               EVROPSKÁ KOMISE
            V Bruselu dne 5.7.2016
            COM(2016) 442 final
            2016/0204(APP)
            Návrh
            ROZHODNUTÍ RADY,
            kterým se stanoví víceletý rámec pro Agenturu Evropské unie pro základní práva na období 2018–2022

               DŮVODOVÁ ZPRÁVA

               1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

               •Odůvodnění a cíle návrhu

                  Dne 15. února 2007 přijala Rada nařízení (ES) č. 168/2007 (dále jen „nařízení“)
                     1
                   o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva (dále jen „agentura“). Agentura zahájila svou činnost dne 1. března 2007.

                  Cílem agentury je poskytovat pomoc a odborné znalosti o otázkách základních práv příslušným orgánům, subjektům, úřadům a agenturám Unie a členských států při provádění právních předpisů Unie a podporovat je tak při přijímání opatření a rozhodování o postupech v oblastech spadajících do jejich působnosti tak, aby plně dodržovaly základní práva. Úkoly svěřené agentuře jsou stanoveny v článku 4 nařízení a týkají se shromažďování, analýzy a šíření spolehlivých a srovnatelných informací a údajů, vývoje metod a norem pro zlepšení srovnatelnosti, objektivity a spolehlivosti údajů na evropské úrovni a sestavování závěrů a stanovisek k zvláštním tematickým oblastem, určených orgánům Unie a členským státům. Agentura též zvyšuje povědomí veřejnosti o základních právech a šíří informace o své činnosti. Agentura plní své úkoly v rámci oblasti působnosti práva Unie. Při své činnosti se odvolává na základní práva definovaná v článku 6 Smlouvy o Evropské unii. Agentura není zákonodárným ani normalizačním orgánem. Nesmí se zabývat zákonností aktů Unie ani otázkou, zda členské státy plní své povinnosti podle právních předpisů Unie. Její činnost napomáhá při poskytování údajů, pomoci a odborných znalostí týkajících se problematiky základních práv s cílem podpořit tvorbu politik založenou na důkazech napříč EU, a tím též přispívá k rozvoji kultury základních práv v EU.

                  Podle článku 5 nařízení jsou tematické oblasti činnosti agentury určovány prostřednictvím víceletého rámce stanoveného na období pěti let. Agentura plní své úkoly v rámci tematických oblastí určených tímto rámcem. Víceletý rámec není pracovním programem. Pracovní programy agentury přijímá každý rok její správní rada v rámci tematických oblastí stanovených víceletým rámcem, a to poté, co Komise vydá své stanovisko. V návaznosti na žádosti Evropského parlamentu, Rady nebo Komise podle čl. 4 odst. 1 písm. c) a d) nařízení může agentura pracovat mimo tyto tematické oblasti, pokud to její finanční a lidské zdroje dovolí.

                  Cílem tohoto návrhu je stanovit víceletý rámec agentury na období 2018–2022, jak je stanoveno v článku 5 nařízení. Platnost současného víceletého rámce (2013–2017) uplyne na konci roku 2017.

                  Víceletý rámec agentury na období pěti let musí vycházet z řady prvků stanovených v článku 5 nařízení, například:

                  i) Komise konzultuje při přípravě svého návrhu správní radu;

                  ii) víceletý rámec musí být v souladu s prioritami Unie, s řádným přihlédnutím k pokynům vyplývajícím z usnesení Evropského parlamentu a ze závěrů Rady v oblasti základních lidských práv;

                  iii) víceletý rámec musí řádně zohledňovat finanční a lidské zdroje agentury;

                  iv) víceletý rámec musí obsahovat ustanovení, jejichž záměrem je zajistit komplementaritu vzhledem k oblastem působnosti dalších orgánů, úřadů a agentur Unie, jakož i Rady Evropy a dalších mezinárodních organizací působících v oblasti základních práv;

                  v) víceletý rámec musí mezi tematické oblasti zahrnout boj proti rasismu, xenofobii a s nimi spojené netoleranci.

                  Při přípravě tohoto návrhu zohlednila Komise následující aspekty:

                  i) potřebu zajistit, aby se práce agentury s přihlédnutím k jejím finančním a lidským zdrojům dále zaměřovala na klíčové oblasti;

                  ii) potřebu zaručit kontinuitu práce agentury, především vzhledem k tomu, že je důležité, aby agentura v průběhu let poskytla relevantní, objektivní, spolehlivé a srovnatelné údaje;

                  iii) konzultace prováděné agenturou a interní a externí hodnocení agentury.

                  Navržená témata:

                  Na základě výše uvedeného Komise navrhuje řídit se stanoviskem správní rady agentury, podle něhož by se měly potvrdit předchozí tematické oblasti a současně odstranit vyloučení justiční spolupráce v trestních věcech a přidat odkaz na policejní spolupráci. Navíc by v rámci tématu týkajícího se integrace Romů byly posíleny aspekty sociálního začleňování. Tematické oblasti navržené pro víceletý rámec agentury na období 2018–2022 jsou tudíž tyto:

                  a)
                        přístup ke spravedlnosti a oběti trestných činů;

                  b)
                        rovnost a nediskriminace;

                  c)
                        informační společnost, a zejména respektování soukromého života a ochrana osobních údajů;

                  d)
                        justiční a policejní spolupráce;

                  e)
                        migrace, hranice, azyl a integrace uprchlíků a migrantů;

                  f)
                        rasismus, xenofobie a s nimi spojená nesnášenlivost;

                  g)
                        práva dítěte;

                  h)
                        integrace Romů a sociální začleňování.

               •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky a s ostatními politikami Unie

               Současný víceletý rámec (2013–2017) byl stanoven dne 11. března 2013 rozhodnutím Rady č. 252/2013/EU
                  2
               . Článek 2 tohoto rozhodnutí vymezuje následující tematické oblasti:

               a)
                     přístup ke spravedlnosti;

               b)
                     oběti trestných činů, včetně odškodňování obětí trestných činů;

               c)
                     informační společnost, a zejména respektování soukromého života a ochrana osobních údajů;

               d)
                     integrace Romů;

               e)
                     justiční spolupráce v jiných než trestních věcech;

               f)
                     práva dítěte;

               g)
                     diskriminace založená na pohlaví, rase, barvě pleti, etnickém nebo sociálním původu, genetických rysech, jazyku, náboženském vyznání nebo přesvědčení, politických názorech či jakýchkoli jiných názorech, příslušnosti k národnostní menšině, majetku, narození, zdravotním postižení, věku nebo sexuální orientaci;

               h)
                     přistěhovalectví a integrace migrantů, víza, ochrana hranic a azyl;

               i)
                     rasismus, xenofobie a s nimi spojená netolerance.

                  Tento návrh potvrzuje význam tematických oblastí stanovených pro agenturu na období 2013–2017 pro další pětileté období. Žádné téma není staženo. Potvrzením současných témat bude zajištěna kontinuita a konzistentnost v činnosti agentury. Tím bude mít agentura možnost pokračovat v práci a zopakovat rozsáhlé studie v těchto oblastech, aby byla zlepšena srovnatelnost a byly určeny trendy. Agentura bude díky tomu moci i zvýšit spolehlivost, objektivitu, relevanci a srovnatelnost shromážděných údajů nebo údajů, které mají být shromažďovány v těchto oblastech. Bude též moci rozvíjet a vylepšovat své odborné znalosti v těchto oblastech.

               Podle čl. 5 odst. 2 písm. c) je třeba, aby byl víceletý rámec v souladu s prioritami Unie, s řádným přihlédnutím k pokynům vyplývajícím z usnesení Evropského parlamentu a ze závěrů Rady v oblasti základních lidských práv. Otázky, jež se týkají základních práv a jež byly v posledních letech předmětem usnesení Evropského parlamentu
                  3
                a závěrů Rady
                  4
               , ve velké míře potvrzují význam navržených témat pro víceletý rámec na období 2018–2022. Poukazují též na význam začlenění policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech.

               V souladu s návrhem dále zůstává ústředním tématem činnosti agentury rasismus, xenofobie a s nimi spojená nesnášenlivost, což je v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení a s potřebou podpořit Komisi a členské státy údaji a odbornými znalostmi, které se týkají provádění rámcového rozhodnutí Rady 2008/913/SVV o boji proti některým formám a projevům rasismu a xenofobie prostřednictvím trestního práva
                  5
               .

