				|

		52012PC0512

			Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), pokud jde o jeho vztah k nařízení Rady (EU) č. …/…, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi /* COM/2012/0512 final - 2012/0244 (COD) */

			   	DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.           SOUVISLOSTI NÁVRHU
V současné době je spolehlivost
bankovního sektoru stále v mnoha ohledech úzce spjata s členským
státem, v němž jsou banky usazeny. Pochybnosti o udržitelnosti
veřejného dluhu, vyhlídkách na ekonomický růst a životaschopnosti
úvěrových institucí vytvářejí negativní, vzájemně se posilující
tržní trendy. To může být rizikové pro životaschopnost některých
úvěrových institucí, jakož i pro stabilitu finančního systému a
může to znamenat výraznou zátěž pro již tak napjaté veřejné
finance dotčených členských států.
Tato situace vytváří konkrétní rizika v
eurozóně, kde jednotná měna zvyšuje pravděpodobnost toho, že
vývoj v jednom členském státě může ohrozit hospodářský
vývoj a stabilitu v celé eurozóně. Stávající riziko finančního
rozštěpení postupující podél státních hranic navíc výrazně narušuje
jednotný trh v oblasti finančních služeb a brání tomu, aby napomohl
k hospodářskému oživení.
Zřízení Evropského orgánu pro
bankovnictví (dále „orgán pro bankovnictví“ nebo „EBA“) nařízením
Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o
zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví) a
Evropského systému dohledu nad finančním trhem (ESFS) již
přispělo k lepší spolupráci mezi vnitrostátními orgány dohledu a
k vypracování jednotného souboru pravidel pro finanční služby v EU. Dohled nad bankami však do značné míry nadále
přísluší členským státům, a proto se nedokáže vypořádat
s propojenými bankovními trhy. Od nástupu bankovní krize selhání dohledu
významně narušilo důvěru v bankovní sektor EU a zhoršilo
napětí na trzích se státními dluhopisy v eurozóně.
Z tohoto důvodu v květnu 2012 vyzvala
Komise v rámci dlouhodobější vize pro ekonomickou a fiskální integraci k vytvoření
bankovní unie, aby se obnovila důvěra v banky a v euro.
Jedním z klíčových prvků bankovní unie by měl být jednotný mechanismus
dohledu s přímou kontrolou nad bankami, který by přísně a
nestranně prosazoval obezřetnostní pravidla a účinně
dohlížel na přeshraniční trhy s bankovními službami. Bude-li se
bankovní dohled v eurozóně držet vysokých společných
standardů, přispěje obnovení nezbytné důvěry mezi
členskými státy, což je nezbytnou podmínkou pro zavedení jakéhokoli
společného jištění.
Na summitu eurozóny dne 29. června 2012
vyzvaly hlavy států a předsedové vlád Komisi, aby „v brzké
době předložila návrhy, které by zavedly jednotný mechanismus dohledu. Pokud bude takový mechanismus pro banky
v eurozóně vytvořen, Evropský mechanismus stability by mohl mít na
základě řádného rozhodnutí možnost přímo rekapitalizovat banky“. V závěrech zasedání Evropské rady konaného ve dnech
28.–29. června 2012 se uvádí, že toto prohlášení týkající se eurozóny a
návrhy, které v souladu s ním Komise předloží, by měly
zohlednit vývoj „konkrétního a časově vymezeného plánu
k dosažení skutečné hospodářské a měnové unie“.
V rámci tohoto nového mechanismu bude
Evropská centrální banka provádět širokou škálu klíčových úkolů
v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi v členských
státech eurozóny. V zájmu zachování a
prohloubení vnitřního trhu budou ostatní členské státy moci navázat
s Evropskou centrální bankou úzkou spolupráci.
Aby po zavedení jednotného mechanismu dohledu
nedošlo k roztříštění vnitřního trhu, je nezbytné zajistit
řádné fungování orgánu pro bankovnictví. Jeho
úloha by proto měla zůstat zachována, aby mohl dále pracovat na
jednotném souboru pravidel a zajišťovat sbližování postupů dohledu
v celé EU.
Společně s návrhem
nařízení Rady, kterým se podle čl. 127
odst. 6 SFEU svěřují Evropské
centrální bance zvláštní úkoly týkající se politik, které
se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi, zavádí
tento návrh cílené změny nařízení, kterým se zřizuje Evropský
orgán pro bankovnictví.
2.           VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
Komise zohlednila analýzu provedenou v
souvislosti s přijetím tzv. dohledového balíčku, kterým byly
vytvořeny evropské orgány dohledu, jež posoudila operační, správní,
finanční a právní aspekty vztahující se k zavedení jednotného mechanismu
dohledu. V krátkém termínu, který byl na summitu eurozóny z 29.
června stanoven, nebylo možné formální posouzení dopadů vypracovat.
3.           PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
Návrh vychází z článku 114 SFEU,
neboť mění nařízení (EU) č. 1093/2010, které bylo přijato
na stejném právním základě.
Návrh se omezuje na úpravu procedurálních
postupů, kterými se orgán pro bankovnictví řídí, s cílem zohlednit
svěření úkolů v oblasti dohledu Evropské centrální bance a zajistit,
aby orgán pro bankovnictví mohl nadále vykonávat své funkce s cílem
chránit celistvost, efektivnost a řádné fungování vnitřního trhu
v oblasti finančních služeb a udržovat stabilitu finančního
systému na vnitřním trhu. Návrh nemění rozložení příslušných
pravomocí mezi orgánem pro bankovnictví a orgány členských států.
Ustanovení tohoto návrhu nepřekračují rámec toho, co je nezbytně
nutné pro dosažení sledovaných cílů. Návrh je proto v souladu se
zásadami subsidiarity a proporcionality stanovenými v článku 5
Smlouvy o Evropské unii.
4.           Podrobné vysvětlení návrhu
Pravomoci orgánu pro bankovnictví, zejména
pokud jde o závazná rozhodnutí přijímaná k urovnávání sporů a v
mimořádných situacích
Znění článku 4, čl. 18 odst. 1
a čl. 35 odst. 1 až 3 se mění tak, aby mohl orgán pro bankovnictví
vykonávat své úkoly také ve vztahu k Evropské centrální bance. Novelizací
se tedy vyjasňuje, že pojem „příslušné orgány“ zahrnuje také
Evropskou centrální banku, jak je tomu i v ostatních článcích, které
na „příslušné orgány“ odkazují.
Aby mohl orgán pro bankovnictví vykonávat své
úkoly v oblasti urovnávání sporů a opatření
v mimořádných situacích také ve vztahu k Evropské centrální
bance, vkládají se v článcích 18 a 19 odstavce 3a, které stanoví
zvláštní postup ve vztahu k rozhodnutím, které orgán pro bankovnictví
přijímá podle odstavců 3 obou uvedených článků.
V rámci tohoto postupu platí, že pokud Evropská centrální banka nevyhoví
opatření orgánu pro bankovnictví, které má za cíl urovnání sporů nebo
řešení mimořádné situace, měla by podat vysvětlení.
V takovém případě (který je nepravděpodobný), kdy jsou
příslušné požadavky stanoveny v přímo použitelných právních
předpisech EU, může orgán pro bankovnictví přijmout individuální
rozhodnutí určené dotčené finanční instituci, aby prosadil své
opatření, a běžně se očekává, že tak učiní. Díky tomu
budou opatření orgánu pro bankovnictví, která mají za cíl urovnání
sporů nebo řešení mimořádné situace, plně vymahatelná.
Způsob hlasování
Jelikož bude Evropská centrální banka
koordinovat postoj členských států eurozóny, je nutné změnit
způsob hlasování, který je nyní stanoven v nařízení o EBA, aby
rozhodnutí orgánu pro bankovnictví byla přijímána v zájmu zachování a
posilování vnitřního trhu v oblasti finančních služeb.
Podle nařízení o EBA přijímá
rozhodnutí o otázkách regulačních (závazné technické normy, obecné pokyny
a doporučení podle článků 10, 15 a 16 a rozhodnutí o
přehodnocení omezení pro finanční činnosti podle čl. 9
odst. 5) i rozpočtových (kapitola VI) rada orgánů dohledu kvalifikovanou
většinou svých členů v souladu s čl. 16 odst. 4 Smlouvy o
Evropské unii a článkem 3 Protokolu (č. 36) o přechodných
ustanoveních.
Rozhodnutí o dalších otázkách (např. o
porušení práva podle článku 17, o urovnávání sporů podle článku
19 nebo o volbě správní rady) přijímá rada orgánů dohledu
prostou většinou členů s hlasovacím právem, kdy každý člen
má jeden hlas.
Pokud nebudou hlasovací práva
změněna, nelze zajistit, aby rozhodnutí přijímaná prostou
většinou vždy představovala zájmy Unie jako celku. Způsob
hlasování v některých specifických případech prosté většiny
je proto nutné upravit, aby zůstala zachována celistvost vnitřního
trhu a zároveň nebyl ochromen rozhodovací proces v orgánu pro
bankovnictví.
Nejlepším způsobem, jak tohoto cíle
dosáhnout, je svěřit rozhodovací pravomoci nezávislé odborné
skupině a zavést účinný mechanismus hlasování na základě
obráceného většinového principu, který zajistí, aby návrh vypracovaný
nezávislou odbornou skupinou podpořily členské státy eurozóny i mimo
eurozónu. Díky tomu také členské státy eurozóny nebudou disponovat
blokační menšinou v případě opatření proti jednomu
z nich.
Článek 41 nařízení o orgánu pro
bankovnictví se proto mění tak, aby měla nezávislá odborná skupina
v otázkách porušení práva EU a urovnávání sporů silnější
rozhodovací pravomoci, a odpovídajícím způsobem upravuje pravidla, kterými
se řídí její složení.
Článek 44 nařízení o orgánu pro
bankovnictví nově stanoví, že rozhodnutí navržená nezávislou odbornou
skupinou jsou přijata, nejsou-li zamítnuta prostou většinou, která
zahrnuje alespoň tři hlasy zúčastněných členských
států a tři hlasy nezúčastněných členských států.
Je přidáno zvláštní ustanovení o jmenování nezávislé odborné skupiny.
Složení správní rady
Vzhledem k rozhodujícímu vlivu
členů z členských států, které se účastní jednotného
mechanismu dohledu nebo s ním úzce spolupracují, při volbě
správní rady (prostá většina přítomných členů) nemohly být
členské státy, které se mechanismu neúčastní, ve správní radě
řádně zastoupeny. V návrhu se proto mění složení správní
rady orgánu pro bankovnictví, aby bylo její složení vyrovnané a odráželo
složení EU jako celku a aby v něm byly zastoupeny i členské
státy, které se mechanismu neúčastní. Nově tak budou ve správní
radě tyto členské státy zastoupeny alespoň dvěma
členy.
Článek 45 nařízení o orgánu pro
bankovnictví se proto mění tak, aby správní rada nově zahrnovala
alespoň dva členské státy, které se jednotného mechanismu dohledu
neúčastní.
Přezkum způsobu hlasování na
základě dalšího vývoje
Aby byl zohledněn jakýkoli vývoj
v řadě členských států, jejichž měnou je euro
nebo jejichž příslušné orgány začaly úzce spolupracovat podle
článku 6 nařízení …/…., Komise se žádá, aby přezkoumala navržená
ustanovení s cílem zjistit, zda na základě takového vývoje nejsou nezbytné
případné další úpravy, aby bylo zajištěno, že orgán pro bankovnictví přijímá
rozhodnutí v zájmu udržení a posílení vnitřního trhu v oblasti
finančních služeb.
5.           ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Návrh nemá
žádné důsledky pro rozpočet EU.
