title: Návrh nařízení Rady kterým se mění Nařízení Rady (ES) č. 2287/2003, jímž se stanoví počet dnů na moři pro plavidla lovící tresku skvrnitou v Severním moři a používání hloubkových vlečných sítí ve vodách v oblasti Azor, Kanárských ostrovů a Madeiry

text:
                      KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
                                                     V Bruselu dne 16.8.2004
                                                     KOM(2004) 555 v konečném znění
                                                     .
                                              Návrh
                                       NAŘÍZENÍ RADY
   kterým se mění Nařízení Rady (ES) č. 2287/2003, jímž se stanoví počet dnů na moři pro
   plavidla lovící tresku skvrnitou v Severním moři a používání hloubkových vlečných sítí
                    ve vodách v oblasti Azor, Kanárských ostrovů a Madeiry
                                                .
                                       (předložená Komisí)
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                                                ODŮVODNĚNÍ
   Nařízení Rady (ES) č. 2287/2003 stanoví pro rok 2004 rybolovná práva a související
   podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, s platností ve vodách Společenství
   a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů. Provedení změn
   Nařízení je nezbytné v důsledku nových vědeckých informací.
   (1)     Proces integrace požadavků ochrany životního prostředí do Společné politiky
   rybolovu si žádá přijetí opatření k minimalizaci dopadu rybolovných činnosti na mořské
   ekosystémy. Tento požadavek je výslovně uveden s článku 2 Nařízení (ES) č. 2371/2002 on
   the zachování a trvale udržitelné využívání rybolovných zdrojů podle Společné politiky
   rybolovu1.
   Vědecké zprávy z poslední doby ukázaly, že je třeba chránit některá hlubinná stanoviště před
   mechanickou erozí, působenou rybářskou výstrojí. Mezi ně náleží stanoviště vytvářená
   společenstvími hlubinného korálu (Lophelia pertusa), termální sopouchy a uhličitanové kupy.
   Podle vědeckých zpráv, a zvláště pak zpráv Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) bylo
   v Atlantiku nalezeno a zmapováno několik těchto stanovišť. Lophelia pertusa byla evidována
   u Kanárských ostrovů a na několika lokalitách v hloubkách nad 1000 m v oblasti atlantických
   ostrovů Madeira a Azory.
   Tato hlubinná stanoviště jsou definována jako stanoviště podléhající zájmu Společenství, a to
   Směrnice 92/43/ES z 21. května 1992, o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících
   živočichů a planě rostoucích rostlin2. Kromě toho jsou předmětem stále sílící pozornosti
   mezinárodních fór zabývajících se ochranou životního prostředí. Kupříkladu Úmluva na
   ochranu mořského životního prostředí v Severovýchodním Atlantiku (“Úmluva OSPAR”)
   v nedávné minulosti zařadila hlubinné korálové útesy na seznam ohrožených stanovišť.
   Hlubinnými stanovišti se zabývá rovněž neformální konzultační proces o oceánech a
   mořském právu v rámci Spojených národů (UNICPOLOS), jakožto zranitelnými stanovišti,
   která vyžadují zvláštní ochranu. Některé pobřežní členské státy na různých místech světa již
   přijaly nezbytná ochranná opatření. Dne 20. srpna 2003 Komise na žádost Velké Británie
   schválila nouzová opatření v souladu s článkem 7 Nařízení č. 2371/2002, kterými se zakazuje
   používání hloubkové vlečné výzbroje v oblasti Darwin Mounds, a následně pak Rada na
   základě návrhu Komise schválila toto opatření jako permanentní, a to Nařízením (ES)
   č. 602/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se mění Nařízení Rady č. 850/98 o ochraně
   hlubinných korálových útesů před důsledky používání vlečných sítí v oblasti severozápadně
   od Skotska3.
   Vedle toho rybolovná zóna Společenství v oblasti Azor, Madeiry a Kanárských ostrovů
   obsahuje několik známých i potenciálních hlubinných stanovišť, která doposud zůstala
   ušetřena používání vlečných sítí, a to díky zvláštnímu režimu přístupu, jako ho definuje
   Nařízení Rady (ES) č. 2027/95. Vzhledem k tomu, že platnost tohoto režimu skončila dnem
   15. listopadu 2003, je v současnosti důležité v rámci legislativy Společenství zaručit
   kontinuitu ochrany těchto oblastí. Komise k tomuto účelu přijala návrh zákazu používání
   vlečných sítí v oblasti výše uvedených souostroví (COM(2004/56)), a to pozměňujícím
   1
           Úř. věst. L 358, 20.12.2002, s. 59.
   2
           Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.
