Důležité právní upozornění

|

52008PC0341

Návrh nařízení Rady o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz práškového aktivního uhlí pocházejícího z Čínské lidové republiky  /* KOM/2008/0341 konecném znení */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 6.6.2008KOM(2008) 341 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla na dovoz práškového aktivního uhlí pocházejícího z Čínské lidové republiky(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVA1.  SOUVISLOSTI NÁVRHU2.  Odůvodnění a cíle návrhuTento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“).-  Obecné souvislostiTento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuNařízení Rady (ES) č. 1011/2002 ze dne 10. června 2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu práškového aktivního uhlí pocházejícího z Čínské lidové republiky.-  Soulad s ostatními politikami a cíli UnieNevztahuje se na tento návrh.3.  KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů4.  Konzultace zúčastněných stranZúčastněné strany dotčené uvedeným šetřením již měly možnost v průběhu šetření hájit své zájmy v souladu s ustanoveními základního nařízení.-  Sběr a využití výsledků odborných konzultacíNebylo třeba využít externích odborných konzultací.-  Posouzení dopadůTento návrh je výsledkem provádění základního nařízení.Základní nařízení nepředpokládá obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny.5.  PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU6.  Shrnutí navrhovaných opatřeníDne 13. června 2007 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (Úř. věst. C 131, 13.6.2007, Oznámení o zahájení přezkumu (2007/C 131/09), s. 14), oznámení o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, pokud jde o dovoz práškového aktivního uhlí pocházejícího z Čínské lidové republiky do Společenství.Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na žádost o přezkum podanou dne 12. března 2007 Evropskou radou chemického průmyslu (CEFIC) jménem výrobců představujících významný podíl na výrobě, v tomto případě více než 50 % celkové výroby práškového aktivního uhlí ve Společenství.Přiložený návrh Komise na nařízení Rady obsahuje závěry šetření ohledně přetrvávání nebo nového výskytu dumpingu působícího újmu a ohledně toho, zda není zachování antidumpingových opatření v rozporu s obecnými zájmy Společenství.Navrhuje se, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie .-  Právní základNařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005.-  Zásada subsidiarityNávrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní.-  Zásada proporcionalityNávrh je v souladu se zásadou proporcionality z následujícího důvodu. Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a správní zatížení Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět.-  Volba nástrojůNavrhované nástroje: nařízení.Jiné prostředky by nebyly přiměřené, neboť výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti.7.  ROZPOčTOVÉ DůSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.NávrhNAŘÍZENÍ RADYo uložení konečného antidumpingového cla na dovoz práškového aktivního uhlí pocházejícího z Čínské lidové republikyRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského Společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:1. ŘÍZENÍ1.1. Platná opatření(1) V návaznosti na antidumpingové šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1006/96 ze dne 3. června 1996[2] konečné antidumpingové clo z dovozu práškového aktivního uhlí pocházejícího z Čínské lidové republiky (ČLR) ve výši 323 EUR za tunu (dále jen „původní šetření“).(2) V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1011/2002 ze dne 10. června 2002[3] obnovila uložení konečného antidumpingového cla z dovozu práškového aktivního uhlí pocházejícího z ČLR (dále jen „první šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti“).1.2. Žádost o přezkum (současné šetření)(3) Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti[4] obdržela Komise dne 12. března 2007 žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.(4) Tuto žádost předložila Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jménem dvou výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby práškového aktivního uhlí ve Společenství. Žádost vycházela ze skutečnosti, že uplynutím doby platnosti opatření by pravděpodobně došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy výrobního odvětví Společenství.(5) Komise po konzultaci s poradním výborem uznala, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a zahájila dne 13. června 2007 tento přezkum zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“)[5].1.3. Strany dotčené šetřením(6) Komise oficiálně oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vývozcům/výrobcům, zástupcům vyvážející země, dovozcům, dodavatelům, výrobcům, uživatelům ve Společenství a žadateli. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.a) Výběr vzorku vývozců/výrobců v ČLR(7) Vzhledem ke zjevně velkému počtu vývozců/výrobců v ČLR (132 subjektů uvedených v žádosti o přezkum) se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být při přezkumu před pozbytím platnosti použit výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nezbytný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vývozci/výrobci podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzváni, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu před pozbytím platnosti přihlásili a předložili Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný vývozce/výrobce však neodpověděl na dotazy určené k výběru vzorku, ani se v odpovědi na oznámení o zahájení přezkumu žádným jiným způsobem neohlásil, a proto výběr vzorku vývozců/výrobců nepřipadal v úvahu.b) Výběr vzorku dovozců do Společenství(8) Vzhledem k zjevně velkému počtu dovozců do Společenství (33 subjektů uvedených v žádosti o přezkum) se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být při přezkumu před pozbytím platnosti použit výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nezbytný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci do Společenství podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzváni, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu před pozbytím platnosti přihlásili a předložili Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.(9) Avšak vzhledem k tomu, že na dotazy určené pro výběr vzorku odpověděli pouze tři z 33 kontaktovaných dovozců a souhlasili se spoluprácí, bylo rozhodnuto, že v tomto případě není výběr vzorku oprávněný.1.4. Dotazníky a ověřování(10) Zástupcům vyvážející země a všem známým dovozcům, dodavatelům, výrobcům, uživatelům ve Společenství a výrobcům ve srovnatelné zemi, Spojených státech amerických (USA), byly zaslány dotazníky (viz 22. až 24. bod odůvodnění).(11) Zcela vyplněné dotazníky Komisi zaslali tři dodavatelé surovin výrobnímu odvětví Společenství, tři uživatelé, dva výrobci ve Společenství, kteří podporují žádost o přezkum, jeden další výrobce, který je proti šetření, a jeden výrobce ve srovnatelné zemi. Žádný z vyvážejících výrobců v ČLR nespolupracoval.(12) Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro účely svého šetření, a provedla kontrolní návštěvy v provozovnách těchto společností:a) Výrobci ve Společenství– Norit B.V., Amersfoort, Nizozemsko a Glasgow, Spojené Království– CECA S.A., Paříž a Bordeaux, Francieb) Jiný výrobce– Chemviron Carbon S.A., Feluy, Belgiec) Dodavatelé ve Společenství– Klasmann & Deilmann GmbH, Geeste, Dolní Sasko, Německo– Rheinbraun Brennstoff GmbH, Kolín, Německo– WTL International Ltd., Macclesfield, Cheshire, Spojené Královstvíd) Výrobce ve srovnatelné zemi– Norit Americas Inc., Marshall, Texas, USA1.5. Období přezkumného šetření(13) Šetření o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2006 do 31. března 2007 (dále jen „období přezkumného šetření“).(14) Přezkoumání tendencí, které jsou významné pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, zahrnovalo období od 1. ledna 2003 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK(15) Posuzovaný výrobek je stejný jako při původním šetření a následném přezkumu opatření před pozbytím platnosti, tj. práškové aktivní uhlí v současné době zařazené pod kódem KN ex 3802 10 00. Práškové aktivní uhlí je mikroporézní formou uhlíku získávanou z různých surovin, jako je uhlí, lignit, rašelina, dřevo, olivové pecky nebo kokosové skořápky, které jsou aktivovány parou nebo chemickým procesem. Práškové aktivní uhlí je velmi jemný prášek. Aktivní uhlí se také prodává v granulované formě (granulované aktivní uhlí), na kterou se stávající opatření ani tento přezkum nevztahují.(16) Jak potvrdil předchozí přezkum opatření před pozbytím platnosti, práškové aktivní uhlí podle definice obsahuje nejméně 90 procent hmotnostních (% m/m) částic o velikosti menší než 0,5 mm.(17) Práškové aktivní uhlí se všeobecně používá pro úpravu vody (pitné i odpadní vody), čištění plynů a vzduchu, regeneraci rozpouštědel, odbarvování cukru, rostlinných olejů a tuků a pro odstraňování pachů a nečistot z různých výrobků v chemickém průmyslu (např. z organických kyselin), ve farmaceutickém průmyslu (např. z tablet užívaných při zažívacích potížích) a v potravinářském průmyslu (např. z alkoholických a nealkoholických nápojů).(18) Toto šetření potvrdilo, že práškové aktivní uhlí vyráběné a prodávané výrobci ve Společenství a práškové aktivní uhlí dovážené z ČLR, stejně jako práškové aktivní uhlí vyráběné a prodávané ve srovnatelné zemi (USA) má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a je ve všech ohledech totožné. Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ A/NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU3.1. Předběžné poznámky(19) V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení je účelem přezkumu opatření před pozbytím platnosti určit, zda je pravděpodobné, že pozbytí platnosti těchto opatření povede k pokračování nebo obnovení dumpingu.