2012/0244 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY,
kterým se mění nařízení (EU)
č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu
pro bankovnictví), pokud jde o jeho vztah k nařízení Rady (EU)
č. …/…, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní
úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad
úvěrovými institucemi
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[1],

s ohledem na stanovisko Evropské
centrální banky[2],
v souladu s řádným
legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)       Dne 29. června 2012
hlavy států a předsedové vlád zemí eurozóny vyzvali Komisi, aby
předložila návrhy ustavující jednotný mechanismus dohledu, do kterého by
byla zapojena Evropská centrální banka. Evropská rada ve svých závěrech
z 29. června 2012 vyzvala předsedu Evropské rady, aby v úzké
spolupráci s předsedou Komise, předsedou Euroskupiny a prezidentem
Evropské centrální banky připravil konkrétní harmonogram pro dosažení
skutečné hospodářské a měnové unie, jenž by obsahoval konkrétní
návrhy na zachování jednoty a celistvosti jednotného trhu finančních
služeb a jenž by zohledňoval prohlášení zemí eurozóny a záměr Komise
předložit návrhy založené na článku 127 Smlouvy o fungování Evropské
unie.
(2)       Ustavení jednotného
mechanismu dohledu je prvním krokem k vytvoření evropské bankovní
unie, která je založena na skutečně jednotném souboru pravidel pro
finanční služby a kterou tvoří také společný rámec pro
pojištění vkladů a restrukturalizaci.
(3)       K naplnění
jednotného mechanismu dohledu svěřuje nařízení Rady (EU) č.
…/…[3] [nařízení podle čl.
127 odst. 6 SFEU] Evropské centrální bance zvláštní úkoly týkající se politik,
které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi
v členských státech, jejichž měnou je euro. Ostatní členské
státy mohou s Evropskou centrální bankou navázat úzkou spolupráci.
V rámci uvedeného nařízení má Evropská centrální banka koordinovat a
uvádět postoj těchto členských států k rozhodnutím, která
má přijmout rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro bankovnictví (dále
jen „orgán pro bankovnictví“) a která patří mezi úkoly Evropské centrální
banky.
(4)       Skutečnost, že jsou
Evropské centrální bance ve vztahu k některým členským státům
Unie svěřeny úkoly dohledu v bankovnictví, by neměla nijak
narušit fungování vnitřního trhu v oblasti finančních služeb. Je
proto nezbytné zajistit řádné fungování orgánu pro bankovnictví poté, co
budou Evropské centrální bance tyto úkoly svěřeny.
(5)       Vzhledem k úkolům
v oblasti dohledu, které byly Evropské centrální bance svěřeny
nařízením Rady (EU) č. …/… [nařízení podle čl. 127 odst. 6
SFEU], by měl být orgán pro bankovnictví schopen vykonávat své úkoly také
ve vztahu k Evropské centrální bance. Měl by být stanoven zvláštní
postup, aby byly stávající mechanismy pro urovnávání sporů a opatření
v mimořádných situacích i nadále účinné. Zejména pokud Evropská
centrální banka nevyhoví opatření orgánu pro bankovnictví, které má za cíl
urovnání sporů nebo řešení mimořádné situace, měla by podat
vysvětlení. V takovém případě by měl orgán pro
bankovnictví přijmout individuální rozhodnutí určené dotčené
finanční instituci, pokud má na základě požadavků stanovených
v přímo použitelných právních předpisech Unie tuto možnost.
(6)       Měl by být upraven
způsob hlasování v radě orgánů dohledu – zejména pokud jde
o rozhodnutí, která orgán pro bankovnictví přijímá prostou většinou
členů –, aby byly odpovídajícím způsobem zohledněny zájmy
všech členských států a aby mohl orgán pro bankovnictví
řádně fungovat v zájmu zachování a prohlubování vnitřního
trhu v oblasti finančních služeb.
(7)       Rozhodnutími týkajícími se
porušení práva Unie a urovnávání sporů by se měla zabývat nezávislá odborná
skupina složená z členů rady orgánů dohledu
s hlasovacím právem, u nichž nedochází k žádnému střetu
zájmů a které jmenuje rada orgánů dohledu. Rozhodnutí, která odborná
skupina radě orgánů dohledu navrhne, by se měla považovat za
přijatá, nejsou-li zamítnuta prostou většinou, která by měla
zahrnovat odpovídající počet hlasů členů zastupujících členské
státy, které se jednotného mechanismu dohledu účastní, a členů
zastupujících členské státy, které se mechanismu neúčastní.
(8)       Na členy nezávislé
odborné skupiny zřízené podle čl. 41 odst. 2 nařízení (EU)
č. 1093/2010 by nemělo být nahlíženo tak, že jsou ve střetu
zájmů, pokud jediným důvodem je, že zastupují příslušné orgány,
které jsou součástí jednotného mechanismu dohledu, a že má odborná skupina
rozhodovat ve věci, která se týká jednotného mechanismu dohledu. Orgán pro
bankovnictví by měl vypracovat jednací řád odborné skupiny, který
zajistí její nezávislost a objektivitu.
(9)       Složení správní rady by
mělo být vyvážené a mělo by v ní být zajištěno řádné
zastoupení členských států, které se jednotného mechanismu dohledu
neúčastní.
(10)     V zájmu řádného
fungování orgánu pro bankovnictví a odpovídajícího zastoupení všech
členských států by měly být způsob hlasování, složení
správní rady a složení nezávislé odborné skupiny po odpovídající době přehodnoceny
s ohledem na získané zkušenosti a další vývoj.
(11)     Jelikož cílů tohoto
nařízení, totiž zajištění vysoké, efektivní a jednotné
úrovně obezřetnostní regulace a dohledu v celé Evropské
unii, ochrany integrity, účinnosti a řádného fungování
finančních trhů a udržování stability finančního systému, nemůže
být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto
jich může být z důvodu rozsahu tohoto nařízení lépe
dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření
v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5
Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality
stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto
nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení daných cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 1093/2010 se
mění takto:
1.           V článku 4 se bod 2
podbod i) nahrazuje tímto:
„i) příslušné orgány ve smyslu
směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES, včetně Evropské centrální banky
ve vztahu k záležitostem týkajícím se úkolů, které jsou jí
svěřeny nařízením Rady (EU) č. …/…* [nařízení Rady
podle čl. 127 odst. 6 SFEU], ve smyslu směrnice 2007/64/ES a
příslušné orgány uvedené ve směrnici 2009/110/ES;
__________________________
* Úř. věst. L …, ….., s…. “
2.           Článek 18 se mění
takto:
a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. V případě
nepříznivého vývoje, který může vážně ohrozit řádné
fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého
finančního systému Unie nebo jeho části, orgán pro bankovnictví
aktivně podporuje a v případě nutnosti koordinuje
veškerá opatření přijatá dotyčnými příslušnými orgány
dohledu.
Aby mohl orgán pro bankovnictví vykonávat svou
podpůrnou a koordinační roli, musí jej dotyčné
příslušné orgány dohledu plně informovat o relevantním vývoji
a zvát v roli pozorovatele na veškerá důležitá jednání.“
b) Za odstavec 3 se vkládá nový odstavec, který
zní:
„3a. Jestliže orgán pro bankovnictví
v souladu s odstavcem 3 požádá Evropskou centrální banku jako
příslušný orgán, aby přijala nezbytné opatření, musí mu Evropská
centrální banka vyhovět, nebo musí orgánu pro bankovnictví do 48 hodin
náležitě zdůvodnit, proč rozhodnutí nevyhověla.“
3.           V článku 19 se za
odstavec 3 vkládá nový odstavec, který zní:
„3a. Jestliže orgán pro bankovnictví
v souladu s odstavcem 3 požádá Evropskou centrální banku jako
příslušný orgán, aby přijala konkrétní opatření nebo aby se
zdržela jednání, musí mu Evropská centrální banka vyhovět, nebo musí
orgánu pro bankovnictví do deseti pracovních dnů od obdržení žádosti
náležitě zdůvodnit, proč rozhodnutí nevyhověla.“
4.           V článku 35 se
odstavce 1, 2 a 3 nahrazují tímto:
„1. Příslušné
orgány poskytnou orgánu pro bankovnictví na jeho žádost veškeré informace
nezbytné pro plnění jeho povinností stanovených tímto nařízením, za
předpokladu, že mají zákonný přístup k příslušným
informacím a tato žádost o informace je nezbytná vzhledem
k povaze dotyčné povinnosti.
2. Orgán
pro bankovnictví může také požádat o předkládání informací
v pravidelném intervalu a ve stanoveném formátu. Pro tyto žádosti se pokud možno použijí jednotné
formáty pro předkládání zpráv.
3. Na
řádně odůvodněnou žádost příslušného orgánu mu
může orgán pro bankovnictví poskytnout veškeré informace, které jsou
nezbytné k tomu, aby mohl plnit své povinnosti v souladu
s povinností zachovávat služební tajemství, kterou stanoví příslušné
odvětvové právní předpisy a článek 70.“
5.           V článku 41 se
odstavce 2, 3 a 4 nahrazují tímto:
„2. Pro účely článků 17 a 19
zřídí rada orgánů dohledu nezávislou odbornou skupinu, kterou
tvoří předseda a dva členové jmenovaní radou orgánů dohledu
z řad členů s hlasovacím právem. Alespoň jeden
z členů nezávislé odborné skupiny musí pocházet
z členského státu, který není zúčastněným členským
státem v souladu s nařízením (EU) č. …/… [nařízení
Rady podle čl. 127 odst. 6 SFEU].
Členové odborné skupiny vystupují
nezávisle a objektivně v souladu s článkem 42 a nezastupují
dotčený příslušný orgán ani příslušné orgány, jež jsou účastníky
sporu.
3. Odborná skupina navrhne rozhodnutí ke
konečnému přijetí radou orgánů dohledu postupem podle
čl. 44 odst. 1 třetího pododstavce.
4. Rada orgánů dohledu přijme
jednací řád odborné skupiny uvedené v odstavci 2,
včetně prováděcích pravidel k požadavku stanovenému
v druhém pododstavci uvedeného odstavce.“
6.           V článku 42 se
doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Prvním ani druhým pododstavcem nejsou
dotčeny úkoly, které jsou Evropské centrální bance svěřeny
nařízením (EU) č. …/… [nařízení Rady podle čl. 127 odst. 6
SFEU].“
7.           V článku 44 se odstavec
1 nahrazuje tímto:
„1. Rozhodnutí
rady orgánů dohledu jsou přijímána prostou většinou
členů. Každý člen má jeden
hlas.
Pokud jde o akty uvedené
v článcích 10 až 16 a opatření a rozhodnutí
přijímaná podle čl. 9 odst. 5 třetího pododstavce
a kapitoly VI, přijímá rada orgánů dohledu, odchylně od
prvního pododstavce tohoto odstavce, rozhodnutí kvalifikovanou většinou
svých členů v souladu s čl. 16 odst. 4
Smlouvy o Evropské unii a článkem 3 Protokolu
(č. 36) o přechodných ustanoveních.
Pokud jde o rozhodnutí podle článků
17 a 19, považuje se rozhodnutí navržené odbornou skupinou za přijaté,
není-li zamítnuto prostou většinou, která zahrnuje alespoň tři
hlasy členů zastupujících zúčastněné členské státy a tři
hlasy členů zastupujících členské státy, které nejsou ani
zúčastněnými členskými státy v souladu s nařízením
(EU) č. …/… [nařízení Rady podle čl. 127 odst. 6 SFEU], ani
nenavázaly úzkou spolupráci s Evropskou centrální bankou v souladu
s uvedeným nařízením.
Od data, kdy se počet členských
států, které nejsou zúčastněnými členskými státy v souladu
s nařízením (EU) č. …/… [nařízení Rady podle čl. 127 odst.
6 SFEU], ani nenavázaly úzkou spolupráci s Evropskou centrální bankou v souladu
s uvedeným nařízením, sníží na čtyři nebo méně, se
odchylně od třetího pododstavce považuje rozhodnutí navržené odbornou
skupinou za přijaté, není-li zamítnuto prostou většinou, která
zahrnuje alespoň jeden hlas členů zastupujících uvedené
členské státy.
Každý člen má jeden hlas.
Pokud jde o složení odborné skupiny podle
čl. 41 odst. 2, usiluje rada orgánů dohledu o dosažení obecné shody. Jestliže se jí dosáhnout nepodaří,
přijímá rada orgánů dohledu rozhodnutí tříčtvrtinovou
většinou hlasů svých členů. Každý
člen má jeden hlas.“
8.           V čl. 45 odst. 1 se
třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Funkční období členů volených
radou orgánů dohledu je dva a půl roku.
