také brán zřetel na důsledky regionální spojitosti a vzájemnosti (viz pátý bod odůvodnění preambule nařízení (ES) č. 539/2001). Jelikož se tato kritéria ve vztahu k třetím zemím mohou časem vyvíjet, měl by být tento negativní i pozitivní seznam předmětem pravidelného přezkumu. V důsledku toho bylo nařízení (ES) č. 539/2001 od svého přijetí již pětkrát pozměněno[4]. Vzhledem k výše uvedenému vývoji situace týkající se některých zemí západního Balkánu je vhodné tyto seznamy znovu v souvislosti s těmito zeměmi zrevidovat.° Politika v oblasti krátkodobých víz pro země západního Balkánu – opatření v návaznosti na soluňskou agenduPřijetím nařízení (ES) č. 2317/95[5] Rada poprvé stanovila takový negativní seznam: ten zahrnoval Albánii, Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii a Svazovou republiku Jugoslávii (Srbsko a Černou Horu). Bosna a Hercegovina na tomto seznamu uvedena nebyla a bylo ponecháno na členských státech, aby rozhodly, zda se na státní příslušníky této země bude vztahovat vízová povinnost: vízovou povinnost zavedly všechny členské státy kromě jednoho[6].Když Rada přijala po vstupu Amsterodamské smlouvy v platnost nařízení (ES) č. 539/2001, které poprvé uvádí negativní i pozitivní seznam, byly všechny země západního Balkánu kromě Chorvatska uvedeny na negativním seznamu: Albánie, Bosna a Hercegovina, Svazová republika Jugoslávie (Srbsko a Černá Hora) a Bývalá jugoslávská republika Makedonie. Po vyhlášení nezávislosti Černé Hory byly jak Srbsko, tak Černá Hora zahrnuty v negativním seznamu[7].Hlavy států a předsedové vlád znovu potvrdili důležitost dialogu na téma krátkodobých víz v závěrech summitu EU a zemí západního Balkánu, který se konal v Soluni dne 21. června 2003. Byla tím uznána i evropská perspektiva pro země západního Balkánu. „Soluňská agenda“ byla zejména potvrzením toho, že perspektiva uvolnění vízového režimu ve prospěch zemí západního Balkánu je cíl spjatý s pokrokem dotyčných zemí v provádění zásadních reforem v oblastech, jako jsou posílení právního státu, boj proti organizované trestné činnosti, korupci a nelegální migraci a posílení jejich správní kapacity pro kontrolu hranic a pro bezpečnost dokladů.Prvním krokem směrem k zavedení cestovního režimu bez vízové povinnosti bylo uzavření dohod o usnadnění udělování víz v roce 2007 s Albánií, Bosnou a Hercegovinou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Černou Horou a Srbskem[8] (společně s readmisními dohodami). Usnadnění kontaktů mezi lidmi bylo přitom považováno za důležitou podmínku trvalého rozvoje hospodářských, humanitárních, kulturních, vědeckých i jiných vztahů.Účelem těchto dohod bylo usnadnit udělování krátkodobých víz občanům zemí západního Balkánu, a to zejména těm, kteří cestují často do Evropské unie, a zároveň prostřednictvím readmisních dohod Společenství stanovit jasná pravidla bránící nedovolenému přistěhovalectví. Tyto dohody vstoupily v platnost dnem 1. ledna 2008. Během roku 2008 a 2009 Komise pečlivě sledovala provádění dohod o usnadnění udělování víz těmito pěti zeměmi západního Balkánu. Na základě výsledků prvního období sledování dospěla Komise k závěru, že postupy v oblasti vydávání víz se v zemích západního Balkánu zavedením tohoto nového právního nástroje zlepšily.° Rozhovory s Albánií, Bosnou a Hercegovinou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Černou Horou a Srbskem na téma uvolnění vízového režimu – výsledky procesuZahájení rozhovorů na téma uvolnění vízového režimuV tomto dynamickém kontextu a souběžně s prováděním dohod o usnadnění udělování víz vyjádřila Evropská komise svůj záměr zahájit rozhovory o uvolnění vízového režimu s Albánií, Bosnou a Hercegovinou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Černou Horou a Srbskem. V těchto souvislostech oznámila Komise ve svém sdělení o strategii rozšíření ze dne 6. listopadu 2007[9] svůj záměr postupně uvolňovat vízový režim se zeměmi západního Balkánu prostřednictvím dalších konkrétních kroků. Za tím účelem navrhla zahájení dialogu s každou z dotyčných zemí s cílem stanovit „cestovní mapu“ týkající se podmínek, které je třeba splnit.Rada ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy uvítala ve svých závěrech ze dne 28. ledna 2008 „záměr Evropské komise zahájit v brzké době dialog o vízech se všemi zeměmi v tomto regionu [západní Balkán] a vyjádřila svou připravenost k dalšímu projednání této otázky… s cílem vymezit podrobné cestovní mapy stanovující jasné ukazatele, které mají všechny země v daném regionu splnit, aby postupně pokročily směrem k uvolnění vízového režimu. To by Radě a Komisi umožnilo podrobně sledovat pokrok v nezbytných reformách“.Při stanovování metodiky pro strukturovaný proces uvolňování vízového