(20) Nejprve byly zkoumány objemy vyvezené do Společenství během období přezkumného šetření. K tomu je třeba poznamenat, že jelikož žádný z čínských vyvážejících výrobců ani žádný dovozce ve Společenství při tomto šetření nespolupracoval, údaje o vývozu byly stanoveny v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě dostupných informací. V této souvislosti je třeba připomenout, že žádný čínský vyvážející výrobce ani dovozce do Společenství nespolupracoval ani při prvním šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti. Od uložení konečného antidumpingového cla v roce 1996 jsou však pro dovoz práškového aktivního uhlí k dispozici statistiky Eurostatu. Tyto statistiky byly potvrzeny údaji z průzkumu trhu, které předložilo výrobní odvětví Společenství. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byly použity tyto statistiky. Ty ukázaly, že v období přezkumného šetření bylo z ČLR do Společenství dovezeno asi 529 tun práškového aktivního uhlí. Jedná se o malé množství ve srovnání s množstvím dovezeným do Společenství před uložením opatření, avšak stále představuje více než 1 % spotřeby práškového aktivního uhlí ve Společenství během období přezkumného šetření. Byl však proveden přibližný výpočet dumpingu.3.2. Pravděpodobnost pokračování dumpingu(21) V souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu bylo šetřeno, zda aktuálně dochází k dumpingu vývozu z ČLR. Vycházelo se z toho, že pokud k dumpingu dochází nyní, mohlo by to být důležitým ukazatelem toho, že dumping bude pravděpodobně pokračovat také v budoucnosti, pokud by opatření přestala platit.a) Srovnatelná země(22) Jelikož je ČLR transformující se ekonomikou, běžná hodnota byla určena na základě údajů získaných ve třetí zemi s tržním hospodářstvím vybrané v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.(23) Za vhodnou srovnatelnou zemi byly v původním šetření a v prvním šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti vybrány USA. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení přezkumu, Komise hodlala použít USA jako vhodnou srovnatelnou zemi rovněž při současném šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti. V tomto ohledu šetření ukázalo, že USA jsou nejvhodnější srovnatelnou zemí z těchto důvodů:USA jsou jedním z největších výrobců práškového aktivního uhlí na světě. Údaje předložené spolupracujícím výrobcem v USA a výrobci ve Společenství v žádosti o přezkum ukázaly, že objem výroby je v obou zemích srovnatelný. Kromě toho, jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že práškové aktivní uhlí vyráběné a prodávané v USA je obdobným výrobkem jako práškové aktivní uhlí vyráběné v ČLR a vyvážené do Společenství. Objem domácího prodeje spolupracujícího výrobce ve Spojených státech byl ve srovnání s dovozem práškového aktivního uhlí z ČLR do Společenství reprezentativní. Rovněž bylo zjištěno, že úroveň hospodářské soutěže v USA je velmi vysoká. Skutečně kromě hospodářské soutěže mezi několika výrobci v USA existovala také konkurence dováženého práškového aktivního uhlí (hlavně z ČLR, Srí Lanky a Filipín), které mohlo být v průběhu období přezkumného šetření dováženo bez množstevních omezení nebo dovozních cel. Kromě toho byl hlavní výrobce práškového aktivního uhlí v USA ochoten spolupracovat.(24) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož Komise neobdržela k výběru srovnatelné země od žádné z dotčených stran žádné připomínky, byly tedy USA vybrány jako nejvhodnější srovnatelná země.b) Běžná hodnota(25) V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení bylo zvažováno, zda byly reprezentativní objemy domácího prodeje práškového aktivního uhlí v USA vzhledem k účtované ceně vytvořeny v běžném obchodním režimu. V tomto ohledu se zkoumalo, zda byly domácí prodeje ziskové. Za tímto účelem byly porovnávány plné výrobní náklady každé jakosti v období přezkumného šetření s průměrnou cenou příslušných prodejních transakcí každé jakosti uskutečněných během stejného období. Bylo zjištěno, že většina prodejů byla zisková. Šetření také odhalilo, že ve všech případech šlo o prodeje nezávislým zákazníkům. Ceny, které nezávislí zákazníci zaplatili nebo měli platit za práškové aktivní uhlí na vnitrostátním trhu USA v běžném obchodním režimu, byly tudíž použity pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení.c) Vývozní cena(26) Jak bylo uvedeno výše, žádný čínský vyvážející výrobce, ani žádný dovozce práškového aktivního uhlí ve Společenství při tomto šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti nespolupracoval. Proto byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Jak již bylo uvedeno ve 20. bodě odůvodnění a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné ceny podle dovozních statistik Eurostatu (TARIC) v průběhu období přezkumného šetření.d) Srovnání(27) Aby bylo zajištěno správné srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, vzaly se v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení v úvahu rozdíly ve faktorech, o nichž bylo zjištěno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy vzhledem k rozdílům v nákladech na nakládku, pojištění a vnitrozemskou dopravu. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné informace od čínských vyvážejících výrobců, zakládaly se úpravy vývozní ceny na dostupných údajích, v tomto případě na příslušných informacích uvedených v žádosti o přezkum.e) Dumpingové rozpětí(28) Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny všech jakostí ukázalo, že vývoz práškového aktivního uhlí do Společenství byl stále v průběhu období přezkumného šetření dumpingový, a to se značným dumpingovým rozpětím. Toto dumpingové rozpětí se rovnalo částce, o kterou běžná hodnota přesahovala ceny pro vývoz do Společenství. Vážené průměrné dumpingové rozpětí překročilo 20 %. Přestože muselo být toto dumpingové rozpětí ve značné míře založeno na dostupných údajích vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, odráží stávající čínské vývozní praktiky. Spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců by samozřejmě umožnila přesnější výpočet.3.3. Vývoj vývozu do Společenství, pokud by opatření pozbyla platnost(29) Také se zkoumalo, jak by se vývoz práškového aktivního uhlí z ČLR do Společenství vyvíjel, kdyby opatření pozbyla platnost. Za tímto účelem byla zkoumána záložní výrobní kapacita v ČLR, objem vývozu a domácí trh ČLR, stejně jako cenová politika Číny vůči jiným třetím zemím. Vzhledem k tomu, že vyvážející výrobci nespolupracovali, byly použity údaje z průzkumu trhu, které předložilo výrobní odvětví Společenství.f) Výrobní kapacita, domácí trh v Číně a objem vývozu(30) Informace dostupné Komisi ukázaly, že ČLR je s přibližně 300 výrobci největším výrobcem a vývozcem aktivního uhlí (granulovaného a práškového) na světě. V průběhu období přezkumného šetření byla čínská výrobní kapacita práškového aktivního uhlí odhadována na 190 000 tun, z čehož přibližně 70 000 tun bylo prodáno na domácím trhu a okolo 60 000 tun bylo vyvezeno. K dispozici tedy byla záložní kapacita o objemu přibližně 60 000 tun. Je třeba poznamenat, že tato záložní kapacita přesahuje spotřebu ve Společenství v průběhu přezkumného šetření.(31) Hlavními vývozními trhy pro čínské práškové aktivní uhlí jsou jihovýchodní Asie, Japonsko, Korejská republika, USA a Evropa. Avšak podle důkazů předložených výrobním odvětvím Společenství by dodatečná poptávka po dováženém práškovém aktivním uhlí ve třetích zemích byla minimální a schopnost absorbovat další čínský vývoz tedy téměř zanedbatelná. Kromě toho je třeba poznamenat, že řada potenciálních vývozních trhů v asijském regionu, například Indie a Indonésie, aplikuje pro práškové aktivní uhlí vysoké celní tarify.(32) Na základě dostupných údajů se odhaduje, že roční míra růstu spotřeby, výroby a výrobní kapacity práškového aktivního uhlí na domácím trhu ČLR bude činit přibližně 5 %. Vzhledem k tomu, že v dubnu 2007 (tzn. po období šetření) uložily USA antidumpingová opatření na čínské práškové aktivní uhlí aktivované parou, může vývoz dokonce poklesnout. Záložní kapacity tedy s jistotou v budoucnu nebudou ubývat, ale velmi pravděpodobně dokonce porostou.(33) Kromě toho podle informací dostupných Komisi čelí čínský průmysl aktivního uhlí v současné době finančním problémům, zejména proto, že nízká míra využívání kapacity vede k vyšším nákladům. To rovněž zvyšuje tlak na vývoz za dumpingové ceny s cílem dosáhnout vyšších úspor z rozsahu.(34) Za těchto okolností, pokud by opatření byla odstraněna a Společenství by se stalo atraktivním vývozním trhem, je velmi pravděpodobné, že by čínští výrobci zvýšili míru využívání kapacity s cílem vyvézt značný objem a snížit tak náklady a zlepšit svou finanční situaci.g) Cenové chování na trzích třetích zemí(35) Analýza cen čínského vývozu do jiných třetích zemí, jako jsou USA, ukázala, že práškové aktivního uhlí bylo rovněž vyváženo za velmi nízké, dokonce značně dumpingové ceny (vyšší než dumpingové rozpětí stanovené v současném šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti, viz 28. bod odůvodnění). Je zřejmé, že pokud jde o tento výrobek, praktikuje Čína tyto dumpingové postupy již dlouho.(36) Pokud by tedy bylo antidumpingové clo odstraněno, trh Společenství by pravděpodobně přitahoval značné množství čínského práškového aktivního uhlí za nízké dumpingové ceny. V této souvislosti je rovněž třeba poznamenat, že čínský dovoz je na trhu Společenství přítomen, přestože v menším množství, od uložení antidumpingových opatření v roce 1996, což by usnadnilo nárůst dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.3.4. Závěr o pravděpodobnosti pokračování dumpingu(37) Dovoz čínského práškového aktivního uhlí v období přezkumného šetření se pohyboval nad minimální úrovní a byl nadále dumpingový. Bylo zjištěno, že dumping pokračoval a že existuje silná pravděpodobnost, že by pokračoval, pokud by opatření pozbyla platnosti. Kromě toho je v takovém případě pravděpodobné, že vývoz čínského práškového aktivního uhlí do Společenství značně naroste (a vrátí se přinejmenším na úroveň zjištěnou v původním šetření), neboť v ČLR jsou k dispozici značné záložní kapacity. Ceny těchto dalších dovážených množství by se vší pravděpodobností byly významnou měrou dumpingové.4. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ(38) Šetření ukázalo, že práškové aktivní uhlí v současné době vyrábí omezený počet výrobců ve Společenství. Dva výrobci, kteří podali žádost, a dva další výrobci, kteří při šetření nespolupracovali, používají tradiční postup a míchají suroviny nezbytné k získání práškového aktivního uhlí postupem aktivace.