Toto období může být jednou prodlouženo. Složení
správní rady musí být vyvážené a úměrné a musí odrážet složení
Unie jako celku. Správní radu tvoří
alespoň dva zástupci členských států, které nejsou
zúčastněnými členskými státy v souladu s nařízením
[nařízení Rady podle čl. 127 odst. 6 SFEU] ani nenavázaly úzkou
spolupráci s Evropskou centrální bankou v souladu s uvedeným
nařízením. Mandáty se musejí
překrývat a použije se vhodný postup pro rotaci členů.“
Článek 2
Aniž je dotčen článek 81
nařízení (EU) č. 1093/2010, Komise do 1. ledna 2016 zveřejní
zprávu o použití ustanovení tohoto nařízení, pokud jde o:
a)           vhodnost způsobu hlasování;
b)           složení správní rady; a
c)           složení nezávislé odborné skupiny,
která připravuje rozhodnutí pro účely článků 17 a 19.
Tato zpráva zejména zohlední jakýkoli vývoj
v řadě členských států, jejichž měnou je euro
nebo jejichž příslušné orgány začaly úzce spolupracovat podle
článku 6 nařízení …/…., a zjistí, zda na základě takového vývoje
nejsou nezbytné případné další úpravy uvedených ustanovení, aby bylo
zajištěno, že orgán pro bankovnictví přijímá rozhodnutí v zájmu
udržení a posílení vnitřního trhu v oblasti finančních služeb.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost
prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné
v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských
státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament                                 Za
Radu
předseda                                                        předseda
[1]               Úř. věst. C …, …, s. ….
[2]               Úř. věst. C ..., …, s. ....
[3]


Důležité právní upozornění

|

52009PC0476

Návrh nařízení Rady o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Společenství pro některé produkty rybolovu pro období 2010 až 2012  /* KOM/2009/0476 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 11.9.2009KOM(2009) 476 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYo otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Společenství pro některé produkty rybolovu pro období 2010 až 2012DŮVODOVÁ ZPRÁVA1) SOUVISLOSTI NÁVRHU |Odůvodnění a cíle návrhu / obecné souvislosti Platnost nařízení Rady (ES) č. 824/2007 ze dne 10. července 2007 (Úř. věst. L 184) o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Společenství pro některé produkty rybolovu pro období 2007 až 2009 skončila dne 31. prosince 2009. Aby bylo možné zaručit náležité podmínky pro zásobování odvětví Společenství na období 2010 až 2012, zavede tento návrh podobný režim na roky 2010 až 2012. Vzhledem k tomu že zpracovatelský průmysl v některých členských státech čelí v oblasti některých produktů rybolovu vážným problémům se zajištěním dostatečných zásob Společenství, je v zájmu EU některé stávající autonomní celní kvóty zvýšit. V důsledku změn potřeb zásobování návrh rovněž obsahuje nový produkt, jedna kvóta nebyla prodloužena a u některých produktů se objem kvóty snížil. |Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 824/2007 ze dne 10. července 2007 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Společenství pro některé produkty rybolovu pro období 2007 až 2009. |Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Návrh je v souladu s politikami v oblastech zemědělství, rybolovu, obchodu, rozvoje a vnějších vztahů. Nepůjde na úkor rozvojových zemí, které využívají preferenční obchodní dohodu s EU, tj. režimy GSP a EPA. |2) KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Konzultace s členskými státy v rámci Řídícího výboru pro produkty rybolovu a Poradního výboru pro rybolov a akvakulturu. Neformální konzultace se zástupci odvětví EU (Asociace producentů ryb EU, Federace vnitrostátních organizací dovozců a vývozců ryb). Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Navržená opatření jsou podporována převážnou většinou členských států. |Sběr a využití výsledků odborných konzultací |Dotčená vědecká/odborná odvětví Odborníci zastupující členské státy v Řídícím výboru pro produkty rybolovu. Použitá metodika Otevřené konzultace. Hlavní konzultované organizace/odborníci Odborníci určení každým členským státem. Konzultace Řídícího výboru pro produkty rybolovu a pracovní skupiny III Trhy a obchod Poradního výboru pro rybolov a akvakulturu (ACFA), setkání se zúčastněnými stranami Společenství (Asociace producentů ryb EU (AIPCE) a Federací vnitrostátních organizací dovozců a vývozců ryb (CEP)) v průběhu prvního pololetí roku 2009. Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Nebyla zmíněna existence žádných potenciálně závažných rizik s nevratnými důsledky. Prostředky ke zveřejnění odborných stanovisek Zveřejnění návrhu. |Posouzení dopadů Nevztahuje se na tento návrh. |3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |Shrnutí navrhovaných opatření Návrh nařízení Rady o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Společenství pro některé produkty rybolovu pro období 2010 až 2012. |Právní základ Článek 26 Smlouvy o ES. |Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: |Je nezbytné přijmout opatření ke zmírnění vážných nedostatků v zásobování zpracovatelského průmyslu pro nadcházející tříleté období počínající rokem 2010. |Tato řada opatření je v souladu se zásadami, které mají za cíl zjednodušit postupy pro hospodářské subjekty činné v zahraničním obchodu, a v souladu se sdělením Komise o pozastavení všeobecných cel a autonomních celních kvótách (98/K 128/02). |Volba nástrojů |Navrhované nástroje: nařízení. |Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Podle článku 26 Smlouvy o ES schvaluje autonomní pozastavení všeobecných cel a celní kvóty kvalifikovanou většinou Rada na základě návrhu Komise. K zajištění přímé použitelnosti a jednotnosti ve Společenství je zapotřebí nařízení. |4) ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |Vezmeme-li za základ nenovější nejúplnější statistiky (za rok 2008), lze dopad na ztrátu příjmů vyplývající z tohoto nařízení odhadnout na 75 milionů EUR za první rok tříletého období počínajícího rokem 2010. Uvedená částka byla vypočítána na základě celních sazeb podle DNV a úplného využití kvót. Označuje proto maximální výši ztráty příjmů, vzhledem k tomu, že Společenství uděluje různým skupinám třetích zemí (všeobecný systém preferencí GSP, GSP+ a dohody o volném obchodu) příznivější obchodní preference a kvóty byly v prvních dvou letech platnosti předchozího nařízení využívány v průměru na 78 % a 75 %. Skutečná ztráta příjmů proto zpravidla činí méně (přibližně 25 milionů EUR), protože cla s DNV se neuplatňují celoplošně. |5) DALšÍ INFORMACE |Evropský hospodářský prostor Navrhovaný akt se týká záležitostí EHP, a je tudíž třeba rozšířit ho na Evropský hospodářský prostor. |NávrhNAŘÍZENÍ RADYo otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Společenství pro některé produkty rybolovu pro období 2010 až 2012(Text s významem pro EHP)RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 26 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[1],vzhledem k těmto důvodům:1.  Zásobování Společenství některými produkty rybolovu v současnosti závisí na dovozech ze třetích zemí. V posledních 10 letech míra soběstačnosti EU, pokud jde o produkty rybolovu, poklesla z 57 % na 36 %. V zájmu Společenství je, aby v rámci přiměřeného objemu celních kvót Společenství částečně nebo zcela cla na tyto produkty pozastavilo. Aby nedošlo k ohrožení produkce těchto produktů ve Společenství a bylo zajištěno přiměřené zásobování zpracovatelského průmyslu v EU, je třeba tyto kvóty otevřít v závislosti na citlivosti daného produktu na trhu Společenství. Je proto vhodné otevřít tyto celní kvóty na období 2010 až 2012 a cla buď snížit nebo zrušit.2.  Dne 10. července 2007 přijala Rada nařízení (ES) č. 824/2007 o otevření a způsobu správy autonomních celních kvót Společenství pro některé produkty rybolovu pro období 2007 až 2009[2]. Aby bylo možné zaručit náležité podmínky pro zásobování odvětví Společenství, nahrazuje se nařízení (ES) č. 824/2007 tímto nařízením.3.  Pro všechny dovozce Společenství je třeba zajistit rovný a nepřetržitý přístup k těmto celním kvótám a používat celní sazby stanovené pro tyto kvóty nepřetržitě pro veškerý dovoz příslušných produktů do všech členských států až do vyčerpání celních kvót.4.  S cílem zajistit účinnost společné správy celních kvót by členské státy měly mít možnost čerpat z celkové kvóty potřebná množství odpovídající jejich skutečnému dovozu. Protože tento způsob správy vyžaduje úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí, měla by být Komise především schopna sledovat tempo, jakým jsou kvóty čerpány, a podle toho členské státy informovat.5.  Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství[3], stanoví systém správy kvót, jenž se řídí chronologickým sledem dat přijetí celních prohlášení s návrhem na propuštění do volného oběhu. Celní kvóty otevřené tímto nařízením by měly Komise a členské státy řídit v souladu s uvedeným systémem.6.  V zájmu jasnosti je nutné nařízení (ES) č. 824/2007 zrušit s platností od dne 1. ledna 2010.7.  Vzhledem k naléhavým důvodům je třeba povolit výjimku ze lhůty šesti týdnů uvedenou v části I bodu 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke smlouvám o založení Evropských společenství,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 18.  Dovozní cla na produkty uvedené v příloze se v rámci celních kvót pozastavují, a to v celních kvótách, na úrovních sazeb pro jednotlivá období a ve výších stanovených v příloze.9.  Na dovoz produktů uvedených v příloze se kvóty uvedené v odstavci 1 vztahují pouze v případě, že udaná celní hodnota je rovna alespoň referenční ceně, která byla stanovena nebo má být stanovena podle článku 29 nařízení Rady (ES) č. 104/2000[4].Článek 2Celní kvóty uvedené v článku 1 jsou spravovány v souladu s články 308a, 308b a 308c nařízení (EHS) č. 2454/93.Článek 3Komise a celní orgány členských států úzce spolupracují s cílem zajistit správné řízení a kontrolu uplatňování tohoto nařízení.Článek 4Nařízení (ES) č. 824/2007 se zrušuje.Článek 5Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Použije se ode dne 1. ledna 2010 do dne 31. prosince 2012.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyněPŘÍLOHAČlánek 1.2.0 | Dopad na vlastní zdroje | - 56,2 za rok |4. OPATŘENÍ K ZAMEZENÍ PODVODŮMV souladu s články 291 až 300 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí celní kodex Společenství, budou provedeny kontroly konečného použití některých produktů, na něž se toto nařízení Rady vztahuje.5. DALŠÍ POZNÁMKYVzhledem k tomu, že platnost režimu autonomních celních kvót vyprší dne 31. prosince 2009, musí současný návrh zajistit jeho návaznost a zavést obdobný režim s náležitým přihlédnutím k aktuálním potřebám zásobování a celkovým okolnostem.Tento návrh obsahuje změny, jež je nutno provést v příloze nařízení, jehož platnost má skončit, aby byly zohledněny žádosti o zvýšení autonomních celních kvót a o změny v popisech produktů v rámci těchto kvót, které byly předloženy a schváleny.Odhad nákladů na toto opatřeníHlavním dopadem pro Společenství je ztrátu příjmů. Vezmeme-li za základ nenovější a nejúplnější statistiky (za rok 2008), lze dopad na ztrátu příjmů vyplývající z tohoto nařízení odhadnout na 75 milionů EUR za první rok tříletého období počínajícího rokem 2010. Dopad předchozího nařízení byl vypočítán na 69 milionů EUR za rok.Uvedená částka byla vypočítána na základě celních sazeb podle DNV a úplného využití kvót. Označuje proto maximální výši ztráty příjmů, vzhledem k tomu, že Společenství uděluje různým skupinám třetích zemí (všeobecný systém preferencí GSP, GSP+ a dohody o volném obchodu) příznivější obchodní preference a kvóty byly v prvních dvou letech platnosti předchozího nařízení využívány v průměru na 78 % a 75 %.Skutečná ztráta příjmů proto zpravidla činí méně (přibližně 25 milionů EUR), protože cla s DNV se neuplatňují celoplošně. Podle odhadu se na dovoz produktů rybolovu do EU uplatňuje clo v průměrné výši méně než 3 % ad valorem v porovnáni s průměrným clem podle DNV pro produkty rybolovu ve výši 10,9 %.Při výpočtu ztráty příjmů však byla zohledněna pozastavení udělená společnou organizací trhu.[pic][pic][1] Úř. věst. C […], […], s. […].[2] Úř. věst. L 184, 14.7.2007, s. 1.[3] Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.[4] Úř. věst. L 17, 21.1.2000, s. 22.[5] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (zemědělské poplatky, dávky z cukru, cla), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 % nákladů na výběr.