               Kromě toho pokračující orientace na rovnost a nediskriminaci, práva dítěte, migraci a azyl, ochranu osobních údajů, přístup ke spravedlnosti, práva obětí a justiční spolupráci bude též dále podporovat provádění právních předpisů a politik EU v dalších důležitých oblastech základních práv
                  6
               . Výraznou prioritou a oblastí, kde na agenturu ještě čeká hodně úkolů, zůstává i integrace Romů. Zdůrazňování sociálního začleňování v tomto ohledu, jak ho navrhuje správní rada agentury, je v řádném souladu s vývojem EU v této oblasti
                  7
               .

               A konečně, podle čl. 5 odst. 2 písm. e) nařízení obsahuje návrh ustanovení, jejichž záměrem je zajistit vzájemnou doplňkovost s působností dalších institucí a jiných subjektů Unie, jakož i Rady Evropy a dalších mezinárodních organizací působících v oblasti základních práv
                  8
               . Agenturami a institucemi Unie, jichž se tento návrh nejvíce dotýká, jsou Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (EASO)
                  9
               , Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích (FRONTEX)
                  10
               , Evropský institut pro rovnost žen a mužů (EIGE)
                  11
               , evropský inspektor ochrany údajů (EIOÚ)
                  12
               , Agentura Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA)
                  13
               , Evropská jednotka pro soudní spolupráci (EUROJUST)
                  14
               , Evropský policejní úřad (EUROPOL)
                  15
               , Evropská policejní akademie (CEPOL)
                  16
               , Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (EUROFOUND)
                  17
                a Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA)
                  18
               .

               2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právní základ

               Právním základem rozhodnutí, kterým se stanoví víceletý rámec na období 2018–2022, je článek 352 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Ten byl i právním základem rozhodnutí, kterým se stanoví víceletý rámec na období 2013–2017.

               Je zapotřebí poznamenat, že právním základem prvního víceletého rámce 2007–2012 byl čl. 5 odst. 1 nařízení o zřízení agentury (nařízení Rady č. 168/2007). Tento právní základ však již nelze použít, jelikož se jedná o sekundární právní základ ve smyslu rozsudku Soudního dvora Evropské unie ve věci C-133/06
                  19
               . Právním základem návrhů víceletých rámců by mělo být ustanovení Smlouvy. Jelikož neexistuje žádné jiné (konkrétnější) ustanovení, právním základem by měl být právní základ nařízení o zřízení agentury, jež bylo přijato na základě článku 308 dřívější Smlouvy o založení Evropského společenství. Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost představuje pozměněné znění tohoto článku nyní článek 352 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU)

               •Subsidiarita

               Ustanovení čl. 5 odst. 1 nařízení o zřízení agentury stanoví, že víceletý rámec agentury má být přijat jednou za pět let Radou, jednající na návrh Komise a po konzultaci Evropského parlamentu. Jedná se tudíž o opakující se a povinnou iniciativu EU, umožňující potvrdit nebo aktualizovat tematické oblasti, na něž by agentura měla zaměřit svou činnost v příštím pětiletém období.

               •Proporcionalita

               Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, jelikož má formát a oblast působnosti stanovené nařízením. Komise nemá žádný prostor k volnému uvážení. Je též zapotřebí konstatovat, že agentura byla zřízena s cílem vytvořit soubor důležitých, objektivních, spolehlivých a srovnatelných informací a údajů o otázkách základních práv na evropské úrovni, aby byla zaplněna znalostní mezera v oblastech, jichž se dotýká víceletý rámec. V současnosti neexistuje žádný méně zatěžující způsob shromažďování a centralizace srovnatelných důležitých informací o základních právech ze všech členských států na podporu rozvoje politik založených na důkazech v EU v oblasti základních práv. To potvrdilo externí hodnocení agentury provedené v roce 2012
                  20
               .

               •Volba nástroje

               Neexistuje možnost výběru nástroje. Článek 5 nařízení stanoví, že víceletý rámec agentury stanoví Rada, jednající na návrh Komise a po konzultaci Evropského parlamentu.

               V souladu s článkem 352 SFEU, který je právním základem návrhu, přijme Rada své rozhodnutí jednomyslně na návrh Komise a po obdržení souhlasu Evropského parlamentu.

               3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

               •Hodnocení ex post

                  Podle čl. 30 odst. 4 nařízení bylo v roce 2012 provedeno externí hodnocení
                     21
                  . Přineslo příznivé posouzení z hlediska vhodnosti pomoci a odborných poznatků agentury. Nové externí hodnocení bude provedeno v roce 2017 a prozkoumá pokrok a úspěchy od posledního hodnocení. Zahrne způsob, jakým agentura provedla svůj pracovní program v rámci víceletého rámce na období 2013–2017 (viz též bod 5 níže o dalších úpravách týkajících se sledování, hodnocení a podávání zpráv).

               •Konzultace zúčastněných stran a shromažďování a používání odborných poznatků

                  Podle nařízení musí Komise při přípravě svého návrhu o víceletém rámci konzultovat správní radu agentury. Komise požádala správní radu agentury na jejím zasedání ve dnech 19. a 20. května 2015 o přípravu podkladů pro stanovisko, které má být Komisi předloženo začátkem roku 2016. Stanovisko uvádějící názory správní rady pro revizi současného víceletého rámce bylo Komisi předloženo dne 1. března 2016
                     22
                  . Stanovisko vychází z diskusí v průběhu zasedání správní rady v září 2015, cílené konzultace zúčastněných stran v září 2015, zasedání zúčastněných stran v listopadu 2015, stanoviska vědeckého výboru agentury a přezkumu v polovině období týkajícího se činností agentury v období 2013–2015
                     23
                  . V souvislosti se svým návrhem konzultovala Komise též správní radu agentury na jejím zasedání ve dnech 19. a 20. května 2016.

                  Přezkum v polovině období týkající se činností agentury v období 2013–2015 vyvodil závěry týkající se důležitosti tematických cílů současného víceletého rámce a potřebu dalšího rozvoje odborných znalostí agentury a souboru údajů v těchto oblastech. Základem tohoto závěru byla hodnotící zpráva posuzující úspěchy v každé tematické oblasti a navrhující předběžnou analýzu dopadu dosaženého v různých tematických oblastech.

                  Cílená konzultace zúčastněných stran
                     24
                   se opírala o dotazník o víceletém rámci a jeho revizi. Podle 86 % všech respondentů byla témata současného víceletého rámce stále důležitá a měla by být zachována v novém víceletém rámci agentury pro období 2018–2022. To potvrdilo setkání zúčastněných stran v listopadu 2015, stanovisko vědeckého výboru a stanovisko správní rady agentury předložené dne 1. března 2016.

               •Posouzení dopadů

               Článek 5 nařízení stanoví, že tematické oblasti činnosti agentury musí být stanoveny ve víceletém rámci platném pět let, který přijme Rada jednající na návrh Komise. Platnost současného víceletého rámce (2013–2017) uplyne na konci roku 2017. Předložení návrhu nového víceletého rámce je tudíž povinným, opakujícím se úkolem podle nařízení. Není dobrovolné. Témata podle předchozího víceletého rámce dále zůstávají důležitá. Jedním z nich je v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení povinně boj proti rasismu, xenofobii a s nimi spojené nesnášenlivosti. Pokud jde o témata, není tudíž příliš velký prostor k volnému uvážení.

               Víceletý rámec není spojen s žádnými rozpočtovými důsledky (viz bod 4).

               Soubor zásad zlepšování právní úpravy vyjasňuje, že posouzení dopadů je nutné pouze v případě, že očekávané hospodářské, environmentální nebo sociální dopady opatření EU budou pravděpodobně významné, což neplatí o víceletém rámci. Soubor též uvádí, že posouzení dopadů není nutné, „když Komise má málo na výběr nebo nemá vůbec na výběr (například když provádí předchozí rozhodnutí politiky, která již byla podrobena posouzení dopadů)“
                  25
               . Je tomu tak i v případě víceletého rámce, neboť podle nařízení, které bylo podrobeno posouzení dopadů, jež zahrnovalo povinnost stanovovat víceletý rámec, nemá Komise jinou volbu než předložit jednou za pět let návrh víceletého rámce.

               V souladu s požadavky pokynů byla v plánu návrhu zdůrazněna neexistence posouzení dopadů a jeho odůvodnění.