   3
           Úř. věst. L 97, 01.04.2004, s. 30.
CS                                                 2                                             CS
 ---pagebreak---    dodatkem Nařízení (ES) č. 850/98 o ochraně rybolovných zdrojů prostřednictvím technických
   opatření na ochranu mláďat mořských organismů4.
   Při přípravě tohoto návrhu na ochranu uvedených významných mořských stanovišť již
   Komise ve své práci přihlížela k nejnovějším zprávám ICES. Rada ICES jmenovitě
   upozorňuje na citlivost těchto stanovišť na vlivy používání vlečných sítí.
   Vzhledem ke změnám ve složení Evropském parlamentu v r. 2004 však bude přijetí tohoto
   návrhu pravděpodobně o několik měsíců opožděno, což znamená, že existuje riziko, že při
   absenci ochranného opatření způsobí činnosti využívající vlečných sítí na hlubinných
   stanovištích velmi těžko napravitelné škody.
   Vzhledem k výše uvedeným okolnostem je přiměřené řešit otázku ochrany před používáním
   vlečných sítí v dotčených oblastech formou pozměňujícího dodatku k Nařízení o celkovém
   povoleném odlovu (total allowable catches, TAC) na rok 2004, které se v Příloze IV
   konkrétně zabývá opatřeními k technickým podmínkám rybolovu, jež je třeba zavést v r.
   2004. Tento postup umožní dočasnou ochranu dotčených hlubinných stanovišť do doby, než
   Evropský parlament vydá své stanovisko a Rada pak na návrh Komise rozhodne o návrhu
   pozměňujícím Nařízení Rady č. 850/98.
   Dlouhodobé přínosy tohoto opatření pro životní prostředí budou značné, a rybolovný průmysl
   přitom neutrpí žádné významnější důsledky, jelikož zákaz používání vlečné výzbroje stejně
   platil do nedávné doby. Kromě toho mohou flotily pokračovat v rybolovu i v chráněné oblasti,
   pokud budou používat takovou vlečenou výzbroj, která nepřichází do kontaktu se dnem, např.
   pelagické vlečné sítě a dlouhé lovné šňůry, kruhové vakové sítě a další schválenou výstroj.
   (2)     Nové a podrobnější údaje zprostředkované vědeckými službami Velké Británie
   ukazují, že podíl tresky v úlovcích flotil operujících mimo „oblast ochrany tresek“ zůstával
   historicky na nízké úrovni. Očekává se proto, že rozšíření rybolovného úsilí, jako např. počet
   povolených dnů na moři, pro plavidla, která neloví v oblasti ochrany tresek, bude znamenat
   jen malé riziko pro regeneraci tresek. Je však nezbytné zabezpečit, aby taková dodatková
   rybolovná práva nesměla být přenášena na další plavidla, která loví za jiných podmínek.
   Radě se předkládá požadavek, aby tento návrh schválila co nejdříve, aby tak bylo rybářům
   umožněno naplánovat si činnosti na tuto rybolovnou sezónu.
   4
           Úř. věst. L 125, 27.4.1998, s. 1. Nařízení v platném znění Nařízení (ES) č. 973/2001
           (Úř. věst. L 137, 19.5.2001, s. 1). [Nařízení v platném znění Nařízení (ES) č. […/…] (Úř. věst. L …).].
CS                                                          3                                                      CS
 ---pagebreak---                                                      Návrh
                                               NAŘÍZENÍ RADY
     kterým se mění Nařízení Rady (ES) č. 2287/2003, jímž se stanoví počet dnů na moři pro
     plavidla lovící tresku skvrnitou v Severním moři a používání hloubkových vlečných sítí
                       ve vodách v oblasti Azor, Kanárských ostrovů a Madeiry
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
   s ohledem na Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002, o zachování a trvale
   udržitelném využívání rybolovných zdrojů podle Společné politiky rybolovu5, a jmenovitě
   článku 20 tohoto nařízení,
   s ohledem na návrh Komise,
   vzhledem k tomu, že:
   (1)     Podle vědeckých zpráv z poslední doby a zejména zpráv vydaných Mezinárodní radou
           pro průzkum moří (ICES) byla v Atlantiku nalezena a zmapována vysoce citlivá
           hlubinná stanoviště. Tato stanoviště jsou osídlena velmi pestrými biologickými
           společenstvími, která byla posouzena jako vyžadující prioritní ochranu. Jsou
           jmenovitě definována jako stanoviště podléhající zájmu Společenství podle Směrnice
           92/43/ES ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících
           živočichů a planě rostoucích rostlin6. Dále byly na seznam ohrožených stanovišť
           v nedávné době zařazeny hlubinné korálové útesy, a to v rámci Úmluvy na ochranu
           mořského životního prostředí v Severovýchodním Atlantiku („Úmluva OSPAR“).