|

52010PC0611

/* KOM/2010/0611 konecném znení - COD 2010/0303 */  Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) […/….], kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 28.10.2010KOM(2010) 611 v konečném znění2010/0303 (COD)xxxxxNávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) […/….],kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnostSEK(2010) 1263 SEK(2010) 1264DŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTIPo nehodě ropného tankeru „Erika” a značného znečištění ropou způsobeného touto nehodou Komise na konci roku 2000 navrhla nařízení, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA) jako odborný orgán, jehož účelem je zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí v EU. Evropský parlament a Rada přijaly nařízení 1406/2002 dne 27. června 2002. Nařízení vstoupilo v platnost v srpnu téhož roku a EMSA zahájila své činnosti v březnu 2003.Předchozí změny nařízení EMSANařízení 1406/2002 bylo od roku 2002 změněno třikrát hlavně z důvodu vývoje právních předpisů EU v oblasti námořní dopravy.První změna[1] zřizovacího nařízení EMSA byla horizontálního charakteru a týkala se finančních a rozpočtových postupů a průhlednosti.S ohledem na nehodu „Prestige” v roce 2002 přinesla druhá změna[2], která vstoupila v platnost v květnu 2004, důležité nové úkoly pro agenturu týkající se zejména připravenosti a reakce na znečištění. Tato druhá revize vzala také v úvahu vývoj pravomoci EU v oblasti námořní bezpečnosti a požádala agenturu o poskytování technické pomoci pro inspekce Komise v rámci nařízení 725/2004[3] o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení. V oblasti odborné přípravy námořníků byla EMSA dále požádána, aby byla Komisi nápomocna v hodnocení postupů osvědčování námořníků a výcvikových zařízení v členských i nečlenských zemích EU v souladu s Úmluvou STCW Mezinárodní námořní organizace (o normách výcviku, kvalifikaci a strážní službě námořníků).Třetí změna[4] poskytla agentuře EMSA víceletý finanční rámec ve výši 154 mil. EUR na činnosti týkající se reakce na znečištění na období 2007–2013.Dřívější změny však nebyly dostačující pro řešení nových úkolů, které stojí před agenturou EMSA; většina úkolů je vnějšího charakteru buď pro EMSA, nebo pro EMSA a EU jako celek.Současná situace EMSAV současné době EMSA poskytuje členským státům a Komisi technickou a vědeckou pomoc, aby členským státům pomohla v náležitém uplatňování právních předpisů Společenství v oblasti námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí, ve sledování provádění těchto právních předpisů a hodnocení účinnosti zavedených opatření a ve zpracování nových opatření. Některé klíčové číselné údaje z roku 2009 ukazují různé činnosti EMSA:114 inspekcí v oblasti námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí. |88 akcí uspořádaných za účasti více než 2 250 účastníků. Zahrnuje to 694 pracovníků školených na 34 školeních. |65 věcných technických zpráv. |13 smluv vztahujících se na 18 pohotovostních plavidel pro odstraňování ropných skvrn (z toho 16 v pohotovostní fázi a 2 v přípravní fázi) pro různá regionální moře EU. Účast na 47 cvičeních. |V systému sledování provozu plavidel SafeSeaNet EU se vyměňují více než 3 miliony zpráv za měsíc s 2 000 uživateli. |CleanSeaNet: 2107 možných ropných skvrn zjištěných, 751 ropných skvrn ověřených členskými státy a 194 ropných skvrn potvrzených. |Systém pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti (LRIT): Vytvoření a řízení datového střediska LRIT EU, které pokrývá více než 6 000 vlajkových lodí EU. |Další podrobné informace o EMSA jsou k dispozici v průvodní zprávě o posouzení dopadů a na internetové stránce EMSA[5].2. CÍL A ODůVODNěNÍ NAVRHOVANÉHO OPATřENÍCílem navrhovaného opatření je změnit nařízení 1406/2002 vyjasněním existujících úkolů a úloh agentury EMSA a rozšířením jejich úkolů na nové oblasti, které se rozvíjejí na mezinárodní úrovni a/nebo na úrovni EU.Komise ve svém sdělení, kterým byl koncem roku 2005 zaveden třetí balíček opatření pro námořní bezpečnost, uvedla: „Provedení opatření obsažených v tomto balíčku zapojí do tohoto procesu, pokud to bude vhodné, Evropskou agenturu pro námořní bezpečnost, vytvořenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002. Některá z těchto opatření jsou již obsažena v současném nařízení. Další budou předmětem návrhu na změnu nařízení, kterým se agentura zřizuje, jejž chce Komise předložit v příštích měsících.“ [6]Komise ve svém sdělení „Strategické cíle a doporučení pro politiku EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018“[7] uvedla záměr „ přezkoumat mandát a fungování  Evropské agentury pro námořní bezpečnost s cílem více posílit technickou a vědeckou pomoc, již může poskytnout členským státům a Komisi“.Rada ve svých závěrech z 30. března 2009 vyzvala Komisi, aby zpracovala opatření týkající se „zvýšení práce Evropské námořní bezpečnostní agentury pro poskytování technické a vědecké pomoci členských státům a Komisi s ohledem na aktuální problémy“ [8] .Na výzvu Evropského parlamentu a Rady[9] pracují útvary Komise na studii proveditelnosti týkající se služby evropské pobřežní stráže. Útvary Komise dospěly dosud k závěru, že synergie na úrovni EU, pokud jde o určité operace pobřežní stráže, by mohly být činnostmi EMSA posíleny. To by mohlo být dále podpořeno rozšířením úkolů EMSA ve vybraných oblastech, zejména co se týče sledování námořní dopravy a námořních cest a také pomoci členským státům ve sledování možných znečišťovatelů.2.1. Externí hodnocení EMSAJak předpokládá článek 22 nařízení 1406/2002, správní rada EMSA na konci roku 2007 zajistila nezávislé externí hodnocení uplatňování nařízení. Studie zpracovaná poradenskou společností COWI posuzuje dopad zřizovacího nařízení EMSA, agentury a jejích pracovních postupů. Konečná zpráva byla předložena administrativnímu výboru v březnu 2008[10]. Externí hodnocení uděluje výbornou známku agentuře shrnutou do tohoto citátu:„Z hodnocení vyplývá celkový závěr, že zřízení EMSA zaplnilo mezeru v oblasti námořní bezpečnosti v Evropské unii. Agentura se rychle rozvíjela z hlediska svých úkolů a významu, a stala se tak důležitým činitelem v oblasti námořní bezpečnosti. Agentura přidala hodnotu danému oboru jako celku, a zejména jeho dvěma zúčastněným stranám, členským státům a Komisi.“ [11]Zpráva však zdůrazňuje také možnost dalších zlepšení a vysvětlení.2.2. Doporučení správní rady EMSANa základě externího hodnocení dala správní rada doporučení[12], které lze shrnout takto:I. Změny nařízení 1406/2002:-  změnit článek 22 zřizovacího nařízení za účelem zajištění pravidelných hodnocení, jak se uplatňuje nařízení EMSA (každých 5 let).II. Doporučení týkající se agentury a jejích pracovních postupů-  pokračovat v zaměření na činnosti, které přidávají hodnotu pro její zúčastněné strany;-  zpracovat strategický plán na příštích pět let;-  pokračovat v úsilí zaměřeném na kalkulaci nákladů a sestavování rozpočtu podle činnosti;-  sestavit roční pracovní programy tak, aby fungovaly jako operativní akční plány pro daný rok;-  zpracovat výroční zprávu, která porovná dosažené výsledky s cíli;-  rozvíjet kapacitu řízení projektů.III. Ostatní/obecná doporučení-  zajištění oficiálních, pravidelných přezkumů účinnosti EMSA.2.3. Víceletá strategie EMSASprávní rada EMSA schválila v březnu 2010 víceletou strategii na období 2010–2014, v níž je vymezeno 14 nových témat pro EMSA. Komise podporuje strategii za podmínky, že budou k dispozici potřebné rozpočtové prostředky. Jelikož je toho názoru, že mnohé ze 14 témat si nevyžadují změny právních předpisů EU, zejména nařízení EMSA, vzala v tomto návrhu v úvahu tato témata:Téma 1 Vyšetřování nehod: Nové znění čl. 2 odst. 4 písm. b) odráží víceletou strategii.Téma 4 Inspekce: Myšlenka horizontální analýzy zpráv z inspekcí je vyjádřena v čl. 3 odst. 3. Pokud jde o námořní bezpečnost, v čl. 2 odst. 2 písm. b) je uvedeno, že EMSA může poskytovat technickou pomoc všem inspekcím podle nařízení 725/2004 (na lodích a v přístavních zařízeních). Otázka uznaných bezpečnostních organizací (RSO) bude případně řešena příslušným zvláštním právním předpisem EU.Téma 6 Námořní dohled: Do čl. 2 odst. 4 písm. a) byl doplněn odkaz na příspěvek EMSA k námořnímu dohledu.Téma 7 Koordinace námořních satelitních informací (Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti – GMSE): Do čl. 2 odst. 2 písm. d) byl doplněn odkaz na příspěvek EMSA k plnění programů EU jako GMSE.Téma 9 Regionální středisko: Komise v souladu se strategií navrhuje zrušit současné omezení ve sledování lodní dopravy jako jiné formy odborného poradenství; zejména odborná příprava a přístup k provozním službám jsou důležité také v regionálních souvislostech Středozemního a Černého moře (viz změna čl. 5 odst. 3).Téma 10 Výzkum: Rozšířená úloha EMSA týkající se výzkumu EU je zdůrazněna v čl. 2 odst. 2 písm. e).Téma 11 Sousední země: Nová úloha EMSA, pokud jde o sousední země, je vyjádřena v čl. 2 odst. 5.Jelikož téma 13 „Lidské zdroje“ a téma 14 „elektronické systémy v námořní dopravě (e-maritime)“ v této fázi nevyžadují žádné změny nařízení EMSA, Komise plánuje doplňující lidské zdroje ve finančním výkazu připojeném k tomuto návrhu.2.4. Úkoly EMSAPři zpracování tohoto návrhu použila Komise externí hodnocení, doporučení a víceletou strategii. Dále posoudila mezinárodní vývoj a vývoj v EU, který by si vyžadoval změny nařízení EMSA (viz průvodní posouzení dopadů).Komise navrhuje zachovat současné cíle a úkoly EMSA. Je však nutné vyjasnit některé pojmy a přesněji vymezit pomoc agentury EMSA Komisi, členským státům a jiným stranám.Nové úkoly pro agenturu EMSA vyplývají z plnění třetího balíčku opatření pro námořní bezpečnost . Normotvůrce Společenství v prosinci 2008 odsouhlasil tento ambiciózní a obsáhlý legislativní balíček vztahující se na státní přístavní inspekci, klasifikační společnosti, sledování provozu plavidel, vyšetřování nehod, odškodnění cestujících, požadavky na stát vlajky a odpovědnost vlastníků lodí. Osm legislativních aktů bylo oficiálně přijato v dubnu 2009 a v dalších letech budou prováděna různá opatření[13].V oblasti výzkumu by se EMSA měla více zapojit do námořního výzkumu a za pomoci analýzy výzkumných projektů určit případná následná opatření z regulačního hlediska. EMSA by dále mohla Komisi pomoci ve stanovení  výzkumných akcí, neboť má rozsáhlé odborné zkušenosti. EMSA však nebude řídit výzkumné projekty, ani dublovat práci existujících výzkumných struktur EU.Změny se snaží také vyjasnit pomoc EMSA Komisi a členským státům v různých mezinárodních a regionálních organizacích , aby se zajistilo, že Komise a členské státy obdrží co nejlepší odborné poradenství. Týká se to organizací jako IMO, MPO, Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci a jiných regionálních orgánů (např. Barcelonská úmluva, Bonnská dohoda o spolupráci, Bukurešťská úmluva, Helsinská úmluva, Lisabonská dohoda a Arktická rada).Dále mohou některé vysoce hodnotné provozní služby poskytované agenturou EMSA (SafeSeaNet, CleanSeaNet, LRIT, státní přístavní inspekce atd.) značně přispět k jiným politikám EU, například k integrovanému přístupu k námořnímu dohledu na základě integrované námořní politiky EU. Myšlenka spočívá v tom, aby se spojily a byly interoperabilní různé systémy dohledu, které jsou zavedeny, připravují se či plánují[14]. Další politická oblast, kde může EMSA zásluhou svých odborných znalostí ve zpracování satelitních údajů přispět, je program GMSE („Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti“). Kromě toho lze odborné zkušenosti, systémy, aplikace a údaje agentury EMSA využít při posuzování a analýze podílu tlaků souvisejících s lodní dopravou jako balastová voda, odpadky