režimu s jasným závazkem zavést dialog zaměřený na výsledky vzala Evropská unie v úvahu evropskou perspektivu zemí západního Balkánu, politický závazek týkající se uvolnění vízového režimu v případě krátkodobých víz, uzavření readmisních dohod mezi Společenstvím a všemi pěti zeměmi a rovněž osvobození od vízové povinnosti, které dotyčné země přiznaly všem občanům EU.Ve svém sdělení ze dne 5. března 2008 o posilování evropské perspektivy pro země západního Balkánu[10] popsala Komise proces, který navrhla za účelem uvolňování vízového režimu v zemích západního Balkánu. Komise zdůraznila velkou důležitost, jakou má pro obyvatele západního Balkánu cestování do EU bez vízové povinnosti, konstatovala, že přechod k bezvízovému styku je pro všechny země uvedeného regionu součástí příprav na členství v EU, a vyzdvihla svůj záměr pečlivě sledovat provádění nezbytných reforem směřujících k dosažení tohoto cíle.Počátkem roku 2008 zahájila Komise oficiální rozhovory na téma uvolnění vízového režimu v tomto pořadí: se Srbskem (30. ledna 2008[11]), s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií (20. února 2008), s Černou Horou (21. února 2008), s Albánií (3. března 2008) a s Bosnou a Hercegovinou (26. května 2009).Cestovní mapy pro každou z těchto pěti zemí byly stanoveny Komisí po dohodě s členskými státy a po konzultacích s dotyčnou zemí. Cílem cestovních map je identifikovat všechna opatření, která má každá z těchto západobalkánských zemí přijmout a provést, a stanovit jasné požadavky, jichž je třeba dosáhnout. Daný proces má dotyčným zemím pomoci splnit kritéria uvedená v pátém bodu odůvodnění preambule nařízení (ES) č. 539/2001. Konkrétně jsou cestovní mapy rozděleny do čtyř oblastí: bezpečnost dokladů, nedovolené přistěhovalectví, veřejný pořádek a bezpečnost a dále záležitosti týkající se vnějších vztahů v souvislosti s pohybem osob. Dané rozhovory a cestovní mapy jsou jednotlivým zemím „šity na míru“ tak, aby mohly své reformní úsilí správně zaměřit a splnit požadavky EU. Rychlost, jakou tyto země dospějí k uvolnění vízového režimu, závisí na pokroku, kterého dosáhnou při plnění stanovených podmínek.Hlavní fáze procesuNa základě podrobných zpráv o připravenosti poskytnutých dotyčnými pěti zeměmi předložila Komise v listopadu 2008 Radě své první předběžné hodnocení pokroku, kterého uvedených pět zemí při provádění plánů na cestě k uvolnění vízového režimu dosáhlo.Dne 25. května 2009, poté, co proběhla řada schůzek a misí odborníků v dotyčných zemích (do nichž byli aktivně zapojeni i odborníci členských států), Komise předložila Radě aktualizovanou verzi těchto hodnotících zpráv. Hodnotící zprávy byly předloženy dotyčným zemím západního Balkánu dne 11. a 12. června 2009.Aktualizovaná verze hodnotících zpráv dospěla zejména k těmto závěrům:-  Bývalá jugoslávská republika Makedonie splnila všechny ukazatele, jež byly stanoveny v její cestovní mapě;-  v případě dalších dvou zemí, Černé Hory a Srbska, bylo rovněž dosaženo významného pokroku a nesplněno zůstává jen malé množství ukazatelů;-  u zbývajících dvou zemí, Albánie a Bosny a Hercegoviny, zůstává stále nesplněna řada ukazatelů, navzdory významnému pokroku.Po diskusi nad hodnotícími zprávami v příslušných pracovních skupinách Rady dospěla Rada ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy dne 15. června 2009 k těmto závěrům:„Rada znovu připomíná podporu, kterou věnuje dialogu o vízové liberalizaci s Albánií, Bosnou a Hercegovinou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Černou Horou a Srbskem založenému na cestovních mapách obsahujících jasná a realistická kritéria a na individuálním hodnocení jednotlivých zemí. Rada připomíná, že dotyčné země by se měly i nadále soustředit na splnění všech těchto kritérií.V této souvislosti Rada vítá aktualizované hodnotící zprávy Evropské komise týkající se pokroku v jednáních s těmito zeměmi o vízové liberalizaci. Tyto zprávy odrážejí zřetelný pokrok, kterého tyto země dosáhly při naplňování kritérií stanovených v cestovních mapách týkajících se vízové liberalizace. Rada v této souvislosti vybízí Evropskou komisi, aby v co nejkratší možné době předložila legislativní návrh změny nařízení (ES) č. 539/2001, tak, jak se vztahuje na členské státy, s cílem dosáhnout nejlépe do konce roku 2009 bezvízového režimu s těmi zeměmi, které splní všechna příslušná kritéria.Rada si je vědoma významu vízové liberalizace pro region západního Balkánu a zdůrazňuje, že je důležité, aby všechny dotyčné země dosáhly bezvízového režimu na základě vlastních zásluh. Rada proto vítá dosud dosažený pokrok a vyzývá země tohoto regionu, aby dále urychlily reformy a pokračovaly v jejich provádění v zájmu brzkého splnění nezbytných kritérií.