   (2)     Podle vědeckých dokladů je regenerace při poškození těchto stanovišť způsobeným
           vlečnou výzbrojí vlečenou po dně buď nemožná nebo velmi obtížná a pomalá. Vody
           v oblasti Azor, Kanárských ostrovů a Madeiry obsahují několik známých nebo
           potenciálních hlubinných stanovišť, která až do nedávné doby zůstala ušetřena
           používání vlečných sítí, a to v důsledku režimu zvláštního přístupu, upraveného
           Nařízením Rady (EHS) č. 2027/95 ze dne 15. června 1995, kterým se zřizuje systém
           řízení rybolovného úsilí ve vztahu k některým rybolovným oblastem a zdrojům
           Společenství7. Je proto přiměřené zakázat používání hloubkových vlečných sítí a
           podobné výzbroje ve vodách v oblasti Azor, Kanárských ostrovů a Madeiry, kde jsou
           tato stanoviště doposud v příznivém záchovném stavu.
   5
           Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.
   6
           Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.
   7
           Úř. věst. L 199, 24.8.1995, p. 1. Nařízení ve znění Nařízení (ES) No 1954/2003 (Úř. věst. L 289,
           7.11.2003, s. 1).
CS                                                     4                                                    CS
 ---pagebreak---    (3)    Nové vědecké informace ukazují, že odlov tresky v rámci rybolovné činnosti, který je
          postihován podle bodu 17, Přílohy IV, bude pravděpodobně velmi nízký, takže taková
          rybolovný činnost představuje pro regeneraci tresek jen malé riziko. Rozšíření počtu
          dní pro rybolov tresky skvrnité je proto opodstatněný.
   (4)    Nařízení Rady (ES) č. 2287/2003 ze dne 19. prosince 2003, jímž se pro rok 2004
          stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny
          populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách
          podléhajících omezením odlovů, 8 je proto zapotřebí odpovídajícím způsobem
          pozměnit,
   PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
                                              Článek 1
   Přílohy IV a V Nařízení (ES) č. 2287/2003 se pozměňují v souladu s Přílohou tohoto
   Nařízení.
                                              Článek 2
   Toto Nařízení nabývá účinnosti třetím dnem po svém zveřejnění v Úředním věstníku
   Evropské unie.
   Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
   V Bruselu dne […]
                                                Za Radu
                                                předseda
   8
          Úř. věst. L 344, 31.12.3003, s. 1
CS                                                5                                            CS
 ---pagebreak---                                            PŘÍLOHA
   Přílohy Nařízení (ES) č. 2287/2003 se mění následovně:
   1.      V Příloze IV:
           Doplňuje se následující bod:
   ‘19.   Zákaz lovu vlečnými sítěmi ve vodách v oblasti Azor, Kanárských ostrovů a Madeiry
   Plavidlům je zakázáno používat hloubkové vlečné sítě nebo jinou podobnou vlečenou síťovou
   výzbroj používanou u mořského dna v oblastech ohraničených linií spojující následující
   koordináty:
   a)     Azory
           Šířka 36° 00’ N      délka 23° 00’ W
           Šířka 42° 00’ N      délka 23° 00’ W
           Šířka 42° 00’ N      délka 34° 00’ W
           Šířka 36° 00’ N      délka 34° 00’ W
   b)     Kanárské ostrovy a Madeira
           Šířka 27° 00’N       délka 19° 00’ W
           Šířka 26°00’ N       délka 15° 00’ W
           Šířka 29° 00’N       délka 13° 00’ W
           Šířka 36° 00’N       délka 13° 00’ W
           Šířka 36° 00’ N      délka 19° 00’ W’
   2.      V Příloze V:
           K bodu 6 se doplňuje následující odstavec:
           ‘g) Zrušuje se počet dní, na které se odkazuje v podbodě (a) „Sdružování rybářské
           výzbroje, na které odkazuje bod 4a“, a členské státy smějí rozšířit maximální počet
           dní přítomnosti v dané oblasti a nepřítomnosti v přístavu na 12, pro plavidla
           vybavená VMS a zvláštními rybolovnými povoleními, na které odkazuje bod 17 (b)
           Přílohy IV, přičemž tyto musí být platné kalendářní měsíc a více.