v moři a hluk pod mořskou hladinou v mořském prostředí se zřetelem na cíle dobrého stavu prostředí, kterých má být dosaženo v souladu s rámcovou směrnicí o strategii pro mořské prostředí[15].Dále je nutné vzít v úvahu rizika ropných operací na moři pro námořní dopravu a mořské prostředí. Tato revize vyjasňuje, že schopnosti reakce agentury EMSA lze rovněž využít v případě znečištění moře nezpůsobeného plavidly, ale jinými zdroji, zejména ropnými plošinami. Rámec mechanismu civilní ochrany agentura EMSA a mnohé členské státy EU poskytly orgánům USA zvláštní zařízení a specializovaná plavidla pro zásahy při znečištění na pomoc v boji proti ropné skvrně v Mexickém zálivu. Komise bude dále zvažovat, v jakém rozsahu by EMSA mohla v budoucnosti přispět k bezpečnosti těžby ropy a plynu a výrobních zařízení na moři vzhledem k tomu, že tyto činnosti přesahují rámec odvětví námořní dopravy a že Komise ve spolupráci se zúčastněnými stranami v současné době posuzuje potřebu vytvořit pravidla EU.Stávající nařízení EMSA velmi ztěžuje technickou spolupráci se sousedními zeměmi. Dosud se mohly jenom Norsko a Island účastnit v EMSA na základě ustanovení článku 17. Jiné třetí země, které sdílejí regionální moře s EU (Baltské moře, Černé moře, Středozemní moře a Severní ledový oceán) vyjádřily zájem o technickou spolupráci s EMSA v různých oblastech (používání satelitních snímků pro sledování potenciálních znečišťovatelů, výměna údajů o námořní dopravě, činnosti odborné přípravy, odborné zkušenosti, plavidla pro zásah při znečištění). Činnosti spolupráce agentury byly dosud velmi omezeny kvůli restriktivnímu právnímu základu.Komise má za to, že pomoc agentury EMSA v námořní bezpečnosti by neměla vycházet za rámec nařízení 725/2004[16]. Se zapojením EMSA do provádění směrnice 2005/65/ES o zvýšení zabezpečení přístavů[17] se tedy nepočítá. Navrhuje se však odstranit současné omezení pomoci EMSA inspekcím Komise[18] v rámci nařízení 725/2004 v zájmu větší účinnosti a pružnosti. Má se za to, že v rámci inspekční skupiny bude vedoucí skupiny přidělovat různé úkoly odborníkům podle jejich odpovídajících zkušeností. Z této změny nevyplývají pro EMSA žádné další prostředky.2.5. Aspekty řízeníStruktura řízení EMSA se po více než sedmi letech zkušeností ukázala jako stabilní. Je účelné zachovat institucionální uspořádání EMSA jako tzv. „regulační“ agentury Společenství s velkou mírou autonomie. V několika málo oblastech však zkušenosti ukázaly, že jsou nutná zlepšení a vyjasnění.Týká se to zejména organizace inspekcí agenturou jménem Komise. V této oblasti se musejí vyjasnit úlohy agentury, Komise, správní rady a členských států: zástupci členských států ve správní radě čelí potencionálnímu konfliktu zájmů: na jedné straně rozhodují o činnostech a zdrojích EMSA, zejména o politice návštěv[19], na druhé straně zastupují vnitrostátní správy, které samy podléhají inspekcím EMSA jménem Komise za účelem ověření souladu vnitrostátních předpisů a postupů s platnými právními předpisy EU. Potenciální konflikt vedl k diskusím na zasedáních správní rady, zejména když byla přijímána „politika návštěv“ EMSA.I když byly prozatím hlavní problémy naštěstí odstraněny, problematický charakter základních ustanovení vyžaduje nápravné opatření vyjasněním úloh různých subjektů. Aby mohly členské státy, samotná agentura a Komise přispívat a nést odpovědnost, Komise navrhuje, aby operativní pracovní postupy v oblasti inspekcí byly Komisí přijaty postupem projednání ve výborech jako v případě EASA. Správní rada bude dál plnit svou úlohu, kromě jiného rozhodovat o pracovním programu a rozpočtu agentury.-  Další otázky řízení se týkají řízení agentury. Jak doporučila správní rada EMSA, externí hodnocení agentury by se mělo v pravidelných intervalech opakovat, což si vyžaduje změny článku 22. Druhé doporučení se týká zpracování víceleté strategie pro agenturu EMSA, která by měla umožnit lepší strategickou vizi, neboť současné plánování je podmíněno především ročním rozpočtovým cyklem (viz změny článků 10 a 15). Kromě toho, jelikož se EMSA zvětšuje, měla by být do nařízení začleněna funkce vedoucích jednotek.-  Pokud jde o horizontální aspekty řízení , které se dotýkají všech agentur EU, instituce EU zahájily po sdělení Komise z roku 2008 analýzu[20]. Komise proto rozhodla, že nenavrhne žádné změny horizontální povahy. Komise by však chtěla upozornit na změněný poměr hlasovacích práv ve správní radě mezi Komisí a členskými státy, který se posledním rozšířením značně změnil. Zatímco v roce 2002, na prvním zasedání správní rady EMSA, představovala Komise kolem 21 % hlasů (4 zástupci z celkem 19 zástupců s hlasovacími právy), tento podíl se teď snížil přibližně na 13 % v důsledku rozšíření na 27 členských států a při budoucím rozšíření se dále sníží. Správní rady přijímají rozhodnutí dvoutřetinovou většinou všech členů s hlasovacími právy (viz článek 14), ale jmenování výkonných ředitelů si vyžaduje čtyřpětinovou většinu (viz článek 16). Komise je toho názoru, že původní záměry evropského normotvůrce týkající se institucionální rovnováhy ve správní radě EMSA by měly být ve střednědobém časovém horizontu obnoveny, aniž by se dále zvyšoval počet členů správní rady (v současné době 31 členů s hlasovacími právy a 6 členů bez hlasovacích práv[21]).2.6. Posouzení dopadůZpráva o posouzení dopadů a souhrn jsou připojeny k návrhu. Výbor pro posouzení dopadů vydal své stanovisko dne 22. června 2008 s celou řadou doporučení ke zlepšení návrhu zprávy, které byly zapracovány do konečné verze.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU3.1 . Právní základPrávním základem návrhu je čl. 100 odst. 2 Smlouvy o založení Evropské unie, která byla právním základem nařízení 1406/2002.3.2. Zásady subsidiarity a proporcionalityZásady subsidiarity a proporcionality byly plně dodrženy. Nezávislé externí hodnocení (viz výše bod 2.1.) potvrdilo potřebu zásahů EU, aby se členským státům a Komisi pomohlo v dosažení žádoucí úrovně námořní bezpečnosti a ochrany mořského prostředí v rámci EU. Dále byla potvrzena efektivnost činností agentury. Navrhovaná opatření jsou přiměřená, neboť mění pouze ty části existujícího nařízení, kde jsou nutná vyjasnění nebo změny.3.3. Volba nástrojeNařízení je nejvhodnějším nástrojem pro změnu existujícího nařízení.4. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNávrh má malé rozpočtové důsledky, neboť agentura dostává omezený počet nových nebo rozšířených úkolů, pro které by EMSA potřebovala 18 pracovních míst, aby zajistila efektivní a účinnou činnost. Vzhledem k současné rozpočtové situaci se však Komise s agenturou dohodla na značných přesunech, v jejichž důsledku šest z těchto míst zajistí samotná EMSA vnitřním přesunem. To znamená, že rozpočtový orgán by musel v nadcházejících ročních rozpočtových procesech rozhodnout celkem pouze o 12 dalších místech pro plán pracovních míst agentury, která se budou postupně zavádět od roku 2012 do roku 2014 (5 míst v roce 2012, 4 místa v roce 2013 a 3 místa v roce 2014). To plně odpovídá víceletému plánu zaměstnanecké politiky agentury na období 2011–2013, který v březnu 2010 přijala správní rada EMSA a předložila ho rozpočtovému orgánu jako součást dokumentace pro rozpočtové procesy roku 2011. Rozpočtový důsledek tohoto návrhu je tedy omezen na přibližně celkem 3,9 milionů EUR na období 2012–2015 (další podrobnosti viz připojený finanční výkaz a posouzení dopadů).Komise zastává stanovisko, že po významném zvýšení lidských zdrojů agentury EMSA v letech 2005 až 2008 (v těchto 4 letech dostala EMSA celkem 126 dalších míst) je teď agentura ve fázi konsolidace, jak se už ukázalo v plánu pracovních míst na roky 2009 až 2011, který předpokládá malé zvýšení nehledě na to, že činnosti a úkoly rychle rostou. Než bude navrženo další rozšíření úkolů, které si vyžadují další zdroje, Komise bude za pomoci agentury nadále sledovat činnosti a zdroje EMSA, aby se i v budoucnosti zajistilo, že budou využity veškeré možnosti pro přesuny v rámci agentury.5. OBSAH NÁVRHUNávrh obsahuje 2 články. První článek specifikuje navržené změny nařízení 1406/2002 a druhý článek se týká vstupu nařízení v platnost. Následující tabulka poskytuje přehled změn nařízení 1406/2002, zatímco podrobnosti jsou uvedeny v dalších oddílech:Článek | Předmět | Změny |1 | Cíle | Nová verze |2 | Úkoly | Nová verze |3 | Inspekce | Nová verze |4 | Průhlednost | Žádná změna |5 | Právní postavení | Malé změny v odstavcích 3 a 4 |6 | Zaměstnanci | Žádná změna |7 | Výsady | Žádná změna |8 | Odpovědnost | Žádná změna |9 | Jazyky | Žádná změna |10 | Správní rada | Malé změny v odstavci 2: změna písmene c), doplněna písmena ca) a cb), zrušení písmene g), změny písmene i) a zjednodušení písmene l). |11 | Složení | Žádná změna |12 | Předseda | Žádná změna |13 | Zasedání | Žádná změna |14 | Hlasování | Žádná změna |15 | Výkonný ředitel | Změny v odstavci 2 (změna písmene a), vložení písmen aa) a ab), změny písmen b) a d), zrušení písmene g)) a zrušení odstavce 3. |16 | Jmenování | Nová verze |17 | Třetí země | Žádná změna |18 | Rozpočet | Malá změna v odstavci 1 |19 | Kontrola | Žádná změna |20 | Podvody | Žádná změna |21 | Finanční ustanovení | Žádná změna |22 | Hodnocení | Malá změna v odstavci 1 |23 | Zahájení | Nová verze |24 | Vstup v platnost | Žádná změna |5.1.1. Změny článku 1 (Cíl)Jak je uvedeno výše, cíle nařízení zůstávají nezměněné. Komise proto navrhuje pouze malé změny článku 1.5.1.2. Změny článku 2 (Úkoly)Jelikož článek byl v současné verzi těžko srozumitelný, Komise navrhuje novou verzi, která respektuje předcházející strukturu. Záměrem je poskytnout větší jasnost úkolů EMSA v uživatelsky přívětivější formě. Navržený článek se skládá z 5 odstavců. Úvodní odstavec vymezuje oblasti činností agentury a odráží vyjasnění uvedené v článku 1. Konečná odpovědnost Komise za provádění acquis EU je uvedena ve 4. bodě odůvodnění. Odstavce 2 až 5 vymezují různé úkoly EMSA týkající se rozličných adresátů.5.1.3. Změny článku 3 (Inspekce)Aby byla správně vyjádřena institucionální úloha EMSA při provádění právních předpisů EU, Komise navrhuje nové znění článku 3. Odkaz na politiku definovanou správní radou byl zrušen. Rozhodování o „politice návštěv“, které se dotýká původního orgánu, by mohlo vést ke konfliktu zájmů zástupců členských států. Komise proto navrhuje následovat příklad evropského orgánu pro bezpečnost letectví, pokud jde o vytvoření operativních pracovních postupů agentury v této oblasti[22]. Tím se zajistí zapojení všech zainteresovaných stran (agentury, členských států, Komise) při současném respektování institucionálních úloh a odpovědností.5.1.4. Změny článku 5 (Právní postavení, administrativní opatření, regionální střediska)Navrženou změnou odstavce 3 se Komise snaží překonat současné omezení regionálního střediska, které se zaměřuje výlučně na otázky sledování provozu plavidel v kontextu směrnice 2002/59. Navržená změna neznamená, že Komise předloží správní radě EMSA žádost o vytvoření regionálního střediska. Proveditelnost takového regionálního střediska se bude muset nejdříve jasně prokázat.Navržená změna odstavce 4 odráží rostoucí zapojení agentury EMSA do problematiky námořní dopravy na regionální a mezinárodní úrovni – např. prostřednictvím LRIT a rozvoje námořního dohledu v EU. Žádá, aby agentura navázala administrativní spolupráci s jinými orgány. Výkonný ředitel zastupuje agenturu a může ji proto zavázat správními dohodami, které nejsou mezinárodními smlouvami. Za účelem průhlednosti je nutná odpovídající informovanost správní rady.5.1.5. Změny článku 10 (Správní rada)Komise navrhuje tyto změny čl. 10 odst. 2:-  v písm. c) se musí upravit odkaz na článek 2;-  nová písmena ca) a cb) odkazují na přijetí