“Stávající návrh odráží výsledky výše uvedeného procesu: Komise bere na jedné straně v úvahu skutečnost, že dohody o usnadnění udělování víz a readmisní dohody s dotyčnými zeměmi jsou uspokojivě prováděny, a na druhé straně rovněž údaje o počtu zamítnutých žádostí o udělení víza a o odepření vstupu u jejich občanů a navrhuje, aby Bývalá jugoslávská republika Makedonie, která již splnila všechny ukazatele, a dále Černá Hora a Srbsko, které se splnění všech ukazatelů blíží, byly převedeny z negativního seznamu na pozitivní seznam, přičemž se předpokládá, že ke dni, kdy Rada tento návrh přijme, by měly i tyto posledně jmenované dvě země splnit všechny ukazatele.Další krokySouběžně s posuzováním tohoto návrhu v EP a v Radě bude Komise pokračovat v hodnocení toho, jak jsou plněny dosud otevřené ukazatele u Srbska a Černé Hory, a zavčas dá toto hodnocení k dispozici EP a Radě.V případě Černé Hory se dosud nesplněné ukazatele týkají těchto oblastí:-  účinného provádění cizineckého zákona, který je v platnosti od ledna 2009;-  definice udržitelného řešení, pokud jde o postavení vysídlených osob a vnitřně vysídlených osob včetně přístupu k dokladům totožnosti;-  posílení kapacit v oblasti vymáhání práva a účinného provádění právního rámce pro boj proti organizované trestné činnosti a korupci včetně přidělení odpovídajících finančních, lidských a technických zdrojů.V případě Srbska se dosud nesplněné ukazatele týkají těchto oblastí:-  zlepšení přeshraniční/hraniční ostrahy, což zahrnuje zejména výměnu informací s EULEXem a kosovskou policií;-  účinného provádění cizineckého zákona, který je v platnosti od dubna 2009, a přijetí strategie v oblasti řízení migrace;-  účinného provádění právního rámce pro boj proti organizované trestné činnosti a korupci včetně přidělení odpovídajících finančních a lidských zdrojů;-  integrity a bezpečnosti postupů při vydávání nových biometrických pasů osobám s bydlištěm v Kosovu.Od roku 1999 nemá Srbsko v případě osob s bydlištěm v Kosovu podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99 možnost provádět ověření na místě. Pokud jde o vydávání nových biometrických pasů Srbskem osobám s bydlištěm v Kosovu, vzhledem k neexistenci dialogu na téma uvolnění vízového režimu neměla Komise ani odborníci členských států možnost ověřovat (zejména prostřednictvím misí odborníků) vydávání dokumentů dokládajících totožnost ani integritu a bezpečnost postupů, kterými se řídí orgány Srbska při ověřování správnosti údajů předložených osobami s bydlištěm v Kosovu, které žádají o nové srbské biometrické pasy. Aby se zabránilo zneužití této situace při žádostech o biometrické pasy, oznámily orgány Srbska v červenci v Bělehradě zřízení zvláštního koordinačního ředitelství (srbsky: Koordinaciona uprava ), který se zabývá výhradně zpracováním žádostí o pasy podaných osobami s bydlištěm v Kosovu a osobami, jimž bylo vydáno osvědčení o státním občanství pro území Kosova podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99.Z bezpečnostních důvodů, které se týkají zejména možné nelegální migrace ze strany osob pobývajících v Kosovu a osob, jimž bylo vydáno osvědčení o státní příslušnosti pro území Kosova podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99, a dále vzhledem k tomu, že postupy, jimiž se pro tuto kategorii osob řídí orgány Srbska, nejsou nikterak ověřovány, se proto Komise domnívá, že držitelé srbských pasů vydaných zvláštním koordinačním ředitelstvím (srbsky: Koordinaciona uprava ) by měli být z bezvízového režimu pro Srbsko vyloučeni.U Albánie a Bosny a Hercegoviny bude dialog o uvolnění vízového režimu pokračovat a Komise zintenzívní své úsilí o pomoc těmto zemím při plnění daných kritérií. Komise má v úmyslu navrhnout převedení těchto zemí na pozitivní seznam, jakmile budou mít nezbytná kritéria splněna.° Další objasnění týkající se držitelů biometrických pasů a dohod o zrušení vízové povinnostiZavedení biometrických pasů zeměmi západního Balkánu mělo zásadní důležitost pro úspěšné dokončení rozhovorů o uvolnění vízového režimu. Z důvodů týkajících se bezpečnosti a předcházení nelegální migraci by se proto v této souvislosti mělo osvobození od vízové povinnosti pro občany Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Černé Hory a Srbska vztahovat pouze na držitele nových biometrických pasů vydaných těmito jednotlivými zeměmi.Vzhledem k tomu, že tyto západobalkánské země již směřují k členství v EU, spolu se skutečností, že ony samy již občany EU od vízové povinnosti osvobodily, není důvod, aby bylo zrušení vízové povinnosti pro tyto země podmíněno uzavřením dohod o zrušení vízové povinnosti s ES (jak tomu bylo v případě Baham a pěti dalších zemí, jež byly převedeny z negativního seznamu na pozitivní seznam v prosinci 2006).