title: Návrh rozhodnutí Rady o specifickém programu Lidé, kterým se provádí sedmý rámcový program (2007 až 2013) Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace

text:
                  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                                V Bruselu dne 21.9.2005
                                                KOM(2005) 442 v konečném znění
                                                2005/0187 (CNS)
                                         Návrh
                               ROZHODNUTÍ RADY
   o specifickém programu Lidé, kterým se provádí sedmý rámcový program (2007 až
       2013) Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace
                                 (předložený Komisí)
CS                                                                               CS
 ---pagebreak---                             DŮVODOVÁ ZPRÁVA (SMLOUVA O ES)
   1.       SOUVISLOSTI NÁVRHŮ
   Návrhy pěti specifických programů vycházejí z návrhu Komise týkajícího se sedmého
   rámcového programu (2007–13) a přijatého dne 6. dubna 20051. Byla předložena struktura
   v podobě čtyř hlavních specifických programů – Spolupráce, Myšlenky, Lidé a Kapacity,
   z nichž každý odpovídá jednomu důležitému cíli evropské výzkumné politiky; další
   specifický program je určen pro přímé akce Společného výzkumného střediska. Komise bude
   předkládat návrhy „pravidel pro účast a šíření“, která se pro sedmý rámcový program uplatní.
   Politické souvislosti a cíle jsou stanoveny ve sdělení „Budování evropského výzkumného
   prostoru (ERA) znalostí pro růst“2. Specifické programy budou ke splnění těchto cílů a ke
   svému úplnému provedení vyžadovat zdvojnásobení rozpočtu, což Komise navrhuje.
   Výzkum, technika, vzdělávání a inovace představují významný způsob, jak dlouhodobě
   a udržitelně vytvářet pracovní příležitosti. Rovněž jsou klíčem k hospodářskému růstu,
   konkurenceschopnosti, zdraví i kvalitě života a životního prostředí. Vedle programů
   Společenství v oblasti vzdělávání a inovací je tedy výzkumný rámcový program zaměřen na
   pokrok směrem ke znalostní ekonomice a společnosti. Specifické programy sedmého
   rámcového programu jsou navrženy tak, aby se ve spojení s nezbytným vnitrostátním
   a soukromým úsilím zaměřily na hlavní slabiny, pokud jde o úroveň, kvalitu a dopad
   evropského výzkumu. Šíření a předávání znalostí je klíčovou přidanou hodnotou evropských
   výzkumných akcí a budou přijata opatření pro zvýšení využívání jejich výsledků průmyslem,
   tvůrci politik a společností.
   Evropa musí více investovat do výzkumu a je nezbytný nový důraz, má-li Evropská unie
   pokročit na cestě k cíli investovat ke konci roku 2010 do výzkumu 3 % svého HDP. Sedmý
   rámcový program k tomu přispěje jednak přímým financováním, ale také posílením dalších
   investic veřejného i soukromého sektoru do výzkumu.
   Evropa potřebuje více výzkumných pracovníků, aby mohla zintenzívnit a zkvalitnit svůj
   výzkum. Vedle dalších akcí, jako jsou Evropská charta pro výzkumné pracovníky
   a vnitrostátní politická opatření, je sedmý rámcový program navržen tak, aby povzbudil více
   lidí k nastoupení a rozvoji profesní dráhy ve výzkumu a aby znovu přitáhl do Evropy
   špičkové talentované výzkumné pracovníky.
   Finanční podpora na evropské úrovni nabízí příležitosti k posílení excelence a účinnosti
   výzkumu, čehož nelze dosáhnout na vnitrostátní úrovni. Specifické programy sedmého
   rámcového programu představují další konsolidaci Evropského výzkumného prostoru, čímž
   se dosáhne kritického množství a struktur v nových oblastech výzkumu a také novými
   prostředky, jakož se i dále podpoří volný pohyb myšlenek, znalostí a výzkumných
   pracovníků.
   1
           KOM(2005) 119.
   2
           KOM(2005) 118.
CS                                                2                                             CS
 ---pagebreak---    Při provádění specifických programů se v nejvyšší míře využije potenciál pro akce na úrovni
   EU, které posílí excelenci výzkumu, a to zejména prostřednictvím celoevropských soutěží
   podepřených důsledným a nezávislým hodnocením návrhů. Z toho vyplývá nutnost rozpoznat
   a podporovat stávající excelenci všude, kde se v EU vyskytuje, jakož i vytvářet kapacity pro
   budoucí excelenci ve výzkumu.
   Dopad specifických programů se rozšíří díky doplňkové povaze vůči ostatním politikám
   a programům Společenství, zejména vůči strukturálním fondům, programům pro vzdělávání
   a programu pro konkurenceschopnost a inovaci.
   2.       PŘEDCHOZÍ KONZULTACE
   Při přípravě návrhů specifických programů byly zohledněny názory vyjádřené orgány EU,
   zejména názory Evropského parlamentu a Evropské rady, jakož i názory ostatních účastníků,
   včetně výzkumných pracovníků a uživatelů výsledků výzkumu. To zahrnuje probíhající
   diskuse a podněty související s návrhem rozhodnutí o sedmém rámcovém programu, rozsáhlé
   konzultace a podněty nashromážděné při přípravě uvedeného návrhu, jakož i další práci na
   určování budoucích priorit výzkumu, kterou například provádí evropské technologické
   platformy.
   Návrh specifických programů vychází z důkladného posouzení dopadů vypracovaného pro
   návrh sedmého rámcového programu3, které pro každý navrhovaný specifický program
   prokázalo značnou a určitou přidanou hodnotu. Kromě toho návrhy zohledňují výsledek
   hodnocení rámcového programu po pěti letech.4
   3.       PRÁVNÍ HLEDISKA
   Právním základem návrhu specifických programů je hlava XVIII Smlouvy, články 163 až
   173, a zejména čl. 166 odst. 3 týkající se provádění rámcového programu specifickými
   programy.
   4.       PLNĚNÍ ROZPOČTU
   Legislativní finanční výkazy přiložené ke každému návrhu rozhodnutí stanoví vliv na
   rozpočet a lidské a administrativní zdroje.
   Komise hodlá zřídit výkonnou agenturu, která bude pověřena některými úkoly nutnými
   k provedení specifických programů Spolupráce, Lidé a Kapacity. Tento přístup se rovněž
   uplatní pro provádění programu Myšlenky (viz oddíl 7.2 níže).
   3
           SEK(2005) 430.
   4
           KOM(2005) 387.
CS                                               3                                              CS
 ---pagebreak---    5.       SOUDRŽNÉ A PRUŽNÉ PROVÁDĚNÍ
   5.1.     Přizpůsobení novým potřebám a příležitostem
   Je nanejvýš důležité, aby provádění specifických programů bylo dostatečně pružné, a zůstalo
   tak v čele vědeckého a technického rozvoje a reagovalo na vznikající potřeby vědy, průmyslu,
   politiky nebo společnosti. V tomto ohledu budou zejména důležité akce, které umožňují určit
   témata samotným výzkumným pracovníkům. V případě ostatních akcí to bude zajištěno
   především prostřednictvím pracovních programů, které se budou každoročně aktualizovat. To
   se bude provádět za pomoci výborů zástupců členských států, kde se předpokládá, že výbory
   budou jasně zaměřeny na pracovní programy. Revize mohou být prováděny častěji v případě
   nových priorit, které vyžadují neodkladnou reakci a vyvstávají zejména z nepředvídaných
   politických potřeb.
   Toto víceleté plánování bude těžit ze široké škály podnětů s cílem zajistit, aby si podporované
   činnosti udržovaly přímý význam pro vyvíjející se výzkumné potřeby průmyslu a politik EU.
   Bude využito externí poradenství, mimo jiné pro každé téma v rámci specifického programu
   Spolupráce, s účinným multidisciplinárním obsazením a rovnováhou názorů akademické a
   průmyslové sféry.
   Pokud jde o program Myšlenky, použije se úplně nový přístup, podle něhož se přípravou
   ročního pracovního programu pověří nezávislá vědecká rada, a to v rámci zřízení samostatné
   Evropské rady pro výzkum (viz oddíl 7.2 níže).
   Přísun dalších vnějších podnětů, zejména pro program Spolupráce, bude usnadněn zejména
   od evropských technologických platforem zřízených v různých oblastech, které by měly
   hrát významnou a dynamickou úlohu při zajišťování významu pro průmysl. Priority výzkumu
   určené ve strategických plánech výzkumu, které platformy definují, se dobře odráží
   v návrzích specifických programů a poskytnou důležité informace pro víceleté plánování.
   Další fóra a skupiny mohou Komisi poskytovat včasné poradenství, pokud jde o nové priority
   v určitých oblastech, například Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury
   (ESFRI) a platformy zřízené za účelem zvážení strategických plánů výzkumu významných
   pro sociální či environmentální oblasti politik.
   Důležitou novou příležitostí, kterou rámcový program poskytne, je inovační mechanismus
   financování – finanční nástroj na sdílení rizik, jenž se zaměřuje na podporu výdajů
   soukromého sektoru na výzkum a technický rozvoj, a to zlepšením přístupu k úvěrům
   Evropské investiční banky (EIB) pro velké evropské akce, které vyžadují kombinaci několika
   zdrojů financování, včetně úvěrů. Těmito velkými evropskými akcemi jsou „společné
   technologické iniciativy“ a velké projekty založené na spolupráci, které jsou přímo
   financovány z rámcového programu v rámci programu Spolupráce, jakož i nové projekty
   výzkumných infrastruktur financované v rámci programu Kapacity. V souladu s kritérii
   způsobilosti lze zvážit i další velké evropské projekty založené na spolupráci, například
   projekty ze systému Eureka. Předpokládaný příspěvek specifických programů vůči EIB
   značně zlepší přístup k financování dluhů, a vytvoří tak značný pákový efekt na investice
   soukromého sektoru do výzkumu a technického rozvoje.
CS                                                  4                                              CS
 ---pagebreak---    5.2.      Průřezové otázky
   Celkovou soudržnost provádění sedmého rámcového programu zajistí Komise, přičemž
   v případě programu Myšlenky plně zohlední zaručenou samostatnost a nezávislost Evropské
   rady pro výzkum.
   Pracovní programy procházející napříč ostatními specifickými programy budou koordinovaně
   přezkoumávány, aby mohly být průřezové otázky plně zohledněny. Výbory zástupců
   členských států mají rovněž důležitou zodpovědnost, která spočívá v napomáhání Komisi při
   zajišťování účinné soudržnosti a koordinace provádění v rámci těchto specifických programů
   i napříč jimi. Z toho vyplývá potřeba značné míry koordinace v rámci členských států a mezi
   zástupci různých seskupení výborů.
   V případech, kdy podporované akce mají velký význam pro více částí specifických programů
   Spolupráce, Lidé a Kapacity, se na základě zkušeností získaných se šestým rámcovým
   programem použijí společné výzvy. To bude zejména důležité pro témata výzkumu, která
   prochází napříč tématy programu Spolupráce, a takové výzvy budou v pracovním programu
   zřetelně označeny.