(39) Zjistilo se rovněž, že někteří další výrobci ve Společenství vyrábějí práškové aktivní uhlí mletím granulovaného aktivního uhlí dovezeného z ČLR. Na základě odhadů, které poskytlo výrobní odvětví Společenství, se přibližně 10 000 tun granulovaného aktivního uhlí dováženého z ČLR ve Společenství mele na práškové aktivní uhlí. Jeden další výrobce, který s Komisí během šetření spolupracoval, skutečně touto metodou práškové aktivní uhlí vyráběl. Jak tomu však bylo již při prvním přezkumném šetření, nebylo toto množství zahrnuto do výpočtu celkové výroby a spotřeby ve Společenství.(40) Dva výrobci ve Společenství, jejichž jménem byla podána žádost o přezkum, při šetření spolupracovali. Tito výrobci představují přibližně 80 % výroby práškového aktivního uhlí ve Společenství, a tudíž tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.(41) Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství tvoří dva výrobci ve Společenství, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Společenství v případě potřeby indexovány, aby se zachovala důvěrnost citlivých údajů.5. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ5.1. Spotřeba na trhu Společenství(42) Spotřeba ve Společenství (EU-27) byla stanovena na základě:-  prodeje dvou spolupracujících výrobců ve Společenství na trhu Společenství,-  prodeje nespolupracujících výrobců práškového aktivního uhlí ve Společenství na trhu Společenství (podle odhadu žadatele),-  dovozních statistik získaných z Eurostatu.(43) Jak již bylo uvedeno v 39. bodě odůvodnění, určité množství práškového aktivního uhlí se vyrábí mletím granulovaného aktivního uhlí dováženého z ČLR a toto množství nebylo zahrnuto do výpočtu spotřeby ve Společenství.(44) Na základě výše uvedené skutečnosti vzrostla spotřeba práškového aktivního uhlí ve Společenství v posuzovaném období o 7 %. Po 10% nárůstu v letech 2003 až 2005 došlo k mírnému snížení v roce 2006; v období přezkumného šetření však spotřeba zůstala vyrovnaná.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Spotřeba (t) | 38 163 | 39 499 | 41 983 | 40 697 | 40 783 |Index (2003 = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 | 107 |5.2. Současný dovoz z ČLRa) Objem a podíl na trhu(45) Na základě informací z Eurostatu je vývoj objemu a podílu na trhu dovozu práškového aktivního uhlí z ČLR vyložen v níže uvedené tabulce. Objem dovozu z ČLR se v posuzovaném období zvýšil o 55 %, avšak jeho podíl na trhu zůstal celkově nižší než 2 %.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Objem dovozu (t) | 341 | 662 | 600 | 515 | 529 |Index (2003 = 100) | 100 | 194 | 176 | 151 | 155 |Podíl na trhu | 0,9 % | 1,7 % | 1,4 % | 1,3 % | 1,3 % |b) Cenový vývoj dovozů(46) Průměrné ceny dovozu práškového aktivního uhlí pocházejícího z ČLR, získané z Eurostatu a po přičtení nákladů po dovozu, cel a antidumpingových cel, se v posuzovaném období zvyšovaly jen mírně o 8 %, jak uvádí následující tabulka.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Cena (EUR/t) | 1 169 | 1 104 | 1 187 | 1 217 | 1 267 |Index (2003 = 100) | 100 | 94 | 102 | 104 | 108 |(47) Vzhledem k tomu, že vyvážející výrobci v ČLR neposkytli podrobné údaje o prodejích, musela Komise srovnat upravené dovozní ceny získané z Eurostatu s průměrnými prodejními cenami přímo ze závodu výrobního odvětví Společenství jakožto celku, tj. bez rozlišování mezi různými jakostmi práškového aktivního uhlí. Toto srovnání ukázalo, že čínské vývozní ceny byly v období přezkumného šetření o 25 až 30 % nižší než ceny, jaké ve stejné době účtovalo výrobní odvětví Společenství.5.3. Dovozy z jiných třetích zemí(48) Dovoz práškového aktivního uhlí z jiných zemí než z ČLR v posuzovaném období značně vzrostl, z přibližně 7 300 tun v roce 2003 na 10 000 tun v období přezkumného šetření, což představovalo podíl na trhu ve výši okolo 19 % v roce 2003 a 25 % v období přezkumného šetření. Hlavními vyvážejícími zeměmi byly Malajsie, Indonésie, Filipíny a USA.(49) Zatímco dovoz z USA se snížil na polovinu, dovoz z Malajsie, Indonésie a Filipín se zvýšil z 2 800 tun v roce 2003 na 6 200 tun v období přezkumného šetření, což představovalo v období přezkumného šetření společný podíl na trhu Společenství ve výši 15 %. Šetření ukázalo, že některé dovozy ze tří výše uvedených zemí sestávají z práškového aktivního uhlí vyráběného z kokosových skořápek, které z důvodu nedostupnosti dotčené suroviny nejsou výrobci ve Společenství schopni sami vyrábět. Části těchto dovozů tedy podněcuje samotné výrobní odvětví Společenství v zájmu doplnění své škály práškového aktivního uhlí v nabídce pro uživatele ve Společenství.(50) Pokud jde o ceny, průměrné dovozní ceny z Malajsie, Indonésie a Filipín byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Dovozní ceny z Malajsie a Indonésie byly na stejné úrovni jako dovozní ceny práškového aktivního uhlí pocházejícího z ČLR, zatímco dovozní ceny z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšily (o 37 %) a byly o 20 % vyšší než dovozní ceny práškového aktivního uhlí z Číny.(51) Bylo zjištěno, že dovozní ceny z USA byly výrazně vyšší než ceny výrobního odvětví Společenství. Převážnou většinu tohoto dovozu tvoří práškové aktivní uhlí jakostí určených ke zvláštnímu použití a dosahujících na trhu Společenství vysokých cen.(52) Šetření prokázalo, že některé dovozy práškového aktivního uhlí ze třetích zemí doplňují výrobu výrobního odvětví Společenství. Jiné dovozy se uskutečnily za ceny výrazně převyšující průměrnou cenu, jakou účtuje výrobní odvětví Společenství. Na trh Společenství mohou mít určitý účinek rovněž jiné dovozy uskutečňované za relativně nízké ceny. Na základě tendencí pozorovaných v posuzovaném období se však zdá, že by se tato situace neměla prohlubovat.5.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenstvía) Výroba, instalovaná výrobní kapacita a míra vyžití kapacit(53) Schopnost vyrobit práškové aktivní uhlí se může měnit v závislosti na směsi nízko aktivovaných (kratší doba v peci) a vysoce aktivovaných (delší doba v peci) složek. Kapacita uvedená v následující tabulce tedy byla stanovena na základě směsi skutečně vyrobeného nízko a vysoko aktivovaného práškového aktivního uhlí.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Výroba (t) | 100 | 105 | 95 | 100 | 100 |Instalovaná výrobní kapacita (t) | 100 | 90 | 85 | 86 | 86 |Míra využití výrobní kapacity | 100 | 118 | 112 | 118 | 116 |(54) Výroba práškového aktivního uhlí výrobním odvětví Společenství byla v posuzovaném období stabilní s mírnými výkyvy v letech 2004 a 2005.(55) Instalovaná kapacita poklesla mezi lety 2003 a 2005. Tento pokles lze přisoudit právním předpisům týkajícím se životního prostředí zavedeným v roce 2003 místními orgány jednoho členského státu, kde se nachází jedna z provozoven výrobního odvětví Společenství. Následkem toho musel dotčený výrobce ve Společenství zastavit provoz jednoho ze svých aktivačních závodů z důvodu těchto požadavků týkajících se životního prostředí.(56) Přímým následkem nižších dostupných výrobních kapacit bylo odpovídající zvýšení míry využití výrobní kapacity.b) Objem prodeje, podíl na trhu spotřeby ve Společenství, průměrná prodejní cena a růst2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Objem prodeje | 100 | 96 | 94 | 96 | 96 |Podíl na trhu | 100 | 93 | 87 | 91 | 91 |Průměrná prodejní cena | 100 | 99 | 98 | 99 | 99 |Růst | 100 | 96 | 92 | 95 | 96 |(57) Objem prodeje byl v období přezkumného šetření ve srovnání s počátkem posuzovaného období o 4 % nižší. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve Společenství se v posuzovaném období o 7 % zvýšila (viz 44. bod odůvodnění), podíl výrobního odvětví Společenství na trhu klesl v posuzovaném období o 9 %. Navzdory tomuto snížení podílu zůstal podíl na trhu výrobního odvětví Společenství na trhu v celém posuzovaném období vyšší než 50 %.(58) Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství zůstaly poměrně stabilní po celé posuzované období. Stabilní prodejní ceny ve spojení s nižším objemem prodeje vedly k negativnímu 4% růstu během posuzovaného období, což odráželo pokles objemu prodeje o stejný počet procentních bodů.c) Zásoby2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Zásoby | 100 | 138 | 115 | 97 | 85 |(59) Vzhledem k přerušení provozu jedné z výrobních linek v roce 2004 (viz 55. bod odůvodnění) a s cílem vyhovět zákazníkům muselo výrobní odvětví Společenství dočasně navýšit zásoby. V průběhu následujících let však úroveň zásob opět dosáhla původní úrovně, tedy přibližně 10–20 % objemu výroby.d) Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Ziskovost prodeje ve Společenství | 100 | 383 | 337 | 200 | 226 |Návratnost investic | 100 | 1 051 | 692 | 215 | 348 |Peněžní tok (v % z prodeje ve Společenství) | 100 | 143 | 119 | 100 | 128 |(60) Tyto tři ukazatele se během posuzovaného období vyvíjely stejně (i když v různé míře), zejména pokud jde o prudký vzestup mezi lety 2003 a 2004, po němž následoval prudký pokles až do konce období přezkumného šetření.(61) Na vývoj ziskovosti, návratnost investic a peněžní tok v letech 2003 a 2004 by se mělo pohlížet s přihlédnutím ke skutečnosti, že v roce 2003 byly finanční výsledky výrobního odvětví Společenství obzvláště nízké a ziskovost prodeje byla jen mírně nad hranicí rentability. Slabé výsledky výrobního odvětví Společenství v roce 2003 byly způsobeny problémy, jimž v uvedeném roce čelil jeden z výrobců ve Společenství.(62) Pokles zisku mezi lety 2005 a 2006 byl částečně způsoben náklady, které výrobní odvětví Společenství vynaložilo na splnění určitých požadavků týkajících se životního prostředí (viz 55. bod odůvodnění).(63) Druhý spolupracující výrobce práškového aktivního uhlí, který mele dovážené granulované aktivní uhlí na práškové aktivní uhlí (viz 39. bod odůvodnění) uvedl, že výrobní odvětví Společenství mohlo s ohledem na zvýšení zisků za práškové aktivní uhlí v letech 2003 až 2006, jak bylo uvedeno ve stížnosti, křížově dotovat svůj prodej granulovaného aktivního uhlí. Jinými slovy uvedl, že vzhledem k ochraně práškového aktivního uhlí za ně výrobní odvětví Společenství mohlo účtovat vyšší ceny, a tím údajně účtovat méně za prodej granulovaného aktivního uhlí. Z tohoto důvodu je tato strana proti pokračování opatření.