° Kosovo podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99Evropská rada, která zasedala ve dnech 19. a 20. června 2008, zdůraznila ochotu EU „napomáhat k hospodářskému a politickému rozvoji Kosova prostřednictvím jasné evropské perspektivy v souladu s evropskou perspektivou tohoto regionu“. Poté, co kosovské shromáždění vyhlásilo dne 17. února 2008 nezávislost, prohlásila Rada, že Kosovo představuje zvláštní případ, a ponechala na členských státech EU, aby samy rozhodly o svých vztazích s Kosovem v souladu mezinárodním právem a vnitrostátní praxí. K dnešnímu dni uznalo nezávislost Kosova 22 členských států EU.V současnosti platné znění nařízení Rady (ES) č. 539/2001 neobsahuje žádnou zmínku o Kosovu. Komise v současné době dosud nezahájila s Kosovem dialog o uvolnění vízového režimu. V souladu s čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 539/2001 bude v příloze I nařízení doplněn odkaz na Kosovo podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99 tak, aby osoby s bydlištěm v Kosovu podléhaly vízové povinnosti. Motivem tohoto návrhu jsou výhradně objektivní obavy o bezpečnost, které se týkají především možné nelegální migrace z území nebo přes území Kosova podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99. Tím není dotčen stávající status Kosova podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99.2. Právní stránka návrhu° Shrnutí navrhovaných opatření-  Cílem návrhu je převedení Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Černé Hory a Srbska z negativního seznamu na pozitivní seznam, přičemž se předpokládá, že i posledně dvě jmenované země by ke dni přijetí tohoto návrhu Radou měly splnit všechny ukazatele uvedené v jejich cestovních mapách.-  Z důvodů, jež byly uvedeny výše, se bezvízový režim pro Srbsko nevztahuje na držitele srbských pasů vydaných srbským koordinačním ředitelstvím.-  Při zohlednění skutečnosti, že zavedení nových biometrických pasů zeměmi západního Balkánu představuje základní prvek rozhovorů o uvolnění vízového režimu, by se zrušení vízové povinnosti mělo vztahovat pouze na ty občany uvedených zemí, kteří jsou držiteli těchto biometrických pasů.-  S přihlédnutím k současné situaci by mělo být Kosovo podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99 stávajícím návrhem doplněno na negativní seznam, neboť k dnešnímu dni nebyl dialog o uvolnění vízového režimu s Kosovem zahájen.° Právní základNařízení (ES) č. 539/2001 vychází z čl. 62 odst. 2 písm. b) bodu i) Smlouvy o ES. Návrh pozměňující toto nařízení by měl vycházet ze stejného právního základu.° Zásada přiměřenosti a subsidiarityV souladu s čl. 62 odst. 2 písm. b) bodem i) stanoví nařízení (ES) č. 539/2001 seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum (negativní seznam), jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (pozitivní seznam).Rozhodnutí o změně těchto seznamů nebo o převedení zemí z negativního na pozitivní seznam či naopak spadá do výlučné pravomoci ES.° Volba nástrojůNařízení, neboť nástrojem, jenž má být změněn, je nařízení (ES) č. 539/2001.3. Rozpočtové důsledkyTento návrh na změnu nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.2009/0104 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADY,kterým se mění nařízení (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeniRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2 písm. b) bod i) této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[12],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[13],vzhledem k těmto důvodům:(1) Složení seznamů třetích zemí obsažených v přílohách I a II nařízení (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001[14] by mělo být a zůstat v souladu s kritérii stanovenými v pátém bodě odůvodnění uvedeného nařízení. Některé třetí země, u nichž došlo s ohledem na tato kritéria ke změně situace, by měly být převedeny z jedné přílohy do druhé.(2) U pěti zemí západního Balkánu – Albánie, Bosny a Hercegoviny, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Černé Hory a Srbska – vstoupily dne 1. ledna 2008 v platnost dohody o usnadnění udělování víz jako první konkrétní krok na cestě k bezvízovému režimu pro občany západobalkánských zemí, který byl stanoven soluňskou agendou. S každou z těchto zemí byl v roce 2008 zahájen dialog o uvolňování vízového režimu a byly stanoveny cestovní mapy pro uvolnění vízového režimu. Ve svém hodnocení týkajícím se provádění těchto cestovních map z května 2009 Komise usoudila, že Bývalá jugoslávská republika Makedonie splnila všechny ukazatele stanovené v její cestovní mapě. Černá Hora a Srbsko splnily převážnou většinu ukazatelů stanovených v jejich cestovních mapách.