   Důležité jsou zejména následující otázky, které prochází napříč specifickými programy
   Spolupráce, Lidé a Kapacity, a předpokládají se konkrétní opatření pro koordinovaný přístup:
   • Mezinárodní spolupráce: Všechny tyto specifické programy jsou otevřeny mezinárodní
      spolupráci a mají v tomto ohledu zvláštní akce. Napříč celým rámcovým programem se
      použije strategický přístup na podporu excelence a konkurenceschopnosti evropského
      výzkumu, jakož i na zaměření se na konkrétní globální či regionální otázky, kde existuje
      vzájemný zájem a přínos. Bude zajištěn soudržný přístup napříč specifickými programy
      v souladu s touto strategií a program Kapacity bude mít v tomto směru hlavní úlohu.
   • Výzkumné infrastruktury: Hlavní podpora výzkumných infrastruktur se bude provádět
      v rámci programu Kapacity a tento program zajistí koordinovaný přístup spolu
      s příslušnými výzkumnými činnostmi v jiných programech, zejména v programu
      Spolupráce.
   • Průřezový výzkum v oblasti politik: V rámci útvarů Komise budou přijata opatření pro
      účinnou koordinaci, zejména pro zajištění, že činnosti budou nadále splňovat potřeby
      vývoje v oblasti politik EU. Za tímto účelem může víceleté plánování těžit z pomoci
      skupin uživatelů při různých útvarech Komise spojených s dotčenými politikami, a v této
      souvislosti bude vytvořena vnitřní struktura pro zajištění koordinace námořní vědy a
      techniky napříč příslušnými tématickými oblastmi.
   • Účast malých a středních podniků: Účast malých a středních podniků (MSP) bude
      optimalizována napříč specifickými programy. Vedle posílených akcí specifických pro
      MSP v programu Kapacity: výzkumné zájmy MSP jsou zahrnuty do programu Spolupráce
      a témata zvláštního zájmu pro MSP budou dále určována v pracovních programech a
      výzvách k podávání návrhů; činnosti v programu Lidé budou klást zvláštní důraz na
      zapojení MSP; MSP se také budou moci účastnit programu Myšlenky. Předpokládaná
      zjednodušující opatření a zvýšená pružnost ve volbě vhodného režimu financování prospějí
      zejména účasti MSP.
CS                                               5                                              CS
 ---pagebreak---    • Šíření a předávání znalostí: Výrazným rysem specifických programů je potřeba
      povzbuzovat zavádění výsledků výzkumu, a to se zvláštním důrazem na předávání znalostí
      mezi zeměmi, napříč disciplínami a z akademické sféry do průmyslu, mimo jiné
      prostřednictvím mobility výzkumných pracovníků. Z tohoto hlediska je důležité zapojení
      potenciálních uživatelů do pomoci při definování priorit (zejména prostřednictvím
      evropských technologických platforem). Doplňující akce v rámci programu pro
      konkurenceschopnost a inovaci rovněž podpoří využívání výsledků výzkumu tím, že se
      zaměří na překážky inovací a posílí schopnosti v oblasti inovací.
   • Věda ve společnosti: Tato činnost v rámci programu Kapacity bude rovněž hrát úlohu při
      zajištění, že se ve všech specifických programech řádně zohlední společenská hlediska a že
      se prohloubí interakce mezi vědci a širší veřejností.
   6.        ZJEDNODUŠENÍ A METODY ŘÍZENÍ
   V provádění sedmého rámcového programu bude dosaženo značného zjednodušení, které
   navazuje na myšlenky uvedené v pracovním dokumentu Komise ze dne 6. dubna 2005 a na
   široký dialog s členskými státy a ostatními účastníky na základě uvedeného dokumentu.
   Mnoho navrhovaných opatření bude uvedeno v pravidlech pro účast a šíření, zejména za
   účelem značného snížení byrokratické zátěže, jakož i zjednodušení režimů financování a
   požadavků na výkaznictví.
   V rámci specifických programů navrhovaná zlepšení zahrnují:
   • zlepšení účinnosti a soudržnosti provádění svěřením administrativních úkolů výkonné
      agentuře;
   • racionalizaci režimů financování, kdy provádění každého specifického programu využije
      nástroje nezbytné k dosažení cílů programu;
   • jasnější uvedení kritérií hodnocení: budou součástí pracovních programů podle zásad
      stanovených v každém specifickém programu;
   • jasně uvedené pracovní programy, aby potenciální účastníci byli dobře informováni
      o dostupných příležitostech, které splňují jejich konkrétní potřeby a zájmy. Například
      pracovní programy a výzvy v případě potřeby zdůrazní témata zvláštního zájmu pro malé a
      střední podniky, nebo témata, kde je prospěšná spolupráce s třetími zeměmi;
   • zjednodušení v dalších hlediscích, například jednodušší schvalování projektů, nové režimy
      financování a podpory, jakož i podpora používání databází a informačních nástrojů pro
      zlepšení komunikace.
   7.        OBSAH SPECIFICKÝCH PROGRAMŮ
   7.1.      Spolupráce
   Specifický program Spolupráce je navržen tak, aby získal vedoucí pozici v klíčových
   vědeckých a technických oblastech, a to prostřednictvím podpory spolupráce mezi vysokými
   školami, průmyslem, výzkumnými středisky a orgány veřejné správy v Evropské unii i ve
   zbytku světa. Předchozí rámcové programy demonstrují dopad takových akcí na
CS                                                6                                              CS
 ---pagebreak---    restrukturalizaci výzkumu v Evropě a na sjednocení a posílení zdrojů. Sedmý rámcový
   program tyto dopady více rozšíří a devět navrhovaných témat odpovídá hlavním oblastem
   pokroku znalostí a techniky, kde musí být podporován výzkum na špičkové úrovni, aby byly
   řešeny úkoly v oblasti sociální, hospodářské, oblasti veřejného zdraví, životního prostředí a
   průmyslu, kterým Evropa čelí.
   Program představuje silné prvky kontinuity s předchozími rámcovými programy a staví na
   prokázané přidané hodnotě tohoto typu evropské podpory. Ve specifickém programu jsou
   navíc důležité novinky, jejichž provádění vyžaduje zvláštní uvážení:
   • Zahájení společných technologických iniciativ5 jako reakce na potřebu ambiciózních
      celoevropských partnerství veřejného a soukromého sektoru urychlit rozvoj hlavních
      technologií. Byl určen první soubor iniciativ s jasnými cíli a výstupy v oblastech
      inovačního lékařství, nanoelektroniky, vestavěných počítačových systémů, vodíkových a
      palivových článků, letectví a řízení letecké dopravy, jakož i globálního sledování životního
      prostředí a bezpečnosti. Ty budou předmětem samostatných návrhů (např. podle článku
      171 Smlouvy). Během provádění sedmého rámcového programu mohou být určeny další
      společné technologické iniciativy, například v oblastech výroby elektřiny s nulovými
      emisemi a obnovitelných zdrojů energie.
   • Posílený přístup ke koordinaci vnitrostátních výzkumných programů. Úspěšný program
      ERA-NET bude pokračovat a bude se provádět v rámci příslušných témat. Stávající sítě
      ERA-NET ze šestého rámcového programu budou moci podat následné návrhy s cílem
      prohloubit svou spolupráci nebo rozšířit konsorcia o nové účastníky, rovněž budou
      podpořeny nové projekty ERA-NET zaměřené na nová témata. Program bude rovněž
      otevřen veřejným orgánům plánujícím výzkumný program, který ale nebyl dosud zahájen.
      Kromě toho bude představen program ERA-NET plus, který podnítí společné výzvy
      k předkládání nadnárodních výzkumných projektů organizovaných mezi mnoha zeměmi.
   • Na základě zkušeností s Partnerstvím mezi evropskými a rozvojovými zeměmi pro
      klinické zkoušky (EDCTP), iniciativy podle článku 169, byly v úzké spolupráci
      s členskými státy určeny další čtyři iniciativy podle článku 169. Tyto iniciativy v oblasti
      asistovaného života v domácím prostředí, výzkumu Baltického moře a metrologie jsou
      uvedeny v rámci programu Spolupráce, v rámci programu Kapacity je zmíněna iniciativa
      podle článku 169 s cílem sdružit národní programy související s malými a středními
      podniky, které provádí výzkum. Během provádění sedmého rámcového programu mohou
      být určeny další iniciativy.
   • Předpokládá se cílenější přístup k mezinárodní spolupráci v rámci každého tématu a
      napříč tématy, přičemž v pracovních programech je třeba v souladu s předpokládaným
      strategickým přístupem pro mezinárodní spolupráci a prostřednictvím politických dialogů
      a sítí s různými regiony partnerských zemí určit specifické akce mezinárodní spolupráce.
   5
            Jak je stanoveno v pracovním dokumentu útvarů Komise, Zpráva o evropských technologických
            platformách a společných technologických iniciativách: podpora partnerství veřejného a soukromého
            sektoru v oblasti výzkumu a vývoje s cílem zvýšit průmyslovou konkurenceschopnost Evropy,
            SEK(2005) 800, 10. června 2005.
CS                                                      7                                                     CS
 ---pagebreak---    • V rámci každého tématu bude podporována jedna součást umožňující pružně reagovat na
       vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby a její provádění bude stavět na
       zkušenostech s programy vědecké podpory politice a novým a vznikajícím vědám a
       technologiím, které zavedl šestý rámcový program, a zkušenostech s programem pro
       budoucí a vznikající technologie v oblasti informačních a komunikačních technologií.
   7.2.     Myšlenky
   Pokud jde o skutečně vynikající výzkum či ovládnutí nových, rychle rostoucích oblastí vědy,
   nedosahuje Evropa dobrých výsledků. Program Myšlenky poskytne takový celoevropský
   mechanismus, který podpoří skutečně tvůrčí vědce, inženýry a akademické pracovníky,
   jejichž zvídavost a touha po poznání nejspíše přinese nepředvídatelné a velkolepé objevy,
   které mohou změnit způsob lidského chápání a otevřít nové vyhlídky na technický pokrok a
   řešení přetrvávajících sociálních a environmentálních problémů. Zvyšování kvality
   základního výzkumu prostřednictvím celoevropských soutěží povede ke značným sociálním a
   hospodářským přínosům.6
   Program Myšlenky zavádí termín „hraniční výzkum“, který odráží nové chápání základního
   výzkumu. „Hraniční výzkum“ je v čele vytváření nových znalostí a představuje úsilí, které je
   ze své podstaty rizikové a zahrnuje snahu o pokrok v základech vědy a techniky, bez ohledu
   na ustavené hranice mezi disciplínami či státy.
   Program bude uplatňovat přístup „řízení výzkumnými pracovníky“, kterým dá prostor, aby
   navrhli svá vlastní témata. Granty budou poskytnuty jednotlivým týmům, kterým bude
   ponechána pružnost, pokud jde o jejich složení z výzkumných pracovníků vhodné pro
   uskutečňování projektů – od jediné instituce po několik institucí, v jedné zemi či přes státní
   hranice. Ve všech případech by se složení týmů mělo odvíjet od vědecké excelence, nikoli od
   správních požadavků. Program zajistí odlišení od vnitrostátních akcí financování základního
   výzkumu svými strategickými cíli a evropským rozsahem.
   Vytvoření Evropské rady pro výzkum (ERV) pro provádění programu Myšlenky
   představuje nový odrazový můstek. Budou zřízeny dvě klíčové složky struktury ERV –
   nezávislá vědecká rada a specializovaná prováděcí struktura, jež budou fungovat v souladu se
   zásadami důvěry, věrohodnosti a průhlednosti, což by mělo poskytnout přiměřené finanční
   prostředky, vést k vysoce účinné práci a zaručovat vysoký stupeň nezávislosti a integrity při
   zachování souladu s požadavky na odpovědnost.