               4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

               Návrh nemá žádné přímé důsledky pro rozpočet EU. Víceletý rámec stanoví tematický rámec, v němž musí agentura plnit své úkoly. Agentura bude vypracovávat projekty v oblastech svého víceletého rámce a v rámci lidských a finančních zdrojů ve svém ročním rozpočtu přijatém rozpočtovým orgánem. Tyto projekty budou upřesněny v programových dokumentech agentury.

               5.OSTATNÍ PRVKY

               •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

               Podle čl. 12 odst. 6 písm. a) nařízení správní rada agentury přijímá pracovní program agentury v souladu s víceletým rámcem a poté, co Komise a vědecký výbor vydaly své stanovisko. To přispívá k zajištění ucelenosti činností agentury ve víceletém rámci.

               Kromě toho agentura vypracovává strategický plán na období víceletého rámce, vytyčující její cíle a očekávané výsledky v každé tematické oblasti. Ten slouží jako návod k přípravě programových dokumentů.

               V souladu s čl. 4 odst. 1 písm. g) nařízení agentura zveřejňuje výroční zprávu o svých činnostech a pravidelně provádí interní hodnocení své práce na základě víceletého rámce, strategického plánu a svých programových dokumentů. Přezkum v polovině období byl proveden v listopadu 2015 a zahrnoval období 2013–2015
                  26
               . Vycházel z hodnotících zpráv pro každou z tematických oblastí, na které se vztahuje víceletý rámec, a dokládal hlavní úspěchy. Poskytl též předběžnou analýzu dopadů v souvislosti s plněním „cílů“ a „očekávaných výsledků“ předpokládaných pro každou tematickou oblast ve strategickém plánu agentury na období 2013–2017
                  27
               . Tuto analýzu projednala správní rada na svém zasedání v září 2015. Hodnocení a přezkum v polovině období též přispěly k zamyšlení nad tematickými oblastmi pro víceletý rámec agentury na období 2018–2022.

               Jak je uvedeno v bodě 3, bylo kromě toho v roce 2012 provedeno externí hodnocení
                  28
               . Nové externí hodnocení proběhne v roce 2017.

               •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

                  –
                        Přístup ke spravedlnosti a oběti trestných činů: Tyto oblasti jsou již tematickými oblastmi, na které se agentura zaměřuje ve víceletém rámci na období 2013–2017. Jsou úzce spjaty, jelikož se týkají cesty k účinné spravedlnosti pro občany. V zájmu zjednodušení víceletého rámce mohou být tudíž seskupeny. Stockholmský program podtrhl potřebu lepšího přístupu ke spravedlnosti v EU a lepší podpory pro ty, kdo se stanou obětí trestného činu v EU. Ve svém sdělení o Agendě EU v oblasti spravedlnosti do roku 2020
                     29
                   se Komise odvolala na důležitost usnadnění rovného přístupu ke spravedlnosti v členských státech a zajištění rychlé, spolehlivé a věrohodné právní ochrany, včetně „mimosoudních“ řešení. Zdůraznila též úsilí EU o prosazování práv obětí trestných činů
                     30
                   a dodržování práva na účinnou právní ochranu. Evropská rada ve svých závěrech ze dne 27. června 2014 definujících strategické směry pro prostor svobody, bezpečnosti a práva zdůraznila potřebu ještě více zjednodušit přístup ke spravedlnosti, podpořit účinnou právní ochranu a posílit ochranu obětí. Vyzvala k mobilizaci odborných znalostí agentury v této souvislosti. Agentura své odborné znalosti v této oblasti v posledních letech postupně rozvíjela. Zveřejnila například zprávu nazvanou Oběti trestných činů v EU: rozsah a charakter podpory obětem
                     31
                  , zprávu o závažném pracovním vykořisťování
                     32
                   a rozsáhlé průzkumy, které se ptají na zkušenosti respondentů jakožto obětí trestných činů (průzkum o menšinách a diskriminaci v Evropské unii, průzkum o LGBT osobách, průzkum o zkušenostech Židů a vnímání antisemitismu, průzkumy o násilí proti ženám)
                     33
                  . Agentura dále vypracovala obecné zprávy o přístupu ke spravedlnosti, a to i v konkrétních prostředích (např. žadatelé o azyl, ochrana údajů, děti a v souvislosti se svobodou podnikání), spustila on-line pokyny nazvané „Srozumitelnost“ týkající se toho, kam se obrátit s žádostí o právní ochranu (do konce roku 2016 se stane součástí portálu e-justice), a v současnosti pracuje na příručce k přístupu ke spravedlnosti v Evropě
                     34
                  . Aby agentura mohla vykonávat svou práci v těchto oblastech a mohla dále rozvíjet své odborné znalosti a soubor spolehlivých a srovnatelných údajů, měly by být tyto tematické oblasti potvrzeny ve víceletém rámci na období 2018–2022. To se jasně ukázalo i v interních hodnoceních agentury a ve veřejné konzultaci, kterou agentura zahájila na podzim 2015 a v níž převážná většina respondentů dala najevo, že tyto oblasti pozornosti by měly být zachovány. Zachování těchto oblastí pozornosti podporuje správní rada agentury.

                  –
                        Rovnost a nediskriminace: Očekává se, že agentura bude dále shromažďovat údaje o diskriminaci a rovnosti. Tato činnost byla ústřední oblastí víceletého rámce na období 2013–2017 a mělo by to tak i zůstat. Pro zjednodušení znění používaného v předchozím víceletém rámci by se mělo na rovnost a nediskriminaci odkazovat obecně a neměly by být vyjmenovávány jednotlivé důvody diskriminace uvedené v článku 21 Listiny základních práv Evropské unie. Je zapotřebí konstatovat, že genderové otázky by měly být řešeny pouze v úzké konzultaci a spolupráci s institutem EIGE, který má specifické oprávnění shromažďovat údaje o rovnosti žen a mužů a diskriminaci na základě pohlaví. Agentura zveřejnila v posledních letech řadu významných zpráv o rovnosti a nediskriminaci (lidé se zdravotním postižením
                     35
                  , diskriminace na základě sexuální orientace
                     36
                  , situace v oblasti rovnosti v EU
                     37
                  ). Její průzkum o menšinách a diskriminaci v EU (EU-MIDIS II)
                     38
                   se bude pravidelně opakovat, aby bylo možné určovat trendy. Agentura dále hraje specifickou úlohu v rámci Úmluvy o právech osob se zdravotním postižením. Pokračující práce agentury týkající se rovnosti a nediskriminace budou důležité pro zvyšování povědomí o reálných problémech a další podporu tvorby politik v této oblasti. To podporují i zúčastněné strany agentury, jak se ukazuje v konzultačním procesu, a její správní rada.

                  –
                        Informační společnost, a zejména respektování soukromého života a ochrana osobních údajů: Digitální agendou pro Evropu
                     39
                   zdůraznila Evropská komise zásadní úlohu IKT, zejména internetu, „který je zásadní pro hospodářskou a sociální činnost: pro obchodování, práci, hru, komunikaci i možnost svobodného vyjadřování“. Strategie pro jednotný digitální trh tento přístup stvrdila. Strategie věnuje zvláštní pozornost svému vlivu na základní právo na svobodu projevu a informací.

                  Bude důležité upevnit důvěru a bezpečnost na internetu a zajistit přístup k pluralitě informací, zdrojů a názorů. To lze provést řešením otázek základních práv v kyberprostoru, zejména posilováním politik na ochranu a zlepšování svobody a plurality hromadných sdělovacích prostředků, podporou mediální gramotnosti, podporou ochrany osobních údajů a soukromí a bojem proti kyberkriminalitě. EU přijala specifické iniciativy, jako je směrnice o boji proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a proti dětské pornografii
                     40
                  , strategie kybernetické bezpečnosti Evropské unie
                     41
                  , vývoj Evropského centra pro boj proti kyberkriminalitě v Europolu, směrnice řešící obchodování s lidmi
                     42
                   a nový legislativní rámec EU pro ochranu údajů
                     43
                  . Důležitým prvkem při řízení internetu jsou i základní práva on-line.