CS                                              6                                              CS
 ---pagebreak---    Tato plavidla
   –     musí uvědomit národní orgány o místě a době všech vykládek ryb, a to
         nejméně čtyři hodiny před prováděním každé takové vykládky,
   –     mohou slučovat pouze dny stanovené v podbodě (b) za nepřetržité držby
         platného speciálního rybolovného povolení, na které odkazuje bod 17 (b)
         Přílohy IV,
   –     mohou přesouvat dny, na které odkazuje bod 10, na plavidla, která mohou mít
         užitek z rozšířeného počtu dnů, v souladu s tímto podbodem.’
CS                                       7                                           CS


Důležité právní upozornění

|

52007PC0364

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (es) č. 2004/2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni  /* KOM/2007/0364 konecném znení - COD 2007/0130 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 27.6.2007KOM(2007) 364 v konečném znění2007/0130 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2004/2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1) SOUVISLOSTI NÁVRHU-  Odůvodnění a cíle návrhuČlánek 191 Smlouvy o ES uznává klíčovou úlohu, kterou hrají politické strany na evropské úrovni, a poskytuje právní základ pro nařízení o politických stranách přijaté Evropským parlamentem a Radou v roce 2003. Tento návrh ve snaze o posílení a optimalizaci demokratické infrastruktury Unie usiluje o zdokonalení a úpravu platného nařízení na základě zkušeností získaných v uplynulých čtyřech letech.[1]Nařízení dosud úspěšně poskytovalo nezbytný právní rámec pro činnosti a financování politických stran na evropské úrovni. Počet politických stran na evropské úrovni dostávajících finanční prostředky na základě nařízení vzrostl z osmi na celkem deset stran, které zastupují velmi široké spektrum politických sil v Evropě. Finanční prostředky jsou poskytovány prostřednictvím rozpočtové linie 402 v kapitole 40 hlavy IV oddílu I (Evropský parlament) rozpočtu EU. Navzdory dosavadnímu úspěchu nařízení je zcela přirozené, že je zapotřebí na základě zkušeností rámec provést. Smyslem tohoto návrhu je proto zavést omezený počet změn nařízení (ES) 2004/2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni, které bylo přijato v červnu 2003.-  Celkový kontextKe stabilním politickým cílům Evropské unie se řadí stimulace informovaného zapojení občanů do demokratického života Unie prostřednictvím podpory evropské veřejné sféry. Z „plánu D“ Komise na posílení demokracie, dialogu a diskuse vyplývá, že existuje jak poptávka po opatřeních k posílení a rozšíření politického dialogu, tak i příležitost k nim.Komise ve své Bílé knize o evropské komunikační politice zdůraznila význam úlohy, kterou hrají politické strany v rozvoji evropské veřejné sféry. Konzultace k Bílé knize potvrdila význam většího zapojení politických stran na evropské úrovni do vyvolávání přeshraničních politických diskusí v celé Evropě. To by rovněž mohlo přispět ke zvýšení účasti v evropských volbách. Stejně tak je ve sdělení Komise „Volby do Evropského parlamentu 2004“ zdůrazněno, že Evropské politické strany mohou rovněž hrát úlohu při zvyšování účasti občanů EU v demokratickém procesu na evropské a vnitrostátní úrovni.[2]Neexistuje jednoduchý způsob – a rozhodně ani jediné řešení – jak naplnit tužby a představy občanů o demokracii a účasti. Je i nadále jasné, že tyto tužby je třeba podporovat velmi širokou paletou iniciativ a opatření, mezi nimiž mají zvláštní význam iniciativy vznikající „zdola“, díky aktivnímu zapojení občanů. Je důležité zajistit co možná nejširší zapojení občanů – mladé nevyjímaje – do demokratického života Unie, aby byla vyslyšena přání všech.Evropská úroveň může pomoci stimulovat a usnadnit dosažení těchto cílů. To bylo a stále je hlavním důvodem pro zakládání politických stran na evropské úrovni, které hrají klíčovou úlohu při zdolávání rozdílů mezi politikami na vnitrostátní a evropské úrovni a při vyjadřování mínění národů Evropy.2) HODNOCENÍ STÁVAJÍCÍHO NAřÍZENÍ EVROPSKÝM PARLAMENTEMČlánek 12 nařízení požadoval, aby Evropský parlament zveřejnil zprávu o uplatňování tohoto nařízení. Článek stanovil, že zpráva „…může obsahovat případné návrhy změn systému financování“. Evropský parlament přijal usnesení o svých závěrech dne 23. března 2006.