   Vědecká rada se bude skládat ze zástupců evropské vědecké obce na nejvyšší úrovni, kteří
   budou jednat osobně, nezávisle na politických či libovolných jiných zájmech. Její členové
   budou jmenováni Komisí na základě nezávislého určení.
   Součástí mandátu vědecké rady bude:
   (1)     Vědecká strategie: Stanovení celkové vědecké strategie programu s ohledem na
           vědecké příležitosti a evropské vědecké potřeby. Stanovení pracovního programu a
           potřebných změn, včetně výzev k podávání návrhů a kritérií, na jejichž základě budou
           návrhy financovány, jakož i podle potřeby vymezení zvláštních témat nebo cílových
           skupin (např. mladé/vznikající týmy), to vše trvale a v souladu s vědeckou strategií.
   6
           Frontier Research: the European Challenge (Hraniční výzkum: úkol Evropy). Zpráva skupiny
           odborníků na vysoké úrovni, Evropská komise, květen 2005.
CS                                                    8                                             CS
 ---pagebreak---    (2)     Sledování a kontrola kvality: Podle potřeby zaujímání stanovisek z vědeckého hlediska
           týkajících se provádění a řízení výzev k podávání návrhů, kritérií hodnocení, procesů
           odborného posouzení, včetně výběru odborníků a metod pro vypracovávání odborných
           posudků a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, které budou
           financovány; rovněž tak veškerých dalších záležitostí ovlivňujících úspěchy a dopad
           specifického programu a kvalitu prováděného výzkumu. Sledování kvality činností,
           hodnocení provádění programu a dosažených úspěchů, doporučení pro nápravné či
           budoucí akce.
   (3)     Komunikace a šíření: Komunikace s vědeckou obcí a klíčovými účastníky, pokud jde
           o činnosti a úspěchy programu a porady ERV. Pravidelné informování Komise o své
           činnosti.
   Za uskutečňování programu bude odpovídat specializovaná prováděcí struktura, jak stanoví
   roční pracovní program. Bude zejména provádět hodnocení, odborná posouzení a výběr podle
   zásad stanovených vědeckou radou a zajišťovat finanční a vědecké řízení grantů. V tomto
   ohledu nejprve Komise hodlá zřídit výkonnou agenturu, kterou pověří úkoly souvisejícími
   s uskutečňováním programu. Prováděcí struktura bude udržovat trvalou úzkou vazbu
   s vědeckou radou ve všech ohledech uskutečňování programu. V budoucnu lze na základě
   nezávislého hodnocení účinnosti struktur a mechanismů ERV zřídit alternativní strukturu,
   například podle článku 171 Smlouvy.
   Evropská komise zaručí úplnou nezávislost a integritu ERV. To znamená, že Komise své
   odpovědnosti za provádění programu dostojí tím, že zajistí zřízení prováděcí struktury ERV, a
   že ERV bude program uskutečňovat v souladu se stanovenými cíli a řídit se vědeckými směry
   a požadavky na vědeckou excelenci, které stanoví nezávisle jednající vědecká rada.
   Komise bude pověřena formálním přijetím pracovního programu pro program Myšlenky.
   Tuto pravomoc bude vykonávat v souladu s výše uvedeným přístupem. Obecně Komise
   přijme pracovní program v podobě, v jaké jej navrhne vědecká rada. Nebude-li komise
   schopna přijmout navrhovaný program, například proto, že neodpovídá cílům programu nebo
   není v souladu s právními předpisy Společenství, bude Komise muset veřejně uvést své
   důvody. Tento postup je navržen tak, aby se zajistilo úplné a transparentní respektování
   činnosti ERV podle zásad nezávislosti a integrity.
   7.3.      Lidé
   Specifický program Lidé tvoří součást široké a integrované strategie pro kvalitativní a
   kvantitativní posílení lidských zdrojů v evropském výzkumu a vývoji. Program bude
   podněcovat zájem o nastoupení a rozvoj profesní dráhy ve výzkumu, podporovat výzkumné
   pracovníky, aby zůstali v Evropě, a přitahovat do Evropy „nejlepší mozky“. Oproti
   dvoustranným dohodám mezi členskými státy dosahují evropské akce jedinečné přidané
   hodnoty prostřednictvím harmonizovaných nástrojů, silnějších strukturujících účinků a vyšší
   účinnosti.
   Činnosti staví na dlouhodobých a úspěšných zkušenostech s tzv. akcemi „Marie Curie“, jež
   reagují na potřeby výzkumných pracovníků v oblasti odborné přípravy, mobility a profesního
   rozvoje. I když nabízí značnou kontinuitu, je kladen větší důraz na následující hlediska:
CS                                                9                                              CS
 ---pagebreak---    • Zvýšený strukturující účinek, například prostřednictvím zavedení spolufinancování
      regionálních, vnitrostátních a mezinárodních programů v rámci akce „celoživotní
      vzdělávání a profesní rozvoj“. Režim „spolufinancování“ nenahradí režim, podle kterého
      se žádosti o individuální postdoktorální stipendia podávají a tato stipendia udělují na
      evropské úrovni, a který se v současné době výhradně používá v šestém rámcovém
      programu. Individuální stipendia však v Evropě dospěla do stádia zralosti. Vnitrostátní
      nabídky v této oblasti přitom zůstávají roztříštěné, pokud jde o cíle, metody hodnocení
      a pracovní podmínky, a jejich mezinárodní či evropský rozměr je stále často omezený.
      Navrhuje se tedy na základě otevřených výzev k podávání návrhů spolufinancovat výběr
      z těchto programů, který odpovídá cílům rámcového programu. Hodnocení a výběr bude
      probíhat na základě kvality, bez ohledu na původ vybraných stipendistů a za uplatnění
      přijatelných pracovních podmínek (např. pokud jde o plat, sociální zabezpečení, instruktáž,
      profesní rozvoj).
   • Účast průmyslu: Ačkoliv bude zachována podstata „zdola nahoru“, která je vlastní akcím
      „Marie Curie“, budou akce více zaměřeny na odbornou přípravu a profesní rozvoj pro
      různá odvětví a v různých odvětvích, zejména ve veřejném sektoru. Toho se dosáhne
      důrazem na rozvoj doplňkových dovedností a schopností, které jsou nezbytné pro lepší
      porozumění výzkumu v podnicích a pro kvalitu jejich výzkumu. To se dále rozšíří
      podporou mezioborových zkušeností prostřednictvím aktivní účasti průmyslu na všech
      akcích a zavedením zvláštního mechanismu pro sdílení vědomostí v partnerstvích mezi
      veřejným a soukromým sektorem, zejména včetně malých a středních podniků.
   • Bude posílen mezinárodní rozměr. Vedle výjezdních stipendií s povinným návratem,
      která jsou zaměřena jako příspěvek k celoživotnímu vzdělávání a profesnímu rozvoji
      výzkumných pracovníků z EU, se dále rozšiřuje mezinárodní spolupráce prostřednictvím
      výzkumných pracovníků z třetích zemí. Kromě toho se zavádí nové rozměry pro
      spolupráci se zeměmi sousedícími s EU a zeměmi, které s EU uzavřely dohodu o vědecko-
      technické spolupráci. Dále bude poskytnuta podpora pro „vědeckou diasporu“ evropských
      výzkumných pracovníků v zahraničí a zahraničních výzkumných pracovníků v Evropě.
   7.4.      Kapacity
   Specifický program Kapacity zvýší výzkumné a inovační kapacity v celé Evropě. Program
   zahrnuje pokračující a posílené akce z předchozích rámcových programů i důležité novinky.
   Hlavním novým prvkem je předpokládaný strategický přístup k podpoře výstavby nové
   výzkumné infrastruktury, která doplní pokračující podporu optimálního využívání stávající
   výzkumné infrastruktury. Podpora výstavby nové infrastruktury se bude provádět
   prostřednictvím dvoustupňového přístupu: přípravné fáze a fáze vytváření infrastruktur. Na
   základě práce Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) v oblasti
   rozvoje evropského plánu pro novou výzkumnou infrastrukturu Komise určí prioritní
   projekty, kterým bude moci být přidělena možná podpora ES v rámci sedmého rámcového
   programu. Pro tyto projekty bude Komise snižovat náročnost souvisících postupů, zejména při
   usnadňování mechanismů finančního inženýrství pro fázi vytváření infrastruktur, včetně
   usnadňování přístupu k úvěrům EIB prostřednictvím finančního nástroje na sdílení rizik.
   Příloha 1 obsahuje „seznam příležitostí“ ESFRI, který uvádí konkrétní příklady nových
   výzkumných infrastruktur velkého rozsahu, jež bude vědecká obec v Evropě v nadcházejícím
   desetiletí potřebovat.
CS                                              10                                                CS
 ---pagebreak---    Dva režimy na podporu výzkumu ve prospěch malých a středních podniků a jejich sdružení se
   budou provádět s navýšeným rozpočtem, aby se zohlednila rostoucí potřeba těchto podniků
   zadávat výzkumné úkoly.
   Akce „regiony znalostí“ staví na úspěšném pilotním projektu. Cílem je umožnit nadnárodním
   sítím regionů plně využít jejich silné stránky v oblasti výzkumu, umožnit jim vstřebávat nové
   znalosti vyvstávající z výzkumu a usnadnit vznik „uskupení zaměřených na výzkum“,
   sdružujících vysoké školy, výzkumná střediska, podniky a regionální orgány.
   Důležitým novým prvkem je akce na uvolnění celého výzkumného potenciálu
   v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU. Předpokladem uskutečnění znalostní
   ekonomiky a společnosti je posílená excelence evropského výzkumu, ale také lepší využití
   velkého „netknutého“ výzkumného potenciálu, který se vyskytuje v celé EU. Akce umožní
   nábor výzkumných pracovníků z dalších zemí EU, vysílání výzkumných a řídících
   pracovníků, organizaci hodnoticích nástrojů, jakož i získávání a vývoj vybavení pro výzkum.
   Takové akce budou doplňovat potřeby a příležitosti pro posílení výzkumných kapacit
   stávajících a vznikajících středisek excelence v těchto regionech, které bude možno hradit ze
   strukturálních fondů.
   Činnost „věda ve společnosti“ představuje významné rozšíření práce z předchozího
   rámcového programu. Podpoří lepší vědu, povede k lepším politikám EU a k lepšímu zapojení
   a informovanosti veřejnosti.
   Důležitým cílem sedmého rámcového programu je vybudovat silnou a soudržnou
   mezinárodní politiku v oblasti vědy a techniky, přičemž činnosti v rámci programu Kapacity
   budou tento přístup podporovat, zejména prostřednictvím pomoci při určování priorit pro
   spolupráci.
   Soudržný rozvoj politik bude klást větší důraz na koordinaci vnitrostátních a regionálních
   výzkumných politik prostřednictvím zvláštního režimu podpory pro nadnárodní iniciativy
   členských států a regionů v oblasti spolupráce na politikách. Tím se posílí provádění otevřené
   metody koordinace v oblasti výzkumných politik a podpoří jednotné či společné iniciativy
   mezi skupinami zemí a regionů v oblastech, které zahrnují silný nadnárodní rozměr.