                  Agentura vypracovala celou řadu studií v oblasti ochrany údajů, například Příručku evropského práva v oblasti ochrany údajů
                     44
                  , studii o prostředcích nápravy, které mají jednotlivci k dispozici v souvislosti se sledováním
                     45
                  , a v současnosti pracuje na studii o důsledcích používání biometrických údajů v oblasti základních práv
                     46
                  . Je důležité, aby agentura posilovala své odborné znalosti a shromažďovala údaje o otázkách základních práv týkajících se digitálního světa, včetně obsahu sdělovacích prostředků, a řízení internetu o problémech z důvodu týkajícího se provádění práva EU v této oblasti. Agentura bude úzce spolupracovat s jinými agenturami EU a subjekty v těchto oborech, například s evropským inspektorem ochrany údajů, Evropskou radou pro ochranu údajů, agenturou ENISA, agenturou eu-LISA a Společným výzkumným střediskem (JRC).

                  –
                        Justiční a policejní spolupráce: Ve svém sdělení o Agendě EU v oblasti spravedlnosti do roku 2020
                     47
                   zdůraznila Komise důležitost zvyšování vzájemné důvěry budováním mostů mezi různými soudními a správními systémy členských států. To se týká občanských, obchodních, správních a trestních věcí a nese s sebou podporu spolupráce mezi soudními, správními a donucovacími orgány a tvorbu minimálních norem napříč EU. Je důležité, aby agentura byla schopna poskytovat podporu pomocí svých iniciativ v oblasti výzkumu a údajů zaměřených na posilování soudní spolupráce. Tato tematická oblast by tudíž ve víceletém rámci na období 2018–2022 měla zůstat.

                  Je zapotřebí konstatovat, že Rada soudní spolupráci v trestních věcech z víceletého rámce na období 2013–2017 vyloučila. Komise však tuto oblast zahrnula do svého návrhu z roku 2011
                     48
                  . Evropský parlament se též důrazně zasazoval o začlenění trestní a policejní spolupráce do současného víceletého rámce agentury a hluboce litoval, že v tomto ohledu nebylo v Radě dosaženo shody
                     49
                  . Ve skutečnosti je soudní spolupráce v trestních věcech součástí acquis EU od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost a v této oblasti byly přijaty důležité iniciativy EU, například zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce
                     50
                   a společné normy na ochranu práv podezřelých a obviněných osob v trestních řízeních
                     51
                  . Evropská rada ve svých závěrech ze dne 27. června 2014 definujících strategické směry pro prostor svobody, bezpečnosti a práva zdůraznila mimo jiné potřebu pokračovat v úsilí o posilování práv podezřelých a obviněných osob v trestních řízeních. Vyzvala k mobilizaci odborných znalostí agentury v této souvislosti. Dále koncem roku 2014 skončila přechodná fáze stanovená v Lisabonské smlouvě pro prostor práva. Tím byla zrušena omezení soudní kontroly ze strany Soudního dvora Evropské unie a úlohy Komise jako strážkyně Smlouvy v oblasti policejní a justiční spolupráce v trestních věcech. Údaje a informace o skutečné situaci jsou tak pro Komisi důležité při plnění její úlohy v oblasti sledování. Práce agentury v oblasti trestního soudnictví se již ukázala jako přínosná, a to na základě studií ad hoc vypracovaných na žádost Komise (o dětech v trestních řízeních
                     52
                  , předávání vězňů
                     53
                  , právo na tlumočení, překlad a informace v trestním řízení
                     54
                  ). Nyní by měla být plně součástí tematické oblasti o justiční spolupráci. To bylo důrazně podpořeno správní radou agentury v jejím stanovisku a uvedeno i v externím hodnocení agentury z roku 2012
                     55
                  .

                  To se týká též policejní spolupráce, která by měla být ve víceletém rámci na období 2018–2022 výslovně uvedena. Důležitost posilování policejní spolupráce již zdůraznila Evropská rada ve svých závěrech ze dne 27. června 2014 a ještě zjevnější to bylo po teroristických útocích, které zasáhly členské státy EU v roce 2015. Rozměr základních práv je v tomto ohledu zásadní. To zdůraznila Komise ve svém sdělení o Evropském programu pro bezpečnost
                     56
                  . I v této oblasti poskytla agentura cennou podporu na základě žádostí ad hoc od útvarů Komise. V souvislosti s pomocí členským státům při tvorbě vhodných norem v oblasti základních práv při zpracování údajů PBR vypracovala například dokument „Twelve operational fundamental rights considerations for law enforcement when processing Passenger Name Record (PNR) data“ (Dvanáct operativních aspektů základních práv pro prosazování práva při zpracovávání jmenné evidence cestujících (PNR)“. Posílená policejní spolupráce je nutná i s ohledem na uprchlickou krizi, která přináší nárůst obchodování s lidmi a převaděčství migrantů. Je důležité, aby agentura mohla prostřednictvím spolehlivých a srovnatelných údajů a shromažďování osvědčených postupů podporovat iniciativy v takových oblastech, jako je například boj proti převaděčství migrantů, organizovaná trestná činnost a terorismus.

                  –
                        Migrace, hranice, azyl a integrace uprchlíků a migrantů: Z důvodu prudkého nárůstu počtů žadatelů o azyl v posledních letech se migrace stala pro Komisi vysokou prioritou, jak zdůraznil předseda Juncker ve svém projevu o stavu Unie dne 9. září 2015 a jak se ukázalo díky přijetí Evropského programu pro migraci v květnu 2015
                     57
                   a četným iniciativám, které Komise v této oblasti již přijala nebo které teprve přijdou. V této souvislosti a s ohledem na rostoucí migrační toky do EU je práce agentury zásadní při zdůrazňování aktuálních otázek. Agentura by měla dále v úzké spolupráci s jinými agenturami EU, zejména s úřadem EASO a agenturou FRONTEX, o tomto tématu shromažďovat údaje. Agentura zveřejnila v posledních letech již řadu zpráv (např. vracení/převoz ohrožených dětí, které jsou státními příslušníky EU“, „sociální začleňování a účast migrantů ve společnosti“, „alternativní zajištění žadatelů o azyl a osoby v návratových řízeních“, „náklady na vyloučení ze zdravotní péče – případ migrantů v nelegální situaci“, „základní práva na pozemních hranicích: zjištění z vybraných hraničních přechodů Evropské unie“, „cesty legálního vstupu do EU pro osoby, které potřebují mezinárodní ochranu: soubor nástrojů“, „základní práva na letištích a pozemních hranicích“, příručka o evropském právu týkajícím se azylu, hranic a přistěhovalectví“)
                     58
                   a zúčastnila se školicích činností na téma základních práv pro pohraniční stráž ve spolupráci s agenturou FRONTEX. Zveřejňuje též pravidelně shromažďované údaje o současné situaci v oblasti migrace v EU
                     59
                  . Pokud jde o integraci migrantů (včetně uprchlíků), uskuteční agentura v letech 2016 a 2017 dva velké projekty věnované integraci migrantů. Zaprvé druhou vlnu průzkumu o menšinách a diskriminaci v EU (EU-MIDIS II), která umožní určit trendy. Zadruhé shromažďování informací o vnitrostátních a regionálních/místních politikách souvisejících se sociálním začleňováním a účastí migrantů ve společnosti prostřednictvím výzkumné sítě agentury FRANET (SIMPS). Tato důležitá práce týkající se diskriminace vůči migrantům a sociálním začleňování bude muset pokračovat i po roce 2018. Zúčastněné strany pokračující práci agentury v otázkách migrace ve velké míře podporují. Také správní rada vyzvala agenturu k pokračování v práci v těchto otázkách.

                  –
                        Rasismus, xenofobie a s nimi spojená nesnášenlivost: Tato tematická oblast musí být zahrnuta do víceletého rámce v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. b) samotného nařízení. Rasismus, xenofobie a další projevy nesnášenlivosti jsou v EU na vzestupu, a to jak na internetu, tak i mimo něj. Boj proti terorismu a radikalizaci a oblast migrace přinášejí rostoucí výzvy. EU využila společný rámec pro boj proti rasismu a xenofobii
                     60
                  , který Komise pozorně sleduje. Výsledkem prvního výročního kolokvia o základních právech byl seznam opatření pro boj proti zločinům z nenávisti a nenávistným výrokům a na podporu kultury tolerance podporující začlenění v EU
                     61
                  . Během kolokvia byl zdůrazněn nedostatek spolehlivých a srovnatelných údajů o zločinech z nenávisti. Je tudíž důležité, aby agentura svou práci zaměřila na pomoc členským státům dosáhnout v této oblasti pokroku, a to i tím, že vytvoří společnou metodiku evidence zločinů z nenávisti. Měla by tak činit ve spolupráci s Eurostatem. Dále bude důležité, aby agentura s cílem určovat trendy pravidelně opakovala své rozsáhlé studie, například studii o antisemitismu, a aby rozvíjela soubor údajů o nenávisti vůči muslimům a samostatný soubor údajů o xenofobii s ohledem na migrační souvislosti.