(3) V případě osob pobývajících v Kosovu a osob, jimž bylo vydáno osvědčení o státní příslušnosti pro území Kosova podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99, ponese odpovědnost za shromažďování žádostí o pas a za jejich vydávání koordinační ředitelství v Bělehradu. Avšak z bezpečnostních důvodů, které se týkají především možné nelegální migrace, by měli být držitelé srbských pasů vydaných tímto zvláštním koordinačním ředitelstvím (srbsky: Koordinaciona uprava ) z bezvízového režimu pro Srbsko vyloučeni.(4) Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora a Srbsko [z nichž poslední dvě uvedené země splní všechny ukazatele do dne přijetí tohoto nařízení] by proto měly být převedeny do přílohy II nařízení (ES) č. 539/2001. Toto osvobození od vízové povinnosti by se mělo vztahovat pouze na držitele biometrických pasů vydaných těmito třemi dotčenými zeměmi.(5) Z důvodu právní jasnosti a bezpečnosti a v souladu s čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 539/2001 by mělo být Kosovo podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99 doplněno do přílohy I uvedeného nařízení. Tím není dotčen status Kosova podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99.(6) Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě B rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody[15].(7) Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis , která spadají do oblasti uvedené v čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady 2004/860/ES o podpisu uvedené dohody[16].(8) Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu protokolu podepsaného mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/261/ES ze dne 28. února 2008 o podpisu uvedeného protokolu[17].(9) Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis , kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis [18]. Spojené království se tudíž nepodílí na přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není závazné ani použitelné.(10) Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis , kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis [19]. Irsko se tudíž nepodílí na přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není závazné ani použitelné.(11) Toto nařízení tvoří ustanovení, která navazují na schengenské acquis nebo s ním jinak souvisejí ve smyslu čl. 3 odst. 1 aktu o přistoupení z roku 2003 a ve smyslu čl. 4 odst. 1 aktu o přistoupení z roku 2005,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 539/2001 se mění takto:1) Příloha I se mění takto:a) v části 1 se zrušují položky „Bývalá jugoslávská republika Makedonie“, „Černá Hora“ a „Srbsko“;b) v části 2 se vkládá nová položka, která zní:„Kosovo podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99“.2) V příloze II části 1 se vkládají nové položky, které znějí:„Bývalá jugoslávská republika Makedonie (*)Černá Hora (*)Srbsko [s výjimkou držitelů srbských pasů vydaných srbským koordinačním ředitelstvím (srbsky: Koordinaciona uprava ) ] (*)(*) Osvobození od vízové povinnosti se vztahuje pouze na držitele biometrických pasů.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1.[2] Úř. věst. L 405, 30.12.2006, s. 23.[3] Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1.[4] Nařízení Rady (ES) č. 2414/2001 ze dne 7. prosince 2001 (Úř. věst. L 327, 12.12.2001, s. 1), nařízení Rady (ES) č. 453/2003 ze dne 6. března 2003 (Úř. věst. L 69, 13.3.2003, s. 10), nařízení Rady (ES) č. 851/2005 ze dne 2. června 2005 (Úř. věst. L 141, 4.6.2005, s. 3), nařízení Rady (ES) č. 1791/2006 ze dne 20. listopadu 2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1), nařízení Rady (ES) č. 1932/2006 ze dne 21. prosince 2006 (Úř. věst. L 405, 30.12.2006, s. 23).[5] Ze dne 25. září 1995 (Úř. věst. L 234, 3.10.1995, s. 1).[6] Viz např. sdělení Komise podle nařízení Rady (ES) č. 2317/95 ze dne 25. září 1995, kterým se určují třetí země, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic členských států vízum (Úř. věst. C 101, 3.4.1998, s. 4).[7] Změna nařízení (ES) č. 539/2001 nařízením Rady (ES) č. 1932/2006 ze dne 21. prosince 2006 (Úř. věst. L 405, 30.12.2006) a oprava (Úř. věst. L 29, 3.2.2007, s. 10).[8] Viz preambule těchto dohod: s Albánií (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 85), s Bosnou a Hercegovinou (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 97), s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 125), s Černou Horou (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 169) a se Srbskem (Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 109).[9] KOM(2007) 663, 6.11.2007.[10] KOM(2008) 127, 5.3.2008.[11] Tento dialog o uvolnění vízového režimu se nevztahuje na území Kosova podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99.[12] Úř. věst. C […],[…], s. […].[13] Úř. věst. C […],[…], s. […].[14] Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1.[15] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.[16] Úř. věst. L 370, 17.12.2004, s. 78.[17] Úř. věst. L 83, 26.3.2008, s. 3.[18] Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.[19] Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.