   7.5.     Akce Společného výzkumného střediska
   Společné výzkumné středisko vedle vědecké a technické podpory pro tvorbu politiky EU,
   kterou bude nadále poskytovat, více posílí svou orientaci na uživatele a vytváření pevných sítí
   s vědeckou obcí. Své činnosti bude rozvíjet ve specifických souvislostech růstu, udržitelného
   rozvoje a bezpečnosti.
   Akce Společného výzkumného střediska budou rovněž reagovat na výzvu týkající se
   „zlepšení právní úpravy“ nové lisabonské strategie. Nové úkoly spojené s rostoucí potřebou
   reagovat na krize, mimořádné situace a naléhavé politické závazky se budou plnit budováním
   kapacit a zařízení ve vybraných oblastech s cílem poskytnout odpovídající podporu
   v evropských souvislostech. Integrovaný přístup k poskytování vědecké a technické pomoci
   politikám bude rovněž klíčovým rysem tohoto specifického programu.
CS                                                11                                               CS
 ---pagebreak---    8.       BUDOVÁNÍ EVROPSKÉHO VÝZKUMNÉHO PROSTORU (EVP) ZNALOSTÍ PRO RŮST
   Dosažení potřebného rychlého pokroku směrem ke znalostní ekonomice a společnosti
   vyžaduje nové ambice a účinnost evropského výzkumu. Všichni účastníci v celé Evropské
   unii – vlády jednotlivých států, výzkumná zařízení, průmysl – mají v tomto úsilí svou úlohu.
   Specifické programy pro provádění sedmého rámcového programu jsou navrženy tak, aby
   maximalizovaly pákový efekt a dopad výdajů na výzkum na evropské úrovni v rámci
   dostupného rozpočtu. Klíčovými rysy jsou zaměření na čtyři cíle odpovídající specifickým
   programům s činnostmi a prováděcími prostředky navrženými pro splnění těchto cílů; silný
   prvek kontinuity spolu s významnými novými přístupy; soudržné zaměření na podporu
   stávající excelence a tvorbu kapacit pro zítřejší excelenci výzkumu; jednodušší a přímější
   řízení pro zajištění praktické použitelnosti a hospodárnosti; jakož i obsažená pružnost, díky
   které může rámcový program reagovat na nové potřeby a příležitosti.
CS                                                12                                             CS
 ---pagebreak---                                                                                Příloha 1
                                  „SEZNAM PŘÍLEŽITOSTÍ“ ESFRI7
   • Zařízení pro výzkum antiprotonů a iontů (FAIR – Facility for Antiproton and Ion
     Research)
   • Zařízení pro intenzivní sekundární svazky nestabilních izotopů (SPIRAL II)
   • Evropský hlubokomořský neutrinový teleskop (KM3NeT)
   • Extrémně velký dalekohled pro optickou astronomii (ELT – Extremely Large Telescope)
   • Celoevropská výzkumná infrastruktura pro nanostruktury (PRINS – Pan-European
     Research Infrastructure for Nano-Structures)
   • Evropský spalační zdroj neutronů (ESS – European Spallation Source)
   • Evropský XFEL – pro tvrdé rentgenové záření
   • Síť IRUVX FEL – od infračerveného po měkké rentgenové záření
   • Modernizace ESRF – synchrotron
   • Vysoce výkonný počítač pro Evropu (HPCEUR – High Performance Computer for
     Europe)
   • Námořní plavidlo pro výzkum pobřeží – zejména Baltického moře
   • Výzkumný ledoborec Aurora Borealis
   • Evropská multidisciplinární podmořská observatoř (EMSO – European Multidisciplinary
     Seafloor Observatory)
   • Evropská infrastruktura pro výzkum a ochranu biologické rozmanitosti
   • Pokročilá infrastruktura pro snímkování mozku a celého těla
   • Bioinformatická infrastruktura pro Evropu
   • Evropská síť středisek pokročilého klinického výzkumu
   • Evropská síť biobank a genomických zdrojů
   • Vysoce zabezpečené laboratoře pro nové choroby a hrozby pro veřejné zdraví
   • Infrastruktura pro funkcionální analýzu celého savčího genomu
   7
          Towards New Research Infrastructures for Europe: the ESFRI “List of Opportunities” (Nové výzkumné
          infrastruktury pro Evropu: „seznam příležitostí“ ESFRI), březen 2005, www.cordis.lu/esfri/
CS                                                      13                                                     CS
 ---pagebreak---    • Zařízení pro testování modelových organismů v biomedicínském výzkumu
   • Evropská výzkumná observatoř pro humanitní a společenské vědy (EROHS – European
     Research Observatory for the Humanities and Social Sciences)
   • Evropský společenský průzkum (ESS – European Social Survey)
   „Globální projekty“
   • ITER
   • Mezinárodní kosmická stanice (ISS – International Space Station)
   • Mezinárodní lineární urychlovač (ILC – International Linear Collider)
   • Radioteleskop „Square Kilometer Array“ (SKA)
   • Mezinárodní zařízení na ozařování materiálů pro jadernou syntézu (IFMIF – International
     Fusion Materials Irradiation Facility)
CS                                            14                                             CS
 ---pagebreak---                                                            2005/0187 (CNS)
                                                    Návrh
                                           ROZHODNUTÍ RADY
      o specifickém programu Lidé, kterým se provádí sedmý rámcový program (2007 až
          2013) Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace
                                         (Text s významem pro EHP)
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 166 této
   smlouvy,
   s ohledem na návrh Komise8,
   s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu9,
   s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru10,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     V souladu s čl. 166 odst. 3 Smlouvy musí být rozhodnutí Evropského parlamentu a
           Rady č. …/ES o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum,
           technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (dále jen „rámcový program“)
           provedeno prostřednictvím specifických programů, které stanoví pravidla pro
           provádění, dobu trvání a prostředky považované za nezbytné.
   (2)     Rámcový program je rozdělen do čtyř typů činností: nadnárodní spolupráce v politicky
           definovaných tématech („spolupráce“), výzkumu řízeného výzkumnými pracovníky na
           podnět výzkumné obce („myšlenky“), podpory odborné přípravy a profesního rozvoje
           výzkumných pracovníků („lidé“) a podpory výzkumných kapacit („kapacity“).
           Činnosti v rámci tématu „lidé“, pokud jde o nepřímé akce, by se měly provádět
           prostřednictvím tohoto specifického programu.
   (3)     Na tento program by se měla uplatňovat pravidla rámcového programu pro účast
           podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a pro šíření výsledků výzkumu (dále
           jen „pravidla pro účast a šíření“).
   (4)     Rámcový program by měl doplňovat činnosti prováděné členskými státy i další akce
           Společenství, které jsou nezbytné pro celkovou strategii provádění lisabonských cílů, a
           dále zejména akce zaměřené na strukturální fondy, zemědělství, vzdělávání, odbornou
   8
           Úř. věst. C […], […], s. […].
   9
           Úř. věst. C […], […], s. […].
   10
           Úř. věst. C […], […], s. […].
CS                                                    15                                           CS
 ---pagebreak---         přípravu, konkurenceschopnost a inovace, průmysl, zdraví, ochranu spotřebitele,
        zaměstnanost, energetiku, dopravu a životní prostředí.
   (5)  Inovace a činnosti spojené s malými a středními podniky, které rámcový program
        podporuje, by měly doplňovat činnosti prováděné v souladu s rámcovým programem
        pro konkurenceschopnost a inovace.
   (6)  Provádění rámcového programu může podnítit doplňkové programy s účastí jen
        některých členských států, účast Společenství v programech prováděných několika
        členskými státy nebo vytváření společných podniků či jiných struktur ve smyslu
        článků 168, 169 a 171 Smlouvy.
   (7)  Mezinárodní rozměr je základní složkou lidských zdrojů v oblasti výzkumu a rozvoje
        v Evropě. V souladu s článkem 170 Smlouvy je tento specifický program otevřen
        účasti zemí, které za tímto účelem uzavřely nezbytné dohody, a na úrovni projektů je
        rovněž na základě vzájemného prospěchu otevřen účasti subjektů ze třetích zemí a
        mezinárodních organizací pro vědeckou spolupráci. Kromě toho jsou všechny akce, a
        to i zvláštní akce, v tomto specifickém programu otevřeny účasti jednotlivých
        výzkumných pracovníků ze třetích zemí.
   (8)  Výzkumné činnosti uskutečňované v rámci tohoto programu by měly dodržovat
        základní etické zásady včetně těch, které jsou stanoveny v Listině základních práv
        Evropské unie.
   (9)  Rámcový program by měl přispět k podpoře udržitelného rozvoje.
   (10) Je důležité zajistit řádnou finanční správu rámcového programu a jeho provádění
        způsobem co možná nejefektivnějším a nejpraktičtějším, a rovněž snadný přístup
        všem účastníkům v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne
        25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu
        Evropských společenství, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne
        23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k některým ustanovením finančního
        nařízení a s jakýmikoli budoucími změnami.
   (11) Je rovněž třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a
        podniknout nezbytné kroky k zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených
        nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č.
        1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném
        rozpočtu Evropských společenství, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze
        dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení a s jakýmikoli
        budoucími změnami, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince
        1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství11, nařízením Rady (ES,
        Euratom) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě
        prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství
        proti podvodům a jiným nesrovnalostem12 a nařízením Evropského parlamentu a Rady
   11
        Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
   12
        Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
CS                                            16                                             CS
 ---pagebreak---            (ES) č. 1074/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti
           podvodům (OLAF)13.
   (12)    Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by se měla přijmout v souladu
           s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon
           prováděcích pravomocí svěřených Komisi.14
   (13)    Při provádění tohoto programu je zapotřebí věnovat odpovídající pozornost
           zohledňování rovného postavení žen a mužů, jakož i – mimo jiné – pracovním
           podmínkám, transparentnosti náboru a profesnímu rozvoji výzkumných pracovníků
           přijatých na projekty a programy hrazené v rámci akcí tohoto programu, pro něž
           představuje referenční rámec doporučení Komise ze dne 11. března 2005 o Evropské
           chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných
           pracovníků15.
   (14)    Tento program je v souladu s dalším rozvojem a prováděním integrované strategie
           ohledně lidských zdrojů v oblasti výzkumu a rozvoje v Evropě na základě „Strategie
           pro mobilitu v rámci Evropského výzkumného prostoru“16 a sdělení „Výzkumní
           pracovníci v Evropském výzkumném prostoru: Jedno povolání, mnoho uplatnění“17,
           podporuje je a rovněž bere do úvahy závěry Rady ze dne 18. dubna 2005, pokud jde o
           lidské zdroje v oblasti výzkumu a vývoje18.
   PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
                                                   Článek 1
   Na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 se přijímá specifický program Lidé pro
   činnosti Společenství v oblasti výzkumu a technického rozvoje, včetně demonstrací (dále jen
   „specifický program“).
                                                   Článek 2
   Specifický program podporuje kvantitavním i kvalitativním posilováním lidského potenciálu
   v oblasti výzkumu a techniky v Evropě činnosti určené pro lidi. Budou posíleny činnosti
   podporující odbornou přípravu a profesní rozvoj výzkumných pracovníků, tzv. akce „Marie
   Curie“, přičemž se věnuje větší pozornost klíčovým aspektům rozvoje dovedností a
   profesního rozvoje a posílení vazeb na vnitrostátní systémy.
   Cíle a hlavní rysy těchto činností jsou uvedeny v příloze.
   13
           Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
   14
           Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.
   15
           K(2005) 576.