                  –
                        Práva dítěte: Podpora a ochrana práv dítěte jsou zakotveny v Listině základních práv EU a jsou prioritou EU. Byla to významná oblast zaměření činnosti agentury již ve víceletém rámci na období 2013–2017. Agentura zveřejnila hojnost výzkumů o právech dítěte, které mají význam i pro řadu dalších oblastí politik, například azyl a migraci, sociální začleňování, spravedlnost, nediskriminaci, rasismus a xenofobii, násilí vůči dětem, ochranu dětí a zájem dítěte
                     62
                  . Komise pořádá výroční Evropské fórum o právech dítěte
                     63
                   a v poslední době podnikla kroky v oblasti systémů ochrany dítěte
                     64
                   a kroky týkající se dětí při migraci
                     65
                  . Výzkum a údaje týkající se práv dětí jsou zásadní pro podporu unijních a vnitrostátních iniciativ a jejich informování. Je důležité, aby práva dítěte zůstala oblastí, na kterou se agentura bude v období 2018–2022 soustředit, aby mohla pokračovat ve shromažďování údajů a sledování pokroku a trendů v čase v takových otázkách, jako je justice vstřícná k dětem a děti v citlivých situacích, a do užívání uvedla ukazatele týkající se práv dítěte, které vypracovala. To důrazně podpořila správní rada agentury.

                  –
                        Integrace Romů a sociální začleňování: Integrace Romů představuje pro EU jasnou prioritu. Rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020 obsahuje požadavek, aby agentura shromažďovala ve všech členských státech údaje o situaci Romů, pokud jde o dostupnost zaměstnání, vzdělávání, zdravotní péče a bydlení, a dále spolupracovala s členskými státy na rozvoji metod monitorování, které mohou poskytnout srovnávací analýzu situace Romů v celé Evropě. Agentura získala během posledních let se shromažďováním údajů týkajících se problematiky Romů odborné zkušenosti, což dokazují její zprávy o situaci Romů v jedenácti členských státech, o situaci romských občanů EU, kteří se stěhují do jiných členských států EU a usazují se tam, a Šetření o menšinách a diskriminaci v EU
                     66
                  . Jak ukazují výsledky veřejné konzultace uskutečněné agenturou, žádaly zachování Romů mezi klíčovými tematickými prioritami zúčastněné strany. To jasně podpořila i správní rada agentury. Agentura by tudíž měla pokračovat ve svém úsilí poskytovat údaje všem členským státům, též na základě souboru ukazatelů integrace Romů, který agentura vypracuje jako doplněk k nástroji podávání on-line zpráv vytvořenému Komisí. V tomto kontextu si sociální začleňování zaslouží zesílenou pozornost s ohledem na význam boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení, který je jedním z pěti cílů EU ve strategii růstu Evropa 2020. Zkušenosti agentury při shromažďování informací o zkušenostech Romů a jiných menšin a zranitelných skupin se sociálním začleňováním (například prostřednictvím průzkumů, jako je EU-MIDIS: průzkum o menšinách a diskriminaci v EU, nebo projektů, jako je SIMPS: shromažďování informací o vnitrostátních a regionálních/místních politikách o sociálním začleňování a účasti migrantů ve společnosti) by mohly být přínosné i pro budoucí práci agentury, například v souvislosti s nadcházejícím průzkumem o základních právech nebo s ohledem na priority EU spojení s budoucím evropským pilířem sociálních práv. Mělo by se usilovat o vzájemné doplňování a součinnost s prací jiných subjektů, například nadace EUROFOUND či Eurostatu, a posilovat tak stávající spolupráci. Je zapotřebí konstatovat, že zesílenou pozornost věnovanou sociálnímu začleňování ve víceletém rámci agentury žádaly zúčastněné strany při veřejné konzultaci, kterou agentura uspořádala v roce 2015, a správní rada agentury ve svém stanovisku k příštímu víceletému rámci. Takový požadavek měl i Evropský parlament
                     67
                  .

               2016/0204 (APP)

               Návrh

               ROZHODNUTÍ RADY,

               kterým se stanoví víceletý rámec pro Agenturu Evropské unie pro základní práva na období 2018–2022

               RADA EVROPSKÉ UNIE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 352 této smlouvy,

               s ohledem na návrh Evropské komise,

               po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

               s ohledem na souhlas Evropského parlamentu
                  68
               ,

               v souladu se zvláštním legislativním postupem,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Aby Agentura Evropské unie pro základní práva (dále jen „agentura“) mohla plnit řádně své úkoly, má Rada jednou za pět let přijmout víceletý rámec, který určuje tematické oblasti v práci agentury v souladu s nařízením Rady (ES) č. 168/2007 ze dne 15. února 2007 o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva
                  69
               .

               (2)První víceletý rámec přijala Rada svým rozhodnutím 2008/203/ES ze dne 28. února 2008, kterým se provádí nařízení (ES) č. 168/2007, pokud jde o přijetí víceletého rámce na roky 2007–2012 pro Agenturu Evropské unie pro základní práva
                  70
               . Druhý víceletý rámec přijala Rada svým rozhodnutím č. 252/2013/EU ze dne 11. března 2013, kterým se stanoví víceletý rámec pro Agenturu Evropské unie pro základní práva
                  71
               .

               (3)Víceletý rámec by měl obsahovat ustanovení, jejichž záměrem je zajistit komplementaritu vzhledem k oblastem působnosti dalších institucí, úřadů a agentur Unie, jakož i Rady Evropy a dalších mezinárodních organizací působících v oblasti základních práv. Nejdůležitějšími agenturami a institucemi Unie ve vztahu k tomuto víceletému rámci jsou Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (EASO), zřízený nařízením (EU) č. 439/2010
                  72
               , Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích (FRONTEX), zřízená nařízením (ES) č. 2007/2004
                  73
               , Evropská migrační síť, zřízená rozhodnutím Rady 2008/381/ES
                  74
               , Evropský institut pro rovnost žen a mužů (EIGE), zřízený nařízením (ES) č. 1922/2006
                  75
               , úřad evropského inspektora ochrany údajů (EIOÚ), zřízený nařízením (ES) č. 45/2001
                  76
               , Agentura Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA), zřízená nařízením (ES) č. 460/2004
                  77
               , Evropská jednotka pro soudní spolupráci (EUROJUST), zřízená rozhodnutím Rady 2002/187/SVV
                  78
               , Evropský policejní úřad (EUROPOL), zřízený rozhodnutím Rady 2009/371/SVV
                  79
               , Evropská policejní akademie (CEPOL), zřízená rozhodnutím Rady 2005/681/SVV
                  80
               , Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (EUROFOUND), zřízená nařízením (EHS) č. 1365/75
                  81
               , a Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA), zřízená nařízením (EU) č. 1077/2011
                  82
               .

               (4)Tematické oblasti činnosti agentury by měly zahrnovat boj proti rasismu, xenofobii a s nimi spojené nesnášenlivosti.

               (5)Při přípravě svého návrhu Komise konzultovala správní radu agentury a dne 1. března 2016 obdržela písemné stanovisko. Dále byla konzultována správní rada agentury na svém zasedání ve dnech 19. a 20. května 2016.

               (6)Agentura může v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 168/2007 na žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise pracovat rovněž mimo tematické oblasti stanovené ve víceletém rámci, pokud to její finanční a lidské zdroje dovolí,

               PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

               Článek 1
               Víceletý rámec

               1.
                     Stanoví se víceletý rámec pro Agenturu Evropské unie pro základní práva (dále jen „agentura“) na období 2018–2022.

               2.
                     Agentura v souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 168/2007 plní úkoly vymezené v čl. 4 odst. 1 nařízení v rámci tematických oblastí stanovených v článku 2 tohoto rozhodnutí.