(64) Pokud jde o údajné křížové dotování prodeje granulovaného aktivního uhlí ze zisků z prodeje práškového aktivního uhlí vyráběného výrobním odvětvím Společenství, je třeba poznamenat, že se částečně nachází mimo rozsah tohoto přezkumu, neboť ziskovost prodeje granulovaného aktivního uhlí nebyla v rámci tohoto šetření analyzována. Pokud jde o úroveň zisku, je třeba uvést, že zatímco v letech 2003 až 2004 zaznamenalo výrobní odvětví Společenství strmý vzrůst ziskovosti, v roce 2006 a v období přezkumného šetření následovalo období poklesu. Jak bylo uvedeno v 61. bodě odůvodnění, prudký nárůst mezi lety 2003 a 2004 by se měl posoudit v souvislosti se slabými finančními výsledky výrobního odvětví Společenství v roce 2003, spíše než v souvislosti s dobrými finančními výsledky v roce 2004. Kromě toho v průběhu posuzovaného období ziskovost výrobního odvětví Společenství nikdy nepřesáhla 5,5 % ve vztahu k jeho prodeji práškového aktivního uhlí na trhu Společenství. Údajná možnost, že by nárůst ziskovosti v průběhu posuzovaného období byl takový, že by umožnil výrobnímu odvětví Společenství financovat své prodeje jiného výrobku, musela být proto odmítnuta, neboť ziskovost prodeje práškového aktivního uhlí v průběhu posuzovaného období byla příliš nízká na to, aby mohla odůvodnit obvinění z křížového dotování.e) Zaměstnanost, mzdy a produktivita2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Počet zaměstnanců | 100 | 97 | 88 | 90 | 90 |Mzda/zaměstnanec | 100 | 100 | 99 | 100 | 97 |Produktivita (tuna/zaměstnanec) | 100 | 108 | 108 | 111 | 111 |(65) Jak je uvedeno v předchozí tabulce, výrobní odvětví Společenství snížilo počet zaměstnanců v posuzovaném období přibližně o 10 %. Vzhledem k tomu, že výroba zůstala v průběhu uvedeného období stabilní (viz 54. bod odůvodnění), odráží zvýšení produktivity tyto dvě vývojové tendence.(66) Kromě toho byly mzdy v posuzovaném období poměrně stabilní.f) Investice2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Investice (EUR) | 100 | 70 | 71 | 135 | 135 |(67) Předchozí tabulka uvádí, že během roku 2006 a během období přezkumného šetření vynaložilo výrobní odvětví Společenství značné investice. Z důvodů uvedených v 55. bodě odůvodnění si tyto investice vyžádaly požadavky spojené s životním prostředím.g) Schopnost získat kapitál(68) Výrobní odvětví Společenství nehlásilo žádné nesnáze se získáváním kapitálu během posuzovaného období.h) Rozsah dumpingu(69) Jak je uvedeno výše, dostupné údaje ukazují, že dumpingové rozpětí lze pokládat za značné.i) Zotavení z předcházejícího dumpingu(70) Jak již bylo uvedeno v závěrech předchozího přezkumu před pozbytím platnosti, bylo výrobní odvětví Společenství z důvodu platných antidumpingových opatření do jisté míry schopno zotavit se z předcházejícího dumpingu, ale stále je ještě v citlivé situaci.5.5. Vývozní aktivity výrobního odvětví Společenství2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Období přezkumného šetření |Objem prodeje (t) na vývoz | 100 | 108 | 114 | 122 | 121 |Průměrná prodejní cena (vývoz) | 100 | 94 | 96 | 99 | 101 |(71) Objem prodeje na vývoz se v posuzovaném období mezi rokem 2003 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o přibližně 21 %.(72) Průměrné prodejní vývozní ceny zůstaly při porovnání vývozních prodejních cen v roce 2003 a týchž cen v průběhu období přezkumného šetření stabilní. Přestože v roce 2004 ceny poněkud klesly, bylo výrobní odvětví Společenství schopno od roku 2005 ceny zvyšovat.5.6. Závěry o situaci na trhu Společenství(73) Mezi rokem 2003 a obdobím přezkumného šetření se tyto ukazatele, týkající se výrobního odvětví Společenství, vyvíjely příznivě: ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a využití kapacit a konečný stav zásob. Jednotkové prodejní ceny a výroba zůstaly prakticky stabilní. Kromě toho se zvýšila produktivita a výrobní odvětví Společenství bylo schopno investovat za účelem splnění určitých požadavků na životní prostředí.(74) Naproti tomu tyto ukazatele zaznamenaly nepříznivý vývoj: objem prodeje, podíl na trhu a zaměstnanost. Kromě toho se výrobní kapacita snížila z důvodu výše uvedených požadavků ohledně životního prostředí.(75) Přestože je situace smíšená, celkově lze říci, že příznivý vývoj převažuje nad nepříznivým. Srovnáme-li výše uvedené tendence s trendy zjištěnými při původním šetření, je navíc jasné, že platná antidumpingová opatření měla pozitivní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství. Je však třeba zdůraznit, že i ukazatele vykazující příznivý vývoj, jako je zejména ziskovost a návratnost investic, stále zdaleka nedosahují úrovně, kterou by bylo možné očekávat v případě, že by se výrobní odvětví Společenství plně zotavilo z předcházejícího dumpingu a jím způsobené újmy.(76) Závěr je proto takový, že ačkoli se situace výrobního odvětví Společenství při porovnání se situací před zavedením opatření zlepšila, je výrobní odvětví Společenství stále zranitelné.6. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY(77) Šetření prokázalo, že v ČLR existují značné záložní kapacity překračující spotřebu ve Společenství během období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že USA zavedly na dovoz práškového aktivního uhlí (aktivovaného parou) pocházejícího z ČLR antidumpingová opatření, je zde navíc bezprostřední riziko přesměrování obchodu, pokud jde o objem, který byl dříve vyvážen do USA, pokud by opatření pozbyla platnosti. Riziko je tím větší, že ceny, za něž bylo práškové aktivní uhlí vyváženo do USA, byly ještě nižší než ceny, za něž se vyváží na trh Společenství.(78) Kromě toho se prokázalo, že ceny, za něž se v současné době práškové aktivní uhlí dováží, jsou dumpingové a nacházejí se hluboko pod průměrnými prodejními cenami (a náklady) výrobního odvětví Společenství.(79) Z tohoto důvodu kombinovaný dopad faktorů, jako jsou:-  značné záložní kapacity zjištěné v ČLR,-  bezprostřední riziko přesměrování obchodu kvůli uložení opatření Spojenými státy americkými a-  převládající nízká úroveň cen, za něž se práškové aktivní uhlí pocházející z ČLR dováží do Společenství a rovněž do USA,ukazuje na závažné riziko obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.(80) Jak je uvedeno výše, ačkoli se situace výrobního odvětví Společenství při porovnání se situací před zavedením stávajících antidumpingových opatření zlepšila, stále je citlivá. Je pravděpodobné, že pokud by bylo výrobní odvětví Společenství vystaveno zvýšenému objemu dovozů z ČLR za dumpingové ceny, došlo by ke zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v původním šetření. Na tomto základě došla Komise k závěru, že v případě zrušení uložených opatření by se s největší pravděpodobností obnovila újma pro výrobní odvětví Společenství.7. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ7.1. Předběžné poznámky(81) V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by pokračování platnosti stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Společenství jako celku. Určení zájmu Společenství bylo založeno na zhodnocení všech dotčených zájmů. Toto šetření analyzovalo situaci, kdy již byla antidumpingová opatření v platnosti, a proto bylo možné posoudit jakéhokoli nepřípustné nepříznivé dopady stávajících antidumpingových opatření na dotčené strany.(82) S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo zkoumáno, zda i přes závěry týkající se pravděpodobného pokračování nebo obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, na jejichž základě by bylo možné usoudit, že zachování platných opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Společenství.(83) Z toho důvodu byli vedle tří výrobců uvedených v 11. bodě odůvodnění obesláni dotazníky také ostatní výrobci (včetně těch, kteří melou dovážené granulované aktivní uhlí na práškové aktivní uhlí), čtyři dodavatelé ve Společenství, tři dovozci do Společenství, kteří souhlasili se spoluprací (viz 9. bod odůvodnění) a 37 uživatelů uvedených v žádosti a/nebo známých Komisi.7.2. Zájem výrobního odvětví Společenství(84) Lze rozumně předpokládat, že dané výrobní odvětví Společenství bude mít nadále prospěch z uložených opatření a bude se dále zotavovat tím, že opět získá původní podíl na trhu a zvýší svou ziskovost. Pokud nebudou opatření zachována, vznikne pravděpodobně výrobnímu odvětví Společenství opět újma způsobená zvýšením dovozů z dotčené země za dumpingové ceny, a jeho stávající citlivá finanční situace se zhorší.(85) Na tomto základě a vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství představuje velkou většinu výroby ve Společenství a že oba výrobci ve Společenství tvořící výrobní odvětví Společenství vyjádřili podporu pokračování platnosti opatření, lze učinit závěr, že by pokračování opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství.7.3. Zájem dodavatelů ve Společenství(86) Komise obdržela vyplněné dotazníky od tří dodavatelů surovin ve Společenství (lignitu, rašeliny a pilin) výrobnímu odvětví Společenství. Všichni tři podpořili zachování opatření a prohlásili, že značná část jejich prodeje by byla ohrožena, pokud by opatření pozbyla platnosti, což by ohrozilo jejich finanční stabilitu.(87) Proto lze dojít k závěru, že pokračování opatření by bylo v zájmu dodavatelů ve Společenství výrobnímu odvětví Společenství.7.4. Zájem dovozců do Společenství(88) Jak bylo uvedeno v 8. bodě odůvodnění, Komise kontaktovala 33 dovozců, kteří byli uvedení v žádosti o tento přezkum. Pouze tři dovozci se spoluprací na šetření souhlasili. Na dotazník zaslaný Komisí však neodpověděl žádný z těchto tří dovozců.(89) Nezájem o spolupráci v rámci šetření tedy může být tedy pokládán za známku toho, že by dovozní aktivity žádného z dovozců práškového aktivního uhlí nebyly pokračováním opatření vážně dotčeny.7.5. Zájem uživatelů ve Společenství(90) Jak je uvedeno v 83. bodě odůvodnění, Komise kontaktovala 37 uživatelů, z nichž mnoho byli zákazníci výrobního odvětví Společenství. Obdržela však pouze tři vyplněné dotazníky.