title: Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1858/2005, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Indie

text:
                   KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                                   V Bruselu dne 23.12.2005
                                                   KOM(2005) 541 v konečném znění
                                           Návrh
                                    NAŘÍZENÍ RADY
   kterým se mění nařízení (ES) č. 1858/2005, kterým se ukládá konečné antidumpingové
           clo z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Indie
                                    (předložený Komisí)
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                                      DŮVODOVÁ ZPRÁVA
       1) SOUVISLOSTI NÁVRHU
          •
   110
              Odůvodnění a cíle návrhu
          Tento návrh se týká uplatňování nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995
          o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského
          společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne
          8. března 2004, (dále jen „základní nařízení“) v řízení týkajícím se dovozu ocelových
          lan pocházejících mimo jiné z Indie.
          •
   120
              Obecné souvislosti
          Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je
          výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními
          požadavky stanovenými v základním nařízení.
          •
   130
              Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu
          Rada nařízením (ES) č. 1796/1999 uložila konečná antidumpingová opatření týkající se
          mimo jiné ocelových lan pocházejících mimo jiné z Indie. Rozhodnutím 1999/572/ES
          Komise souběžně přijala závazek nabídnutý mimo jiné jednou indickou společností.
          Nařízením (ES) č. 1858/2005 rozhodla, že antidumpingová opatření týkající se dovozu
          dotčeného výrobku pocházejícího mimo jiné z Indie by měla být zachována.
          •
   141
              Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
          Nevztahuje se na tento návrh.
       2) KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ
          •   Konzultace zúčastněných stran
   219
          Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v souladu s ustanoveními
          základního nařízení hájit své zájmy.
          •   Sběr a využití výsledků odborných konzultací
   229
          Nebylo třeba využít externích odborných konzultací.
          •
   230
              Posouzení dopadů
          Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení.
          Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů pro okolnosti spojené s tímto
          návrhem.
CS                                              2                                               CS
 ---pagebreak---        3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
          •
   305
              Shrnutí navrhovaných opatření
          Rada nařízením (ES) č. 1858/2005 uložila konečné antidumpingové clo z dovozu
          ocelových lan pocházejících mimo jiné z Indie. Výjimkou je situace, kdy výrobek
          vyváží indická společnost Usha Belton Ltd (nyní označovaná jako Usha Martin Ltd),
          od které Komise přijala cenový závazek rozhodnutím 1999/572/ES.
          U této společnosti bylo nyní shledáno, že svůj závazek porušila, a Komise proto jeho
          přijetí zrušila.
          S ohledem na tuto skutečnost je rovněž třeba změnit nařízení (ES) č. 1858/2005 a zrušit
          osvobození od antidumpingového cla, které se na společnost v současné době vztahuje.
          •
   310
              Právní základ
          Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými
          dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné
          nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004.
          •
   329
              Zásada subsidiarity
          Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto
          neuplatní.
          Zásada proporcionality
   331
          Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů:
          Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává
          žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni.