               Článek 2
               Tematické oblasti

               Tematické oblasti uvedené v čl. 1 odst. 2 jsou:

               a)přístup ke spravedlnosti a oběti trestných činů;

               b)rovnost a nediskriminace;

               c)informační společnost, a zejména respektování soukromého života a ochrana osobních údajů;

               d)justiční a policejní spolupráce;

               e)migrace, hranice, azyl a integrace uprchlíků a migrantů;

               f)rasismus, xenofobie a s nimi spojená nesnášenlivost;

               g)práva dítěte;

               h)integrace Romů a sociální začleňování.

               Článek 3
               Doplňkovost a spolupráce s dalšími subjekty

               1.
                     Při provádění tohoto víceletého rámce agentura v souladu s články 6, 7, 8 a 10 nařízení Rady (ES) č. 168/2007 zajišťuje náležitou spolupráci a koordinaci s příslušnými orgány, institucemi a jinými subjekty Unie, s členskými státy, mezinárodními organizacemi a občanskou společností.

               2.
                     Agentura se zabývá otázkami souvisejícími s diskriminací na základě pohlaví pouze coby součástí své práce a v příslušném rozsahu, přičemž se při své činnosti zaměřuje na obecné otázky diskriminace uvedené v čl. 2 písm. b) a bere na vědomí, že shromažďování údajů týkajících se rovnosti žen a mužů a diskriminace na základě pohlaví je úlohou Evropského institutu pro rovnost žen a mužů (EIGE)
                  83
               . Agentura a institut EIGE by měly spolupracovat v souladu s dohodou o spolupráci ze dne 22. listopadu 2010
                  84
               .

               3.
                     Agentura spolupracuje s dalšími orgány, subjekty a agenturami Unie, například s Evropskou nadací pro zlepšení životních a pracovních podmínek (EUROFOUND)
                  85
                v souladu s dohodou o spolupráci ze dne 8. října 2009
                  86
               , s Evropskou agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích (FRONTEX)
                  87
                v souladu s dohodou o spolupráci ze dne 26. května 2010
                  88
               , s Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu (EASO)
                  89
                v souladu s pracovní dohodou ze dne 11. června 2013
                  90
                a s Evropskou jednotkou pro soudní spolupráci (EUROJUST)
                  91
                v souladu s memorandem o porozumění ze dne 3. listopadu 2014
                  92
               . Kromě toho spolupracuje s Evropským policejním úřadem (EUROPOL)
                  93
               , Evropskou policejní akademií (CEPOL)
                  94
               , Evropskou migrační sítí
                  95
                a Evropskou agenturou pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA)
                  96
                v souladu s budoucími dohodami o spolupráci.

               4.
                     Agentura plní své úkoly ve všech oblastech, zejména pokud jde o respektování soukromého života a ochranu osobních údajů na podporu orgánů, institucí a jiných subjektů Unie a členských států při zajišťování, aby tato základní práva a svobody fyzických osob byly orgány, institucemi a jinými subjekty Unie dodržovány. Při tom zajišťuje doplňkovost s prací evropského inspektora ochrany údajů (EIOÚ)
                  97
               , Evropské rady pro ochranu údajů, Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA)
                  98
                a Společného výzkumného střediska (JRC).

               5.
                     Agentura koordinuje svou činnost s činností Rady Evropy v souladu s článkem 9 nařízení Rady (ES) č. 168/2007 a s dohodou mezi Evropskou unií a Radou Evropy o spolupráci mezi Agenturou EU pro základní práva a Radou Evropy
                  99
               , uvedenou ve zmíněném článku.

               Článek 4
               Vstup v platnost

               Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se ode dne 1. ledna 2018.

               V Bruselu dne

                     Za Radu

                     předseda / předsedkyně

                     (1)
                  Úř. věst. L 53, 22.2.2007, s. 1.

                     (2)
                  Úř. věst. L 79, 21.3.2013, s. 1.

                     (3)
                  Hlavní nedávná usnesení Evropského parlamentu související se základními právy:

                     Evropský uprchlický fond, Evropský návratový fond a Evropský fond pro integraci státních příslušníků třetích zemí

                   ze dne 6.2.2013;

                     Online řešení spotřebitelských sporů

                   ze dne 12.3.2013;

                     Genderové stereotypy v EU

                   ze dne 12.3.2013;

                     Boj proti rasismu, xenofobii a trestným činům z nenávisti

                   ze dne 14.3.2013;

                     Integrace přistěhovalců

                   ze dne 14.3.2013;

                     Rovné zacházení s muži a ženami

                   ze dne 16.4.2013;

                     Standardní podmínky svobody sdělovacích prostředků v celé EU

                   ze dne 21.5.2013;

                     Dopad krize na přístup ohrožených skupin k péči

                   ze dne 4.7.2013;

                     Strategie kybernetické bezpečnosti EU

                   ze dne 12.9.2013;

                     Nezletilé osoby bez doprovodu

                   ze dne 12.9.2013;

                     Migrační toky v oblasti Středomoří a u ostrova Lampedusa

                   ze dne 23.10.2013;

                     Genderové aspekty evropského rámce pro vnitrostátní strategie na začlenění Romů

                   ze dne 10.12.2013;

                     Program Práva a občanství na období 2014–2020

                   ze dne 10.12.2013;

                     Ženy se zdravotním postižením

                   ze dne 11.12.2013;

                     Pokrok v provádění vnitrostátních strategií integrace Romů

                   ze dne 12.12.2013;

                     Kriminalizace osob LGBTI

                   ze dne 16.1.2014;

                     Plán proti homofobii a diskriminaci na základě sexuální orientace a genderové identity

                   ze dne 4.2.2014;

                     Migrantky bez dokladů v Evropské unii

                   ze dne 4.2.2014;

                     Boj proti násilí páchanému na ženách

                   ze dne 25.2.2014;

                     Stav dodržování základních práv v Evropské unii (v roce 2012)

                   ze dne 27.2.2014;

                     Evropský zatýkací rozkaz

                   ze dne 27.2.2014;

                     Dopad programu sledování ze strany NSA na základní práva občanů EU

                   ze dne 12.3.2014;

                     Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů

                   ze dne 12.3.2014;

                     Zpracování osobních údajů za účelem prevence trestných činů

                   ze dne 12.3.2014;

                     Hodnocení soudnictví s ohledem na trestní právo a právní stát

                   ze dne 12.3.2014;

                     Zpráva o občanství EU za rok 2013

                   ze dne 12.3.2014;

                     Azylový, migrační a integrační fond

                   ze dne 13.3.2014;

                     Bezpečnost sítí a informací

                   ze dne 13.3.2014;

                     Přezkum Stockholmského programu v polovině období

                   ze dne 2.0.2014;

                     Náboženské svobody a kulturní rozmanitost

                   ze dne 17.4.2014;

                     Jednotný digitální trh

                   ze dne 27.11.2014;

                     Situace ve Středomoří a ucelený přístup k migraci

                   ze dne 17.12.2014;

                     Pokrok v oblasti rovnosti žen a mužů v EU v roce 2013

                   ze dne 10.3.2015;

                     Boj proti pohlavnímu zneužívání dětí prostřednictvím internetu

                   ze dne 11.3.2015;

                     Mezinárodní den Romů

                   ze dne 15.4.2015;

                     Úřad evropského veřejného žalobce

                   ze dne 29.4.2015;

                     Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením

                   ze dne 20.5.2015;

                     Strategie EU pro rovnost mužů a žen po roce 2015

                   ze dne 9.0.2015;

                     Evropský program pro bezpečnost

                   ze dne 9.7.2015;

                     Situace v oblasti základních práv v EU (2013–2014)

                   ze dne 8.9.2015;

                     Migrace a uprchlíci v Evropě

                   ze dne 10.9.2015;

                     Elektronické hromadné sledování občanů EU

                   ze dne 29.10.2015;

                     Snižování nerovností se zvláštním zaměřením na dětskou chudobu

                   ze dne 24.11.2015;

                     Politika soudržnosti a marginalizované komunity

                   ze dne 24.11.2015;

                     Předcházení radikalizaci a náboru evropských občanů teroristickými organizacemi

                   ze dne 25.11.2015;

                     Směrem k Aktu o jednotném digitálním trhu

                   ze dne 19.1.2016;

                     Úloha mezikulturního dialogu, kulturní rozmanitosti a vzdělávání při podpoře základních hodnot EU

                   ze dne 19.1.2016;

                     Presumpce neviny a právo být přítomen při trestním řízení před soudem

                   ze dne 20.1.2016;

                     Procesní záruky pro děti podezřelé nebo obviněné v trestním řízení

                   ze dne 9.3.2016.