   16
           Sdělení Komise „Strategie pro mobilitu v rámci Evropského výzkumného prostoru“: KOM(2001) 333
           ze dne 20. června 2001 a usnesení Rady 2001/C367/01.
   17
           Sdělení Komise „Výzkumní pracovníci v Evropském výzkumném prostoru: Jedno povolání, mnoho
           uplatnění“: KOM(2003) 436 ze dne 18. července 2003 a usnesení Rady ze dne 10. listopadu 2003, Úř.
           věst. C 282, 25.11.2003.
   18
           7723/05 Rada Evropské unie.
CS                                                     17                                                    CS
 ---pagebreak---                                                  Článek 3
   Částka považovaná za nezbytnou k uskutečnění specifického programu činí 7 129 milionů
   EUR, z čehož méně než 6 % je určeno na správní výdaje Komise.
                                                 Článek 4
   1.      Všechny výzkumné činnosti prováděné v rámci specifického programu musí být
           prováděny v souladu se základními etickými zásadami.
   2.      V rámci tohoto programu nesmí být financován výzkum v těchto oblastech:
   –       výzkumná činnost za účelem klonování lidí k reprodukčním účelům,
   –       výzkumná činnost zaměřená na změnu genetického dědictví lidských bytostí, která
           by mohla učinit tyto změny dědičnými19,
   –       výzkumné činnosti zaměřené na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem
           výzkumu nebo za účelem získání kmenových buněk, včetně transferu jader
           somatických buněk.
   3.      V rámci tohoto programu nesmí být financován tento výzkum:
   –       výzkumné činnosti, které jsou zakázány ve všech členských státech,
   –       výzkumné činnosti, které mají být provedeny v členském státě, v němž je takový
           výzkum zakázán.
                                                 Článek 5
   1.      Specifický program se provede prostřednictvím režimů financování stanovených
           v příloze III sedmého rámcového programu.
   2.      Na tento specifický program se uplatňují pravidla pro účast a šíření.
                                                 Článek 6
   1.      Komise vypracuje pracovní program pro provedení specifického programu, který
           podrobněji upraví cíle a vědecké a technické priority stanovené v příloze, režim
           financování, který má být použit pro dané téma, na které se předkládají návrhy, a
           časový plán provádění.
   2.      Pracovní program vezme v úvahu příslušné výzkumné činnosti prováděné členskými
           státy, přidruženými zeměmi a evropskými a mezinárodními organizacemi. V případě
           potřeby je aktualizován.
   19
          Může být financován výzkum související s léčbou rakoviny gonád.
CS                                                    18                                     CS
 ---pagebreak---    3.      Pracovní program upřesní kritéria pro hodnocení návrhů na nepřímé akce v rámci
           režimů financování a kritéria pro výběr projektů. Bude se jednat o taková kritéria,
           která      posoudí      kvalitativní     aspekty        předkladatelů     (výzkumných
           pracovníků/organizací) a jejich potenciál k dalšímu pokroku, případně včetně jejich
           kapacity pro provádění projektu; kvalitu navrhované činnosti v oblasti vědecké
           odborné přípravy a/nebo předávání znalostí; přidanou hodnotu pro Společenství a
           strukturující účinek navrhované činnosti z hlediska příspěvku k cílům specifického
           programu a pracovního programu. V pracovním programu mohou být tato kritéria a
           jakékoliv koeficienty a limity dále specifikovány nebo doplněny.
   4.      Pracovní program může určit:
          a) organizace, které obdrží zápisné v podobě členského příspěvku;
          b) podpůrné akce pro činnosti určitých právních subjektů.
                                              Článek 7
   1.      Komise zodpovídá za provádění specifického programu.
   2.      Postup podle čl. 8 odst. 2 se použije na přijetí pracovního programu uvedeného v čl.
           6 odst. 1.
   3.      Postup podle čl. 8 odst. 3 se použije na přijetí akcí v oblasti vědeckého a technického
           rozvoje, které zahrnují použití lidských embryí a lidských embryonálních
           kmenových buněk.
                                              Článek 8
   1.      Komisi je nápomocen výbor.
   2.      Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se řídící postup podle článku 4 rozhodnutí
           1999/468/ES v souladu s čl. 7 odst. 3 uvedeného rozhodnutí.
   3.      Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
   4.      Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
   5.      Komise pravidelně informuje výbor o celkovém pokroku při provádění specifického
           programu a poskytne mu údaje o všech akcích v oblasti vědeckého a technického
           rozvoje hrazených v rámci tohoto programu.
   Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
   V Bruselu dne,
                                                Za Radu
                                                předseda / předsedkyně
CS                                               19                                                CS
 ---pagebreak---                                             PŘÍLOHA
         VĚDECKÉ A TECHNICKÉ CÍLE, HLAVNÍ RYSY TÉMAT A ČINNOSTÍ
   Úvod
   Jednou z hlavních výhod v oblasti konkurenceschopnosti ve vědě a technice je kvantita a
   kvalita jejich lidských zdrojů. Jako předpoklad zvýšení kapacity a výkonu Evropy v oblasti
   výzkumu a technického rozvoje, jakož i konsolidace a dalšího rozvoje Evropského
   výzkumného prostoru sleduje tento program hlavní strategický cíl, kterým je vytvořit
   z Evropy přitažlivější místo pro výzkumné pracovníky. Toho má být dosaženo
   prostřednictvím značného celoevropského strukturujícího účinku na organizaci, výkon a
   kvalitu odborné přípravy v oblasti výzkumu, na aktivní profesní rozvoj výzkumných
   pracovníků, na výměnu poznatků uskutečňovanou prostřednictvím výzkumných pracovníků
   mezi odvětvími a výzkumnými organizacemi a na intenzivní účast žen ve výzkumu a
   vývoji.
   Program bude prováděn prostřednictvím systematických investic do lidí, zejména řadou
   soudržných akcí „Marie Curie“, zaměřených na výzkumné pracovníky z hlediska rozvoje
   jejich dovedností a schopností na všech stupních kariéry, a to od základní odborné přípravy
   ve výzkumu až po jejich profesní rozvoj a celoživotní vzdělávání. Klíčovými prvky akcí
   „Marie Curie“ jsou mobilita, nadnárodní i mezi odvětvími, uznávání zkušeností získaných
   v různých odvětvích a zemích a odpovídající pracovní podmínky.
   Akce „Marie Curie“ jsou určeny pro všechny oblasti výzkumu a technického rozvoje, na
   které se vztahuje Smlouva. Oblasti výzkumu si uchazeči volí libovolně. Nicméně i nadále je
   v rámci programu možné zaměřit se na některé činnosti, např. vědecké disciplíny a
   technické oblasti, účastnící se regiony, typy výzkumných organizací a výzkumných
   pracovníků, aby tak byl zohledněn vývoj požadavků Evropy v oblasti odborné přípravy
   výzkumných pracovníků, mobility, profesního rozvoje a výměny poznatků. Sem patří i
   možnost předkládat společné výzvy, které se týkají jiných částí rámcového programu.
   Za základní přidanou hodnotu tohoto programu je považována velká účast podniků, a to
   včetně malých a středních podniků. Akce „Marie Curie“ podporují posílení spolupráce mezi
   průmyslem a akademickou obcí v oblasti vzdělávání výzkumných pracovníků, profesního
   rozvoje a výměny poznatků, zatímco na propojení průmyslu a akademické obce a jejich
   partnerství se zaměřuje zvláštní akce.
   V rámci profesního rozvoje a rovněž posílení a obohacení mezinárodní spolupráce
   prostřednictvím výzkumných pracovníků i přilákání talentovaných výzkumných pracovníků
   do Evropy se bude pozornost soustřeďovat na mezinárodní rozměr jako základní složku
   lidských zdrojů v oblasti výzkumu a vývoje v Evropě. Mezinárodní rozměr bude součástí
   všech akcí „Marie Curie“ a bude i předmětem samostatných akcí.
   Značný ohled bude brán na zásady udržitelného rozvoje a rovné postavení žen a mužů.
   Cílem programu je zajistit rovné postavení žen a mužů podporou rovných příležitostí ve
   všech akcích „Marie Curie“ a stanovením směrných čísel pro účast žen a mužů (cílem je
   nejméně 40% účast žen). Kromě toho mají akce zajistit, aby výzkumní pracovníci nalezli
   odpovídající rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem, a přispět ke snadnějšímu
   návratu ke kariéře v oblasti výzkumu po určité přestávce. Součástí činností v rámci tohoto
CS                                               20                                            CS
 ---pagebreak---    specifického programu bude dále přihlédnutí k etickým, společenským, právním a širším
   kulturním aspektům výzkumu, který má být proveden, a k jeho možnému využití, a
   případně rovněž společensko-ekonomické dopady vědeckého a technického rozvoje a
   předvídání.
   Za účelem plného využití potenciálu Evropy a zvýšení její přitažlivosti pro výzkumné
   pracovníky se bude prostřednictvím akcí „Marie Curie“ vytvářet konkrétní součinnost
   s jinými akcemi jak v rámci politiky Společenství v oblasti výzkumu, tak v rámci akcí
   založených na jiných politikách Společenství, např. v oblasti vzdělávání, soudržnosti a
   zaměstnanosti. O tuto součinnost budou rovněž usilovat akce na vnitrostátní a mezinárodní
   úrovni.
   Etická hlediska
   Během provádění tohoto specifického programu a výzkumných činností z něj vyplývajících
   musí být respektovány základní etické zásady. K nim mimo jiné patří zásady uvedené
   v Listině základních práv Evropské unie, a zejména ochrana lidské důstojnosti a lidského
   života, ochrana osobních údajů a soukromí, jakož i ochrana zvířat a životního prostředí
   v souladu s právem Společenství a platným zněním příslušných mezinárodních úmluv,
   pokynů a pravidel chování, například Helsinskou deklarací, Úmluvou Rady Evropy
   o lidských právech a biomedicíně podepsanou v Oviedu dne 4. dubna 1997 a jejími
   dodatkovými protokoly, Úmluvou OSN o právech dítěte, Všeobecnou deklarací o lidském
   genomu a lidských právech přijatou organizací UNESCO, Úmluvou OSN o biologických
   a toxinových zbraních (BTWC), Mezinárodní smlouvou o rostlinných genetických zdrojích
   pro výživu a zemědělství a souvisejícími rezolucemi Světové zdravotnické organizace
   (WHO).
   Rovněž se vezmou v úvahu stanoviska Evropské skupiny poradců pro etiku v
   biotechnologii (1991–1997) a stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových
   technologiích (od roku 1998).
   V souladu se zásadou subsidiarity a rozmanitostí přístupů v Evropě musí účastníci
   výzkumných projektů dodržovat právní a správní předpisy a etická pravidla platné
   v zemích, kde výzkum bude uskutečňován. V každém případě se však uplatňují vnitrostátní
   právní předpisy a výzkum, který je zakázán v některém členském státě nebo jiné zemi,
   nebude v uvedeném členském státě nebo zemi financován z prostředků Společenství.
   Subjekty uskutečňující výzkumné projekty musí případně obdržet souhlas příslušných
   státních nebo místních etických výborů, dříve než zahájí činnosti v oblasti výzkumu a
   technického rozvoje. Komise bude systematicky provádět rovněž etický přezkum u návrhů,
   které se zabývají eticky citlivými otázkami nebo kde etickým hlediskům nebyla věnována
   odpovídající pozornost. V určitých případech se může etický přezkum uskutečnit během
   provádění projektu.