[3]Usnesení Evropského parlamentu upozornilo na řadu problémů týkajících se uplatňování nařízení a obsahovalo doporučení změn, které by měly být provedeny.Tato doporučení lze členit na tři skupiny:a) Doporučení týkající se přepracování finančních ustanovení nařízení za účelem jejich sladění se zvláštními potřebami politických stran na evropské úrovniDo této skupiny spadá zejména povolení vytváření finančních rezerv na základě prostředků pocházejících ze zdrojů mimo rozpočet EU; snížení omezení ohledně převodu finančních prostředků mezi různými kategoriemi rozpočtu; zajištění finanční jistoty nezbytné pro dlouhodobé plánování; a povolení převodu určitého procentního podílu prostředků z jednoho roku do prvního čtvrtletí roku následujícího.b) Doporučení, aby Komise předložila návrhy na podporu evropských politických nadací, které jsou přidružené k politickým stranám na evropské úrovniToto doporučení se zaměřuje na potřebu podnítit rozvoj evropských politických nadací za účelem podpory a usnadnění snah evropských politických stran o posílení politické informovanosti a diskuse a výslovně vyzývá Komisi, aby předložila návrh, jak podpořit evropské politické nadace.c) Různá doporučení týkající se přepracování dalších aspektů nařízení v souladu s doporučeními příslušných zúčastněných stranTato skupina doporučení se týká zejména problémů pramenících z neexistence jednotného právního statutu pro evropské politické strany. Zpráva dále upozorňuje na nejednoznačnost ohledně pravidel pro účast politických stran na evropské úrovni ve volebních kampaních. Zpráva Evropského parlamentu dále vyzývá k úvahám o tom, zdali by v této souvislosti neměly být posouzeny i evropské stranicko-politické mládežnické organizace.3) PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatřeníKomise tato doporučení Evropského parlamentu při přípravě tohoto návrhu pečlivě zvážila.Je třeba zdůraznit, že Evropský parlament sám podnikl řadu iniciativ zaměřených na nedostatky, na něž upozornil ve svém usnesení, a dne 1. února 2006 provedl změnu rozhodnutí předsednictva ze dne 29. března 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) 2004/2003[4]. Z toho vyplývá, že tento návrh na změnu nařízení je zaměřen pouze na řešení těch nedostatků, které vyžadují změnu nařízení samotného a které nemůže provést Evropský parlament sám. Jak již bylo řečeno, příslušná rozpočtová linie je zahrnuta v oddíle „Evropský parlament“ rozpočtu EU a Evropský parlament je schvalující osobou.Změny navrhované Komisí lze rozdělit do tří hlavních skupin. V souvislosti s problematikou zdokonalení finančních ustanovení o financování politických stran na evropské úrovni se navrhuje změnit tato ustanovení ve dvou ohledech. Za prvé se navrhuje umožnit politickým stranám odchylně od pravidla neziskovosti stanoveného v článku 109 finančního nařízení převést určitý procentuální podíl (25 %) celkových ročních příjmů z jednoho roku do prvního čtvrtletí roku následujícího. Toto ustanovení umožní stranám lépe reagovat na měnící se politické okolnosti a priority, které je obtížné předvídat v době přípravy ročních rozpočtů a pracovních programů stran.Za druhé se navrhuje umožnit politickým stranám na evropské úrovni vytvářet finanční rezervy na základě ušetření prostředků z příjmu vytvořeného samotnými stranami, které přesahují nyní snížený předepsaný minimální 15% podíl výdajů hrazených z vlastních finančních prostředků. Nový čl. 9 odst. 8, který rovněž představuje odchylku od pravidla neziskovosti stanoveného v článku 109 finančního nařízení, zajistí stranám větší míru finanční jistoty při jejich plánování a současně jim poskytne silnou motivaci k posílení vlastních zdrojů a k souvisejícímu snížení jejich závislosti na veřejném financování na evropské úrovni. Za účelem zajištění vhodné rovnováhy se navrhuje umožnit stranám vytvářet úspory odpovídající 100 % jejich průměrného ročního příjmu. Překročí-li některá strana tuto míru úspor, dojde k odpovídajícímu snížení dalších veřejných dotací.Pokud jde o otázku evropských politických nadací, Komise soudí, že tyto nadace skutečně hrají důležitou úlohu při podpoře a prosazování aktivit a cílů politických stran na evropské úrovni. Evropské politické nadace mohou podporovat a doplňovat činnosti politických stran prováděním řady aktivit, které přispívají k diskusi o problematice evropské veřejné politiky a evropské integrace, včetně mj. poskytování prostoru pro nové myšlenky, analýzu a politické možnosti. Evropské politické nadace mohou svést dohromady všechny možné významné zúčastněné strany – včetně vnitrostátních politických nadací a členů akademické obce – které jsou schopny obohatit veřejnou diskusi a přijít se zcela novými nápaditými politickými návrhy.Politické nadace již hrají důležitou úlohu ve vnitrostátních