   332
          Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž
          Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských
          subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět.
          •   Volba nástrojů
   341
          Navrhované nástroje: nařízení.
   342
          Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů:
          Jiné prostředky by nebyly přiměřené, protože základní nařízení nestanoví náhradní
          možnosti.
       4) ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
   409
          Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.
CS                                              3                                                 CS
 ---pagebreak---                                                       Návrh
                                              NAŘÍZENÍ RADY
     kterým se mění nařízení (ES) č. 1858/2005, kterým se ukládá konečné antidumpingové
               clo z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Indie
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před
   dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství1 (dále jen
   „základní nařízení“), a zejména na články 8 a 9 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
                                       A.      PŘEDCHOZÍ POSTUP
   (1)    V srpnu 1999 uložila Rada nařízením (ES) č. 1796/19992 konečné antidumpingové clo
          z dovozu ocelových lan a kabelů (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejících mimo
          jiné z Indie.
   (2)    V listopadu 2005 po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního
          nařízení rozhodla Rada nařízením (ES) č. 1858/20053, že antidumpingová opatření
          vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího mimo jiné z Indie by měla
          být zachována.
   (3)    Komise rozhodnutím 1999/572/ES4 přijala cenový závazek od indické společnosti
          Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd. Daná společnost mezitím změnila svůj
          název a nyní vystupuje jako Usha Martin Ltd (dále jen „společnost UML“). Změna
          názvu nijak neovlivnila činnost společnosti.
   (4)    V důsledku toho byl dotčený výrobek indického původu vyráběný společností UML
          nebo jakoukoli jinou společností ve světě, jež je s ní ve spojení, a který odpovídá typu,
          na který se vztahuje závazek (dále jen „výrobek, na který se vztahuje závazek“), při
          dovozu do Společenství osvobozen od konečného antidumpingového cla.
   1
          Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L
          77, 13.3.2004, s. 12).
   2
          Úř. věst. L 217, 17.8.1999, s. 1.
   3
          Úř. věst. L 299, 16.11.2005, s. 1.
   4
          Úř. věst. L 217, 17.8.1999, s. 63. Rozhodnutí naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1678/2003 (Úř.
          věst. L 238, 25.9.2003, s. 13).
CS                                                       4                                                     CS
 ---pagebreak---    (5)  V této souvislosti je třeba upřesnit, že některé typy ocelových lan, jež společnost UML
        v současné době vyrábí, nebyly v období šetření, které vedlo k uložení konečných
        antidumpingových opatření, do Společenství vyváženy, a osvobození přiznané
        v souvislosti se závazkem se na ně tudíž nevztahovalo. Tato ocelová lana proto při
        propuštění do volného oběhu ve Společenství podléhala platbě antidumpingového cla.
                               B.     NEDODRŽENÍ ZÁVAZKU
   (6)  V rámci závazku, který společnost UML nabídla, je tato společnost (a jakákoli
        společnost ve světě, která je s ní ve spojení) povinna mimo jiné vyvážet výrobek, na
        který se vztahuje závazek, prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství za
        minimální dovozní cenu uvedenou v závazku nebo za cenu vyšší. Tyto ceny odstraňují
        poškozující účinek dumpingu. V případě, že dovozci ve spojení výrobek dále ve
        Společenství prodávají prvnímu nezávislému odběrateli, musí být ceny při dalším
        prodeji výrobku, na který se vztahuje závazek, po přiměřené úpravě o prodejní,
        správní a režijní náklady a přiměřený zisk, rovněž na úrovních, jež odstraňují
        poškozující účinek dumpingu.
   (7)  V rámci závazku je společnost UML rovněž povinna Komisi ve formě čtvrtletní
        zprávy pravidelně předkládat podrobné informace o svých prodejích dotčeného
        výrobku pocházejícího z Indie do Společenství (a jeho dalších prodejích, které
        uskutečňují strany, jež jsou s ní ve Společenství ve spojení). Do zprávy mají být
        zahrnuty výrobky, na které se vztahuje závazek a kterým náleží osvobození od
        antidumpingového cla, i typy ocelových lan, na které se závazek nevztahuje a které
        proto antidumpingovému clu podléhají.
   (8)  Není-li uvedeno jinak, Komise předpokládá, že zprávy společnosti UML o prodeji (a
        zprávy o dalších prodejích, které uskutečňují společnosti ve spojení usazené ve
        Společenství) jsou při předložení ve všech ohledech úplné, vyčerpávají a správné.