   V souladu s čl. 4 odst. 3 tohoto rozhodnutí se neposkytne financování výzkumným
   činnostem, jež jsou zakázány ve všech členských státech.
   Protokol o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat připojený ke Smlouvě vyžaduje,
   aby Společenství při tvorbě a provádění svých politik zahrnujících výzkum věnovalo plnou
   pozornost požadavkům na dobré životní podmínky zvířat. Směrnice Rady 86/609/EHS o
   ochraně zvířat používaných pro pokusné a jiné vědecké účely vyžaduje, aby všechny
CS                                              21                                           CS
 ---pagebreak---    pokusy byly prováděny tak, aby pokusná zvířata byla ušetřena strachu nebo zbytečných
   bolestí a utrpení; aby byl použit co nejmenší počet zvířat; aby se použila zvířata co do
   smyslové fyziologie nejméně vyvinutá a aby vzniklo co nejméně bolestí, útrap, strachu
   nebo trvalých poškození. Změnu genetického dědictví zvířat a klonování zvířat lze zvažovat
   pouze tehdy, pokud jsou cíle z etického hlediska odůvodněné, a za podmínek, kdy jsou
   zaručeny dobré životní podmínky zvířat a dodržování zásad biologické rozmanitosti.
   V průběhu provádění tohoto programu bude Komise pravidelně sledovat vědecký pokrok a
   vnitrostátní a mezinárodní právní předpisy, aby se přihlédlo k případnému vývoji.
   Výzkum etických otázek souvisejících s vědeckým a technickým rozvojem bude proveden
   v části specifického programu „Kapacity“ nazvané „Věda ve společnosti“.
   Činnosti
   Budou podpořeny tyto akce „Marie Curie“:
   – Základní odborná příprava výzkumných pracovníků
   Tato akce podpoří základní odbornou přípravu výzkumných pracovníků, která se zpravidla
   zaměří na první čtyři roky kariéry výzkumných pracovníků, a v případě potřeby bude za
   účelem dokončení základní odborné přípravy o rok prodloužena. Prostřednictvím
   nadnárodního vytváření sítí zaměřeného na strukturování významného podílu kapacity
   kvalitní základní odborné přípravy v oblasti výzkumu v členských státech a přidružených
   zemích jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru, se akce zaměří na zlepšování profesních
   vyhlídek výzkumných pracovníků v obou sektorech, čímž se současně zvýší přitažlivost
   výzkumné profese pro mladé výzkumné pracovníky.
   Akce bude prováděna prostřednictvím sítí vybraných v soutěži doplňujících organizací
   z různých zemí zapojených do odborné přípravy v oblasti výzkumu. Sítě budou
   vybudovány na základě společného vzdělávacího programu v oblasti výzkumu a budou
   odpovídat přesně stanoveným potřebám vzdělávání v definovaných vědeckých a
   technických oblastech a budou zohledňovat interdisciplinární a nově vznikající
   supradisciplinární oblasti. Tyto vzdělávací programy se budou zaměřovat zejména na
   rozvoj a prohlubování výzkumných schopností mladých výzkumných pracovníků. Odborná
   příprava se převážně zaměří na vědecké a technické poznatky získané výzkumnou prací na
   jednotlivých projektech a bude doplněna vzdělávacími moduly orientovanými na jiné
   příslušné dovednosti a schopnosti, např. v oblasti řízení a financování výzkumných projektů
   a programů, práv duševního vlastnictví a jiných metod využívajících výsledky výzkumu,
   podnikání, etických hledisek, komunikace a společenského dosahu.
   Společný vzdělávací program v oblasti výzkumu by měl být soudržný z hlediska požadavků
   na kvalitu a měl by splňovat určitá pravidla, pokud jde o dohled a instruktáž. Společný
   vzdělávací program využívá doplňkových schopností účastníků sítě (včetně podniků) i jiné
   součinnosti. Vyžaduje vzájemné uznávání kvality odborné přípravy, a pokud je to možné,
   diplomů a jiných osvědčení.
   V této akci je za zásadní považováno přímé či nepřímé zapojení organizací z různých
   sektorů, a to včetně (vedoucí) účasti soukromých podniků ve vhodných oblastech. Této
   akce se mohou zúčastnit jednotlivé výzkumné organizace nebo společně partnerské
   organizace, je-li jasně prokazatelné, že nezbytné prvky vzdělávacího programu v oblasti
CS                                               22                                            CS
 ---pagebreak---    výzkumu jsou účinně zohledněny ve spolupráci s větším počtem partnerů, aniž by tito
   partneři byli formálně součástí sítě.
   Do podpory ze strany Společenství v rámci této akce patří:
            • nábor mladých výzkumných pracovníků, kteří mají projít odbornou přípravou,
            • možnost zřizovat pro zkušené výzkumné pracovníky akademická křesla nebo
                jiné odpovídající pozice v podnicích za účelem předávání nových poznatků a
                posílení dohledu,
            • organizování krátkodobých vzdělávacích akcí (konferencí, letních škol a
                specializovaných školení) určených jak pro účastníky sítě, tak pro výzkumné
                pracovníky mimo síť.
   – Celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj
   Tato akce se zaměřuje na zkušené výzkumné pracovníky v různých fázích jejich kariéry a
   má zvýšit jejich individuální schopnosti prostřednictvím nabývání multidisciplinárních nebo
   interdisciplinárních dovedností nebo získávání mezioborových zkušeností. Cílem je
   podpořit výzkumné pracovníky při získávání a/nebo posilování vedoucího nezávislého
   postavení, např. hlavního výzkumného pracovníka, profesora nebo jiného vedoucího
   postavení ve vzdělávání nebo podniku. Akce bude rovněž pomáhat výzkumným
   pracovníkům vrátit se ke kariéře v oblasti výzkumu po určité přestávce nebo se po
   zkušenosti s mobilitou (znovu) zapojit do kariéry v oblasti výzkumu v členských státech a
   přidružených zemích, včetně jejich země původu.
   Výzkumní pracovníci, pro něž je tato akce určena, by měli mít alespoň čtyřleté zkušenosti
   s prací ve výzkumu na plný úvazek; očekává se však, že výzkumní pracovníci budou
   zpravidla mít větší zkušenosti, protože akce je zaměřena na celoživotní vzdělávání a
   profesní rozvoj.
   Tato akce se bude provádět prostřednictvím:
   i) podpory mezinárodních evropských stipendií pro jednotlivce udělovaných přímo na
   úrovni Společenství nejlepším nebo nejnadějnějším výzkumným pracovníkům z členských
   států a přidružených zemí na základě žádosti vypracované výzkumným pracovníkem a
   hostitelskou organizací. Stipendium hrazené Společenstvím může rovněž kromě
   mezinárodní fáze vyslání do zahraničí obsahovat i modul znovuzačlenění;
   ii) spolufinancování regionálních, vnitrostátních nebo mezinárodních programů v rámci
   odborné přípravy v oblasti výzkumu a profesního rozvoje, zaměřené na konkurenceschopný
   výběr stávajících nebo nových regionálních, vnitrostátních a mezinárodních programů
   financování, které se soustředí na cíle stanovené pro tuto akci a které jsou založeny na
   mobilitě jednotlivých pracovníků. Tyto programy mají žadatelům z řad výzkumných
   pracovníků poskytnout otevřené výběrové řízení zaměřené na jejich schopnosti a založené
   na mezinárodním odborném posouzení, aniž by existovala omezení z hlediska jejich původu
   nebo místa určení. Očekává se, že tyto programy nabídnou konečným příjemcům
   odpovídající pracovní podmínky.
CS                                                23                                           CS
 ---pagebreak---             Uchazeči o spolufinancování by měli ve své příslušné oblasti hrát klíčovou úlohu
            v budování kapacit lidských zdrojů v rámci výzkumu. Zpravidla by se mělo jednat
            o organizace patřící do jedné z těchto kategorií:
            • veřejnoprávní subjekty odpovědné za financování a řízení stipendijních
                programů, např. ministerstva, státní výbory pro výzkum, výzkumné akademie
                nebo agentury;
            • jiné veřejné nebo soukromé subjekty, včetně velkých výzkumných organizací,
                které buď z úředního pověření financují a řídí stipendijní programy, nebo které
                jsou uznány orgány veřejné moci, jako např. agentury zřizované vládami podle
                soukromého práva, které jsou pověřeny veřejnou službou, charity atd.;
            • subjekty na mezinárodní úrovni, které jako součást svého poslání provádějí
                srovnatelné programy na evropské úrovni.
   Pokud jde o spolufinancování, bude Společenství především přispívat k financování
   stipendií, která budou splňovat požadavky a cíle této akce, zejména z hlediska nadnárodní
   mobility nebo znovuzačlenění v zemi původu po určité době strávené ve třetí zemi.
   Obě formy provádění budou od počátku probíhat souběžně. V průběhu rámcového
   programu budou během posuzování dopadu obou forem stanoveny způsoby provádění
   zbývající části programu.
   – Partnerství mezi průmyslem a akademickou obcí a jejich propojení
   Tato akce usiluje o vytvoření a podporu dynamického propojení mezi veřejnými
   výzkumnými organizacemi a soukromými obchodními společnostmi, zejména včetně
   malých a středních podniků, založeného na programech dlouhodobé spolupráce s velkým
   potenciálem pro intenzivnější výměnu poznatků a vzájemné porozumění různorodým
   kulturním prostředím a požadavkům na dovednosti v obou sektorech.
   Akce bude prováděna flexibilně prostřednictvím programů spolupráce mezi organizacemi
   z obou sektorů alespoň ze dvou různých členských států nebo přidružených států a v tomto
   rámci bude podporováno vzájemné působení lidských zdrojů. Podpora Společenství může
   nabývat těchto forem:
            • vysílání pracovníků mezi oběma sektory v rámci partnerství s cílem posílit
                spolupráci mezi sektory;
            • dočasný pobyt zkušených výzkumných pracovníků, přijatých mimo partnerství,
                a to v obou sektorech;
            • organizování pracovních seminářů a konferencí posilujících zkušenosti mezi
                oběma sektory a rovněž výměnu poznatků tak, aby byl zapojen větší počet
                pracovníků z obou sektorů;
            • specifické opatření týkající se malých a středních podniků – příspěvek na
                drobné vybavení potřebné pro jejich účast na spolupráci.
   – Mezinárodní rozměr
CS                                                24                                            CS
 ---pagebreak---    Mezinárodní rozměr je považován za základní složku lidských zdrojů v oblasti výzkumu a
   rozvoje v Evropě; na tuto složku se soustřeďují zvláštní akce jak z hlediska profesního
   rozvoje evropských výzkumných pracovníků, tak z hlediska posilování mezinárodní
   spolupráce prostřednictvím výzkumných pracovníků.
   Profesní rozvoj výzkumných pracovníků z členských států a přidružených zemí bude
   podporován prostřednictvím:
   i) mezinárodních výjezdních stipendií s povinným návratem pro zkušené výzkumné
   pracovníky v rámci celoživotního vzdělávání a diverzifikace jejich schopností, díky kterým
   by získali nové dovednosti a poznatky;
   ii) návratových grantů a mezinárodních grantů určených na znovuzačlenění zkušených
   výzkumných pracovníků po získání mezinárodních zkušeností. V rámci této akce bude
   rovněž podporováno vytváření sítí výzkumných pracovníků z členských států a
   přidružených zemí, kteří pracují v zahraničí, aby i oni mohli být aktivně informováni o
   vývoji v Evropském výzkumném prostoru a zapojeni do jeho činnosti.