politických systémech řady států, mj. proto, že mohou vyvíjet odlišné a dlouhodobější činnosti než politické strany na evropské úrovni, které ze zjevných důvodů kladou větší důraz na reagování na každodenní politiku Unie. Mezi činnostmi, které mohou vyvíjet politické nadace, lze vyzdvihnout zejména tyto:-  pozorování, analýza a přispívání do diskuse o problematice evropské veřejné politiky a procesu evropské integrace;-  podpora evropských seminářů, školení, konferencí a studií této problematiky mezi klíčovými zúčastněnými stranami;-  poskytnutí rámce, v němž mohou na evropské úrovni společně pracovat vnitrostátní politické nadace a členové akademické obce, včetně organizací mládeže a dalších zástupců občanské společnosti.Vzhledem k úzké provázanosti politických nadací s evropskými politickými stranami se navrhuje, aby nadace byly povinny předkládat své žádosti o financování přes politickou stranu na evropské úrovni, k níž jsou přidruženy (viz nový čl. 4 odst. 4). V zájmu zajištění průhlednosti – a v souladu se zásadou sestavování rozpočtu podle činností (ABB – activity based budgeting) – by finanční prostředky pro politické nadace na evropské úrovni mohly být stanoveny jako samostatná rozpočtová linie v kapitole 40 hlavy IV oddílu I (Evropský parlament) rozpočtu EU.Nakonec se navrhuje jasně stanovit, že prostředky získané z rozpočtu EU mohou být rovněž použity na financování kampaní politických stran na evropské úrovni, pokud jde o volby do Evropského parlamentu, a to za podmínky, že se nejedná o přímé ani nepřímé financování vnitrostátních politických stran nebo jejich kandidátů. Tato změna logicky plyne ze skutečnosti, že – v souladu s platným nařízením – je stanovena podmínka, že se politická strana účastnila voleb do Evropského parlamentu nebo vyjádřila úmysl se jich zúčastnit.  2007/0130 (COD)NávrhNAřÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení (ES) č. 2004/2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovniEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 191 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[5],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[6],vzhledem k těmto důvodům:(1) Článek 12 nařízení (ES) č. 2004/2003 stanoví, že Evropský parlament zveřejní zprávu o uplatňování tohoto nařízení, která může obsahovat případné návrhy změn systému financování.(2) Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 23. března 2006 o uplatňování nařízení (ES) č. 2004/2003[7] shledal, že by nařízení mělo být na základě zkušeností získaných od jeho vstupu v platnost v roce 2003 v řadě ohledů zdokonaleno.(3) V rámci tohoto nařízení by měla být stanovena ustanovení o poskytování finanční podpory pro politické nadace na evropské úrovni, neboť politické nadace na evropské úrovni přidružené k politickým stranám na evropské úrovni mohou prostřednictvím svých aktivit podporovat a napomáhat plnění cílů evropských politických stran, zejména pokud jde o přispívání k diskusi o problematice evropské veřejné politiky a evropské integrace, kupříkladu poskytováním prostoru pro nové myšlenky, analýzu a politické možnosti.(4) I nadále zůstává důležitým cílem zajistit co nejširší zapojení občanů do demokratického života Unie. V této souvislosti mohou sehrát zvláštní úlohu stranicko-politické mládežnické organizace, které mohou přispět k posílení zájmu o politický systém Unie a konkrétních znalostí o něm mezi mladými lidmi a aktivně podporovat jejich zapojení do demokratických aktivit na evropské úrovni.(5) Pravidla upravující financování politických stran na evropské úrovni by měla být přizpůsobena, aby lépe odpovídala zvláštním podmínkám, v nichž tyto politické strany působí, včetně měnících se politických výzev a programů s rozpočtovými důsledky, které politické strany nemohou v době přípravy ročních pracovních programů a rozpočtů předvídat. Proto by měla být zavedena omezená možnost převodu finančních prostředků z jednoho roku do prvního čtvrtletí roku následujícího.(6) Za účelem zvýšení jistoty nezbytné pro dlouhodobé finanční plánování stran, zohlednění meziročních změn potřeb finančních prostředků a posílení stimulace stran ke snížení jejich závislosti na veřejném financování by mělo být politickým stranám na evropské úrovni umožněno vytvářet omezené finanční rezervy z vlastních zdrojů nepocházejících z rozpočtu Evropské unie.(7) Za účelem vytvoření podmínek příznivých pro financování politických stran na evropské úrovni a jejich současné motivace k zajištění vhodného dlouhodobého finančního plánování by měl být upraven požadavek na minimální podíl výdajů hrazených z vlastních finančních prostředků.