víceleté strategie a víceletého plánu zaměstnanecké politiky EMSA správní radou;-  kvůli změně článku 3 musí být písmeno g) zrušeno;-  v písmenu i) se musejí odrazit nová místa vedoucích jednotek;-  v písmenu l) umožňuje zjednodušení uvedené níže v čl. 15 odst. 2 písm. g), které se týká zvláštní zprávy o opatřeních proti znečištění, další zjednodušení.5.1.6. Změny článku 15 (Výkonný ředitel)Komise navrhuje určité změny čl. 15 odst. 2 týkající se výkonného ředitele. Mnohé z nich jsou pouze redakčního charakteru jako důsledek změn jiných článků. A nakonec lze zrušit odstavec 3, neboť jeho obsah byl přesunut do článku 16.5.1.7. Změny článku 16 (Jmenování výkonného ředitele a vedoucích jednotek)Jelikož se agentura zvětšuje (až 242 lidí zaměstnaných v roce 2010), výkonný ředitel potřebuje podporu na úrovni řízení. Organizační diagram EMSA předpokládá od června 2008 tři vedoucí jednotek jako mezistupeň řízení, což odpovídá situaci v jiných agenturách EU srovnatelné velkosti. Nové znění si proto nevyžaduje žádná nová místa v plánu pracovních míst EMSA. Název článku se mění a zavádí se jmenování vedoucích jednotek výkonným ředitelem po obdržení příznivého stanoviska správní rady.5.1.8. Změny článku 18 (Rozpočet)Jelikož síť LRIT má globální charakter, EMSA si bude vyměňovat námořní údaje s jinými datovými středisky, včetně podrobného fakturačního systému. Jelikož současné nařízení EMSA už předpokládá poplatky za různé služby jako jeden ze zdrojů příjmů agentury (viz čl. 18 odst. 1 písm. c)), měl by se doplnit odborný termín „poplatky“. Na rozdíl od jiných agentur EU se neočekává ani nezamýšlí financování podstatné části příjmů EMSA prostřednictvím poplatků. Hlavním zdrojem financování EMSA zůstane příspěvek EU.5.1.9. Změny článku 22 (Hodnocení)Jak doporučila správní rada EMSA, ustanovení o externím hodnocení agentury by neměla představovat jednorázovou akcí, ale hodnocení by se mělo v pravidelných intervalech opakovat.5.1.10. Změny článku 23Ustanovení tohoto článku týkající se zahájení činnosti EMSA jsou překonána a lze je zrušit. Článek se proto může stát článkem o standardním výboru. V oblasti námořní bezpečnosti byl v roce 2002 nařízením (ES) č. 2099/2002 zřízen jednotný Výbor pro námořní bezpečnost a zabránění znečištění z lodí (COSS), který by měl být Komisi nápomocen také, co se týče tohoto nařízení. Je třeba připomenout, že operativní pracovní postupy agentury v oblasti inspekcí (článek 3) podléhají postupům projednávání ve výborech.2010/0303 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) […/….],kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost(Text s významem pro EHP)EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,po předání návrhu vnitrostátním parlamentům,s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[23],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[24],v souladu s řádným legislativním postupem[25],vzhledem k těmto důvodům:1.  Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2004 ze dne 27. června 2002[26] byla zřízena Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen agentura) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí.2.  Správní rada agentury v souladu s článkem 22 nařízení (ES) č. 1406/2002 zajistila v roce 2007 nezávislé externí hodnocení provádění uvedeného nařízení. Na základě tohoto hodnocení dala v červnu 2008 doporučení na změny nařízení (ES) č. 1406/2002, agentury a jejích pracovních postupů.3.  Vycházeje ze zjištění externího hodnocení, doporučení správní rady a z víceleté strategie, měla by být některá ustanovení nařízení (ES) č. 1406/2002 vyjasněna a aktualizována. Agentura by dále měla dostat řadu doplňujících úkolů odrážejících vývoj politiky námořní bezpečnosti na úrovni EU a na mezinárodní úrovni. Jsou nutné značné kontroly a přesuny, aby byla zajištěna efektivnost nákladů a účinnost využití rozpočtu. Mělo by se tím umožnit, aby jedna třetina dalších potřeb zaměstnanců nutných pro nové úkoly byla pokryta vnitřním přesunem, který provede agentura.4.  Některá ustanovení týkající se specifického řízení agentury by měla být vyjasněna. S přihlédnutím ke zvláštní odpovědnosti Komise za provádění politik EU uložené Smlouvou by měla Komise poskytnout agentuře politické vedení v plnění jejich úkolů při plném respektování právního postavení agentury a nezávislosti jejího výkonného ředitele podle nařízení (ES) č. 1406/2002.5.  Agentura by měla jednat v zájmu Unie. Mělo by to zahrnovat i jednání agentury v oblasti její působnosti mimo území EU.6.  Agentura by měla zvýšit pomoc Komisi ve výzkumných činnostech týkajících se její oblasti působnosti. Je však třeba vyhnout se duplicitní práci s existujícím výzkumným rámcem EU. Agentura by zejména neměla být pověřena řízením výzkumných projektů.7.  Po ukončení platnosti rámce EU pro spolupráci v oblasti havarijního nebo záměrného znečišťování moře uvedeného v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2850/2000/ES ze dne 20. prosince 2000[27] by agentura měla pokračovat v některých činnostech vykonávaných dřív na základě skončeného rámce, a to zejména využíváním odborných znalostí Poradenské odborné skupiny pro připravenost a reakci na znečišťování moře.8.  Události z poslední doby podtrhly rizika těžby ropy a plynu a výrobních činností na moři pro námořní dopravu a mořské prostředí. Využívání reakčních schopností agentury by se mělo výslovně rozšířit tak, aby pokrývalo reakci na znečištění způsobené takovými činnostmi. Agentura by kromě toho měla být Komisi nápomocna při analyzování bezpečnosti mobilních ropných a plynových zařízení na moři za účelem určení případných slabých stránek a vycházet ve svém příspěvku z odborných znalostí získaných v oblasti námořní bezpečnosti, zabránění znečištění z lodí a reakce na znečištění moře.9.  Unie zpracovala komplexní strategii námořní dopravy do roku 2018, která zahrnuje koncepci elektronických systémů v námořní dopravě. Kromě toho rozvíjí síť námořního dohledu EU. Agentura má k dispozici námořní systémy a aplikace, které jsou zajímavé pro realizaci těchto politik. Agentura by proto měla zpřístupnit systémy a údaje zainteresovaným partnerům.10.  Agentura se prosadila jako uznávaný poskytovatel údajů o námořní dopravě na úrovni EU, které jsou zajímavé a důležité pro jiné činnosti EU. Agentura může prostřednictvím svých činností, týkajících se zejména státní přístavní inspekce, sledování námořní dopravy a námořních cest a také pomoci ve sledování případných znečišťovatelů, přispět k posílení synergií na úrovni EU, pokud jde o určité operace pobřežní stráže. Kromě toho sledováním a sběrem údajů agentury by se měly také shromažďovat informace o potenciálních hrozbách pro námořní dopravu a mořské prostředí vyplývajících z těžby a produkce ropy a plynu na moři.11.  Systémy, aplikace, odborné znalosti a údaje agentury jsou rovněž důležitým příspěvkem k cíli dosažení dobrého environmentálního stavu mořských vod v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008[28], zejména její prvky související s lodní dopravou jako balastová voda, odpadky v moři a hluk pod mořskou hladinou.12.  Agentura provádí inspekce, aby Komisi pomohla v posuzování účinného provádění právních předpisů EU. Úlohy agentury, Komise, členských států a správní rady by měly být jasně vymezeny.13.  Komise a agentura by měly úzce spolupracovat ve zpracování operativních pracovních postupů agentury, pokud jde o inspekce. Dokud opatření týkající se těchto pracovních postupů nevstoupí v platnost, měla by agentura při provádění inspekcí dodržovat existující postupy.14.  Požadavky na operativní pracovní postupy agentury pro provádění inspekcí by měly být přijaty v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[29].15.  Nařízení (ES) č. 1406/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Změny nařízení (ES) č. 1406/2002Nařízení (ES) č. 1406/2002 se mění takto:1) Články 1 až 3 se nahrazují tímto:„Článek lCíle1. Tímto nařízením se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“). Agentura jedná v zájmu Unie.2. Agentura poskytuje členským státům a Komisi potřebnou technickou a vědeckou pomoc na vysoké úrovni odbornosti s cílem pomoci jim správně uplatňovat právní předpisy Unie v oblasti námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí, sledovat jejich provádění a vyhodnocovat účinnost zavedených opatření.3. Agentura poskytuje členským státům a Komisi technickou a vědeckou pomoc v oblasti havarijního nebo záměrného znečištění moře a na žádost podporuje dodatečnými prostředky a efektivně z hlediska nákladů mechanismy zásahu proti znečistění zavedené členskými státy, aniž je dotčena odpovědnost pobřežních států za zavedení mechanismů zásahu proti znečištění, přičemž respektuje stávající spolupráci členských států v této oblasti. Jedná v zájmu podpory mechanismu EU v oblasti civilní ochrany stanoveného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom[30].Článek 2Úkoly agentury1. Za účelem zajištění řádného plnění cílů stanovených v článku 1 vykonává agentura úkoly uvedené v odstavci 2 tohoto článku v oblasti námořní bezpečnosti, zabránění znečištění z lodí a reakce na znečištění moře.2. Agentura je Komisi nápomocna:a) v přípravných prácích na aktualizaci a vypracování příslušných právních předpisů EU, zejména v souladu s vývojem mezinárodních právních předpisů v této oblasti;b) v účinném provádění příslušných právních předpisů EU, zejména vykonáváním inspekcí uvedených v článku 3 tohoto nařízení a poskytováním technické pomoci Komisi při plnění úkolů inspekce, kterými je Komise pověřena podle čl. 9 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004[31]; může Komisi podávat návrhy na jakákoli případná zlepšení příslušných právních předpisů EU;c) v poskytování technické pomoci potřebné pro účast na práci odborných orgánů IMO, MOP, Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci a dalších příslušných mezinárodních nebo regionálních organizací;d) ve zpracování a provádění politik týkajících se úkolů agentury, jako jsou námořní dálnice, evropský námořní prostor bez překážek, elektronické systémy v námořní dopravě, vnitrozemské vodní cesty, rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí, klimatické změny, a v analýze bezpečnosti mobilních plynových a ropných zařízení na moři;e) v provádění programů EU týkajících se úkolů agentury jako „Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti“ (GMES) a programů spolupráce s evropskými sousedními zeměmi;f) v analýze probíhajících a dokončených výzkumných projektů vztahujících se na oblasti činnosti agentury; zahrnuje to případná regulační následná opatření vyplývající z konkrétních výzkumných projektů a stanovení klíčových témat a priorit pro další výzkum na úrovni EU;g) v plnění každého úkolu, který je jí uložen existujícími a budoucími právními předpisy EU v příslušné oblasti.3. Agentura spolupracuje s členskými státy na:a) případném organizování příslušných činností odborné přípravy v oblastech, za které je odpovědný přístavní stát, stát vlajky a pobřežní stát;b) zpracování technických řešení, včetně poskytování příslušných služeb a technické pomoci týkající se provádění právních předpisů EU;c) podpoře dodatečnými prostředky a nákladově nejefektivnějším způsobem, prostřednictvím mechanismu EU v oblasti civilní ochrany stanoveného rozhodnutím 2007/779/ES, Euratom, jejich zásahů v případě havarijního nebo záměrného znečištění moře, když byla taková žádost předložena; v této souvislosti agentura pomáhá dotčeným členským státům, v nichž jsou prováděny čistící práce.4. Agentura pomáhá členským státům a Komisi v tomto:a) V oblasti sledování dopravy agentura podporuje zejména spolupráci mezi pobřežními státy v příslušných námořních