   Mezinárodní spolupráce výzkumných pracovníků bude podporována prostřednictvím:
   i) mezinárodních stipendií pro přicházející pracovníky s cílem přilákat vysoce kvalifikované
   výzkumné pracovníky ze třetích zemí do členských států a přidružených zemí, posílit
   získávání poznatků a vytvořit spojení na vysoké úrovni. Výzkumní pracovníci
   z rozvojových zemí nebo ze zemí s rozvíjejícími se ekonomikami mohou využít podpory
   pro fázi návratu. Rovněž bude podporováno vytváření sítí výzkumných pracovníků ze
   třetích zemí v členských státech a přidružených zemích s cílem strukturovat a rozvíjet jejich
   kontakty s regiony jejich původu;
   ii) partnerství mezi několika výzkumnými organizacemi v Evropě a jednou nebo několika
   organizacemi v:
             • zemích, na něž se vztahuje evropská politika sousedství,
             • zemích, s nimiž EU uzavřela dohodu o vědecko-technické spolupráci.
   Na základě společných programů bude podpora Společenství poskytována na krátkodobé
   výměny mladých i zkušených výzkumných pracovníků, na organizování vzájemně
   prospěšných konferencí a jiných akcí, stejně jako na rozvoj systematické výměny
   osvědčených postupů zaměřených přímo na problematiku lidských zdrojů v oblasti
   výzkumu a rozvoje.
   – Specifické akce
   Na podporu vytvoření skutečného evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky je třeba
   provést řadu doprovodných akcí zaměřených na odstranění překážek mobility a na posílení
   profesních vyhlídek výzkumných pracovníků v Evropě. Cílem těchto akcí bude zejména
   zvyšování povědomí účastníků a široké veřejnosti, a to i prostřednictvím cen „Marie Curie“,
   podněcování zájmu a podpora na úrovni členských států a doplnění akcí Společenství.
CS                                                25                                             CS
 ---pagebreak---                                  LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
   1.         NÁZEV NÁVRHU:
   Návrh ROZHODNUTÍ RADY, kterým se přijímá specifický program pro výzkum,
   technický rozvoj a demonstrace: „Lidé“ (2007 až 2013)
   2.         RÁMEC ABM / ABB
              VÝZKUM
   3.         ROZPOČTOVÉ LINIE
   3.1.       Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a správní
              pomoc) včetně okruhů:
   08 10 01 02 Lidské zdroje (konečná rozpočtová nomenklatura pro sedmý rámcový program
   bude stanovena v příhodné době)
   3.2.       Doba trvání akce a finančního dopadu:
   2007–2013 s výhradou schválení nových finančních výhledů
   3.3.       Rozpočtové charakteristiky:
                                                               Příspěvky od   Okruh ve
   Rozpočtová                                    Příspěvek
                 Druh výdajů                Nové               kandidátských  finančním
   linie                                         ESVO
                                                               zemí           výhledu
   02, 06, 08,                 Rozl.20
                 Nepov.                     ANO  ANO           ANO            č. [1a…]
   09 a 11
   XX.01                       Nerozl.21
                 Nepov.                     ANO  NE            NE             č. [1a…]
   XX.01.05      Nepov.        Nerozl.      ANO  ANO           ANO            č. [1a…]
   20
            Rozlišené položky.
   21
            Nerozlišené položky, dále jen „NP“.
CS                                               26                                        CS
 ---pagebreak---               4.         SHRNUTÍ ZDROJŮ
              4.1.       Finanční zdroje
              4.1.1.     Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)22
                                                                             v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
                         Oddíl
                           č.
                                       2007         2008            2009          2010         2011         2012        2013       Celkem
    Druh výdajů
Provozní výdaje23
Položky        závazků                                                                                14 568,94
(PZ)                      8.1    a   4 955,289    6 450,321      7 929,201      9 553,215   11 203,503   12 811,940        6      67 472,416
Položky plateb (PP)                  1 982,116     4 066,715     6 097,835       7 985,639   9 578,238    11 189,390  26 572,48    67 472,416
                                 b                                                                                2
                                                                                24
Správní výdaje jako součást referenční částky25
Technická a správní      8.2.
pomoc (NP)                       C       706,648       720,781       735,196      749,900     764,898      780,196     795,800      5 253,418
                           4
CELKOVÁ               REFERENČNÍ
ČÁSTKA
Položky závazků               a
                              +                                                                                15
                              c    5 661,937     7 171,102      8 664,398      10 303,115   11 968,401   13 592,136    364,746    72 725,834
Položky plateb                b  2 688,764       4 787,496     6 833,031      8 735,539     10 343,136   11 969,586   27          72 725,834
                                                                                26
                                                                                368,282
                              +
                              c
Správní výdaje nezahrnuté do referenční částky27
Lidské      zdroje    a
                         8.2.
související      výdaje
(NP)                      5d          11,633         11,866       12,103       12,345      12,592      12,844        13,101          86,483
Správní         náklady
kromě          lidských
zdrojů a souvisejících   8.2.
nákladů nezahrnuté        6e
do referenční částky
(NP)                                   0,807          0,824        0,840        0,857      0,874        0,891         0,909           6,002
              Celkové orientační finanční náklady intervence
              22
                        Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program ES (viz KOM(2005) 119).
              23
                        Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.
              24
                        Položky plateb se vztahují k roku 2013 a následujícím rokům.
              25
                        Výdaje v rámci článku xx 01 05 hlavy xx.
              26
                        Položky plateb se vztahují k roku 2013 a následujícím rokům.
              27
                        Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 05.
  CS                                                                       27                                                             CS
 ---pagebreak--- PZ CELKEM včetně           a+c
nákladů na lidské zdroje    +d
                            +e   5 674,377   7 183,791   8 677,340   10 316,316   11 981,867 13 605,871    15 378,756   72 818,319
PP CELKEM včetně           b+c    2 701,204  4 800,186   6 845,974   8 748,741    10 356,602 11 983,321    27 382,292   72 818,319
nákladů na lidské zdroje    +d
                            +e
          Podrobnosti o spoluúčasti
          Pokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů
          (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši
          finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit
          další řádky):
                                                                    v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
          Spolufinancující subjekt                              Rok     n+      n+     n+    n+      n+5a            Celkem
                                                                n       1       2      3     4       násl.
                                                f
          PZ CELKEM včetně
                                                a+c+d+e+f
          spolufinancování
          4.1.2.     Slučitelnost s finančním plánem
                     ⌧ Návrh je slučitelný s příštím finančním plánem (sdělení Komise KOM(2004)
                     101 z února 2004 o finančním výhledu 2007–2013).
                            Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního
                     výhledu.
                            Návrh si může vyžádat uplatnění ustanovení interinstitucionální dohody28 (tj.
                     nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).
          4.1.3.     Finanční dopady na straně příjmů
                            Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy.
                     ⌧      Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:
          Některé přidružené státy mohou přispívat na financování rámcových programů.
          V souladu s článkem 161 finančního nařízení může Společné výzkumné středisko získávat
          příjmy z různých druhů soutěžních činností a z ostatních služeb poskytovaných vnějším
          subjektům.
          V souladu s článkem 18 finančního nařízení lze některé příjmy použít pro financování
          zvláštních výdajů.
          28
                   Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
 CS                                                                28                                                             CS
 ---pagebreak---                                                v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)
                                                  Před            Situace po akci
                                                   akcí [Rok n–
   Rozpočtová        Příjem                       1]              [Rok     [n+1] [n+2] [n+3] [n+4] [n+5]
   linie                                                          n]
                     a) Příjmy v absolutním
                     vyjádření
                     b) Změna v příjmech           ∆
   4.2.     Lidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných
            zaměstnanců a externích pracovníků) – viz podrobnosti v bodě 8.2.1.
   Roční potřeba                               2007      2008    2009      2010    2011     2012     2013
   Celková potřeba lidských zdrojů29          1.848      1.848  1.848     1.848    1.848   1.848     1.848
   5.       CHARAKTERISTIKY A CÍLE
   5.1.     Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém
            horizontu
   Evropa se potřebuje stát pro výzkumné pracovníky přitažlivější, aby se v Evropě v oblasti
   výzkumu a technického rozvoje posílila kapacita a výkon a aby se Evropský výzkumný
   prostor upevnil a dále rozvíjel. Vzhledem k rostoucí hospodářské soutěži na světové úrovni
   je třeba rozvíjet pro výzkumné pracovníky otevřený a konkurenceschopný evropský trh
   práce poskytující různorodé a přitažlivé profesní vyhlídky.
   5.2.     Přidaná hodnota intervence Společenství, provázanost návrhu s dalšími
            finančními nástroji a možná součinnost
   Přidanou hodnotou podpory poskytované tímto specifickým programem je podpora
   mobility, a to mezinárodní i mezi odvětvími, strukturující účinek v celé EU na organizaci,
   výkonnost a kvalitu odborné přípravy v oblasti výzkumu, na aktivní profesní rozvoj
   výzkumných pracovníků a na výměnu poznatků uskutečňovanou prostřednictvím
   výzkumných pracovníků mezi odvětvími a výzkumnými organizacemi a na intenzivní účast
   žen.
   5.3.     Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce
            ABM
   Celkovým cílem je kvantitativní i kvalitativní posilování lidského potenciálu v oblasti
   výzkumu a technického rozvoje v Evropě podněcováním zájmu lidí o povolání
   výzkumných pracovníků, podporováním toho, aby evropští výzkumní pracovníci zůstávali
   29
           Čísla v tabulce se vztahují pouze na zaměstnance placené podle plánu pracovních míst pro všechny
           nepřímé akce, za něž odpovídají GŘ RTD, INFSO, TREN, ENTR a FISH. Proto tato čísla nezahrnují
           pracovní místa uvedená v plánu pracovních míst financovaná z operativního rozpočtu a pracovní
           místa uvedená v plánu pracovních míst SVS (viz dokumenty KOM(2005) 439 a 445).
CS                                                       29                                                 CS
 ---pagebreak---    v Evropě, a přilákáním výzkumných pracovníků z celého světa do Evropy, aby se tak
   Evropa stala pro nejlepší výzkumné pracovníky přitažlivější. K cílům patří výměna
   poznatků uskutečňovaná prostřednictvím výzkumných pracovníků mezi zeměmi,
   odvětvími, organizacemi a obory a rovněž intenzivní účast žen na výzkumu a technickém
   rozvoji. Cílů bude dosahováno prostřednictvím systematických investic do lidí, zejména
   řadou soudržných akcí „Marie Curie“, zaměřených na výzkumné pracovníky z hlediska
   rozvoje jejich dovedností a schopností na všech stupních kariéry, a to od základní odborné
   přípravy až po jejich profesní rozvoj a celoživotní vzdělávání. Klíčovými prvky akcí „Marie
   Curie“ jsou mobilita, mezinárodní i mezi odvětvími, uznávání zkušeností získaných
   v různých odvětvích a zemích a odpovídající pracovní podmínky.
   Podrobnější cíle každé akce jsou uvedeny v příloze I legislativního návrhu.