                     (4)
                  Hlavní nedávné závěry Rady související se základními právy:

                     Zpráva Komise o uplatňování za rok 2012

                   ze dne 29.5.2013;

                     Strategie kybernetické bezpečnosti

                   ze dne 22.7.2013;

                     Strategie kybernetické bezpečnosti EU

                   ze dne 23.10.2013;

                     Hodnocení Agentury Evropské unie pro základní práva

                   ze dne 5.–6.12.2013;

                     Boj proti zločinům z nenávisti v EU

                   ze dne 5.12.2013;

                     Zlepšení postavení žen a prosazování zásady rovnosti žen a mužů

                   ze dne 10.12.2013;

                     Sociální situace v EU

                   ze dne 12.3.2014;

                     Zpráva Komise o uplatňování Listiny základních práv Evropské unie za rok 2013

                   ze dne 21.5.2014;

                     Prostor svobody, bezpečnosti a práva a některé související horizontální otázky

                   ze dne 16.7.2014;

                     Ochrana a podpora práv dítěte

                   ze dne 5.12.2014;

                     Uplatňování Listiny

                   ze dne 22.5.2015;

                     Kybernetická diplomacie

                   ze dne 11.2.2015;

                     Akční plán pro lidská práva a demokracii 2015–2019

                   ze dne 20.7.2015;

                     Migrace

                   ze dne 20.7.2015;

                     Migrace

                   ze dne 12.10.2015.

                     (5)
                  Úř. věst. L 328, 6.12.2008, s. 55.

                     (6)
                  Směrnice Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání, Úř. věst. L 303, 2.12.2000, s. 16; směrnice Rady 2000/43/ES ze dne 29. června 2000, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s osobami bez ohledu na jejich rasu nebo etnický původ, Úř. věst. L 180, 19.7.2000, s. 22; sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Agenda EU v oblasti práv dítěte, KOM(2011) 60 v konečném znění, sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Evropský program pro migraci, COM(2015) 240 final; směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/64/EU ze dne 20. října 2010 o právu na tlumočení a překlad v trestním řízení, Úř. věst. L 280, 26.10.2010, s. 1; směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/48/EU ze dne 22. října 2013 o právu na přístup k obhájci v trestním řízení a řízení týkajícím se evropského zatýkacího rozkazu a o právu na informování třetí strany a právu na komunikaci s třetími osobami a konzulárními úřady v případě zbavení osobní svobody, Úř. věst. L 294, 6.11.2013, s. 1; směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/343 ze dne 9. března 2016, kterou se posilují některé aspekty presumpce neviny a právo být přítomen při trestním řízení před soudem, Úř. věst. L 65, 11.3.2016, s. 1; směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/800 ze dne 11. května 2016 o procesních zárukách pro děti, které jsou podezřelými nebo obviněnými osobami v trestním řízení, Úř. věst. L 132, 21.5.2016, s. 1; návrh Komise týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady o prozatímní právní pomoci pro podezřelé nebo obviněné osoby zbavené osobní svobody a právní pomoci v rámci řízení týkajícího se evropského zatýkacího rozkazu, COM(2013) 824 final; směrnice Evropského parlamentu a Rady o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV, Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 189; nařízení Evropského parlamentu a Rady o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů), Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1.

                     (7)
                  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020, KOM(2011) 173 v konečném znění; doporučení Rady ze dne 9. prosince 2013 o účinných opatřeních v oblasti integrace Romů v členských státech, Úř. věst. C 378, 24.12.2013, s. 1; sdělení Komise: Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, KOM(2010) 2020 v konečném znění; veřejná konzultace o evropském pilíři sociálních práv:

                     http://ec.europa.eu/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/towards-european-pillar-social-rights/public_cs

                  .

                     (8)
                  Ustanovení čl. 5 odst. 2 písm. e) zakládajícího nařízení agentury.

                     (9)
                  Zřízen nařízením (EU) č. 439/2010, Úř. věst. L 132, 29.5.2010, s. 11.

                     (10)
                  Zřízena nařízením (ES) č. 2007/2004, Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.

                     (11)
                  Zřízen nařízením (ES) č. 1922/2006, Úř. věst. L 403, 30.12.2006, s. 9.

                     (12)
                  Zřízen nařízením (ES) č. 45/2001, Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

                     (13)
                  Zřízena nařízením (ES) č. 460/2004, Úř. věst. L 077, 13.3.2004, s. 1.

                     (14)
                  Zřízena rozhodnutím Rady 2002/187/SVV, Úř. věst. L 63, 6.3.2002, s. 1.

                     (15)
                  Zřízen rozhodnutím Rady 2009/371/SVV, Úř. věst. L 121, 15.5.2009, s. 37.

                     (16)
                  Zřízena rozhodnutím Rady 2005/681/SVV, Úř. věst. L 256, 1.10.2005, s. 63.

                     (17)
                  Zřízena nařízením (EHS) č. 1365/75, Úř. věst. L 139, 30.5.1975, s. 1.

                     (18)
                  Zřízena nařízením (EU) č. 1077/2011, Úř. věst. L 286, 1.11.2011, s. 1.

                     (19)
                  Rozsudek ze dne 6. května 2008, Parlament v. Rada, věc C-133/06, Sb. rozh. 2008, s. I-3189.

                     (20)
                  Ramboll, Evaluation of the European Agency for Fundamental Rights (Hodnocení Evropské agentury pro základní práva), závěrečná zpráva, listopad 2012, s. 63,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  , bod 3.4.

                     (21)
                  Ramboll, Evaluation of the European Agency for Fundamental Rights (Hodnocení Evropské agentury pro základní práva), závěrečná zpráva, listopad 2012, s. 63,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  .

                     (22)

                     http://fra.europa.eu/en/about-fra/what-we-do/areas-of-work/multi-annual-framework-2018-2022

                  .

                     (23)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2016-mid-term-review-strategic-plan-2013-2017_en.pdf

                  .

                     (24)
                  Zhruba 500 cílovým kontaktním osobám v organizacích občanské společnosti a vnitrostátním subjektům pro lidská práva (orgánům pro rovné zacházení, vnitrostátním organizacím pro lidská práva a institucím veřejných ochránců práv) byl zaslán dotazník. Výsledky lze najít na adrese:

                     http://fra.europa.eu/en/about-fra/what-we-do/areas-of-work/multi-annual-framework-2018-2022

                  .

                     (25)

                     http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/tool_5_en.htm

                  .

                     (26)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2016-mid-term-review-strategic-plan-2013-2017_en.pdf

                  .

                     (27)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_strategic_plan_en.pdf

                  .

                     (28)
                  Ramboll, Evaluation of the European Agency for Fundamental Rights (Hodnocení Evropské agentury pro základní práva), závěrečná zpráva, listopad 2012, s. 63,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  .

                     (29)
                  COM(2014) 144 final.

                     (30)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/29/EU ze dne 25. října 2012, kterou se zavádí minimální pravidla pro práva, podporu a ochranu obětí trestného činu a kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2001/220/SVV, Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 57; směrnice Rady 2004/80/ES ze dne 29. dubna 2004 o odškodňování obětí trestných činů, Úř. věst. L 261, 6.8.2004, s. 15; směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/99/EU ze dne 13. prosince 2011 o evropském ochranném příkazu, Úř. věst. L 338, 21.12.2011, s. 2; nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 606/2013 ze dne 12. června 2013 o vzájemném uznávání ochranných opatření v občanských věcech, Úř. věst. L 181, 29.6.2013, s. 4.

                     (31)

                     http://fra.europa.eu/en/publication/2014/victims-crime-eu-extent-and-nature-support-victims

                  .

                     (32)

                     http://fra.europa.eu/en/publication/2015/severe-labour-exploitation-workers-moving-within-or-european-union

                  .

                     (33)

                     http://fra.europa.eu/en/research/surveys

                  .

                     (34)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2014/handbook-access-justice-europe

                  .

                     (35)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/people-disabilities

                  .

                     (36)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/lgbti

                  .

                     (37)

                     http://fra.europa.eu/en/opinion/2013/fra-opinion-situation-equality-european-union-10-years-initial-implementation-equality

                  .