(91) Žádný z těchto tří uživatelů nesouhlasil s ověřením svých odpovědí v dotazníku na místě. Přezkumem neověřených údajů však bylo zjištěno, že práškové aktivní uhlí ve váženém průměru představuje velmi malý podíl provozních nákladů dotčených uživatelů.(92) Na tomto základě byl učiněn závěr, že aktivity žádného z uživatelů práškového aktivního uhlí by nebyly pokračováním opatření vážně dotčeny.7.6. Závěr, pokud jde o zájem Společenství(93) S přihlédnutím k zájmům všech stran, které se během šetření ohlásily, se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody založené na zájmu Společenství proti prodloužení antidumpingových opatření.8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ(94) Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě je zamýšleno doporučit zachování platných opatření pro dovoz práškového aktivního uhlí. Bylo jim také poskytnuta lhůta po tomto oznámení, v níž se mohou vyjádřit.(95) Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená z dovozu práškového aktivního uhlí pocházejícího z ČLR zachována.9. CLA(96) S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo, pokud jde o pokračování dumpingu, pravděpodobnost obnovení újmy a zájem Společenství, by měla být antidumpingová opatření pro dovoz práškového aktivního uhlí pocházejícího z ČLR zachována, aby se tak předešlo obnovení újmy, kterou výrobnímu odvětví Společenství způsobily dumpingové dovozy.(97) Stávající úroveň antidumpingového cla uložená na základě úrovně pro odstranění újmy ve výši 38,6 %, je stanovena na 323 EUR/t (pevné clo).(98) Pokud jde o úroveň cla, jedna zúčastněná strana namítla, že dumpingové rozpětí musí být nižší vzhledem k tomu, že byla zrušena sleva na DPH, kterou čínští vyvážející výrobci dostávali při vývozu zboží vyrobeného ze surovin nakoupených na domácím trhu.(99) Avšak vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci žádným způsobem nespolupracovali a že nebyla podána žádost o prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, nemohla být tato údajná změna výrobních nákladů na vyvážené zboží řádně doložena, a proto byla odmítnuta,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 11. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu práškového aktivního uhlí kódu KN ex 3802 10 00 (kód TARIC 3802 10 00 20), pocházejícího z Čínské lidové republiky.2. Výše konečného antidumpingového cla činí 323 EUR na tunu (čistá hmotnost).3. V případech, kdy zboží bylo poškozeno před uvedením do volného oběhu a kdy je z tohoto důvodu skutečně zaplacená nebo splatná cena poměrně rozdělena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství[6], se výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše uvedených částek sníží o procentní podíl, který odpovídá poměrnému rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.Článek 2Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne […].Za Radupředseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s.17).[2] Úř. věst. L 134, 5.6.1996, s. 20.[3] Úř. věst. L 155, 14. 6.2002, s. 1.[4] Úř. věst. C 228, 22.9.2006, s. 3.[5] Úř. věst. C 131, 13.6.2007, s. 14.[6] Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 214/2007 (Úř. věst. L 62, 1.3.2007, s. 6).


|

52010PC0142

 Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady(EU) č. …/…, kterým se mění nařízení Rady(ES) č. 732/2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011  /* KOM/2010/0142 konecném znení - COD 2010/0140 */

	[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |V Bruselu dne 26.5.2010KOM(2010) 142 v konečném znění2010/0140 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. …/…,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 732/2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011  DŮVODOVÁ ZPRÁVAEvropská unie poskytuje rozvojovým zemím obchodní preference v rámci systému všeobecných celních preferencí. Systém všeobecných celních preferencí je prováděn prostřednictvím navazujících nařízení o uplatňování systému všeobecných celních preferencí s dobou použitelnosti v délce tří let. Stávající systém je zaveden nařízením Rady (ES) č. 732/2008, jehož platnost skončí dne 31. prosince 2011. Po tomto dni fungování systému všeobecných celních preferencí skončí, nebude-li přijato odpovídající legislativní opatření s cílem zajistit jeho zachování.Následné nařízení o systému všeobecných celních preferencí by mělo vycházet z návrhu Komise, jenž náležitě přihlédne k příslušným aspektům týkajícím se účinnosti stávajícího systému všeobecných celních preferencí při dosahování cílů a navrhne změny, které zajistí zachování jeho účinnosti v budoucnu. Interní práce na přípravě návrhu Komise následného nařízení začala veřejnými konzultacemi v březnu 2010. Očekává se, že Komise bude moci návrh s Radou a Parlamentem dojednat počátkem roku 2011. Délku následného legislativního postupu nelze s jistotou předvídat, je však pravděpodobné, že potrvá nejméně 15 až 18 měsíců. Komise si však přeje, aby se nové nařízení o systému všeobecných celních preferencí použilo co nejdříve a přestalo platit toto dočasné prodloužení stávajícího systému.K přípravě návrhu Komise za tímto účelem a posléze ke schválení následného nařízení řádným legislativním postupem proto nepostačuje zbývající doba použitelnosti nařízení o systému všeobecných celních preferencí. Je však žádoucí zajistit nepřetržité fungování systému po 31. prosinci 2011. Důsledkem případného přerušení právního základu systému všeobecných celních preferencí by bylo to, že by se veškerý dovoz na základě systému všeobecných celních preferencí vrátil k běžnému zacházení podle doložky nejvyšších výhod s výjimkou nejméně rozvinutých zemí, na něž by se vztahoval režim „Vše kromě zbraní“ („Everything But Arms“, EBA).Proto se souběžně s prací na následném nařízení o systému všeobecných celních preferencí navrhuje zachovat po 31. prosinci 2011 stávající nařízení s minimálními změnami, dokud nebude schváleno a nevstoupí v platnost následné nařízení. Vzhledem k tomu, že není jisté, kolik času bude potřeba k dokončení legislativního procesu u následného nařízení, navrhuje se prodloužit platnost stávajícího nařízení o systému všeobecných celních preferencí do dne 31. prosince 2013. To by mělo vytvořit přiměřený prostor pro přípravu a schválení následného nařízení s dostatečným předstihem, aby se mohly hospodářské subjekty a zvýhodněné země připravit na případné změny, aniž by vzniklo riziko, že by časově neomezené prodloužení ve skutečnosti zachovalo současný stav a odložilo vhodné reformy systému.Tento návrh mění pouze ty části nařízení (ES) č. 732/2008, jež jsou nezbytné pro prodloužení jeho platnosti do dne 31. prosince 2013. Nenavrhují se žádné změny v odstupňování specifických tříd produktů s ohledem na jednotlivé příjemce, jak je již stanoveno ve stávajícím nařízení. Návrh zavádí úpravy s cílem umožnit rozvojovým zemím, které splňují kritéria způsobilosti pro zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných („GSP+“), aby využily dodatečné celní preference podle této dohody, pokud na základě jejich žádosti podané do dne 31. října 2011 nebo do 30. dubna 2013 Komise rozhodne o přiznání zvláštního pobídkového režimu těmto zemím do dne 15. prosince 2011 v prvním případě nebo do 15. června 2013 ve druhém případě. U rozvojových zemí, kterým již byly poskytnuty výhody na základě zvláštního pobídkového režimu v důsledku příslušných rozhodnutí Komise z prosince 2008 a června 2010, by měl být tento status během prodloužení stávajícího systému zachován. Rozhodnutí Komise (2008/938/ES) ze dne 9. prosince 2008[1] o seznamu zvýhodněných zemí, které jsou způsobilé pro zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, omezilo dobu platnosti tohoto preferenčního zacházení od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011.Nařízení Rady (ES) č. 732/2008 obsahuje určité pravomoci vyhrazené Radě, jež nejsou založeny na rozhodnutí Rady 1999/468/ES o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[2]. Komise předloží návrh revidující všechny takové postupy v oblasti společné obchodní politiky na základě systému prováděcích aktů stanovených v článku 291 Smlouvy o fungování Evropské unie a na základě nařízení, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady týkající se výkonu prováděcích pravomocí svěřených Komisi, přijatého na základě čl. 291 odst. 3. Uvedený návrh se bude týkat rovněž čl. 16 odst. 4, čl. 19 odst. 4 a 5 a čl. 22 odst. 2 stávajícího nařízení. Tento návrh bude předložen co nejdříve a bude následovat po přijetí návrhu Komise, dne 9. března 2010, ohledně pravidel a obecných zásad týkajících se výkonu prováděcích pravomocí svěřených Komisi.Návrh na prodloužení stávajícího nařízení o systému všeobecných celních preferencí nepředstavuje náklady pro rozpočet EU. Jeho provedení by rovněž nevedlo ke ztrátě celních příjmů ve srovnání se stávající situací.2010/0140 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. …/…,kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 732/2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 uvedené smlouvy,s ohledem na návrh Evropské komise,poté, co postoupily návrh vnitrostátním parlamentům,v souladu s řádným legislativním postupem,vzhledem k těmto důvodům:(1) Od roku 1971 poskytuje Evropská unie rozvojovým zemím obchodní preference v rámci svého systému všeobecných celních preferencí. Systém všeobecných celních preferencí je prováděn prostřednictvím po sobě jdoucích nařízení o uplatňování systému všeobecných celních preferencí (dále jen „systém“) s dobou použitelnosti obvykle v délce tří let.(2) Stávající systém je zaveden nařízením Rady (ES) č. 732/2008 ze dne 22. července 2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011 a o změně nařízení (ES) č. 552/97, č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 1100/2006 a č. 964/2007[3], které platí do dne 31. prosince 2011, přičemž po tomto dni fungování systému skončí, nebude-li přijato odpovídající legislativní opatření s cílem zajistit zachování jeho platnosti.