(8) Pro další rozšíření a posílení evropského charakteru voleb do Evropského parlamentu je třeba jasně stanovit, že prostředky získané z rozpočtu EU mohou být rovněž použity na financování kampaní politických stran na evropské úrovni, pokud jde o volby do Evropského parlamentu, a to za podmínky, že se nejedná o přímé ani nepřímé financování vnitrostátních politických stran nebo jejich kandidátů,PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 2004/2003 se mění takto:(1) Do článku 2 se vkládá bod 4, který zní:„4.„ politickou nadací na evropské úrovni“ subjekt nebo síť subjektů, který(á) má právní subjektivitu v některém členském státě, je přidružená k některé politické straně na evropské úrovni a svými činnostmi podporuje a doplňuje cíle této politické strany, zejména plněním těchto úkolů:-  pozorování, analýza a přispívání do diskuse o problematice evropské veřejné politiky a procesu evropské integrace;-  pořádání a podpora evropských seminářů, školení, konferencí a studií této problematiky mezi klíčovými zúčastněnými stranami, včetně organizací mládeže a dalších zástupců občanské společnosti;-  poskytnutí rámce, v němž mohou na evropské úrovni společně pracovat vnitrostátní politické nadace, členové akademické obce a další subjekty. “(2) Článek 3 se mění takto:Za písmeno d) se vkládá druhý a třetí odstavec, které znějí:„Politická nadace na evropské úrovni splňuje tyto podmínky:a) je přidružená k jedné z politických stran na evropské úrovni dle článku 3, která toto přidružení uznává;b) dodržuje zejména ve svém programu a při svých činnostech zásady, na kterých je založena Evropská unie, tj. zásadu svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu;V rámci tohoto nařízení má každá politická strana a nadace na evropské úrovni právo vymezit konkrétní podobu jejich vztahu, včetně příslušné míry oddělení každodenního řízení a řídících struktur politické nadace na evropské úrovni na jedné straně a politické strany na evropské úrovni, k níž je tato nadace přidružena, na straně druhé.“(3) Do článku 4 se vkládají odstavce 4, 5, 6 a 7, které znějí:„4. Politická nadace na evropské úrovni může požádat o finanční prostředky prostřednictvím politické strany na evropské úrovni, k níž je přidružena.5. Finanční prostředky pro politickou nadaci na evropské úrovni se přidělují na základě přidružení této nadace k politické straně na evropské úrovni, při použití čl. 10 odst. 1. Na takto přidělené prostředky se použije článek 9.6. Finanční prostředky přidělené politické nadaci na evropské úrovni smějí být použity pouze pro účely financování činností této politické nadace dle ustanovení čl. 2 odst. 4.7. Při posuzování žádostí o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie se na politické nadace na evropské úrovni obdobně použijí ustanovení odstavců 1 a 3.“(4) Do článku 5 se vkládají odstavce 4, 5 a 6, které znějí:„4. Ustanovení odstavce 2 se obdobně použijí na politické nadace na evropské úrovni.5. Pozbude-li politická strana na evropské úrovni tohoto postavení, je dotyčná politická nadace na evropské úrovni vyloučena z financování v souladu s tímto nařízením.6. Jestliže Evropský parlament zjistí, že některá z podmínek podle čl. 3 písm. c) již není splněna, je dotyčná politická nadace na evropské úrovni vyloučena z financování v souladu s tímto nařízením.“(5) Článek 6 se nahrazuje tímto:„Článek 6Povinnosti spojené s financováním1. Politická strana na evropské úrovni a politická nadace na evropské úrovni:a) zveřejňuje každý rok své příjmy a výdaje a rozvahu;b) zveřejňuje své zdroje financování tím, že poskytuje seznam svých dárců a darů, které od nich obdržela, s výjimkou darů nepřesahujících částku 500 eur.Nepřijímá:a) anonymní dary,b) dary z rozpočtů politických skupin v Evropském parlamentu,c) dary od podniků, v nichž mohou na základě vlastnictví, na základě finanční účasti v nich nebo na základě předpisů platných pro podnik uplatňovat přímo či nepřímo převládající vliv orgány veřejné moci,d) dary, které přesahují 12 000 eur ročně na dárce od jakékoli fyzické či právnické osoby, jež není podnikem ve smyslu písmene c), a aniž jsou dotčeny odstavce 2 a 3.2. Příspěvky politické straně na evropské úrovni od vnitrostátních politických stran, které jsou členy politické strany na evropské úrovni, jsou přípustné. Nesmějí přesáhnout 40 % ročního rozpočtu strany.3. Příspěvky politické nadaci na evropské úrovni od vnitrostátních politických nadací, které jsou členy politické nadace na evropské úrovni, a od politických stran na evropské úrovni jsou přípustné. Nesmějí přesáhnout 40 % ročního rozpočtu nadace.