                     (38)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2015/eu-midis-ii-european-union-minorities-and-discrimination-survey

                  .

                     (39)
                  KOM(2010) 245 v konečném znění.

                     (40)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/93/EU ze dne 13. prosince 2011 o boji proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a proti dětské pornografii, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2004/68/SVV, Úř. věst. L 335, 17.12.2011, s. 1.

                     (41)
                  Společné sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Strategie kybernetické bezpečnosti Evropské unie: Otevřený, bezpečný a chráněný kyberprostor, JOIN/2013/01 final.

                     (42)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/36/EU ze dne 5. dubna 2011 o prevenci obchodování s lidmi, boji proti němu a o ochraně obětí, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2002/629/SVV, Úř. věst. L 101, 15.4.2011, s. 1.

                     (43)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováváním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů a o volném pohybu těchto údajů o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV, Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89; nařízení Evropského parlamentu a Rady o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů), Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1.

                     (44)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2012/handbook-european-data-protection-case-law

                  .

                     (45)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2014/national-intelligence-authorities-and-surveillance-eu-fundamental-rights-safeguards-and

                  .

                     (46)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2012/handbook-european-data-protection-case-law

                  .

                     (47)
                  COM(2014) 144 final.

                     (48)
                  Návrh rozhodnutí Rady, kterým se stanovuje víceletý rámec pro Agenturu Evropské unie pro základní práva na období 2013–2017, předložený Komisí, KOM(2011) 880 v konečném znění.

                     (49)
                  Usnesení P7_TA(2012)0500 ze dne 12. prosince 2012 Stav dodržování základních práv v Evropské unii (2010–2011), bod 45; zpráva zpravodajky k současnému víceletému rámci:

                     http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&reference=A7-2012-0361&language=CS

                  .

                     (50)
                  Návrh nařízení Rady o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce, COM(2013) 534 final.

                     (51)
                  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/64/EU ze dne 20. října 2010 o právu na tlumočení a překlad v trestním řízení, Úř. věst. L 280, 26.10.2010, s. 1; směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/48/EU ze dne 22. října 2013 o právu na přístup k obhájci v trestním řízení a řízení týkajícím se evropského zatýkacího rozkazu a o právu na informování třetí strany a právu na komunikaci s třetími osobami a konzulárními úřady v případě zbavení osobní svobody, Úř. věst. L 294, 6.11.2013, s. 1; směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/343 ze dne 9. března 2016, kterou se posilují některé aspekty presumpce neviny a právo být přítomen při trestním řízení před soudem, Úř. věst. L 65, 11.3.2016, s. 1; směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/800 ze dne 11. května 2016 o procesních zárukách pro děti, které jsou podezřelými nebo obviněnými osobami v trestním řízení, Úř. věst. L 132, 21.5.2016, s. 1; návrh Komise týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady o prozatímní právní pomoci pro podezřelé nebo obviněné osoby zbavené osobní svobody a právní pomoci v rámci řízení týkajícího se evropského zatýkacího rozkazu, COM(2013) 824 final.

                     (52)

                     http://fra.europa.eu/en/publication/2015/child-friendly-justice-perspectives-and-experiences-professionals-childrens

                  .

                     (53)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2015/rehabilitation-and-mutual-recognition-practice-concerning-eu-law-transfer-persons

                  .

                     (54)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2015/right-interpretation-and-translation-and-right-information-criminal-proceedings-eu

                  .

                     (55)
                  Ramboll, Evaluation of the European Agency for Fundamental Rights (Hodnocení Evropské agentury pro základní práva), závěrečná zpráva, listopad 2012, s. 63,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  . Externí hodnocení agentury v roce 2012 došlo k závěru, že vyloučení justiční spolupráce v trestních věcech z víceletého rámce je z hlediska evropských občanů pokládáno za nekonzistentní (viz bod vii, 63, 71 a 97).

                     (56)
                  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, Evropský program pro bezpečnost, COM(2015) 185 final.

                     (57)
                  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Evropský program pro migraci, COM(2015) 240 final.

                     (58)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/asylum-migration-borders

                  .

                     (59)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/asylum-migration-borders/overviews

                  .

                     (60)
                  Rámcové rozhodnutí Rady 2008/913/SVV ze dne 28. listopadu 2008 o boji proti některým formám a projevům rasismu a xenofobie prostřednictvím trestního práva, Úř. věst. L 328, 6.12.2008, s. 55.

                     (61)

                     http://ec.europa.eu/justice/events/colloquium-fundamental-rights-2015/files/fundamental_rights_colloquium_conclusions_cs.pdf

                  .

                     (62)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/rights-child

                  .

                     (63)

                     http://ec.europa.eu/justice/fundamental-rights/rights-child/european-forum/index_en.htm

                  .

                     (64)

                     http://ec.europa.eu/justice/fundamental-rights/rights-child/protection-systems/index_en.htm

                  .

                     (65)
                  Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o aktuálním stavu provádění prioritních opatření v rámci Evropského programu pro migraci, COM(2016) 85 final a jeho příloha 6 o probíhajících opatřeních přispívajících k ochraně dětí při migraci.

                     (66)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/roma

                  .

                     (67)
                  Například usnesení ze dne 14. září 2011 o strategii EU v oblasti bezdomovectví, zpráva zpravodaje pro doporučení Evropského parlamentu o návrhu rozhodnutí Rady v souvislosti s víceletým rámcem na období 2013–2017.

                     (68)
                  Úř. věst. C , , s. .

                     (69)
                  Úř. věst. L 53, 22.2.2007, s. 1.

                     (70)
                  Úř. věst. L 63, 7.3.2008, s. 14.

                     (71)
                  Úř. věst. L 79, 21.3.2013, s. 1.

                     (72)
                  Úř. věst. L 132, 29.5.2010, s. 11.

                     (73)
                  Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.

                     (74)
                  Úř. věst. L 131, 21.5.2008, s. 7.

                     (75)
                  Úř. věst. L 403, 30.12.2006, s. 9.

                     (76)
                  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

                     (77)
                  Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 1.

                     (78)
                  Úř. věst. L 63, 6.3.2002, s. 1.

                     (79)
                  Úř. věst. L 121, 15.5.2009, s. 37.

                     (80)
                  Úř. věst. L 256, 1.10.2005, s. 63.

                     (81)
                  Úř. věst. L 139, 30.5.1975, s. 1.

                     (82)
                  Úř. věst. L 286, 1.11.2011, s. 1.

                     (83)
                  Zřízen nařízením (ES) č. 1922/2006, Úř. věst. L 403, 30.12.2006, s. 9.

                     (84)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/1257-FRA-EIGE-cooperation-agreement_CS.pdf

                  .

                     (85)
                  Zřízena nařízením (EHS) č. 1365/75, Úř. věst. L 139, 30.5.1975, s. 1.

                     (86)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/1961-eurofound-fra-cooperation-agreement_EN.pdf

                  .

                     (87)
                  Zřízena nařízením (ES) č. 2007/2004, Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 1.

                     (88)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/891-Cooperation-Agreement-FRA-Frontex_en.pdf

                  .

                     (89)
                  Zřízen nařízením (EU) č. 439/2010, Úř. věst. L 132, 29.5.2010, s. 11.

                     (90)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-easo-cooperation-agreement-.pdf

                  .

                     (91)
                  Zřízena rozhodnutím Rady 2002/187/SVV, Úř. věst. L 63, 6.3.2002, s. 1.

                     (92)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/mou_fra_-_eurojust.pdf

                  .

                     (93)
                  Zřízen rozhodnutím Rady 2009/371/SVV, Úř. věst. L 121, 15.5.2009, s. 37.

                     (94)
                  Zřízena rozhodnutím Rady 2005/681/SVV, Úř. věst. L 256, 1.10.2005, s. 63.

                     (95)
                  Zřízena rozhodnutím Rady 2008/381/ES, Úř. věst. L 131, 21.5.2008, s. 7.

                     (96)
                  Zřízena nařízením (EU) č. 1077/2011, Úř. věst. L 286, 1.11.2011, s. 1.

                     (97)
                  Zřízen nařízením (ES) č. 1922/2006, Úř. věst. L 403, 30.12.2006, s. 9.

                     (98)
                  Zřízena nařízením (ES) č. 460/2004, Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 1.

                     (99)
                  Úř. věst. L 186, 15.7.2008, s. 7.