(3) Budoucí zlepšení systému by měla být založena na návrhu nového nařízení, jež přihlédne k příslušnému zvážení účinnosti nařízení (ES) č. 732/2008 při dosahování cílů systému. Nové nařízení by mělo zahrnovat změny nezbytné pro zachování účinnosti systému. Je rovněž důležité, aby návrh Komise bral v úvahu statistické údaje o obchodu, jež budou k dispozici teprve v červenci 2010, pokud jde o dovoz, na nějž se systém vztahuje, za období zahrnující rok 2009, což je rok vyznačující se prudkým poklesem světového obchodu, včetně obchodu rozvojových zemí. Stejně tak je důležité zajistit, aby hospodářské subjekty a zvýhodněné země byly s dostatečným předstihem informovány o změnách zavedených novým nařízením. Z těchto důvodů zbývající doba použitelnosti nařízení (ES) č. 732/2008 nepostačuje k tomu, aby bylo možno vypracovat návrh Komise a přijmout následné nařízení řádným legislativním postupem. Je však žádoucí zajistit nepřetržité fungování systému po 31. prosinci 2011, dokud nebude přijato a nezačne platit následné nařízení. Současně jsou v zájmu zajištění soudržnosti a nepřetržitého fungování systému nezbytné určité technické změny nařízení.(4) Doba prodloužení platnosti stávajícího nařízení by neměla být časově neomezená, z toho důvodu a také v zájmu poskytnutí času potřebného pro legislativní proces pro přijetí nového systému všeobecných celních preferencí by měla být doba uplatňování nařízení (ES) č. 732/2008 prodloužena do 31. prosince 2013. Začne-li se nové nařízení uplatňovat před uvedeným datem, bude prodloužení odpovídajícím způsobem zkráceno.(5) Rozvojové země, které splňují kritéria způsobilosti pro zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných („GSP+“), by měly mít možnost využívat dodatečné celní preference v rámci tohoto systému, pokud na základě jejich žádosti podané do dne 31. října 2011, případně do 30. dubna 2013 Komise rozhodne o přiznání zvláštního pobídkového režimu těmto zemím do dne 15. prosince 2011, případě do 15. června 2013. U rozvojových zemí, kterým již byly poskytnuty výhody na základě zvláštního pobídkového režimu v důsledku příslušných rozhodnutí Komise z prosince 2008 a června 2010, by měl být tento status během prodloužení stávajícího systému zachován,PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Nařízení (ES) č. 732/2008 se mění takto:1. V názvu se slova „pro období“ a „31. prosince 2011“ zrušují.2. V čl. 8 odst. 2 druhém pododstavci se doplňují písmena c) a d), která znějí:„c) pro účely čl. 9 písm. a) bodu iii) údaje dostupné k 1. září 2010, a to jako roční průměr za tři po sobě jdoucí roky;d) pro účely čl. 9 písm. a) bodu iv) údaje dostupné k 1. září 2012, a to jako roční průměr za tři po sobě jdoucí roky.“3. Článek 9 se mění takto:a) v odstavci 1 se za písm. a) bod ii) vkládají nové body, které znějí:„neboiii) do 31. října 2011, aby jim byl zvláštní pobídkový režim přiznán od 1. ledna 2012;neboiv) do 30. dubna 2013, aby jim byl zvláštní pobídkový režim přiznán od 1. července 2013;“;b) odstavec 3 se mění takto:i) druhá věta se nahrazuje tímto:„Ty země, kterým byl zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných poskytován na základě žádosti podle odst. 1 písm. a) bodu i), nemusí podávat žádost podle odst. 1 písm. a) bodu ii), iii) nebo iv).“;ii) doplňuje se nový pododstavec, který zní:„Ty země, kterým byl zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných poskytován na základě žádosti podle odst. 1 písm. a) bodu ii), nemusí podávat žádost podle odst. 1 písm. a) bodu iii) nebo iv). Ty země, kterým byl zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných poskytován na základě žádosti podle odst. 1 písm. a) bodu iii), nemusí podávat žádost podle odst. 1 písm. a) bodu iv).“(4) V čl. 10 odst. 3 se tečka na konci písmene b) nahrazuje středníkem a za písmeno b) se doplňují nová písmena, která znějí:„neboc) do 15. prosince 2011 v případě žádosti podle čl. 9 odst. 1 písm. a) bodu iii),nebod) do 15. června 2013 v případě žádosti podle čl. 9 odst. 1 písm. a) bodu iv).“(5) V čl. 32 odst. 2 se slova „31. prosince 2011“ nahrazují slovy „31. prosince 2013 nebo dnem stanoveným v následném nařízení, podle toho, co nastane dříve“.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dne [...].Za Evropský parlament Za Radupředseda předseda/předsedkyně [1] Úř. věst. L 334, 12.12.2008, s. 90.[2] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.[3] Úř. věst. L 211, 6.8.2008, s. 1.


Důležité právní upozornění

|

52009PC0322

Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 377/2004 o vytvoření sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví  /* KOM/2009/0322 konecném znení - COD 2009/0098 */

	[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 8.7.2009KOM(2009) 322 v konečném znění2009/0098 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYkterým se mění nařízení Rady (ES) č. 377/2004 o vytvoření sítě styčných úředníků pro přistěhovalectvíDŮVODOVÁ ZPRÁVA1. SOUVISLOSTI NÁVRHU-  Odůvodnění a cíle návrhuTímto návrhem se mění nařízení (ES) č. 377/2004 o vytvoření sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví[1] (dále jen „nařízení“), což je nutné k zajištění účinného využívání tohoto důležitého nástroje spolupráce při řízení migrace a správě vnějších hranic. Cílem návrhu je přizpůsobit s ohledem na praktické zkušenosti nařízení změnám v právních předpisech Společenství, které vstoupily v platnost po jeho přijetí.-  Obecné souvislostiRada dne 19. února 2004 s ohledem na podnět Řecka a stanovisko Evropského parlamentu přijala nařízení (ES) č. 377/2004, kterým se stanoví povinnost zavést formy spolupráce mezi styčnými úředníky pro přistěhovalectví členských států, cíle této spolupráce, funkce a kvalifikace styčných úředníků a jejich odpovědnost vůči hostitelské zemi a vysílajícímu členskému státu. Pro účely nařízení se „styčným úředníkem pro přistěhovalectví“ rozumí každý zástupce členského státu vyslaný imigračním úřadem nebo jiným příslušným orgánem do zahraničí, aby navázal a udržoval styky s orgány hostitelské země s cílem přispět k předcházení nedovolenému přistěhovalectví a boji proti němu, pomoc při navracení nelegálních přistěhovalců a řízení legální migrace osob. Patří mezi ně také „styční úředníci působící na letištích“, „poradci v oblasti dokladů“ a „styční důstojníci vnitrostátních donucovacích orgánů“, pokud rovněž plní výše uvedené úkoly.Styční úředníci pro přistěhovalectví jsou obvykle na přiměřenou dobu, kterou stanoví vysílající členský stát, vysíláni do konzulárních úřadů členských států ve třetích zemích nebo do příslušných orgánů jiných členských států, ale též do příslušných orgánů třetích zemí a mezinárodních organizací.Dne 26. října 2004 přijala Rada nařízení (ES) č. 2007/2004 o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (agentura FRONTEX, dále jen „agentura“)[2]. Podle čl. 2 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení má agentura provádět analýzu rizik. Ta musí být založena na nejširších možných zdrojích, které budou ale shromažďovat a poskytovat především příslušné orgány členských států. Za účelem splnění svého úkolu musí agentura také usnadňovat operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi. Může rovněž spolupracovat s příslušnými orgány třetích zemí nebo s mezinárodními organizacemi v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito subjekty. Tato spolupráce mimo jiné zahrnuje výměnu zkušeností týkajících se otázek kontroly hranic, školení pohraniční stráže, výměny operativních informací a společných operací. Agentura nemá stálé zastoupení v třetích zemích. Ačkoli styční úředníci pro přistěhovalectví vyslaní do příslušných třetích zemí značně přispívají k plnění výše uvedených úkolů agentury, jejich potenciál ještě není dostatečně využit vzhledem k nedostatečným vazbám mezi styčnými úředníky a agenturou.Klíčovými prvky pro zlepšení spolupráce jsou strukturované a bezpečné komunikační prostředky určené styčným úředníkům pro přistěhovalectví, kteří pracují v terénu, a k výměně informací s ostatními členskými státy. Rozhodnutí Rady 2005/267/ES ze dne 16. března 2005[3] o zřízení bezpečné webové informační a koordinační sítě pro služby řízení migrace členských států (známé jako „ICONet“), které doplňuje rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2005[4], kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Rady, poskytuje platformu pro výměnu strategických, taktických a operativních informací týkajících se pohybu nelegálních migrantů. „Síť styčných úředníků pro přistěhovalectví“ je samostatnou součástí sítě ICONet sestávající z pododdílů pro styčné úředníky pro přistěhovalectví (nyní se nepoužívají), pro ústředny SÚP / vnitrostátní jednotky členských států a pro regionální informace. Síť ICONet se dále dělí na zeměpisné oblasti, odkud mohou styční úředníci pro přistěhovalectví získat všechny příslušné informace (např. zprávy o jednotlivých zemích, analýzu rizik).Z praktických zkušeností je zřejmé, že síť styčných úředníků pro přistěhovalectví zjevně není dostatečně využívána. Komise navrhuje, aby se podpořilo využívání tohoto bezpečného a snadno dostupné nástroje komunikace tím, že se do příslušného článku nařízení vloží odkaz na tuto síť.Několik členských států se neformálně dohodlo, že povedou regionální sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví v Africe a že uspořádají v této souvislosti několik zasedání. Vzhledem k tomu, že podle současného znění nařízení mohou pouze členské státy, které předsedají Radě Evropské unie (nebo členské státy zastupující předsednictví), přebírat iniciativu k pořádání takových zasedání, Komise navrhuje upřesnění v tom smyslu, že pořádat tyto zasedání mohou také členské státy, které souhlasily s vedením regionálních sítí.Pokud jde o povinnost podávat zprávy, nařízení stanoví, že „ Na konci každého pololetí vypracuje členský stát, který předsedá Radě Evropské unie, nebo v případě, že tento členský stát není v zemi nebo regionu zastoupen, členský stát zastupující předsednictví pro Radu a Komisi zprávu o činnosti sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví, v nichž je zastoupen, jakož i zprávu o situaci v hostitelské zemi ohledně nedovoleného přistěhovalectví. Tato zpráva je vypracována podle vzoru a na formuláři vypracovaném Komisí [5] . Tyto zprávy představují hlavní způsob podávání informací pro přípravu hodnotící zprávy předkládané Radě, kterou na konci předsednického období vypracuje Komise, o současné situaci v každé třetí zemi, do které jsou styční úředníci členských států pro přistěhovalectví vysíláni.