   (9)  Společnost UML rovněž uznala, že podmínkou pro přiznání osvobození od
        antidumpingového cla v souvislosti se závazkem je, že bude celním orgánům
        Společenství předložena „závazková faktura“. Společnost se rovněž zavázala, že tuto
        závazkovou fakturu nebude vystavovat při prodeji dotčených výrobků, na jejichž typ
        se závazek nevztahuje, a které tudíž podléhají antidumpingovému clu.
   (10) V závazku se rovněž stanoví, že podmínky a ustanovení daného závazku se vztahují na
        všechny společnosti ve světě, jež jsou se společností UML ve spojení.
   (11) Za účelem zajistit dodržování závazku společnost UML rovněž souhlasila s tím, že
        poskytne veškeré informace, jež Komise považuje za nezbytné, a že umožní inspekce
        na místě ve svých prostorách a v prostorách jakékoli společnosti ve spojení, jejichž
        cílem bude ověřit správnost a pravdivost údajů předkládaných v uvedených
        čtvrtletních zprávách.
   (12) Inspekce na místě byly provedeny v prostorách společnosti UML v Indii a
        v prostorách společnosti Brunton Wolf Wire Ropes FZE (dále jen „BWWR“), jež je se
        společností UML ve spojení, v Dubaji.
   (13) Inspekce na místě u indické společnosti odhalila, že ve čtvrtletních zprávách
        o prodejích předkládaných Komisi v rámci závazku nebyl zohledněn významný objem
CS                                                5                                             CS
 ---pagebreak---         dotčeného výrobku, na který se závazek nevztahuje. Dotčené zboží bylo kromě toho
        společností UML prodáno dovozcům ve spojení ve Spojeném království a Dánsku a
        bylo zahrnuto do závazkových faktur.
   (14) Inspekce na místě u dubajské společnosti odhalila, že některá ocelová lana byla
        z Dubaje vyvezena do Společenství a při dovozu v celním prohlášení uvedena jako
        pocházející ze Spojených arabských emirátů, i když ve skutečnosti bylo zboží
        indického původu, a podléhalo tudíž antidumpingovým opatřením týkajícím se dovozu
        ocelových lan pocházejících z Indie. Dotčené zboží nebylo uvedeno ve čtvrtletní
        zprávě o prodeji předkládané v rámci závazku, ani za něj nebylo, jak společnost
        doznala, zaplaceno antidumpingové clo. Zboží bylo rovněž dále prodáno prvnímu
        nezávislému odběrateli ve Společnosti za cenu nižší, než je minimální dovozní cena.
   (15) Podstata zjištěného porušení závazku je podrobně popsána v rozhodnutí Komise (ES)
        č. 2005/[VLOŽIT]/ES5.
   (16) Vzhledem k těmto porušením bylo přijetí závazku, který nabídla společnost Usha
        Martin Industries & Usha Beltron Ltd, nyní označovaná jako Usha Martin Ltd
        (doplňkový      kód     Taric     A024)     zrušeno     rozhodnutím    Komise       (ES)
        č. 2005/[VLOŽIT]/ES. Z dovozu dotčeného výrobku, který dotčená společnost vyváží
        do Společenství, by proto mělo být neprodleně uloženo konečné antidumpingové clo.
   (17) V souladu s čl. 8 odst. 9 základního nařízení musí být sazba antidumpingového cla
        určena na základě skutečností zjištěných v rámci šetření, které vedlo k přijetí závazku.
        Vzhledem k tomu, že konečným závěrem daného šetření bylo zjištění dumpingu a
        výsledné újmy, jak je uvedeno v nařízení (ES) č. 1796/1999, a vzhledem k tomu ze
        tyto opatření zůstali v platnosti na zaklade nařízení (ES) č. 1858/2005, považuje se za
        vhodné stanovit sazbu konečného antidumpingového cla na úrovni a ve formě uvedené
        v daných nařízeních, tj. ve výši 23,8 % čisté ceny CIF s dodáním na hranice
        Společenství před proclením.
                        C.      ZMĚNA NAŘÍZENÍ (ES) č. 1858/2005
   (18) S ohledem na výše uvedené skutečnosti by mělo být nařízení (ES) č. 1858/2005
        odpovídajícím způsobem změněno,
   PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   5
         ……
CS                                               6                                               CS
 ---pagebreak---                                                Článek 1
   Tabulka v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1858/2005 se nahrazuje tímto:
           Země                       Společnost                Doplňkový
                                                               kód TARIC
   Jihoafrická            Haggie                                   A023
   republika              Lower Germiston Road
                          Jupiter
                          PO Box 40072
                          Cleveland
                          South Africa
                                               Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské
   unie.
   Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
   V Bruselu dne.
                                                Za Radu
                                                předseda/předsedkyně
CS                                                7                                        CS