   Ukazatele výkonnosti se budou rozvíjet na třech úrovních:
   – kvantitativní a kvalitativní ukazatele ukazující, do jaké míry jsou plněny cíle, pokud jde o
   lidské zdroje a profesní rozvoj v oblasti výzkumu a vývoje a rovněž pokud jde o
   strukturující účinek na tyto oblasti;
   – ukazatele řízení pro interní sledování výkonnosti a pro podporu rozhodování vedoucích
   řídících pracovníků. Mohou zahrnovat úroveň plnění rozpočtu, dobu do uzavření smlouvy a
   dobu do platby;
   – ukazatele výsledků (dopadů) pro posouzení celkové účinnosti ve srovnání s cíli na vysoké
   úrovni. Mohou zahrnovat posouzení rámcového programu na celkové úrovni (např. účinek
   na dosažení cílů z Lisabonu, Göteborgu, Barcelony a jiných cílů) a posouzení na úrovni
   specifického programu (např. příspěvek k vědecko-technické a hospodářské výkonnosti
   EU).
   5.4.     Způsob provádění (orientační)
            Uveďte způsob realizace akce.
            ⌧ Centralizované řízení
                   ⌧ přímo ze strany Komise
                   ⌧ nepřímo z titulu delegované pravomoci na:
                        ⌧ výkonné agentury
                        ⌧ subjekty, které Společenství zřídila a které jsou uvedeny v článku
                               185 finančního nařízení
                        ڤ      vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou
                               službou
            ٱ      Sdílené nebo decentralizované řízení
                        ٱ      spolu s členskými státy
                        ٱ      spolu s třetími zeměmi
            ٱ      Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)
            Příslušné poznámky:
            Komise navrhuje centralizované řízení tohoto programu, a to přímo Komisí a
            nepřímo z titulu delegované pravomoci na výkonnou agenturu.
CS                                                30                                              CS
 ---pagebreak---              Pokud jde o část akce „celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj“ prováděnou
             prostřednictvím formy spolufinancování pro regionální, vnitrostátní nebo
             mezinárodní programy ve sféře vzdělávání v oblasti výzkumu a profesního
             rozvoje, zůstane provádění akce z politických důvodů zcela v rukou Komise.
             Komise si rovněž zachová přímé řízení některých specifických akcí.
             Mnoho ostatních akcí je charakterizováno činnostmi, které vytvářejí velké
             množství menších operací, ale u nichž vazba mezi podrobným sledováním
             skutečně financovaných projektů a rozvojem politiky v oblasti vědy a techniky
             není přímá nebo vůbec neexistuje. Řízením těchto činností bude pověřena výkonná
             agentura, která bude spravovat výzvy a příjem návrhů, přijímat nástroje pro plnění
             rozpočtu, uzavírat smlouvy, udělovat granty, zabývat se řízením a platbami na
             úrovni jednotlivých projektů, jakož i sbírat, analyzovat a odesílat Komisi veškeré
             informace potřebné pro vedení provádění programu. V kompetenci Komise dále
             zůstane politická kontrola, pracovní program, dohled nad hodnotícími postupy a
             výběr (rozhodnutí o financování) návrhů. Zpětnou vazbu na pracovní program,
             budoucí programy a jiné politické iniciativy bude Komise zajišťovat
             prostřednictvím monitorování a přezkumu na úrovni portfolia projektů nebo na
             úrovni podprogramů. I do budoucna bude možné zadávat specifické úkoly
             soukromým společnostem (např. pokud jde o vývoj, provozování a podporu
             nástrojů IT).
   6.        MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ
   Hlediska monitorování a hodnocení jsou stanovena v legislativním finančním výkazu
   návrhu sedmého rámcového programu, KOM(2005) 119 v konečném znění.
   7.        OPATŘENÍ PROTI PODVODŮM
   Rovněž by měla být přijata vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknuty
   nezbytné kroky k zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně
   použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června
   2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství30,
   nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech
   k nařízení Rady č. 1605/200231, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995
   o ochraně finančních zájmů Evropských společenství32, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96
   ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem
   ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem33 a
   nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským
   úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)34.
   30
           Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
   31
           Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.
   32
           Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
   33
           Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
   34
           Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
CS                                                 31                                               CS
 ---pagebreak--- 8.          PODROBNOSTI O ZDROJÍCH
8.1.        Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti
                                                                               Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
(Je třeba       Rok 2007         Rok 2008      Rok 2009     Rok 2010          Rok 2011           Rok 2012      Rok 2013                CELKEM
uvést
cílové          Po    Náklady    P     Náklady Po   Náklady Po   Náklady      Po   Náklady       P   Náklady        Po   Náklady       Poče   Náklady
okruhy,         čet   celkem     o     celkem  čet  celkem  če   celkem       čet  celkem        o   celkem         čet  celkem        t      celkem
akce a          výs              č             vý           t                 výs                č                  vý                 výst
výstupy)        tup              et            stu          vý                tup                e                  stu                upů
                ů                v             pů           st                ů                  t                  pů
                                 ý                          up                                   v
                                 st                         ů                                    ý
                                 u                                                               s
                                 p                                                               t
                                 ů                                                               u
                                                                                p
                                                                                ů
PROVOZN
Í CÍL č. 1 35                                                                                7 128,59
                      545,376          696,400      845,795      1 009,786         1 176,426         1 338,861           1 515,952            6
NÁKLAD
Y                                                                                7 128,59
CELKEM                545,376          696,400      845,795      1 009,786         1 176,426         1 338,861           1 515,952            6
35
          Jak je popsáno v oddílu 5.3.
CS                                                                         32
 ---pagebreak---    8.2.       Správní výdaje
   8.2.1.     Počet a druh lidských zdrojů
     Pracovní                       Personál použitý k řízení akce ze stávajících a/nebo dodatečných zdrojů
     místa                          (počet pracovních míst/plných pracovních úvazků)
                                    Rok 2007     Rok 2008      Rok 2009      Rok 2010     Rok 2011    Rok 2012 Rok 2013
     Úředníci         A*/AD
     nebo dočasní
     zaměstnanci36    B*,
     (XX 01 01)       C*/AST
     Personál financovaný37 dle
     čl. XX 01 02
     Jiný personál38     A*/AD
     financovaný dle
     čl. XX 01 05
                         B*,
                         C*/AST
     CELKEM39                         1.848        1.848         1.848         1.848        1.848       1.848    1.848
   36
             Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.
   37
             Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.
   38
             Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.
   39
             Čísla v tabulce se vztahují pouze na zaměstnance placené podle plánu pracovních míst pro všechny nepřímé
             akce, za něž odpovídají GŘ RTD, INFSO, TREN, ENTR a FISH. Proto tato čísla nezahrnují pracovní místa
             uvedená v plánu pracovních míst financovaná z operativního rozpočtu a pracovní místa uvedená v plánu
             pracovních míst SVS (viz dokumenty KOM(2005) 439 a 445).
CS                                                         33                                                     CS
 ---pagebreak---    8.2.2.  Popis úkolů, které se odvíjejí z akce
           Provádění rámcového programu
   8.2.3.  Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)
   (V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst z každého zdroje)
           ⌧ Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen
           nebo prodloužen
           ⌧      Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok 2006
                  Pracovní místa nárokovaná pro příští proces přípravy RSP / PNR
           ⌧ Pracovní místa převedená ze stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní
           přeobsazování)
                  Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year
           in question
CS                                               34                                             CS
 ---pagebreak---         8.2.4.     Další správní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 05 – Výdaje na správu a
                          40
                   řízení)
                                                                   v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Rozpočtová linie
                                    Rok        Rok         Rok         Rok       Rok        Rok         Rok
                                                                                CELKEM
                                    2007       2008        2009        2010      2011       2012        2013
 (číslo a okruh)
       Statutární zaměstnanci
                     xx.01 05 01    304,222    310,306     316,513     322,843   329,300    335,886     342,603    2 261,673
             Externí pracovníci
                     xx.01 05 02    205,478    209,587     213,779     218,055   222,415    226,863     231,401    1 527,577
        Ostatní správní výdaje
                     xx.01 05 03    196,948    200,888     204,904     209,002   213,183    217,447     221,796    1 464,167
 Technická a správní
 pomoc celkem                       706,648    720,781     735,196     749,900   764,898    780,196     795,800    5 253,418
        8.2.5.     Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční
                   částce
                                                                   v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
                                   Rok        Rok         Rok          Rok         Rok         Rok         Rok       CELKE
      Druh lidských zdrojů
                                   2007       2008        2009         2010        2011        2012        2013      M
  Úředníci nebo dočasní
  zaměstnanci (08 0101a )            11,633     11,866      12,103        12,345     12,592      12,844     13,101    86,483
  Personál financovaný dle
  čl. XX 01 02 (pomocný,
  detašovaný,           smluvní
  personál atd.)
    Náklady na lidské zdroje
          a související náklady
       celkem (nezahrnuté do
             referenční částky)      11,633     11,866      12,103        12,345     12,592      12,844     13,101    86,483
        40
                 Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program ES (viz KOM(2005) 119).
CS                                                               35                                                          CS
 ---pagebreak---    Výpočet – Správní výdaje
   Byly vypočteny při zohlednění následující hypotézy:
   – počet úředníků, pokud jde o bývalou část A rozpočtu, zůstává na úrovni roku 2006,
   – výdaje se každý rok zvýší o 2 % podle předpokládané inflace v souladu s Fiche 1 REV
   (pracovní dokument útvarů Komise týkající se finančního výhledu),
   – počítá se se 108 000 EUR na každého úředníka a se 70 000 EUR na externího pracovníka
   (ceny z roku 2004).
   Výpočet – Personál financovaný dle článku XX 01 02
   Zde je třeba případně uvést odkaz na bod 8.2.1.
    8.2.6 Další správní výdaje nezahrnuté do referenční částky41
                                                           v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
                                                                                Rok
                                                   Rok     Rok      Rok    Rok     Rok                CELKE
                                                                                2012 a
                                                   2007    2008    2009    2010    2011                  M
                                                                                2013
    XX 01 02 11 01 – Služební cesty               0,320   0,326    0,333  0,339   0,346   0,713       2,376
    XX 01 02 11 02 – Schůze a konference          0,010   0,010    0,011  0,011   0,011   0,023       0,076
    XX 01 02 11 03 – Výbory42                     0,478   0,487    0,497  0,507   0,517   1,065       3,550
    XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace
    XX 01 02 11 05 – Informační systémy
     2  Ostatní výdaje na řízení celkem (XX
        01 02 11)
    3 Ostatní výdaje správního charakteru
        (upřesněte      i      s odkazem     na
        rozpočtovou linii)
     Správní výdaje celkem, kromě lidských
         zdrojů a souvisejících nákladů
     (NEZAHRNUTÉ do referenční částky)            0,807   0,824    0,840  0,857   0,874   1,801       6,002
   Výpočet – Další správní výdaje nezahrnuté do referenční částky
   41
            Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program ES (viz KOM(2005) 119).
   42
            Výbor EPVPV.
CS                                                        36                                                   CS
 ---pagebreak---    Tato čísla jsou odhadnuta na základě požadavků generálního ředitelství pro výzkum pro rok
   2006 zvýšených o 2 % v souvislosti s předpokládanou roční inflací (Fiche 1 REV).
   Potřeby lidských a správních zdrojů by měly být pokryty v rámci přídělů poskytnutých
   řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly. Při přidělování
   pracovních míst je třeba zohlednit případné přerozdělení pracovních míst mezi odděleními
   na základě nových finančních výhledů.
CS                                              37                                           CS