“Od vstupu nařízení v platnost bylo předloženo šest zpráv o činnostech sítí styčných úředníků pro ilegální přistěhovalectví, a to předsednictvím Spojeného království, Rakouska, Finska, Německa, Portugalska a Slovinska, které se zaměřily pouze na vybrané třetí země. Komise nemůže na základě zpráv předsednictví splnit svou povinnost předložit Radě komplexní hodnotící zprávu. Vzhledem k tomu, že v současné době jsou styční úředníci pro přistěhovalectví členských států vysláni do více než 130 třetích zemí, nejsou tato ustanovení týkající se povinnosti podávat zprávy v praxi použitelná. Proto Komise navrhuje přizpůsobit vhodným způsobem příslušná ustanovení.Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES ze dne 23. května 2007 se zřizuje Fond pro vnější hranice na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 jako součásti obecného programu Solidarita a řízení migračních toků[6] s cílem přispět k posílení prostoru svobody, bezpečnosti a práva a k uplatňování zásady solidarity mezi členskými státy. Dostupné zdroje tohoto fondu mohou být využity na zlepšení činností, které organizují konzulární a jiné služby členských států ve třetích zemích, včetně činností styčných úředníků pro přistěhovalectví. Jak stanoví čl. 4 odst. 4 písm. a) tohoto rozhodnutí, Fond pro vnější hranice podporuje posílení operativní schopnosti sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví a účinnější spolupráci mezi členskými státy prostřednictvím jejich sítě.V červnu 2008 Komise přijala sdělení o společné přistěhovalecké politice[7], které stanoví zásady, opatření a nástroje vycházející z hlavních bodů ze zasedání Evropské rady v Tampere, Haagského programu a globálního přístupu k migraci z roku 2005. V návaznosti na toto sdělení Evropská rada přijala ve dnech 15.–16. října 2008 Evropský pakt o přistěhovalectví a azylu[8], ve kterém zdůrazňuje nutnost větší spolupráce mezi členskými státy a Komisí a mezi zeměmi původu a tranzitními zeměmi s cílem kontrolovat nedovolené přistěhovalectví.-  Platné předpisy vztahující se na oblast návrhuNařízení Rady (ES) č. 377/2004 ze dne 19. února 2004 o vytvoření sítě styčných úředníků pro přistěhovalectvíRozhodnutí Rady 2005/267/ES ze dne 16. března 2005[9] o zřízení bezpečné webové informační a koordinační sítě pro služby řízení migrace členských státůRozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2005[10], kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Rady 2005/267/EHSMemorandum o porozumění týkající se vývoje bezpečné webové informační a koordinační sítě pro služby řízení migrace členských států uzavřené mezi Evropskou komisí a Evropskou agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie[11].2. KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ-  Konzultace zainteresovaných stranČlenské státy byly nejdříve konzultovány koncem roku 2006 v rámci finského předsednictví na základě dotazníku pracovní skupiny Rady pro CIREFI (Středisko pro informace a diskusi v oblasti hranic a přistěhovalectví). Tyto odpovědi projednal v březnu 2007 Strategický výbor pro přistěhovalectví, hranice a azyl (SCIFA).Členské státy zejména došly k závěru, že povinnost předkládat rozsáhlé zprávy podle článku 6 nařízení není vhodná, a zdůraznily, že by bylo přínosné více zapojit do činností agenturu. Také vyjádřily přání posílit používání sítě ICONet a zlepšit spolupráci mezi styčnými úředníky pro přistěhovalectví v Africe. Tato spolupráce byla koncem jara 2007 projednávána na zasedání odborníků a v říjnu 2007 ve Výboru pro přistěhovalectví a azyl.V březnu 2008 Komise rozeslala dotazník, který obsahoval různé možnosti, pokud jde o změnu nařízení Rady (ES) č. 377/2004. Na základě odpovědí, jež Komise obdržela, předložila v říjnu 2008 Výboru pro přistěhovalectví a azyl neformální pracovní dokument obsahující konkrétní návrhy na změnu příslušných ustanovení nařízení. Komise navrhovala předložit v první fázi nutné změny, pokud jde o povinnost předkládat zprávy, zapojení agentury a zlepšování fungování sítě ICONet. V druhé fázi by byla v souvislosti s revizí nařízení o agentuře plánované na rok 2010 prověřena nutnost a možnost vytvoření funkce styčného úředníka pro přistěhovalectví za EU, který by mohl být vysílán s cílem zastupovat zájmy všech členských států a příslušných subjektů EU. Součástí této revize by také bylo zvážení možnosti přenést odpovědnost za řízení sítě ICONet z Komise na agenturu.Členské státy podpořily tyto návrhy, včetně dvoufázových opatření.-  Posouzení dopadůPosouzení dopadů nebylo vypracováno, protože tento návrh zavádí do stávajících právních předpisů malé změny zejména technického charakteru. Tyto změny nebudou mít žádný znatelný dopad na hospodářství, sociální oblast či oblast životního prostředí. Navíc je cílem politiky zlepšování právní úpravy mimo jiné zjednodušovat a zlepšovat stávající právní předpisy v souladu se zásadou proporcionality. Tento návrh tyto cíle splňuje tím, že zajišťuje soulad se změnami v právním řádu Společenství, které vstoupily v platnost od přijetí nařízení s ohledem na praktické zkušenosti získané při jeho provádění.3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU-  Shrnutí navrhovaných opatřeníNavrhovanými změnami se zavádí spolupráce mezi agenturou a sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví a její právní základ, podporuje se využívání sítě ICONet pro pravidelnou výměnu informací a praktických zkušeností, zdůrazňuje možnost využití dostupných finančních prostředků Společenství ke vzniku sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví a jejich bezproblémové fungování a racionalizuje se systém podávání zpráv, který souvisí s činnostmi zřízených sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví, a zároveň se zajistí řádné informování Evropského parlamentu jako spolutvůrce právních předpisů[12] v této oblasti politiky.-  Právní základUstanovení čl. 63 odst. 3 písm. b) a článek 66 Smlouvy o založení Evropského společenství tvoří právní základ tohoto návrhu nařízení, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 377/2004 ze dne 19. února 2004 o vytvoření sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví, jež je založen na těchto článcích a blíže stanoví, jak tyto sítě fungují.-  Zásada subsidiarityPodle čl. 63 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES Společenství má pravomoc přijmout opatření týkající se nedovoleného přistěhovalectví a nedovoleného pobytu včetně vracení osob, které neoprávněně pobývají v některém členském státě. Podle článku 66 musí Rada přijímat postupem podle článku 67 opatření k zajištění spolupráce mezi příslušnými složkami správních orgánů členských států, jakož i spolupráce mezi těmito složkami a Komisí. Stávající právní předpisy Společenství o vytvoření a fungování sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví musí být přizpůsobeny s ohledem na změny v právních předpisech Společenství a na praktické zkušenosti získané v této souvislosti.Cílů tohoto návrhu nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států.-  Zásada proporcionalityČlánek 5 Smlouvy o ES stanoví, že opatření ze strany Společenství nesmí přesáhnout to, co je nezbytné za účelem dosažení cílů Smlouvy. Forma zvolená pro opatření Společenství musí umožnit, aby návrh dosáhl daného cíle a opatření mohlo být provedeno co nejúčinněji. Navrhovaná iniciativa, tj. změna nařízení, rozvíjí ustanovení schengenského acquis v oblasti boje proti nedovolenému přistěhovalectví a zajišťuje spolupráci mezi příslušnými orgány a mezi příslušnými složkami správních orgánů členských států, jakož i spolupráce mezi těmito složkami a Komisí. Návrh je tedy v souladu se zásadou proporcionality.-  Volba nástrojeNavrhovaný nástroj: nařízení.Jiné nástroje by nebyly vhodné, neboť tímto návrhem se mění nařízení.4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKYNávrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.5. DALŠÍ INFORMACE-  Důsledky protokolů připojených ke Smlouvám a dohod o přidružení uzavřených se třetími zeměmiPrávním základem tohoto návrhu je hlava IV Smlouvy o ES s tím, že se uplatní systém „proměnné geometrie“ stanovený v protokolech o postavení Spojeného království, Irska a Dánska a v schengenském protokolu. Tento návrh vychází ze schengenského acquis . Proto musí být zohledněny tyto důsledky plynoucí z různých protokolů:Spojené království a IrskoSpojené království se účastní tohoto nařízení v souladu s článkem 5 Protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o ES a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis .Irsko se účastní tohoto nařízení v souladu s článkem 5 Protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o ES a v souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis .DánskoPodle Protokolu ke Smlouvě o EU a Smlouvě o ES o postavení Dánska se Dánsko v Radě neúčastní přijímání opatření navrhovaných podle hlavy IV Smlouvy o ES, s výjimkou „opatření k určení těch třetích zemí, jejichž státní příslušníci při překračování vnějších hranic členských států musí mít vízum, a na opatření o jednotném vzoru víz“.Tento návrh rozvíjí schengenské acquis a článek 5 protokolu uvádí, že „do šesti měsíců poté, co Rada přijala návrh nebo iniciativu k doplnění schengenského acquis podle ustanovení hlavy IV Smlouvy o založení Evropského společenství, se Dánsko rozhodne, zda toto rozhodnutí Rady provede ve svém vnitrostátním právu“.Island a NorskoPokud jde o Island a Norsko, rozvíjí tento návrh ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [13].ŠvýcarskoPokud jde o Švýcarsko, rozvíjí tento návrh ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [14].LichtenštejnskoPokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí tento návrh ustanovení schengenského acquis ve smyslu protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [15].