oblastech, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES[32], a vývoj a činnost informačních systémů potřebných pro dosahování cílů uvedené směrnice. Kromě toho přispívá k rozvoji společného prostředí pro sdílení informací v námořním prostoru EU;b) ve vyšetřování námořních nehod v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES[33]; agentura poskytuje podporu členským státům ve vyšetřování závažných námořních nehod a uskutečňuje analýzu zpráv o vyšetřování nehod za účelem určení přidané hodnoty na úrovni EU z hlediska vyvozeného poučení;c) v poskytování objektivních, spolehlivých a srovnatelných statistik, informací a údajů agentura umožní Komisi a členským státům učinit potřebné kroky ke zlepšení jejich opatření a vyhodnotit účinnost existujících opatření. Tyto úkoly zahrnují sběr, uchovávání a hodnocení technických údajů, systematické využívání existujících databází, včetně výměny dat a případně rozvoje dalších databází. Agentura na základě shromážděných údajů pomáhá Komisi ve zveřejňování informací týkajících se lodí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES[34]. Agentura je Komisi a členským státům nápomocna rovněž v jejich činnostech zlepšování identifikace a stíhání lodí, které nezákonně vypouštějí nečistoty, v souvislosti se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES[35].5. Agentura na žádost Komise poskytne technickou pomoc týkající se provádění příslušných právních předpisů EU státům, které žádají o přistoupení k Unii, všem evropským sousedním partnerským zemím a zemím, které se účastní Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci.Agentura na žádost Komise také poskytne pomoc v případě havarijního nebo záměrného znečištění moře, které se dotýká těchto států, prostřednictvím mechanismu EU v oblasti civilní ochrany stanoveného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom, podle podmínek vztahujících se na členské státy podle ustanovení odst. 3 písm. c) tohoto článku.Tyto úkoly jsou koordinovány s existujícími regionálními programy spolupráce a zahrnují případně organizaci příslušných činností odborné přípravy.Článek 3Inspekce1. K plnění úkolů jí svěřených a s cílem pomoci Komisi v plnění jejích povinností podle Smlouvy, zejména v hodnocení účinného provádění právních předpisů Unie, může agentura provádět návštěvy členských států.Vnitrostátní orgány členských států zaměstnancům agentury usnadňují práci.Agentura dále vykonává inspekce jménem Komise ve třetích zemích podle požadavků právních předpisů EU, zejména pokud jde o organizace uznané Unií v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) 391/2009[36] a odbornou přípravu a osvědčování námořníků v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES[37].2. Operativní pracovní postupy agentury pro vykonávání inspekcí uvedených v odstavci 1 podléhají požadavkům, které mají být přijaty v souladu s postupem uvedeným v čl. 23 odst. 2.3. Je-li to vhodné, a v každém případě když je cyklus inspekcí uzavřen, agentura analyzuje zprávy z tohoto cyklu za účelem určení horizontálních zjištění a obecných závěrů o efektivnosti zavedených opatření. Agentura předloží tuto analýzu Komisi k dalšímu projednání se členskými státy.“2) V článku 5 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:„3. Na požádání Komise může správní rada se souhlasem daných členských států rozhodnout o zřízení regionálních středisek nezbytných k plnění úkolů agentury co nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem.4. Agenturu zastupuje její výkonný ředitel. Výkonný ředitel může jménem agentury po informování správní rady uzavírat správní dohody s jinými orgány, které pracují v oblasti činností agentury.“3) V článku 10 se odstavec 2 mění takto:a) písmeno c) se nahrazuje tímto:„c) v rámci přípravy pracovního programu posuzuje žádosti členských států o technickou pomoc podle čl. 2 odst. 3;ca) s přihlédnutím ke stanovisku Komise přijímá víceletou strategii agentury pokrývající období následujících pěti let;cb) přijímá víceletý plán zaměstnanecké politiky agentury;“b) Písmeno g) se zrušuje.c) Písmeno i) se nahrazuje tímto:„i) vykonává disciplinární pravomoc vůči výkonnému řediteli a vedoucím jednotek uvedeným v článku 16;“d) Písmeno l) se nahrazuje tímto:„přezkoumává finanční plnění podrobného plánu uvedeného v písmenu k) a rozpočtové závazky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 2038/2006[38].“4) Článek 15 se mění takto:a) v odstavci 2 se písmena a) a b) nahrazují tímto:„a) zpracovává víceletou strategii agentury a po konzultaci s Komisí ji předkládá správní radě nejpozději 8 týdnů před jejím příslušným zasedáním;aa) zpracovává víceletý plán zaměstnanecké politiky agentury a po konzultaci s Komisí ho předkládá správní radě;ab) zpracovává roční pracovní program a podrobný plán činností týkajících se připravenosti a reakce agentury na znečištění a po konzultaci s Komisí ho předkládá správní radě nejpozději 8 týdnů před jejím příslušným zasedáním; činí potřebné kroky k jejich plnění. Vyřizuje každou žádost členského státu o pomoc v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. c);b) po konzultaci s Komisí a v souladu s požadavky uvedenými v článku 3 rozhoduje o vykonávání inspekcí stanovených v článku 3. Úzce spolupracuje s Komisí na zpracování opatření uvedených v čl. 3 odst. 2;“b) v odstavci 2 se písmeno d) nahrazuje tímto:„d) organizuje účinný systém kontroly s cílem umožnit srovnání výsledků agentury s jejími cíli a úkoly stanovenými v tomto nařízení. Zajistí, aby se organizační struktura agentury v rámci dostupných finančních a lidských zdrojů pravidelně přizpůsobovala vznikajícím potřebám. Na tomto základě výkonný ředitel vypracuje každý rok návrh souhrnné zprávy a předá ho správní radě. Zpráva obsahuje vyhrazený oddíl týkající se finančního plnění podrobného plánu pro činnosti připravenosti a reakce agentury na znečištění a uvádí aktualizovaný stav všech opatření financovaných podle tohoto plánu. Stanoví postupy pravidelného hodnocení, které splňují všeobecně uznávané odborné normy;“c) v odstavci 2 se písmeno g) zrušuje;d) odstavec 3) se zrušuje.5) Článek 16 se nahrazuje tímto:„Článek l6Jmenování výkonného ředitele a vedoucích jednotek1. Výkonného ředitele jmenuje a odvolává správní rada. Výkonný ředitel je jmenován na období pěti let ze seznamu kandidátů navržených Komisí na základě výkonnosti a doložených správních a řídicích schopností a rovněž způsobilosti a zkušenosti v oblasti námořní bezpečnosti, zabránění znečištění z lodí a zasahování při něm. Před jmenováním může být kandidát zvolený správní radou vyzván, aby před příslušným výborem Evropského parlamentu učinil prohlášení a zodpověděl otázky jeho členů. Správní rada rozhoduje čtyřpětinovou většinou svých členů s hlasovacím právem.2. Správní rada, která jedná na návrh Komise, může funkční období výkonného ředitele s ohledem na hodnotící zprávu prodloužit nejvýše o další tři roky. Správní rada rozhoduje čtyřpětinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. O svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele informuje správní rada Evropský parlament. Výkonný ředitel může být do jednoho měsíce před prodloužením svého funkčního období vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho členů. Pokud není funkční období prodlouženo, setrvá výkonný ředitel ve své funkci až do jmenování svého nástupce.3. Výkonnému řediteli může pomáhat jeden nebo více vedoucích jednotek. Je-li výkonný ředitel nepřítomen nebo existuje-li překážka výkonu jeho funkce, zastupuje ho jeden z vedoucích jednotek.4. Vedoucí jednotek jsou jmenováni na základě výkonnosti a doložených administrativních a řídicích schopností a rovněž konkrétní odbornosti a zkušenosti v oblasti námořní bezpečnosti, zabránění znečištění z lodí a reakce na znečištění moře. Vedoucí jednotek jmenuje nebo odvolává výkonný ředitel po obdržení kladného stanoviska správní rady.“6) V čl. 18 odst. 1 se písmeno c) se nahrazuje tímto:„c) z poplatků a plateb za publikace, odbornou přípravu a/nebo jiné služby poskytované agenturou.“7) V článku 22 se odstavec 1 nahrazuje tímto:„1. Správní rada v pravidelných intervalech nejméně každých pět let zajistí nezávislé externí hodnocení provádění tohoto nařízení. Komise poskytne agentuře veškeré informace, které agentura považuje za relevantní pro toto hodnocení.“8) Článek 23 se nahrazuje tímto:„Článek 23Výbor1. Komisi je nápomocen Výbor pro námořní bezpečnost a zabránění znečištění z lodí (COSS) zřízený podle článku 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002[39].2. Je-li odkaz na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 zmíněného rozhodnutí.“Článek 2Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvami.V Bruselu dne […]Za Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyně […] […]LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHYRÁMEC NÁVRHU/PODNĚTUNázev návrhu/podnětuNávrh nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU), kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnostDotčené politické oblasti podle členění ABM/ABB[40]06: Energetika a doprava0602: Vnitrozemská, letecká a námořní dopravní politika060202: Evropská agentura pro námořní bezpečnostProvádění ustanovení týkajících se námořní bezpečnosti, zabránění znečištění a reakce na znečištěníPovaha návrhu/podnětu( Návrh/podnět se týká nové akce( Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[41]( Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce( Návrh/podnět se týká akce přesměrované na novou akciCíleVíceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětemCíle/přidaná hodnota EU v souladu se strategií Evropa 2020:Agentura přispívá k bezpečné a udržitelné námořní dopravě v zájmu hospodářství a občanů EU. Je to plně v souladu se třemi prioritami strategie Evropa 2020:– Inteligentní růst: rozvoj hospodářství založený na znalostech a inovacích. Agentura přispívá k rozvoji co nejvyšších technických norem pro plavidla a podporuje tím znalosti a inovace.– Udržitelný růst: podpora konkurenceschopnější a ekologičtější ekonomiky méně náročné na zdroje. Agentura přispívá k zabránění znečistění z lodí a reakci na znečištění moře v různých oblastech. Lodní doprava přispěje k cílům iniciativy„20-20-20“ v oblasti klimatu/energetiky a ke stěžejní iniciativě EU „Evropa účinněji využívající zdroje“. Agentura bude hrát úlohu v odvětvovém plnění.