“(6) Článek 7 se nahrazuje tímto:„Článek 7Zákaz financování1. Financování politických stran na evropské úrovni ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jakéhokoli jiného zdroje nesmí být použito pro přímé ani nepřímé financování jiných politických stran, a zejména vnitrostátních politických stran, které se i nadále řídí vnitrostátními předpisy.2. Financování politických nadací na evropské úrovni ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nesmí být použito pro přímé ani nepřímé financování politických stran na vnitrostátní ani evropské úrovni nebo nadací na vnitrostátní úrovni.“(7) Článek 8 se nahrazuje tímto:„Článek 8Druh výdajůAniž je dotčeno financování politických nadací, rozpočtové položky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s tímto nařízením lze použít pouze na výdaje, které jsou přímo spojené s cíli vytyčenými v politickém programu podle čl. 4 odst. 2 písm. b).Tyto výdaje zahrnují správní výdaje a výdaje spojené s technickou pomocí, jednáními, výzkumem, přeshraničními akcemi, studiemi, informacemi a zveřejňováním.Tyto výdaje mohou zahrnovat i financování volebních kampaní prováděných politickými stranami na evropské úrovni, pokud se tyto kampaně týkají voleb do Evropského parlamentu, jichž se politické strany účastní v souladu s čl. 3 písm. d). Podle článku 7 tyto prostředky nesmí představovat přímé ani nepřímé financování vnitrostátních politických stran nebo jejich kandidátů. “(8) Článek 9 se mění takto:a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto:„1. Rozpočtové položky pro financování politických stran na evropské úrovni a politických nadací na evropské úrovni se stanoví v rámci ročního rozpočtového procesu a provádějí se v souladu s finančním nařízením (nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002*) a prováděcími pravidly k souhrnnému rozpočtu Evropských společenství (nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002**).Prováděcí postupy k tomuto nařízení jsou stanoveny schvalující osobou.“b) Odstavec 3 se nahrazuje tímto:„3. Kontrola finančních prostředků poskytnutých podle tohoto nařízení se provádí v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002 a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.Kontrola se rovněž provádí na základě ročního auditu, který provádí externí a nezávislý auditor. Auditorský nález je do šesti měsíců od konce daného účetního období předložen Evropskému parlamentu.c) Doplňují se nové odstavce 7, 8 a 9, které znějí:„7. Realizuje-li politická strana na evropské úrovni na konci účetního roku, na nějž obdržela provozní grant, přebytek příjmů nad výdaji, může být část tohoto přebytku až do výše 25 % celkového příjmu na daný rok převedena odchylně od pravidla neziskovosti stanoveného v článku 109 nařízení (ES, Euratom) č. 1995/2006 do následujícího roku, pokud bude použita před skončením prvního čtvrtletí tohoto následujícího roku.8. Pro účely ověření pravidla neziskovosti se nezapočítávají vlastní zdroje, zejména dary a členské poplatky, z ročního provozu politické strany na evropské úrovni, které převyšují 15 % způsobilých nákladů, jež má nést příjemce.9. Ustanovení odstavce 8 se nepoužijí, pokud finanční rezervy politické strany na evropské úrovni překročí 100 % průměrného ročního příjmu této politické strany.“___________________* Úř. věst. L 248, 19.6.2002, s. 1.** Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1."(9) V článku 10 se druhý odstavec nahrazuje tímto:„2. Finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nesmějí překročit 85 % rozpočtu politické strany nebo nadace na evropské úrovni. Důkazní břemeno nese příslušná politická strana na evropské úrovni.“(10) Článek 12 se nahrazuje tímto:„Článek 12HodnoceníEvropský parlament do 15. února 2001 zveřejní zprávu o uplatňování tohoto nařízení a financovaných činností. Tato zpráva může obsahovat případné návrhy změn systému financování.“Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Evropský parlament Za Radupředseda/předsedkyně předseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 297, 15.11.2003, s. 1.[2] KOM(2006) 790. Volby do Evropského parlamentu 2004: Zpráva Komise o účasti občanů Evropské unie v členském státě, ve kterém mají bydliště (směrnice 93/109/ES), a o volebních podmínkách (rozhodnutí 76/787/ES ve znění rozhodnutí 2002/772/ES, Euratom).[3] Úř. věst. C 292E, 1.12.2006, s. 127.[4] Úř. věst. C 150, 28.6.2006, s. 9.[5] Úř. věst. C , , s. .[6] Úř. věst. C , , s. .[7] Úř. věst. C 292E, 1.12.2006, s. 6.