-  Podrobné vysvětlení návrhuČlánek 1V čl. 1 odst. 1 a čl. 1 odst. 2 a) se propaguje využívání bezpečné webové informační a koordinační sítě pro služby řízení migrace členských států (ICONet) pro výměnu informací o vysílání styčných úředníků pro přistěhovalectví a výměnu informací a praktických zkušeností mezi styčnými úředníky pro přistěhovalectví.Ustanovení čl. 1 odst. 2 písm. b) stanoví užší spolupráci mezi agenturou a sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví.Ustanovení čl. 1 odst. 2 písm. c) umožňuje vedle státu, který předsedá Radě Evropské unie, nebo členského státu zastupujícího předsednictví i jakémukoli jinému členskému státu přebírat iniciativu k pořádání zasedání styčných úředníků pro přistěhovalectví.Ustanovení čl. 1 odst. 3 zjednodušuje povinnost podávání zpráv podle nařízení. Rovněž stanoví, že příslušné orgány EU musí být pravidelně informovány o činnostech sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví v konkrétních regionech či zemích, jež jsou pro Evropskou unii mimořádně zajímavé, i o situaci v těchto regionech či zemích ve věcech souvisejících s nedovoleným přistěhovalectvím.2009/0098 (COD)NávrhNAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADYze dne […],kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 377/2004 o vytvoření sítě styčných úředníků pro přistěhovalectvíEVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 63 odst. 3 písm. b) a článek 66 zmíněné smlouvy,s ohledem na návrh Komise[16],v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy,vzhledem k těmto důvodům:1.  Nařízení Rady (ES) č. 377/2004 ze dne 19. února 2004 o vytvoření sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví[17] stanoví povinnost zavést formy spolupráce mezi styčnými úředníky pro přistěhovalectví členských států, cíle této spolupráce, funkce a kvalifikaci styčných úředníků a jejich odpovědnost vůči hostitelské zemi a vysílajícímu členskému státu.2.  Rozhodnutím Rady 2005/267/ES[18] byla zřízena bezpečná webová informační a koordinační síť pro služby řízení migrace členských států (ICONet) pro výměnu informací o nedovolené migraci, nedovoleném vstupu a navracení neoprávněně pobývajících osob. Do výměny informací mají být zapojeny také sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví.3.  Nařízením (ES) č. 2007/2004 byla zřízena Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (agentura FRONTEX)[19]. Úkolem agentury FRONTEX je příprava obecných a cílených analýz rizik, které budou předloženy Radě a Komisi.4.  Styční úředníci pro přistěhovalectví shromažďují informace týkající se nedovoleného přistěhovalectví pro použití na operativní úrovni, na strategické úrovni nebo na obou úrovních. Tyto informace by mohly velmi přispět k činnostem agentury FRONTEX souvisejících s analýzou rizik a za tímto účelem by měla být zavedena užší spolupráce mezi styčnými úředníky pro přistěhovalectví a agenturou FRONTEX.5.  Všechny členské státy by měly mít možnost, pokud to považují za vhodné, iniciovat zasedání mezi styčnými úředníky pro přistěhovalectví vyslanými do konkrétní třetí země nebo regionu s cílem posílit spolupráci mezi nimi.6.  Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES ze dne 23. května 2007 se zřizuje Fond pro vnější hranice na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 jako součásti obecného programu Solidarita a řízení migračních toků[20] s cílem přispět k posílení prostoru svobody, bezpečnosti a práva a k uplatňování zásady solidarity mezi členskými státy. Dostupné zdroje tohoto fondu mohou být využity na zlepšení činností, které organizují konzulární a jiné služby členských států ve třetích zemích, a na posílení operativní schopnosti sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví, čímž se zefektivní spolupráce mezi členskými státy prostřednictvím těchto sítí.7.  Rada, Evropský parlament a Komise by měly být pravidelně informovány o činnostech sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví v konkrétních regionech či zemích, jež jsou pro Evropskou unii mimořádně zajímavé, i o situaci v těchto regionech či zemích ve věcech souvisejících s nedovoleným přistěhovalectvím. Výběr konkrétních regionů či zemí, jež jsou pro Evropskou unii mimořádně zajímavé, by měl vycházet z objektivních migračních ukazatelů, jako např. statistiky týkající se nedovolené migrace a analýz rizik vypracovaných agenturou FRONTEX, a měly by odpovídat celkové politice vnějších vztahů EU.8.  Nařízení (ES) č. 377/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.9.  Vzhledem k tomu, že cílů navrhovaných opatření, tedy úpravy stávajících právních předpisů Společenství týkajících se vytvoření a fungování sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví s ohledem na změny v právních předpisech Společenství a na praktické zkušenosti získané v této souvislosti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států a lze jich tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality, jak stanoví uvedený článek, nepřekročí toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.10.  Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané čl. 6 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii, které odráží Evropská úmluva o ochraně lidských práv a základních svobod a také Listina základních práv Evropské unie.11.  Spojené království se účastní tohoto nařízení podle článku 5 Protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství a podle čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis [21] .12.  Irsko se účastní tohoto nařízení v souladu s článkem 5 Protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství a s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis [22] .13.  V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis podle hlavy IV části třetí Smlouvy o založení Evropského společenství, mělo by se Dánsko rozhodnout v souladu s článkem 5 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.14.  Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [23], která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A a E rozhodnutí Rady 1999/437/ES[24] o některých opatřeních uplatňování uvedené dohody.15.  Ve vztahu ke Švýcarsku je toto nařízení rozpracováním ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací[25] o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis , které spadá do oblasti uvedené v čl. 1 bodu A a E rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES[26].16.  Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A a E rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/261/ES[27].PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1 ZměnyNařízení (ES) č. 377/2004 se mění takto:17.  V čl. 3 odst. 1 zrušuje druhá věta a doplňuje se nový odstavec 3, který zní:„3. Informace uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou zveřejněny na bezpečné webové informační a koordinační síti pro služby řízení migrace členských států zřízené rozhodnutím Rady 2005/267/ES[28] (dále jen „ICONet“) v oddíle věnovaném sítím styčných úředníků pro přistěhovalectví. Komise předá tyto informace také Radě.“18.  Článek 4 se mění takto:a) V odstavci 1 se druhá odrážka nahrazuje tímto:„– vyměňují si informace a praktické zkušeností, zejména na zasedáních a prostřednictvím sítě ICONet.“b) odstavec 2 se nahrazuje tímto:„2. Zástupci Komise a agentury FRONTEX zřízené nařízením (ES) č. 2007/2004 mají právo účastnit se zasedání organizovaných v rámci sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví; vyžadují-li to však operativní důvody, mohou se zasedání konat i bez přítomnosti těchto zástupců. V případě potřeby mohou být též přizvány jiné orgány.“c) V odstavci 3 se doplňuje nová věta, která zní:„Tato zasedání se mohou konat také na podnět jiných členských států.“19.  Článek 6 se nahrazuje tímto:„1. Na konci každého pololetí vypracuje členský stát, který předsedá Radě Evropské unie, nebo v případě, že tento členský stát není v zemi nebo regionu zastoupen, členský stát zastupující předsednictví pro Radu, Evropský parlament a Komisi zprávu o činnosti sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví v konkrétních regionech či zemích, jež jsou pro Evropskou unii předmětem zvláštního zájmu, i o situaci v těchto regionech či zemích ve věcech souvisejících s nedovoleným přistěhovalectvím. Po konzultaci s členskými státy a Komise by měl výběr konkrétních regionů či zemí, jež jsou pro Evropskou unii předmětem mimořádného zájmu, vycházet z objektivních migračních ukazatelů, jako např. statistiky týkající se nedovolené migrace a analýzy rizik vypracované agenturou FRONTEX, a odpovídat celkové politice vnějších vztahů EU.2. Tyto zprávy jsou vypracovávány v souladu se vzorem podle rozhodnutí Komise 2005/687/ES[29] a obsahují příslušná kritéria výběru.3. Komise na základě výše uvedených zpráv každoročně předloží Radě a Evropskému parlamentu faktické shrnutí týkající se vývoje sítí styčných úředníků pro přistěhovalectví.“Článek 2 Vstup v platnostToto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství.V Bruselu dne […]Za Evropský parlament Za Radupředseda / předsedkyně předseda / předsedkyně[…] […] [1] Úř. věst. L 64, 2.3.2004, s. 1.[2] Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.[3] Úř. věst. L 83, 1.4.2005, s. 48.[4] K(2005) 5159 v konečném znění.[5] Rozhodnutí Komise ze dne 29. září 2005, Úř. věst. L 264, 8.10.2005, s. 8.[6] Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 22.[7] KOM(2008) 359 v konečném znění.[8] Dokument Rady 13440/08.[9] Úř. věst. L 83, 1.4.2005, s. 48.[10] K(2005) 5159 v konečném znění.[11] K(2007) 374.[12] Rozhodnutí Rady ze dne 22. prosince 2004, podle něhož se na určité oblasti obsažené v hlavě IV třetí části Smlouvy o založení Evropského společenství použije postup podle článku 251 uvedené smlouvy, Úř. věst. L 396, 31.12.2004, s. 45.[13] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.[14] Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.[15] Úř. věst. L […], […], s. […].[16] Úř. věst. C […], […], s. […].[17] Úř. věst. L 64, 2.3.2004, s. 1.[18] Úř. věst. L 83, 1.4.2005, s. 48.[19] Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.[20] Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 22.[21] Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.[22] Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.[23] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.[24] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.[25] Úř. věst. L53, 27.2.2008, s. 1.[26] Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1.[27] Úř. věst. L 83, 26.3.2008, s. 3.[28] Úř. věst. L 83, 1.4.2005, s. 48.[29] Úř. věst. L 264, 8.10.2005, s. 8.