– Růst podporující začlenění: podpora ekonomiky s vysokou zaměstnaností, jež se bude vyznačovat sociální a územní soudržností. Pokud jde o ostrovy a nejvzdálenější regiony, námořní doprava je důležitý prvek pro zajištění územní soudržnosti a integrace do EU. Agentura přispívá k zajištění bezpečné a udržitelné námořní dopravy EU.Příspěvek GŘ MOVE k roční politické strategii 2010:Rozvoj, řízení a koordinace agentur (včetně agentury EMSA) tvoří součást hlavních pracovních činností GŘ MOVE.Plnění třetího balíčku opatření pro námořní bezpečnost, k němuž EMSA přispívá, je rovněž součástí hlavních pracovních činností GŘ MOVE.Komise ve svém sdělení „Strategické cíle a doporučení pro politiku EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018“ uvedla záměr „ přezkoumat mandát a fungování Evropské agentury pro námořní bezpečnost s cílem více posílit technickou a vědeckou pomoc, již může poskytnout členským státům a Komisi“ (KOM(2009) 8, 21.1.2009, s. 7).Specifické cíle a dotčené aktivity ABM/ABBRozpočtová oblast 06 02, specifický cíl č. 3 Zvýšení bezpečnosti dopravyDotčené aktivity ABM/ABB 060202 Evropská agentura pro námořní bezpečnostOčekávané výsledky a dopadyUpřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílovou skupinu obyvatelstva.Zvýšená technická pomoc agentury EMSA členským státům a KomisiTechnická pomoc agentury EMSA sousedním zemím s cílem podpořit politiku námořní bezpečnosti EUUkazatele výsledků a dopadůUpřesněte ukazatele, podle kterých je možno sledovat uskutečňování návrhu/podnětu.EMSA stanoví ukazatele výkonnosti ve svých ročních pracovních programech. Trvale je sleduje správní rada. Hlavním nástrojem sledování je výroční zpráva.Odůvodnění návrhu/podnětuPožadavky, které je třeba splnit v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontuOmezené rozšíření mandátu EMSA na nové úkolyPřidaná hodnota účasti EUEMSA byla vytvořena jako agentura EU pro pomoc při provádění politiky námořní bezpečnosti EU.Ponaučení z podobných zkušeností v minulostiZvláštní vyhodnocení EMSA v roce 2008 a také obecné hodnocení agentur EU v roce 2009 prokázalo přidanou hodnotu, kterou agentura poskytuje Komisi a členským státům.Soulad a možná synergie s jinými příslušnými nástrojiNástroj je v souladu s politikou námořní bezpečnosti a právními předpisy EU a navazuje na přijetí třetího balíčku pro námořní bezpečnost v roce 2009.Doba trvání a finanční dopad( Časově omezený návrh/podnět-  ( Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR-  ( Finanční dopad od RRRR do RRRR( Časově neomezený návrh/podnět-  Provádění s obdobím rozběhu od roku 2012 do roku 2014,-  poté plný provoz.Předpokládaný způsob řízení[42]( Přímé centralizované řízení Komisí( Nepřímé centralizované řízení ze strany následujících subjektů pověřených k plnění úkolů:-  ( výkonné agentury-  ( orgány vytvořené Společenstvími[43]-  ( vnitrostátní veřejné subjekty/subjekty pověřené veřejnou službou-  ( osoby pověřené prováděním určitých opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označené v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení( Sdílené řízení s členskými státy( Decentralizované řízení s třetími zeměmi( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)ŘÍDÍCÍ OPATŘENÍUstanovení v oblasti sledování a podávání zprávUpřesněte četnost a podmínky.Všechny agentury EU pracují na základě přísného monitorovacího systému za účasti útvaru vnitřního auditu, útvaru vnitřního auditu Komise, správní rady, Komise, Účetního dvora a rozpočtového orgánu. Tento systém bude pokračovat.Řídicí a kontrolní systémZjištěná rizikaŽádnáPředpokládané metody kontrolyNepoužije seOpatření k zamezení podvodů a nesrovnalostíUpřesněte stávající či předpokládaná opatření k prevenci a ochraně.Nadále se uplatňují opatření proti podvodům podle článku 20 tohoto nařízení.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTUOkruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie-  Stávající výdajové rozpočtové linieV pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.Okruh víceletého finančního rámce | Rozpočtová linie | Druh výdajů | Příspěvky |Počet [Popis.........………………………...……….] | RP/NRP[44]) | ze zemí ESVO[45] | z kandidátských zemí[46] | ze třetích zemí | ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení |1a | 06.02.02.01 [Příspěvek k hlavám I a II EMSA] | RP | ANO | NE | NE | NE |1a | 06.02.02.02 [Příspěvek k hlavě III EMSA] | RP | ANO | NE | NE | NE |Odhadovaný dopad na výdajeOdhadovaný souhrnný dopad na výdajev milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)Okruh víceletého finančního rámce: | 1a | Růst a konkurenceschopnost |v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)-  Odhadované požadavky v oblasti lidských zdrojů-  ( Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů-  ( Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)2012 | 2013 | 2014 | 2015 | ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) |( Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) |XX 01 01 01 (v ústředí a kancelářích zastoupení Komise) | 1 | 1 | 1 | 1 |XX 01 01 02 (při delegacích) |XX 01 05 01 (nepřímý výzkum) |10 01 05 01 (přímý výzkum) |( Externí zaměstnanci (v jednotkách v přepočtu na plný pracovní úvazek: FTE)[55] |XX 01 02 01 (SZ, DZAP, PNO z „celkového rámce“) |XX 01 02 02 (SZ, DZAP, PED, MZ a PNO při delegacích) |10 01 05 02 (SZ, DZAP, PNO – v přímém výzkumu) |Jiné rozpočtové linie (upřesněte) |CELKEM | 1 | 1 | 1 | 1 |XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.Popis úkolů:Úředníci a dočasní zaměstnanci | Koordinovat vztahy mezi Komisí a agenturou, sledování činností agentury, příprava vkladu Komise do práce agentury |Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem-  ( Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.-  ( Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.Upřesněte požadovanou změnu, dotčené rozpočtové linie a odpovídající částky.[…]-  ( Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo změnu víceletého finančního rámce[58].Upřesněte potřebu, dotčené rozpočtové okruhy a linie a odpovídající částky.[…]Příspěvky třetích stran-  Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.-  Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)2012 | 2013 | 2014 | 2015 | ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) | Celkem |Příspěvek ESVO od Norska a Islandu vypočtený na 2 % dodatečného rozpočtu | 0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |Spolufinancované prostředky CELKEM |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |Odhadovaný finanční dopad na straně příjmů-  ( Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.-  ( Návrh/podnět má tento finanční dopad:-  ( dopad na vlastní zdroje-  ( dopad na ostatní příjmy[1] První změna nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1644/2003 ze dne 22. července 2003, Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 10.[2] Druhá změna nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 724/2004 ze dne 31. března 2004, Úř. věst. L 129, 29.4.2004, s. 1.[3] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení, Úř. věst. L 129, 29.4.2004, s. 6.[4] Třetí změna nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2038/2006 ze dne 18. prosince 2006, Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 1, viz také oprava v Úř. věst. L 30, 3.2.2007, s. 12.[5] http://www.emsa.europa.eu/.[6] Viz KOM(2005) 585, 23.11.2005, s. 5.[7] Viz KOM(2009) 8, 21.1.2009, s. 7.[8] Viz prohlášení Rady pro tisk, dokument 8176/09, s. 28.[9] Viz článek 11 směrnice 2005/35/ES ze dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení sankcí za protiprávní jednání, Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 11.[10] Viz internetovou stránku EMSA http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Kromě toho je shrnutí zprávy COWI uvedeno v příloze II doprovodného posouzení dopadů.[11] Viz studii COWI, s. 6.[12] Viz internetovou stránku EMSA http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Další doporučení jsou uvedena v příloze I průvodního posouzení dopadů.[13] Úř . věst. L 131, 28.5.2009, s. 11–135.[14] Viz sdělení „Cesta k integraci námořního dohledu: Společné prostředí pro sdílení informací v námořní oblasti EU“, KOM(2009) 538 v konečném znění.[15] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí), Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.[16] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení, Úř. věst. L 129, 29.4.2004, s. 6.[17] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/65/ES ze dne 26. října 2005 o zvýšení zabezpečení přístavů, Úř. věst. L 310, 25.11.2005, s. 28.[18] Článek 2 písm. b) bod iv) nařízení 1406/2002 předpokládá v současné době toto: „Tato pomoc agentury Komisi je omezena na plavidla, a příslušné společnosti a uznané bezpečnostní organizace, které mají oprávnění vykonávat určitá bezpečnostní opatření v oblasti ochrany.“[19] Viz čl. 3 odst. 1: „K plnění úkolů jí svěřených může agentura provádět návštěvy členských států v souladu se zásadami definovanými správní radou.“ Dokument je k dispozici na http://www.emsa.europa.eu/end179d003d001.html na základě rozhodnutí zasedání správní rady ze dne 25. června 2004.[20] Viz sdělení „Evropské agentury – cesta vpřed“, KOM(2008) 135.[21] 27 zástupců členských států EU a 4 zástupci Komise mají hlasovací práva, zatímco 4 odborníci z nejvíce dotčených odvětví a 2 zástupci z Norska a Islandu nemají hlasovací práva.[22] Viz nařízení (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, Úř. věst. L 79, 19.3.2008, s. 1, a prováděcí nařízení Komise (ES) č. 736/2006 ze dne 16. května 2006 o pracovních postupech Evropské agentury pro bezpečnost letectví pro provádění normalizačních inspekcí, Úř. věst. L 129, 17.5.2006, s. 10.[23] Úř. věst. C […], […], s. […].[24] Úř. věst. C […], […], s. […].[25] Úř. věst. C […], […], s. […].[26] Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1.[27] Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 1.[28] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnosti Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí), Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.[29] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[30] Úř. věst. L 314, 1.12.2007, s. 9.[31] Úř. věst. L 129, 29.4.2004, s. 6.[32] Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 10.[33] Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 114.[34] Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 57.[35] Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 11.[36] Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 11.[37] Úř. věst. L 323, 3.12.2008, s. 33.[38] Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 1.[39] Úř. věst. L 324, 29.11.2002, s. 1.[40] ABM: řízení podle činností – ABB: sestavování rozpočtu podle činností.[41] Podle ustanovení čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.[42] Podrobnosti o způsobech řízení a odkazy na finanční nařízení jsou uvedeny na internetové stránce Budgweb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.[43] Podle ustanovení článku 185 finančního nařízení.[44] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.[45] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.[46] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.[47] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu plnění programů EU a/nebo akcí (dřívější linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.[48] Výstupy jsou dodávané produkty a služby (např.: počet financovaných studentských výměn, počet km postavených silnic atd.).[49] Podle popisu v oddíle 1.4.2. „Specifické cíle…"[50] Různé formy výstupu lze nejlépe popsat jako technickou pomoc (TP) Komisi a členským státům.[51] Průměrné náklady na jednoho zaměstnance EMSA se odhadují na 98 050 EUR (EMSA počítá roční náklady na jednoho zaměstnance ve výši 91 550 EUR na rok 2011 + 5 % režijních nákladů, nákladů na infrastrukturu a cestovních nákladů + 2 % inflace na rok 2012). Částky jsou indexovány 2 % od roku 2013 (= n+1).[52] „Počet výstupů“ se počítá jako počet potřebných nových míst. Další lidské zdroje požadované agenturou EMSA na základě tohoto výstupu se odhadují celkem na + 15 FTE, z toho 6 poskytne EMSA vnitřním přesunem zaměstnanců po vnitřní kontrole svých činností a zdrojů. 9 nových míst by se mělo zavést postupně takto: 4 nová místa v roce 2012, 3 v roce 2013 a 2 v roce 2014.[53] Tento výstup se týká technické pomoci sousedním třetím zemím.[54] „Počet výstupů“ se počítá jako počet potřebných nových míst. Další lidské zdroje požadované agenturou EMSA na základě tohoto výstupu se odhadují celkem na + 3 FTE (budou se zavádět postupně v průběhu tří let, každý rok 1 místo).[55] SZ = smluvní zaměstnanec; DZAP = dočasně zaměstnáni agenturní pracovníci („ Intérimaire“) ; PED = pomocní experti v delegaci ( „ Jeune Expert en Délégation“) ; MZ = místní zástupce; PNO = přidělený národní odborník;[56] Pod stropem pro externí zaměstnance z operačních rozpočtových prostředků (původní rozpočtové linie „BA“).[57] Zejména pro strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond (ERF).[58] Viz body 19 a 29 interinstitucionální dohody.